Ürituse kategooria: Avatud Akadeemia kursused — Lehekülg 2 — Eesti Kunstiakadeemia\nPortfoolio eelakadeemia on mõeldud 17–26aastastele noortele, kes soovivad enda loomingut tervikuks koondada ning sooritada edukalt Eesti Kunstiakadeemia sisseastumiskatsed. Kursus on pühendatud oma loovtööde mapi ehk portfoolio koostamise põhimõtetele ja praktilisele elluviimisele.\nEelakadeemia käigus õpib osaleja oma varasemalt valminud töid veenvaks ja terviklikuks loominguliseks mapiks koondama, mida saab kasutada ka sisseastumiskatsetel. Eelakadeemias osalejatelt eeldatakse iseseisva töö tegemist kontakttundide vahelisel ajal.\noskab teha oma loomingust valikuid\nteadvustab võimalusi, kuidas oma loomingut portfoolios esitada\nteadvustab võimalusi, kuidas portfooliot esitleda ja põhjendada\noskab visuaale kombineerida tekstidega\noskab kirjutada autoripositsiooni\noskab teoseid üles pildistada\nKursus lõpeb arvestusega, kus toimub portfooliote esitlus. Arvestuse läbinule väljastatakse EKA täienduskoolituse tunnistus.\nCarl-Robert Kagge on Tallinnas tegutsev graafiline disainer. Ta on lõpetanud 2012. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini osakonna (BA), täiendanud end seejärel Berliinis disaini- ja kunstistuudios 44flavours ning töötanud Eestisse naasmise järel disainiagentuuris Fraktal. Peagi asutas ta koos Kert Viiartiga disainistuudio LE60, mis tegeleb nii omaalgatuslike disainiprojektide kui ka peamiselt kultuurivaldkonna tellimustöödega. Carl-Robert on olnud 2013. aastast EKA graafilise disaini osakonna külalisõppejõud.\nJuhendaja Marko Nautras on Eesti kunstnik. Tal on 2007. aastast Eesti Kunstiakadeemia kunstide magistriõppe kraad. Ta töötab praegu EKA graafikaosakonnas õppemeistrina ning omab tänaseks pikaajalist kogemust üliõpilaste ja täiskasvanud õppijate vabade kunstide projektide juhendamisel.\nMadli Ehasalu kunstiteadusliku tegevuse keskmes on olnud ajakirja Uus Materjal väljaandmine ja korterigalerii Mihhail näituste kureerimine. Hetkel teostab ta ennast erialaselt Eesti Kunstnike Liidus töötades. 2014. aastast õpib ta Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse eriala magistrantuuris ning on täiendanud ennast Hollandis Galerie Juliette Jongma galeriis 2016 aastal. Ta on lõpetanud 2011. aastal Tartu Ülikooli semiootika bakalaureuseõppe.\nOsalemise eelduseks on piisav kogus teoseid (alates 8–10 tööd). Teosed peavad olema teostatud vähemalt kahes erinevas meediumis (nt maal, foto, joonistus, koomiks, digitaalsed joonised, kavandid, maketid jne). Arvuti või selle kasutamise võimalus.\nAeg: 6.–20. juuni 2020 laupäeviti kl 18–19.30\nKoht: Põhja pst 7, Tallinn, Eesti Kunstiakadeemia õpperuumides A402 ja A404\nRegistreerumine: kuni 1. juuni 2020\n100 eurot osalejatele vanuses 16–21 a (maksta saab osadena: 45 eurot registreerimisel ning 55 eurot enne eelakadeemia algust)\n150 eurot osalejatele vanuses 22–26 a (maksta saab osadena: 45 eurot registreerimisel ning 105 eurot enne eelakadeemia algust)\nRegistreerimisvormi lahtrisse „Märkused” palume kirjutada 5–10 lausest koosnev motivatsioonikiri, mis avab sinu erialast huvi ja ootusi eelakadeemiale. Lisaks soovitame panna ka lingi valikuga seni tehtud töödest (nt Google Drive või Dropbox vms).\nLaupäev 06 juuni, 2020 — Laupäev 20 juuni, 2020\n26.03.2020 — 30.04.2020\nJoonistamise eelakadeemia on mõeldud 16–26aastastele noortele, kes soovivad ennast joonistajana arendada ning sooritada edukalt Eesti Kunstiakadeemia sisseastmiskatsed. Ehte- ja sepakunsti, graafilise disaini, kujunduskunsti, klaasikunsti, moedisaini, muinsuskaitse ja konserveerimise, stsenograafia või kunstide bakalaureuseõppesse sisseastumisel tuleb katsetel joonistamisülesandeid sooritada.\nJoonistamine on eneseväljenduse tööriist. Kursusel mõtestatakse joonistamist laiemalt ning avastatakse selle väljundeid ja võimalusi. Joonistamisoskus aitab sisseastumisele ja õpingutele väga palju kaasa. Kuidas olla teadlikum joonistaja? Millised on võimalused joonistamisel?\nTegemist on eksperimenteerimist soosiva kursusega, mille eesmärgiks on töötada ideedega ja katsetada erinevaid kujutamisviise oma mõtete teostamiseks. Osalejal on võimalus mitmesuguste näidete ja praktiliste ülesannete tulemusel areneda joonistajana, olla paindlikum ning kujundada endas analüüsivõimet. Edeneb ka tema oskus ja motiveeritus kasutada joonistamist oma ideede teostamiseks.\nKäekiri. Jutt, jutt ja jutumull.\nPind ja joon.\nTindiplekk kui inspiratsiooniallikas.\nVarjukunst. Siluett ja kontuur.\nVärviline ja värvita. Värvi ära!\nRing, ruut, kolmnurk.\nSein, põrand, nägu ja naaber.\nMustriga ja ilma.\nKollaaž ehk kõik on lubatud.\non omandanud joonistamises praktilisi oskusi ja teadmisi erinevatest tehnikatest ja töövahenditest\non teadlik joonistamise kui väljendusviisi paindlikest võimalustest\nsuudab analüüsida enda tööd ja tööprotsessi\nsuudab iseseisvalt leida ideele tehnilise lahenduse ja luua mõtestatud teose\nKursus lõpeb arvestusega, kus toimub tööde esitlus. Arvestuse läbinule väljastatakse EKA täienduskoolituse tunnistus.\nÜlle Marks (MA) on lõpetanud ERKI graafika eriala 1989. Ta on kunstnik, kes joonistab mitmemeetriseid lõuendeid, raamatutesse ja nende kaantele, kujundab postmarke, digiprindib ja trükib ning õpetab. Ülle on EKA tunnustatud joonistamise õppejõud, kes pärjati EKA disainiteaduskonna tudengite poolt tiitliga Lemmikõppejõud 2018/2019.\nJoonestus- ja joonistusvahendid. Info edastatakse jooksvalt.\nAeg: 26. märts − 30. aprill 2020 teisipäeviti ja neljapäeviti kell 18–19.30 (v. a. 9. aprillil)\nKoht: Põhja pst 7, Tallinn, Eesti Kunstiakadeemia õpperuum A306\nRegistreeumine: kuni 16. märts 2020\nNeljapäev 26 märts, 2020 — Neljapäev 30 aprill, 2020\n11.02.2020 — 05.05.2020\nArhitektuuri ja sisearhitektuuri eelakadeemia (lisagrupp)\nEelakadeemia on mõeldud eelkõige neile, kes kaaluvad astuda Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise või sisearhitektuuri bakalaureuseõppesse. Kursusel käsitletakse valdkonna olulisimaid teemasid ja oskusi erivaldkonde professionaalide juhendamisel. Eelakadeemia annab hea ettekujutuse, milline on Eesti Kunstiaakdeemias nende kahe eriala õpe.\nväljendab ennast visandamise kaudu\nMargus Tammik on Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise magistrant, oli Tallinna Arhitektuuribiennaali TAB 2019 raames toimunud arhitektuurikoolide näituse ”Kohutavalt ilus” kuraatoritest. On varem õpetanud arhitektuuri eelakadeemias.\nKarolin Kaup on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri bakalaureuseõppe 2019. aastal ning on mitmeid aastaid juhendanud EKA avatud akadeemias laste ja noorte kursuseid ning eelakadeemias. Töötab ka arhitektuurikooli juhendajana.\nUrve Dzidzaria (MA) on tuntud monumentaalkunstnik, kes pärast Eesti Kunstiakadeemia lõpetamist on pühendunud suureformaadilistele monumentaalteostele arhitektuuris. Ta on suurte kogemustega ja tunnustatud joonistamise õppejõud.\nKülalisõppejõud dekaan professor Andres Ojari ja sisearhitektuuri osakonna juhataja Tüüne-Kristin Vaikla.\nJoonistamisvahendid, harilik pliiats, vähemalt A4-suuruses sketširaamat, suur joonistuspaber, joonistusalus, lõikamisalus, papp ja lõikamisnuga.\nAeg: 11. veebruar kuni 5. mai 2020 teisipäeviti kl 18–20.15 ja laupäeviti kl 10–12.15\nRegistreerumine: 9. veebruarini 2020\n16–21aastasele 225 eurot (kuni 14 päeva enne koolitust registreerides saab maksta osadena: 45 eurot registreerimisel ning 60 eurot igakuiselt)\n22–26aastasele 330 eurot (kuni 14 päeva enne koolitust registreerides saab maksta osadena: 45 eurot registreerimisel ning 95 eurot igakuiselt)\nTeisipäev 11 veebruar, 2020 — Teisipäev 05 mai, 2020\n25.03.2020 — 13.05.2020\nAeg: 25. märtsist kuni 13. aprillini 2020 kolmapäeviti kl 17–19.15\nKoht: Eesti Kunstiakadeemia, Põhja pst 7, Tallinn. Lisaks väljasõidud\nKolmapäev 25 märts, 2020 — Kolmapäev 13 mai, 2020\n13.05.2020 — 13.06.2020\nUrve Dzidzaria on tuntud monumentaalkunstnik, kes pärast Eesti Kunstiakadeemia lõpetamist on pühendunud suureformaadilistele monumentaalteostele arhitektuuris. Ta on suurte kogemustega ja tunnustatud joonistamisõppejõud.\nAeg: 13. mai – 13. juuni 2020 kolmapäeviti kl 18.00–20.15 ja laupäeviti 10.00–13.00\nKoht: Põhja pst 7, Eesti Kunstiakadeemia, ruum A306 kolmapäeviti ja ruum A206 laupäeviti\nMaht: 35 akadeemilist tundi auditoorset õpet ja 17 tundi iseseisvat tööd (2 EAP)\n16–21-aastasele 145 eurot (osamaksetena 45 eurot registreerimisel ning 50 eurot iga kuu)\n22−26-aastasele 235 eurot (osamaksetena 45 eurot registreerimisel ning 95 eurot iga kuu)\nKolmapäev 13 mai, 2020 — Laupäev 13 juuni, 2020\nEhte- ja sepakunsti eelakadeemia\nTöötuba on mõeldud 16–26aastastele noortele, kes kaaluvad EKAs ehte- ja sepakunsti õppimist. Töötuba algab loenguga, kus antakse ülevaade ehte- ja sepakunstist kui nüüdisdisaini ja kunstimaailma lahutamatust osast. Osaleja saab teada, millised on metallikunstniku roll, ülesanded ja proovikivid tänapäeva ühiskonnas. Järgneval ringkäigul töökodades tutvustatakse metallitöö vahendeid, masinaparki ja põhilisi tehnikaid. Seletatakse, kuidas kulgeb EKAs ehte- ja sepakunstiõpe, ning näidatakse tudengitööde varal, milliseid teadmisi selle käigus omandatakse. Praktilise ülesandena valmib osalejal enda kavandatud objekt. Seda valmistades õpib ta ehtekunstniku põhilisi töövõtteid.\nTöötuba lõpeb arvestusega, kus osalejad jagavad saadud kogemusi ja teadmisi.\nEesti Kunstiakadeemia ehte- ja sepakunsti õppejõud Urmas Lüüs (Eesti Kunstiakadeemia magistrikraad ehte- ja sepakunsti erialal, 2014). Vaata tema töid siit.\nPalume osalejal panna selga riided, mida ta ei karda määrida ega lõhkuda. Kel on pikemad juuksed, tuleb masinatega töötamise ajaks juuksed kinni panna.\nAeg: 9. mai 2020 kl 10–17\nHind: 45 eurot, alla 21-aastastele 30 eurot\nLaupäev 09 mai, 2020\nTöötuba on mõeldud 16–26aastastele noortele, kes kaaluvad EKAs graafilise disaini õppimist. Päev algab loenguga, kus tutvustatakse tööstus- ja digitootedisaini valdkonda ning antakse nõuandeid selle kohta, kuidas end sisseastumiseks ette valmistada. Seejärel on kavas praktiline töötuba.\n10.00–11.30 Loeng. Sissejuhatus graafilisse disaini ja nõuandeid sisseastumiseks\n11.30–12.30 Lõuna omal kulul\n12.30–17.00 Töötuba. Graafilise disaini ülesanne\nomab algteadmisi graafilisest disainist\noskab sisseastumisteks portfooliot koostada\nTöötuba lõpeb arvestusega, mille sisuks on tehtud tööde esitlus.\nEesti Kunstiakadeemia graafilise disaini osakonna dotsent Ott Kagovere (magistrikraad)\nHarilik pliiats, värvi- või viltpliiatsid, must marker või vildikas, liimipulk, käärid ja läbipaistev teip\nAeg: 2. mai 2020 kl 10–17\nKoht: Tallinn, Põhja pst 7, ruum C304\nSuurim osalejate arv: 15\nÕppekavarühm: graafiline disain\nLaupäev 02 mai, 2020\nAksessuaari- ja köitedisaini eelakadeemia\nTöötuba on mõeldud 16–26aastastele noortele, kes kaaluvad EKAs aksessuaari- ja köitedisaini õppimist. Päev algab eriala ja sisseastumiseksami tutvustusega. Seejärel tehakse (nahk)esemest, pabermärkmikust ja visiitkaardihoidjast koosnev väike-aksessuaaride kollektsioon, mille käigus tutvutakse erialaste töövõtete ja materjalidega.\n10.00–13.00 Sisseastumiseksami tutvustus. Praktilised ülesanded\n14.00–17.00 Praktilised ülesanded\non kursis Eesti Kunstiakadeemia aksessuaari- ja köitedisaini eriala võimaluste ja sisseastumiseksami tingimustega\non tutvunud aksessuaaridisainis kasutatavate materjalidega\non tutvunud naha ja paberiga töötamiseks vajalike tööriistadega\noskab määrata paberi suunda\non teinud pabermärkmiku, voltinud, lõiganud nahka ja paigaldanud metallist furnituuri\nEesti Kunstiakadeemia nahakunsti osakonna õppejõud Marta Moorats (Eesti Kunstiakadeemia disaini ja rakenduskunsti magister, 2013)\nAeg: 25. aprill 2020 kl 10–17\nKoht: Tallinn, Põhja pst 7, ruum B511\nLaupäev 25 aprill, 2020\nKlaasikunsti ja -disaini eelakadeemia\nTöötuba on mõeldud 16–26aastastele noortele, kes kaaluvad EKAs klaasikunsti ja -disaini õppimist. Töötuba algab eriala tutvustamisega, milles räägitakse klaasi kuum- ja külmtöötlustehnikatest, töökoja seadmetest ja nende tööpõhimõtetest. Toimub klaasipuhumise demo. Iga osaleja saab ka ise proovida kuuma klaasiga töötamist. Külmtöötlustehnikate praktilise osana valmib liivsöövitatud ja graveeritud ese.\n10.00–11.30 Tutvustatakse osakonda, klaasitöökoja seadmeid ja töövahendeid. Klaasipuhumise demo\n11.30–13.00 Liivsöövitus ja graveerimine\n13.00–13.30 Lõuna omal kulul\n13.30–16.30 Klaasipuhumine ja modelleerimine\n16.30–17.00 Kokkuvõte tehtud töödest\non kursis Eesti Kunstiakadeemia klaasikunsti eriala võimalustega\non tutvunud töökodadega\non tutvunud klaasi külm- ja kuumtöötlusega\non proovinud klaasipuhumist, liivsöövitust, graveerimist\nTöötuba lõpeb arvestusega, mille sisuks on omandatud oskuste ja teadmiste kinnitamine.\nEesti Kunstiakadeemia klaasikunsti osakonna dotsent Kristiina Uslar (EKA kunstide magister, 2007) ja Eesti Kunstiakadeemia klaasikunsti osakonna õppejõud Andra Jõgis (EKA kunstide magister, 2014)\nIga osaleja jaoks on kohapeal olemas liivsöövituseks klaasese, aga soovi korral võib võtta kaasa ka enda oma. Osalejal võiks seljas olla puuvillane või muust naturaalsest materjalist pikkade varrukatega riideese.\nAeg: 18. aprill 2020 kl 10–17\nKoht: Tallinn, Põhja pst 7, ruum B604\nSuurim osalejate arv: 6\nLaupäev 18 aprill, 2020\nTöötuba on mõeldud 16–26aastastele noortele, kes kaaluvad EKAs keraamika õppimist. Töötoas osalejatele tutvustatakse keraamika eriala ja vaadatakse, mida saab savist teha ja kuidas valmib keraamiline vorm. Tutvutakse savitehnikatega: savi plaadist vormimise, pallitehnikas ümarvormi, 2D- ja 3D-modelleerimise, savi treimise, 3D-printimise ja 3D-savivormi sünniga.\n10.00–13.00 Keraamika eriala ning sisseastumiseksami tutvustus\n14.00–17.00 Töö savimaterjaliga ning 3D-print\non tuttav Eesti Kunstiakadeemia keraamika eriala sisseastumiseksami tingimustega\non tutvunud keraamikaga tegelemiseks vajalike tingimustega ja saanud ettekujutuse töövahenditest\ntunneb savi töötlemise võimalusi ja on saanud ülevaate materjaliga töötamisest\nTöötuba lõpeb arvestusega, mille sisuks on tehtud 3D-vormis prinditud eseme esitlus.\nEesti Kunstiakadeemia keraamika eriala magistrandid Kristel Ojasuu (EKA keraamika bakalaureus, 2017) ja Eve Hint (EKA õpetajakoolitus, 2000) ning keraamika osakonna 3D-meister Lauri Kilusk (EKA keraamika eriala bakalaureus, 2002)\nVõimaluse korral võtta kaasa oma arvuti ja installida sellesse programm Meshmixer (https://www.meshmixer.com). See võimaldab luua faile, mida saab printida 3D-printeriga. Kaasa võtta ka põll, et kaitsta rõivaid määrdumise eest.\nAeg: 4. aprill 2020 kl 10–17\nLaupäev 04 aprill, 2020\nEelmine 1 2 3 4 … 37 38 Järgmised


Läätsepada - What's cookin'?\nToit\t mai 23, 2017\nAeglasel küpsetamisel on oma võlu – omajagu meditatiivne tegevus ning üldiselt slow-cooking’u retseptid ei nõua liiga palju tehnilisi oskusi. Viska lihtsalt asjad patta ning aegajalt sega, toit sisuliselt küpsetab end ise!\nSee läätsepada on tore avastus. Retsept sündis probleemist, et kodus ei olnud enam väga miskit süüa ja poodi minna ka ei viitsinud. 🙂 Kuna liha oli otsas, siis tuli söök valmis teha sahtlis leiduvatest asjadest. Noh – seal oli siis pakk läätsi, bataat ja tomatipasta, mis tundusid, et võiks koos moodustada ühe hea söögi. Ja lisaks sellele, on alati väike võidukas moment, kui teed tervisliku toidu ning laps sööb seda isukalt. Ausalt öeldes ei osanud ma kahtlustadagi, et läätsepada võiks mu väikese 1 aastase poisi lemmikuks saada.. pigem vastupidi. Hoidsin hinge kinni, et tea, kas peab nüüd teise toidu veel valmis küpsetama?\nIgatahes on tegu ühe maitsva ja lihtsa toiduga, mis võtab veidi kauem aega aga ei vaja pliidi ääres istumist.\n1 suur bataat (või 2 väiksemat)\nPane läätsed suurde potti veega keema (ära kata potti kaanega), keeda umbes 30 minutit. Samal ajal koori ja tükelda bataat. Seejärel lisa potti küüslauguküüned, loorberilehed ja bataat ning kalla peale 500ml puljongit.* Lase veel keeda umbes 10-15 minutit, kuniks bataat on peaaegu pehme. Seejärel lisa potti tomatipasta, maitsesta soola, pipra, kookospalmisuhkru ja veiniäädikaga. Lase madalal kuumusel podiseda umbes 10-15 minutit, aegajalt sega. Serveeri koos pruuni riisiga ja soovi korral kaunista pealt värskete ürtidega.\n*30 minutiga peaks läätsedelt enamus vett ära keema, seega koos teise koostisainete lisamisega pane hulka ka puljong.\n#gluteenivaba #laktoosivaba #lapse toit #soolane toit #vegan\nPrevious: Spinati-pirni salat\nNext: Jogurtimarinaadis kana


Riho Rasmann eitab monopoli\nKonkurentsiamet lähtus Tallinna Sadamat loomulikuks monopoliks nimetades konkurentsiseaduse punktist, mis ütleb, et kui keegi valdab infrastruktuuri, mille kõrvale pole teistel majanduslikult otstarbekas midagi rajada, siis on tegu loomuliku monopoliga. «Mida paganat nad siis seal Kundas ja Pärnus toimetavad ning miks tahab Tiit Vähi Sillamäele sadamat ehitada, kui see kasulik pole?» küsis Rasmann.\nSadamajuhi sõnul võib Tallinna sadam olla monopoolses seisus üksnes Põhja-Tallinnas, mitte mujal. «Ma võin samamoodi öelda, et Hansatee on Tallinna--Helsingi reisiliinil monopol, sest nende käes on 55 protsenti turust,» märkis ta.\nSadamamaksud on laevaomanikele Rasmanni kinnitusel Helsingis ja Tallinnas enam-vähem võrdsed, kuid näiteks Taani Århusi sadamaga võrreldes on need Eestis kõrgemad. Maksude vähendamist ta otstarbekaks ei pidanud. «Arvestades vedude arvu suurenemist aastas 20--25 protsendi võrra, tuleb peagi asuda uusi kaisid rajama ja see neelab suure osa kasumist,» selgitas ta olukorda.\nRasmanni hinnangul praegu selgeid kriteeriume ettevõtete monopoolsuse üle otsustamiseks ei ole ja seadust tuleks selle koha pealt parandada.\nTallinna Sadamal on konkurentsiametiga monopoolsuse küsimuses pikk kirjavahetus ja seni on kumbki pool oma seisukohale kindlaks jäänud. Tegu on konkurentsiseaduse erineva tõlgendusega ja asja saab paika panna ainult kohtu abiga, leiab sadamajuht.\nKonkurentsiameti peadirektor Peeter Tammistu kinnitas, et on jäänud oma varem välja öeldud seisukoha juurde ja see tuleneb seadusest. «Tuleval aastal on meil plaanis analüüsida olukorda Tallinna Sadamas, et seejärel otsustada, kas ettevõte kuritarvitab oma seisundit turul või mitte,» lausus ta.\nTallinna Sadama selle aasta käive tuleb 800 miljoni ja kasum 270 miljoni krooni ringis. Ettevõtte omakapital on 3,3 miljardit krooni.


TALLINNA ÜLIKOOLI ARHEOLOOGIA TEADUSKOGUS HOITAVATE KOLLEKTSIOONIDE JA ARHIIVI SÄILITAMISE, LEIDUDE JA ARHIIVIMATERJALIDE VASTUVÕTMISE, KORRASHOIU, KASUTAMISE, LAENUTAMISE JA EKSPONEERIMISE KORD\n1. Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogus (edaspidi AT) hoiustatav arheoloogiakogu (edaspidi AK) koosneb:\nc) püsipreparaatidest (sh luude ja taimejäänuste võrdluskogud ning pinnaseproovid).\n2. AK on riigivara ja tervikuna üksikosadeks lahutamatu.\n3. AK täieneb arheoloogiliste kaevamiste, maastikuinspektsioonide, annetuste, ostude jms tulemusel.\n4. AT-s säilitatavad arheoloogilised leiud ja arhivaalid signeeritakse akronüümiga AI, mis on üks osa leidude arvelevõtmise süsteemist.\n5. AK on avatud teaduslikuks uurimiseks ja õppetööks tasuta. Järelevalvet AK kasutamise üle korraldab AT peavarahoidja. Vaidlusküsimused lahendab AT juhataja, kaasates vajadusel Tallinna Ülikooli rektori.\n6. AT-s säilitatavate leidude, arhivaalide ja püsipreparaatidest tehtud uuringute ja analüüside publitseerimise kohta kehtivad eeskirjad, mis on kooskõlas Eesti Vabariigi autorikaitse seadusega.\n7. AK kasutamine kommertstegevuseks on tasuline ning toimub vastavalt kehtestatud hinnakirjale.\n1. 2. Hoidlate ja ekspositsiooniruumide tehnilised ja kliimatingimused peavad tagama kollektsioonide säilivuse.\n1. 3. Kollektsioonide säilitustingimusi jälgivad AT juhataja, peavarahoidja, koguhoidjad ja konservaatorid lähtudes juhistest, mis on avaldatud väljaannetes „Artefaktide säilitamine“ Konsa, K., 2007, Tartu Ülikooli Kirjastus ja „The Archaeologist`s manual for conservation“ Bradely A. Rodgers, 2004, Kluwer Academic/Plenum Publichers, New York.\n1.4. Kollektsioonide tehnilised säilitus- ja kasutustingimused (küte, valgustus, valvesignalisatsioon ja ruumide puhastamisega seotud sanitaarnõuete täitmine) tagab Tallinna Ülikool.\n2. ARHEOLOOGILISTE LEIDUDE VASTUVÕTMINE\n2.1. Arheoloogiliste leidude (edaspidi leidude) vastuvõtuga tegeleb AT peavarahoidja või tema määratud koguhoidja. AT peavarahoidjaga lepitakse e-kirja teel eelnevalt kokku leidude üleandmise-vastuvõtmise aeg.\n2.2. Leidude vastuvõtmisel vormistatakse üleandmise-vastuvõtmise akt (vt aktide ja lisade vorme), mis on põhidokument selle kohta, et leiud on AT-sse vastu võetud.\n2.3. Akti märgitakse koostamise koht ja kuupäev, vastuvõtja nimi ja ametikoht, üleandva asutuse või isiku nimi ja kontaktandmed, vastuvõetavate leidude hulk ja loetelu. Väärismetallist esemete puhul märgitakse ära ka nende kaal. Luuleidude hulga võib loetellu märkida luustike või üle antavate luukarpide arvuna, pinnaseproovide puhul fikseeritakse proovi maht ja arv. Suure koguse leidude puhul võib koostada eraldi nimekirja, mis lisatakse vastuvõtuaktile või saadetakse üleandmisele-vastuvõtmisele eelnevalt AT peavarahoidja või tema poolt määratud koguhoidja e-mailile. Aktis peab kajastuma leidude üleandmise hetkeseis, sh teave väljalaenutuste kohta (s.o uurimiseks, konserveerimiseks ja/või määramiseks kollektsioonist välja antud leidude teave koos laenutaja andmetega).\n2.4. Vastuvõtuakt koostatakse kahes eksemplaris, millest esimene jääb AT-le ja teine leidude üleandjale.\n2.5. Arvele võetud leiududele antakse peanumber, mis kantakse pearaamatusse.\n2.6. Leidude arvele võtmisel kasutatakse akronüümi AI, peanumbrit ja kooloniga eraldatud alanumbrit.\n2.7. Leidude AT-sse vastuvõtmisel lähtutakse nõuetest, mis on leitavad AT poolt koostatud juhenditest.\n2.8. AT-l on õigus keelduda leidude vastuvõtmisest kui ilmneb, et juhendites kehtestatud nõudeid ei ole täidetud.\n3. ARHEOLOOGILISTE LEIDUDE INVENTEERIMINE\n3. 1. Arheoloogiliste leidude inventeerimist viivad läbi koguhoidjad AT peavarahoidja juhendamisel.\n3.2. Leidude inventeerimisandmed kannavad koguhoidjad Tallinna Ülikooli arheoloogia andmebaasi TALAR.\n3.3. Inventeerimise õigsust kontrollib inventeerimiskomisjon. Inventeerimiskomisjoni liikmed nimetab AT juhataja.\n4. ARHEOLOOGILISTE KOLLEKTSIOONIDE KASUTAMINE\n4.1. Kõik arheoloogiliste kollektsioonide kasutajad registreeritakse vastavasse hoidla külastusraamatusse.\n4.2. Leide saab kohapeal kasutada vaid AT peavarahoidja loal ja vastava koguhoidja juuresolekul. Kohapealne leidude kasutamise aeg tuleb eelnevalt kokku leppida (vt kontaktid).\n4.3. Leide tohib hoidlatest välja viia vaid erandkorras uurimiseks, pildistamiseks, joonistamiseks, kataloogimiseks, konserveerimiseks, eksponeerimiseks ja õppetööks AT peavarahoidja loal, AT-st väljaviimisel lisaks juhataja loal. Leidude hoidlast väljaviimine fikseeritakse hoidla külastusraamatus ja/või proovivõtu protokollis ning leiukarpides allkirjastatud sedelitega.\n4.4. Üliõpilased saavad töötada leidudega neid juhendava õppejõu avalduse alusel.\n4.5. Isikutel, kes on rikkunud leidude kasutamise korda, võetakse ära leidude kasutamise õigus, kas ajutiselt või alatiseks.\n4.6. Kasutada ei saa konserveerimisel ja restaureerimisel olevaid leide. Ekspositsioonis olevaid leide saab kasutada vaid erandjuhtudel.\n4.7. Arheoloogiliste esemete pildistamisloa annab AT peavarahoidja. Leidudest tehtud ülesvõtete pildifailid tuleb anda hiljemalt ühe kuu jooksul üle arheoloogiaarhiivi.\n4.8. Leidude publitseerimisel tuleb ära märkida akronüüm (AI) ja peanumber, soovitavalt ka leiu alanumber.\n4.9. Leide võib deponeerida teistele asutustele (ülikoolidele, muuseumidele) üksnes ajutiselt ja tingimusel, kui laenutaja võtab vastutuse laenutatud esemete nõuetekohase säilitamise ja turvalisuse eest.\n4.10. Leidude deponeerimine toimub deponeerimisakti alusel kuni üheks aastaks. Laenutamistähtaja pikendamiseks tuleb esitada AT juhatajale vastav avaldus.\n4.11. Deponeerimisakti koostab AT peavarahoida, kes jälgib, et ajutiselt laenutatud esemed tagastatakse õigeaegselt. Akti kinnitab AT juhataja.\n4.12. Deponeeringu tagastamisel tehakse vastav märge deponeerimisakti, mis allkirjastatakse üleandja ja vastuvõtja poolt.\n4.13. AT-le jääb õigus AK-st deponeeritud esemete allesoleku ja seisundi kontrollimiseks ja põhjendatud juhul deponeerimisakti ennetähtaegseks lõpetamiseks.\n4.14. Leidudest tehtavate analüüside proovivõtuloa annab AT peavarahoidja. Selle kohta koostatakse proovivõtu protokoll, milles lepitakse kokku võimalik leiu kahjustamise ulatus, analüüsi läbiviimise aeg, analüüsi tulemuste avaldamise õigused ning muud analüüsi läbiviimisega ja leiu tagastamisega seonduvad tähtajad jm asjaolud. Proovivõtu protokollid säilitatakse arheoloogiaarhiivis.\n5.3. Leidude ajutisel eemaldamisel ekspositsioonist pannakse vitriini teade, kuhu märgitakse leiu pea- ja alanumber, väljavõtmise kuupäev ja põhjus.\n6. l. Arheoloogiaarhiivi säilitatakse selleks ette nähtud ruumides.\n6.3. Arhiivi säilitustingimusi jälgib arhiivihoidja lähtudes Eesti Vabariigi arhiiviseadusest ja eeskirjast.\n6.4. Arhiivi tehnilised säilitus- ja kasutustingimused (küte, valgustus, valvesignalisatsioon ja ruumide puhastamisega seotud sanitaarnõuete täitmine) tagab Tallinna Ülikool.\n7. ARHIVAALIDE VASTUVÕTMINE\n7.1. Arhivaalide vastuvõtmisega tegeleb arhiivihoidja, kes teeb sellekohase sissekande arhiivi tulmeraamatusse.\n7.2. Tulmeraamatu sissekanne on põhidokumendiks arhivaali kuulumise kohta AT-sse.\n7.3. Tulmeraamatusse märgitakse arhivaali nimetus, selle ja kuupäev, vastuvõtja nimi, üleandva isiku või asutuse nimi ja aadress, vastuvõetavate arhivaalide hulk ja loetelu.\n7.4. Arhiivi vastuvõetud arhivaalidele signeeritakse akronüümiga AI ja antakse fondinumber.\n7.6. Kõigi arhiivis säilitatavate käsikirjaliste materjalide ja nende juurde kuuluvate fotode, filmide, jooniste, kaevamis- ja leiuplaanide suhtes säilib autoriõigus.\n8.1. Inventeerimist teeb arhiivihoidja arheoloogia teaduskogu juhataja ja peavarahoidja juhendamisel.\n8.2. Arhiivihoidja kannab inventeerimisandmed Tallinna Ülikooli arheoloogia andmebaasi TALAR.\n8.3. Inventeerimise õigsust kontrollib inventeerimiskomisjon. Inventeerimiskomisjoni liikmed nimetab AT juhataja oma korraldusega.\n9. ARHEOLOOGIAARHIIVI KASUTAMINE\n9.2. Arhivaale kasutatakse üksnes arhiivis. Arhiivist saab arhivaale välja viia vaid erandkorras kirjaliku taotluse alusel ja AT juhataja loal. Arhivaali väljaviimine fikseeritakse arhiivipäevikus.\n9.4. Arhivaalide skanneerimist, fotografeerimist ja kopeerimist teeb arhiivihoidja. Tellimustöö puhul tuleb lähtuda AT-s kehtestatud hinnakirjast.\n9.5. Isikutel, kes on rikkunud arhiivi kasutamise korda, võetakse ära arhiivi kasutamise õigus kas ajutiselt või alatiseks.\n9.6. Arhiivimaterjalide publitseerimisel tuleb ära märkida akronüüm AI ja fondinumber või viidata AT arhiivile.\n10.1. Püsipreparaadid koosnevad arheoloogiliste ja/või retsentsete skelettide/luude ja taimejäänuste süstematiseeritud kogust ning arheoloogilistelt kaevamistelt kogutud pinnaseproovidest.\n10.2. Püsipreparaate hoitakse AT uurimislaboratooriumi juures ja nendega töötamist võimaldab luukoguhoidja või AT juhataja. Kõik püsipreparaadid on signeeritud arheoloogia ja/või taksonoomia andmetega.\n10.3. Püsipreparaatide kasutamine uurimistöös tuleb publitseerimise korral ära näidata meetodite kirjelduse või tänuavalduste rubriigis.


Kommentaarid: MEELDETULETUS KOOLIPAPADELE: mida teha, et lapse koolirõõm säiliks läbi aasta | Õhtuleht\nSilja Paavle, 1. september 2017, 15:20\nToslem / 18:43, 2. sept 2017\nuu / 09:09, 2. sept 2017\nega koolipapad ikka imet teha ei suuda, kui kodud kaasa ei aita. Kodul suur vastutus - lapse käitumine saab alguse ja põhitõed ikka kodust ja kui lapsel kodust midagi kaasa võtta pole, vajab koolipapa ise koolirõõmu säilimist rohkem kui lapsed. I


Naiste aluspesu aluspüksid seksikas läbipaistev hingav võrgusilma püksikud väike-alust vibu õie sukkpüksid daamidele tüdrukud dulasi 3tk/palju osta | Muud ~ Aasiareisid.ee\nNaiste Aluspesu Aluspüksid Seksikas Läbipaistev Hingav Võrgusilma Püksikud Väike-Alust Vibu Õie Sukkpüksid Daamidele Tüdrukud DULASI 3tk/Palju\nMärksõnad: must ülikond sugu, t string aluspesu, väike daamid aluspesu naine aluspüksid, kena puuvillane, lapse nahkrihm, g string silk, g string pits, g string sukkpüksid tk, g string naised, daamid aluspesu naiste aluspüksid.\nBrändi Nimi DULASI Materjali 84.5%Nailon,15.5%Spandex Nimi Seksikas Pitsist Aluspüksid koos Hingav Võrgusilma Jalgevahe Riie 94.1% Puuvill,5.9% Spandex Suurus L/XL/XXL Värvus Must/Kuldne/Punane/Navy Sinine/Roosa/Hall Juhised, Pese õrnalt vesi ei Valgendi Line Kuiv mitte Rauast ei Dryclean Piht Hipline\nSuurus Skeem(cm) Talje, Talje Streching Soovitan Kõrgus Soovitan Kaal L 58 70 150-160 40-52kg XL 62 83 160-170 53-65kg XXL 68 96 170-180 65-77kg Märkus:Meie suurus on Aasia suurus, See on väiksem kui Euroopa.Teil on võimalik valida suurema suuruse.Tänu eri mõõtmise meetodid, toote olemasolu erinevus viga 1-3cm.\nMaterjali Koostis: 84.5%Nailon,15.5%Spandex\nMudeli Number: L233\n5/5 Perfect like always with this seller, I’m T36-38 in French\nBANNIROU Aluspüksid Naine Aluspesu Pitsist Püksikud Seksikas Hingav Naiste Aluspüksid, Naiste Uued Aluspesu, Naiste Aluspüksid M-XL 3 Tk\nNaiste Puuvillased Aluspüksid, Suured Suurused Seksikas Pits Modal Talje Pool Õõnes Välja Puuvillased Püksikud Naiste Aluspesu Naistele Pluss Suurus\nmodname=ckeditor Suurus Skeem (cm) Suurus 3XL(Üks Suurus) Venitada Vöökoht 30*2cm 58*2cm Puusad 40*2cm 66*2cm Jalad 20*2cm 34*2cm Jalgevahe Kõrgus 25cm Soovitan Kaal 55~90kg Märkus:\nCINOON Seksikas Naiste Aluspüksid, Samet, Pits Püksikud Madala Tõusu Hip-Tõste Daamid Aluspesu Naine Retro mugav Pesu Intimates\nUmbes suurus Sobib talje ümbermõõt 65-75 cm, puusa ümbermõõt 80-98 cm Pange tähele: 1. Sisaldab: 1 aluspüksid 2. Toote suurus on käsitsi mõõdetud, seal on 1-3 cm viga 3. Enne kui osta või pärast ostmist, kui teil on mingeid probleeme, siis palun võtke meiega