Licko järgi iseloomustava iseloomu määramise meetodid - Skisofreenia September\nDüstüümiline isiksus on hüpertüümia vastand. Distimaadid on tavaliselt koondunud elu tumedatele, kurbadele külgedele. See väljendub kõiges: käitumises, suhtluses ja elu, sündmuste ja teiste inimeste tajumise tunnustes (sotsiaalsed tajuomadused). Tavaliselt on need inimesed oma olemuselt tõsised, nad ei ole tegevusele omased.\nSeda tüüpi peamine tunnusjoon on suurenenud ärevus võimalike ebaõnnestumiste, saatuse ärevuse ja oma lähedaste saatuse pärast, samas kui sellisele ärevusele ei ole tavaliselt objektiivseid põhjuseid või nad on ebaolulised. Erinevad hägusused, mõnikord alistuvad. Pidev valvsus enne asjaolude kombineerimist enesekindlusega.\n12. Introvertne tüüp. Sellised inimesed on reaalsusest lahutatud. Nad tõmbavad oma jõudu üksindusse ja peegeldusse. Nad ei meeldi mürarikkad suured ettevõtted, nad kiiresti väsivad pikaajalisest suhtlemisest, kuid üks-ühele suhtlus on neile vastuvõetav, nad on suurepärased partnerid. Introverts on üsna vaoshoitud, alati kinni oma veendumustest. Kuid nad on liiga püsivad ja kangekaelsed, neid on väga raske veenda, et nende enda seisukoht on nende jaoks alati ainus. Ta ei ela mitte niivõrd ettekujutustest ega tunnetest kui ideedest. Välised sündmused mõjutavad niisuguse inimese elu suhteliselt vähe, mis veelgi tähtsam on, mida ta neist arvab. Kui mõistlik introversioon aitab kaasa iseseisva kohtuotsuse väljatöötamisele, siis elab tugevalt introvertne inimene enamasti ebareaalsete ideede maailmas. Introvertide mõtlemise lemmiktoit on religiooni, poliitika, filosoofia probleemid. Ei ole seltskondlik, hoiab kõrvale, suhtleb vastavalt vajadusele, armastab üksindust; iseenesest kastetud, räägib vähe enda kohta, ei avalda oma kogemusi. Aeglaselt ja otsustamatult tegudes.\n2. Moodustumine iseloomulike rõhutuste alusel psühhopaatilise arengu ebasoodsate keskkonnatingimuste mõjul, saavutades patoloogilise keskkonna taseme ("regionaalsed psühhopaatiad", vastavalt O.V. Kerbikovile). Selleks on tavaliselt vaja kombineerida mitmeid tegureid: 1) iseloomu esmase rõhutamise olemasolu, 2) ebasoodsate keskkonnatingimuste peab olema selline, et käsitleda konkreetselt seda tüüpi rõhuasetuse „vähimresistentsuse kohta”, 3) nende tegevus peab olema piisavalt pikk ja kõige tähtsam,, 4) peab seda tüüpi rõhuasetuse tekkimiseks langema kriitilises vanuses. See skisoidi vanus on lapsepõlv, psühhoasteeniline - koolide esimesed klassid, enamiku teiste tüüpide puhul - erinevad noorukite perioodid (11–13-aastased ebastabiilsed ja 16–17 aastat tundlike liikide puhul). Ainult paranoilise tüübi puhul on kõrgem vanus - 30-40-aastane - kõrge sotsiaalse aktiivsusega periood.\nPikaajaline ebasoodne sotsiaal-psühholoogiline mõju noorukieas, st enamiku iseloomu tüüpide tekkimisel, on võimas muutuv tegur. Need hõlmavad peamiselt erinevat tüüpi ebasobivaid kasvatusi. Neist on võimalik välja tuua: 1) hüpoprotektsiooni, jõudes äärmusliku hooletuse tasemeni; 2) eriline hüpoprotektsiooni tüüp, mida A. A. Vdovichenko kirjeldab "hüpoprotektsiooni indulgeerimise" all, kui vanemad annavad endale teismelise, ilma et nad tegeleksid oma käitumise pärast muretsemata, kuid rikkumiste ja isegi võimalike rikkumiste korral blokeerib ta kõik süüdistused, otsides kõiki süüdistusi; karistamisest vabanemise viisid jne; 3) domineeriv hüperprotees ("hüperravi"); 4) hooliv hüperprotseduur, äärmuslikul määral perekonna "ebajumala" hariduseni jõudmine; 5) äärmuslikel juhtudel emotsionaalne tagasilükkamine, et jõuda kolmanda taseme ja alandamiseni ("Tuhkatriinu" haridus); 6) haridus julmade suhete tingimustes; 7) suurenenud moraalse vastutuse tingimustes; 8) "haigusekult".\nNeed kriteeriumid on ka psühhopaatia diagnoosimise põhisuunad noorukitel. Patoloogilise iseloomu tunnused selles vanuses on eriti heledad. Psühhopaatiaga teenitud teismeline avastab oma iseloomu perekonnas ja koolis, eakaaslaste ja vanemate, koolis ja puhkusel, tööl ja mängides, igapäevaelus ja tavapärastes tingimustes ning hädaolukordades. Hüpertüümne teismeline on kõikjal ja alati täis energiat, skisoid on ümbritsetud ümbritsevast keskkonnast nähtamatu looriga ja hüsteeriline inimene soovib ise tähelepanu juhtida. Kodune türann ja koolis eeskujulik õpilane, vaikselt tugeva võimu ja ohjeldamatu huligaani all, vastumeelsuse atmosfääris, põgenev kodust, kus on rõhuv atmosfäär, või perekond, kus elavad vastuolud, kes elavad hästi heades koolides - neid ei tohiks pidada psühhopaatideks, isegi kui nad on kõik noorukid see periood esineb halvenenud kohanemise märgi all.\nIseloomujoonte suhteline stabiilsus on selles eas vähem juurdepääsetav võrdlusalus. Liiga lühike on ikka veel eluviis. Mis tahes noorukieas toimunud drastiliste muutuste puhul tuleb mõista ootamatuid iseloomu muutusi, järsku ja radikaalset tüüpi muutusi. Kui väga rõõmsameelne, seltskondlik, lärmakas, rahutu laps muutub äkitselt, hoolimatuks, tarastatud, teismeliseks lapsepõlves, õrn, väga tundlik ja emotsionaalne lapsepõlves, muutub see noorte meeste jaoks keerukaks, julmaks, külma arvestavaks, hingetuks, siis kõik see on pigem Üldiselt ei vasta see suhtelise stabiilsuse kriteeriumile ja olenemata sellest, kuidas väljendati psühhopaatilisi omadusi, osutuvad need juhtumid sageli väljapoole psühhopaatiat.\nIseloomu rõhutused. Klassifikatsioon vastavalt Leonardile, Lickole. Tüpoloogiline omadus. Meditsiiniline ja pedagoogiline korrektsioon\nMärkide rõhutamine on normi äärmuslikud versioonid, kus individuaalsed iseloomuomadused on liigselt tugevdatud, mille tulemusena ilmneb valikuline haavatavus teatud psühhogeense mõju suhtes, millel on hea ja isegi suurenenud vastupanu teistele.\nSõltuvalt avaldumisastmest tuvastasime kaks iseloomu rõhuasetust: selgesõnaline ja varjatud (Isiklikult Alexandrov, 1973).\nSelline rõhuaste viitab normi äärmuslikele variatsioonidele. Seda iseloomustab teatud tüüpi iseloomuga üsna püsivate tunnuste olemasolu.\nNoorukuse ajal on iseloomuomadused sageli teravdatud ning psühhogeensete tegurite toimel, mis tegelevad “vähimresistentsuse kohaga”, võivad tekkida ajutised kohanemishäired ja käitumishälbed. Tõstmisel on iseloomu karakteristikud üsna väljendunud, kuid neid kompenseeritakse ja tavaliselt ei sega kohanemist.\nVarjatud rõhutamine. See aste, ilmselt, ei tohiks olla tingitud äärmuslikust, vaid tavapärasest standardi variandist. Tavalistes tavapärastes tingimustes on teatud tüüpi karakteristikud halvasti väljendatud või üldse mitte. Isegi pikaajalise vaatluse, mitmepoolsete kontaktide ja elulugu üksikasjaliku tutvumisega on raske saada kindlat ettekujutust teatud tüüpi iseloomust. Kuid sellist tüüpi tunnused võivad ilmselgelt, mõnikord ootamatult ilmneda nende olukordade ja vaimse traumade mõjul, mis suurendavad nõudmisi "kõige vähem vastupanu kohale". Teise laadi psühhogeensed tegurid, isegi rasked, mitte ainult ei põhjusta psüühikahäireid, vaid ei pruugi isegi iseloomu ilmneda. Selliste tunnuste ilmnemisel ei too see reeglina kaasa märgatavat sotsiaalset väärarengut.\nMõiste "rõhutamine" tutvustati psühholoogiasse K. Leonhard. Tema mõiste "rõhutatud isiksused" põhines eeldusel, et on olemas põhilised ja täiendavad isiksuseomadused. Põhijooned on palju väiksemad, kuid need on isiksuse tuum, määravad selle arengu, kohanemise ja vaimse tervise. Oluliste omaduste märkimisväärse raskusastmega jätavad nad isikule tervikuna jälje ja ebasoodsates tingimustes võivad nad hävitada kogu isiksuse struktuuri.\nLeonhardi sõnul väljendub isiksuse rõhutamine eelkõige suhtlemisel teiste inimestega. Seepärast võime suhtlusstiilide hindamisel eristada teatud tüüpi rõhuasetusi. Leonhardi pakutud klassifikatsioon sisaldab järgmisi liike:\n1. Hüpertüümne tüüp. Talle on iseloomulik äärmuslik kokkupuude, kõnelevus, žestide ekspressiivsus, näoilmed, pantomimikud. Selline inimene kaldub tihti algsest vestluse teemast kõrvale. Tal on aeg-ajalt konflikte teiste inimestega, kuna puudub ametlik ja perekondlik vastutus. Seda tüüpi inimesed on sageli konfliktide algatajad, kuid nad on ärritunud, kui teised teevad neile nende kohta märkusi.\nKommunikatsioonipartnerite jaoks atraktiivsetest positiivsetest omadustest iseloomustab seda tüüpi inimesi energia, aktiivsuse janu, optimismi ja initsiatiivi.\nSamal ajal on neil ka mõned tõrjuvad tunnused: levitatsioon, kalduvus ebamoraalsetele tegudele, kõrgendatud ärrituvus, projitseerimine, ebapiisavalt tõsine suhtumine nende ülesannetesse. Neid on raske taluda range distsipliini, monotoonse tegevuse, sunnitud üksinduse tingimustega.\n2. Erinev tüüp. Tal on iseloomulik madal kontakt, lakonism, domineeriv pessimistlik meeleolu. Sellised inimesed on tavaliselt kodune, mürarikkas ühiskond, kes on harva teiste vastu konfliktidega, mis on üksildane elustiil. Nad hindavad kõrgelt neid, kes nendega koos on, ja on valmis neid kuuletuma.\n-: passiivsus, aeglane mõtlemine, aeglus, individualism.\nEmotsionaalse tõusu ajal käituvad nad nagu iseloomuliku hüpertüümse rõhuasetusega inimesed, ning majanduslanguse ajal käituvad nad nagu distyme-rõhutamisega inimesed.\n4. Põnev tüüp. Seda tüüpi iseloomustab madal kontakt side, verbaalsete ja mitteverbaalsete reaktsioonide aeglus. Sageli on sellised inimesed igav ja kurb, kalduvus ebaviisakusele ja kuritarvitamisele, konfliktidele, kus nad ise on aktiivne ja provokatiivne pool. Neid on raske meeskonnas, võimas peres.\n-Samas on emotsionaalse erutusega seisundis nad ärritunud, kuumalt karastatud, halvasti kontrollivad nende käitumist.\n5. Stuck type. Talle on iseloomulik mõõdukas ühiskondlikkus, tüütavus, kalduvus moraalida, vaikiv. Konfliktides toimib selline isik tavaliselt algatajana, aktiivse osapoolena. Ta püüab saavutada kõrgeid tulemusi igas ettevõttes, mille jaoks ta kohustub, lisab endile suuremaid nõudmisi;\neriti tundlik sotsiaalse õigluse suhtes, samal ajal tundlik, haavatav, kahtlane, petlik;\nmõnikord liigselt ülbe, ambitsioonikas, armukade, teeb ebamõistlikke nõudmisi sugulastele ja alluvatele tööl.\n6. Pedantiline (jäik) tüüp. Isik, kellel on seda tüüpi rõhutamine, on harva vastuolus, rääkides neis pigem passiivsest kui aktiivsest küljest. Teenistuses käitub ta nagu bürokraat, tehes temale ümbritsevatele inimestele palju ametlikke nõudmisi. Kuid ta annab teed teistele inimestele. Mõnikord ahistab ta koduste ülemääraste nõuete täpsust.\n7. Ärev (tüütu) tüüp. Seda tüüpi esiletõstmisega inimestele on iseloomulik: madal kontakt, arg, enesekindluse puudumine, väike meeleolu. Nad on harva vastuolus teistega, mängides neis peamiselt passiivset rolli, otsides toetust ja toetust konfliktiolukordades.\n-: Nende kaitsetumatuse tõttu kasutatakse neid sageli patuoinadena, naljade sihtmärkidena.\n8. Emotüübi tüüp. Need inimesed eelistavad suhelda valitud kitsas ringis, kellega luuakse häid kontakte, mida nad mõistavad “poolsõnalt”. Harva satuvad nad ise konflikti, mängides neis passiivset rolli. Solvangud viiakse läbi iseenesest, mitte "pritsimine".\n9. Demonstreeriv (väljatõrjumise rõhutamine). Seda tüüpi rõhutamist iseloomustab kontaktide loomine, juhtimise soov, võimu ja kiitust. Selline inimene näitab inimestele suurt kohanemisvõimet ja samal ajal kalduvust intriigiks (suhtlusviisi välise pehmusega). Nad ärritavad teisi enesekindluse ja kõrgete nõuetega, provotseerivad süstemaatiliselt konflikte ise, kuid samal ajal kaitsevad end aktiivselt.\n-: isekus, silmakirjalikkus, kiidlemine, lollakas töö.\n10. Kõrgendatud tüüp. Talle on iseloomulik suur kontakt, jututundlikkus, armastus. Sellised inimesed väidavad sageli, kuid ei too asju avatud konfliktidele. Konfliktides on nad nii aktiivsed kui ka passiivsed. Seotud ja tähelepanelik sõprade ja perega.\n11. Ekstravertne tüüp. Sellised inimesed eristuvad kõrgetest kontaktidest, neil on palju sõpru, tuttavaid, nad on jutukad, kõneainega avatud, avatud harva teiste vastu ja mängivad tavaliselt passiivset rolli. Sõpradega suhtlemisel, tööl ja perekonnas annavad nad sageli juhtpositsiooni teistele, eelistavad kuuletuda ja jääda taustal.\n+: soov hoolikalt kuulata teist, teha seda, mida palutakse, hoolsust.\n-: tundlikkus mõjuvõimu, kerguse, tegevuste mõtlematuseni, meelelahutus, osalemine kuulujuttude ja kuulujuttude levikus.\n12. Introvertne tüüp. Teda iseloomustab väga väike kontakt, isolatsioon, isoleerimine reaalsusest, kalduvus filosoofiale.\nSellised inimesed armastavad üksindust; sattuda konfliktidega teistega, kui nad üritavad oma isiklikus elus segamini sekkuda. Sageli on nad emotsionaalselt külmad idealistid, kes on inimestega suhteliselt nõrgalt seotud.\n+: piiramine, tugevad uskumused, põhimõtted.\n-: kangekaelsus, mõtlemise jäikus, oma ideede kangekaelne kaitse. Sellistel inimestel on oma vaatenurk, mis võib olla vale, eristada järsult teiste inimeste arvamustest ja siiski kaitsevad nad endiselt, olenemata sellest.\nK. Leonhardil on pedantiline või ananastiline; demonstratiivne või hüsteeriline; ummikus ja erakordne rõhumärk, mis tuleneb teatud iseloomu omaduste ülekaalust. Teist rühma (hüpertüümilised, düsthüütilised, ärevused, emotsionaalsed, afektiivsed ja afektiivsed kõrgendatud isiksused) iseloomustab temperament. Praktikas on tihti kombineeritud iseloomu ja temperamenti esiletõstetud tunnused ning erinevad isiksuse rõhutamise liigid.\nHiljem pakkus A. E. Licko tähemärkide klassifikatsiooni, mis põhines rõhuasetustel. See klassifikatsioon põhineb noorukite tähelepanekutel. Licko sõnul on iseloomu rõhutamine individuaalsete iseloomujoonte liigne tugevdamine, kus patoloogias piirnevad inimkäitumise kõrvalekalded ei ületa normi piire. Selliseid rõhuasetusi, nagu psüühika ajutised seisundid, täheldatakse kõige sagedamini noorukieas ja varases noorukieas. Licko seletab seda asjaolu järgmiselt: „Psühhogeensete tegurite toimel, mis tegelevad“ vähimresistentsuse kohaga ”, võivad tekkida ajutised kohanemishäired ja kõrvalekalded käitumises” (A. Lichko, 1983). Kui laps kasvab üles, siis tema iseloomu tunnused, mis ilmnesid lapsepõlves, jäädes üsna selgesõnaliseks, kaotavad oma teravuse, kuid aja jooksul võivad nad ilmselt uuesti ilmuda (eriti kui haigus esineb).\n1. Hüpertüümne tüüp. Seda tüüpi noorukid eristavad liikuvus, seltskondlikkus, kalduvus pahandusele. Neil on alati palju müra ümbritsevatel sündmustel, nagu murettekitavad eakaaslased. Hea üldise võimekusega näitavad nad rahutust, distsipliini puudumist, õpivad ebaühtlaselt. Nende meeleolu on alati hea. Täiskasvanutega - vanemate ja õpetajatega - on neil sageli konflikte. Sellistel noorukitel on palju erinevaid hobisid, kuid need hobid on tavaliselt pealiskaudsed ja liiguvad kiiresti. Hüpopüütilise tüübi noorukid hindavad sageli oma võimeid, nad on liiga enesekindlad, püüavad ennast näidata, kiidelda ja teisi muljet avaldada.\n2. Tsükloidne tüüp. Seda iseloomustab suurenenud ärrituvus ja kalduvus apaatiale. Nad eelistavad olla kodus üksi, selle asemel, et kusagil olla oma eakaaslastega. Neil on rasked isegi väikesed mured, reageerivad kommentaaridele väga ärritavalt. Nende meeleolu muutub korrapäraselt kõrgenenud ja depressiivseks (seega selle tüübi nimi). Meeleoluhäirete perioodid on umbes kaks kuni kolm nädalat.\n3. Labile tüüp. Seda tüüpi iseloomustab meeleolu äärmuslik varieeruvus ja sageli on see ettearvamatu. Ootused meeleolude ootamatuteks muutusteks võivad osutuda kõige tähtsamateks, näiteks keegi kogemata loobus sõna, kellegi ebameeldiv pilk. Kõik nad suudavad tõsiste murede ja ebaõnnestumiste korral sattuda pimedasse ja sünge tuju. Nende teismeliste käitumine sõltub hetkelisest meeleolust. Praegust ja tulevikku võib meeleolu järgi tajuda kas valguses või sünge toonides. Sellised noorukid, kes on masendunud meeleolus, vajavad hädasti abi ja toetust nendelt, kes suudavad oma meeleolu parandada, suudavad häirida, julgustada. Nad mõistavad ja tunnevad ümbritsevate inimeste suhtumist.\n5. Tundlik (tundlik) tüüp. Tal on iseloomulik kõrgenenud tundlikkus kõike: see, mis meeldib, ja see, mis ärritab või hirmutab. Need teismelised ei meeldi suurettevõtetele, välimängudele. Tavaliselt on nad võõrastega häbelikud ja argpüksid, mistõttu teised tajuvad neid sageli suletuna.\nNad on avatud ja seltskondlikud ainult nendega, kes on nendega hästi kursis, eelistavad suhelda eakaaslastega, et suhelda lastega ja täiskasvanutega. Nad eristuvad kuulekusest ja leiavad oma vanematele suurt kiindumust. Noorukitel võib neil noorukitel olla raskusi eakaaslastega kohanemisega, aga ka alaväärsuskompleksiga. Samal ajal tekib nende noorukite jaoks üsna varakult kohustustunne, mis toob esile kõrged moraalsed nõuded nii enda kui ka nende ümber asuvate inimeste jaoks. Sageli kompenseerivad nad oma võimeid oma keeruliste tegevuste ja kõrgendatud innukusega. Need teismelised on naljakad, et leida sõpru ja sõpru enda jaoks, leida sõpruse vastu väga kiindumust, jumaldan vanemaid kui vanemaid sõpru.\n6. Psühholoogiline (ärev ja kahtlane) tüüp. Sellistele noorukitele on iseloomulik kiirendatud ja varajane intellektuaalne areng, kalduvus mõtlemisele ja mõtlemisele, eneseanalüüs ja teiste inimeste käitumise hindamine. Siiski on nad sageli sõnades tugevamad kui tegudes. Nende enesekindlus on kombineeritud otsustamatuse ja kohtuotsuste kategoorilise olemusega - kiirete meetmete võtmisega just sellistel hetkedel, kui on vaja ettevaatust ja ettevaatlikkust.\n7. Schizoid (introvertne) tüüp. Selle tüübi kõige olulisem tunnus on isolatsioon. Need teismelised ei ole oma eakaaslastega väga huvitatud, eelistavad olla üksi, olla täiskasvanute ettevõttes. Nad näitavad sageli välist ükskõiksust nende ümber asuvate inimeste suhtes, nende puudumist, halvasti mõistmist teiste inimeste seisundist, nende kogemustest, ei tea, kuidas kaastunnet. Nende sisemine maailm on sageli täis erinevaid fantaasiaid, erilisi hobisid. Oma tundete väliste ilmingute puhul on nad üsna vaoshoitud, mitte alati mõistetavad teistele, eriti nende eakaaslastele, kes neile väga ei meeldi.\n8. Epileptoid (inert-impulsiivne) tüüp. Need noorukid nutavad tihti, ahistavad teisi, eriti varases lapsepõlves. Sellised lapsed armastavad piinata loomi, kiusata noori, pilkata abituid. Laste ettevõtetes käituvad nad diktaatoritena. Nende tüüpilised tunnused on julmus, imperlus ja isekus. Karmide distsiplinaarsete režiimide tingimustes tunnevad nad sageli oma parameetreid, püüdes oma ülemusi meeldida, saavutada teatud eeliseid oma eakaaslaste ees, võita võimu, luua oma diktatuuri nende ümber.\n9. Hysteroid (demonstratiivne) tüüp. Seda tüüpi peamine tunnusjoon on egocentrism, pidev tähelepanu oma isikule. Seda tüüpi noorukitel on tihti väljendatud kalduvus teatrilisusele, positsioneerimisele ja joonistamisele. Sellised lapsed, kellel on suuri raskusi, kannatavad, kui nende juuresolekul keegi kiidab oma seltsimehi, kui nad pööravad rohkem tähelepanu teistele kui oma. Nende jaoks on tungiv vajadus soov meelitada teiste tähelepanu, kuulata tema imetlust ja kiitust. Neid noorukeid iseloomustab väide erakordse positsiooni kohta eakaaslaste seas ning teiste mõjutamiseks, et nad oma tähelepanu tõmbaks, tegutsevad nad sageli rühmitajatena ja algajatena. Kuid kuna nad ei suuda saada tõelisteks juhtide ja organiseerijateks, et saada mitteametlikku võimu, kannatavad nad sageli ja kiiresti.\n10. Ebastabiilne tüüp. Mõnikord kirjeldatakse seda valesti tahtliku, triiviva isiku tüübina. Sellist tüüpi noorukitel on meelelahutuseks, valimatult kui ka tühikäigul ja jõudeolekul suurenenud kalduvus ja iha. Neil ei ole tõsiseid, sealhulgas professionaalseid huve, nad peaaegu ei mõtle oma tulevikust.\n11. Vastav tüüp. Seda tüüpi noorukid näitavad oportunistlikku ja sageli lihtsalt mõttetu kuulekust mis tahes asutuse, enamuse grupis. Tavaliselt on nad kalduvad moraalseks ja konservatiivseks ning nende peamine elutähtsaks kredo on „olla nagu kõik teisedki”. See on teatud tüüpi oportunist, kes on oma huvide huvides valmis reetma seltsimehet, et teda raske hetkega lahkuda, kuid olenemata sellest, mida ta teeb, leiab ta alati oma moraalse põhjenduse oma tegevusele ja sageli isegi mitte ühele.\nMaksuvaba abitelefon Ukrainas\nKuidas lõpetada alkohoolikuvõimeline binge ajal\nKas ma peaksin maitsest lahkumisel minema riputama?


10 Restaurants nahe Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\nDie 10 Besten Restaurants nähe Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras, Nebida\nVia s' Argiola 37 | Loc. Nebida, 09016 Nebida, Sardinien, Italien\nLesen Sie Bewertungen zu Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras.\n0 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n0,3 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n0,4 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n0,5 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n2,5 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n4,3 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n6 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n9 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\nNr. 2 von 55 Restaurants in Iglesias\n8,8 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n8,4 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n12,9 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n13,1 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n15,5 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n8,5 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n5,7 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n9,3 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n10,6 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n13,2 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n14,4 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n3,4 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n14,8 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\n14,9 km von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\nKarte von Locanda L'Agusteri - Villaggio Tanca Piras\nAlle Hotels in Nebida (2)


Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/829, 14. märts 2019, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031 taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmete kohta ning lubatakse liikmesriikidel kehtestada ajutised erandid seoses ametliku testimise, teaduslike või hariduslike eesmärkide, katsete, sordivaliku või sordiaretusega\nKOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2019/829,\n14. märts 2019,\nmillega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/2031 taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmete kohta ning lubatakse liikmesriikidel kehtestada ajutised erandid seoses ametliku testimise, teaduslike või hariduslike eesmärkide, katsete, sordivaliku või sordiaretusega\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 5 ja artikli 48 lõiget 5,\nMääruse (EL) 2016/2031 kohaselt võivad liikmesriigid taotluse alusel anda ajutise loa tuua oma territooriumile sisse, seal vedada, hoida ja paljundada liidu karantiinseid taimekahjustajaid või artikli 30 lõike 1 kohaselt võetud meetmete kohaldamisalasse kuuluvaid taimekahjustajaid, mida kasutatakse ametlikuks testimiseks, teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul või sordiaretuses. Lisaks võivad liikmesriigid taotluse alusel anda ajutise loa tuua oma territooriumile sisse ja seal vedada taimi, taimseid saadusi ja muid objekte, mida kasutatakse ametlikuks testimiseks, teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul või sordiaretuses.\nMäärust (EL) 2016/2031 on vaja täiendada ning võtta vastu eeskirjad liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse kohta seoses asjaomaste taimekahjustajate, taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomisega liidu territooriumile ja seal vedamisega, samuti vastavate lubade andmise kord ja tingimused ning nõuete täitmise kontrollimise nõuded ja nõuete rikkumise korral võetavad meetmed.\nSelleks et tagada kindlaksmääratud toimingutega seotud fütosanitaarse riski kõrvaldamine või vähendamine vastuvõetava tasemeni, tuleks kindlaksmääratud materjali liitu sissetoomiseks ja seal vedamiseks loa andmise suhtes kohaldada teatavaid tingimusi, millega tagatakse täieliku ja asjakohase taotluse esitamine, kindlaksmääratud toimingute laadi ja eesmärkide uurimine, kinnitus selle kohta, et kindlaksmääratud toimingud viiakse läbi karantiinijaamades või kinnistes üksustes, ning saastunud materjali hävitamine ja ohutu kõrvaldamine.\nSelleks et tagada asjaomase kindlaksmääratud materjali järelevalve ja jälgitavus ning viivitamata kõrvaldada kõik sellega seotud fütosanitaarsed riskid, on asjakohane, et pärast kõnealuse loa andmist väljastab selle liikmesriigi pädev asutus, kus heakskiidetud kindlaksmääratud toimingut hakatakse tegema, volikirja, mis peaks asjaomase kindlaksmääratud materjaliga alati kaasas olema.\nVolikirja vorm peaks olema sarnane komisjoni direktiivi 2008/61/EÜ II lisas sätestatud vormiga, kuna viimase rakendamine on osutunud tõhusaks ja järjepidevaks (2).\nKindlaksmääratud toimingutes kasutatava kindlaksmääratud materjali korduvaks sissetoomiseks liitu ja seal vedamiseks tuleks kasutada ühteainsat volikirja kooskõlas eritingimustega, et tagada sellise sissetoomise ja vedamise jaoks proportsionaalne ja tõhus raamistik.\nAmetlikku testimist tehakse sagedamini kui muid kindlaksmääratud toiminguid. Seepärast oleks tõhusam lubada ametliku testimise puhul paindlikumat raamistikku kui muude kindlaksmääratud toimingute puhul.\nTuleks kehtestada eeskirjad meetmete kohta, mida pädevad asutused võtavad käesoleva määruse sätete täitmata jätmise korral, et tagada võimalikult kiire parandusmeetmete võtmine. Need meetmed peaksid hõlmama kindlaksmääratud toimingute eest vastutava isiku kohustusi.\nÕiguskindluse ja selguse huvides tuleks direktiiv 2008/61/EÜ kehtetuks tunnistada.\nKäesolevat määrust tuleks kohaldada ilma, et see piiraks eeskirju, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (3) (ametliku kontrolli määrus) artikli 48 alusel seoses piiripunktides ametlikust kontrollist vabastatud kaupadega.\nSelleks et lubatud toimingud saaks sujuvalt lõpetada, on asjakohane pikendada nende toimingute heakskiidu kehtivust kindlaksmääratud ajavahemiku võrra.\nÕiguskindluse huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast kui määrust (EL) 2016/2031,\nKäesolevas määruses sätestatakse määruse (EL) 2016/2031 teatavatest sätetest erandi tegemise tingimused, mille alusel võib käesoleva määruse artiklis 2 määratletud kindlaksmääratud taimekahjustajaid ning taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid liitu või liidu kaitstavatesse piirkondadesse sisse tuua või seal vedada, hoida, paljundada või kasutada ametlikuks testimiseks, teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul või sordiaretuses. Eelkõige sätestatakse käesolevas määruses erandid määruse (EL) 2016/2031 järgmistest sätetest:\nartikli 5 lõige 1, millega keelatakse liidu karantiinsete taimekahjustajate liidu territooriumile sissetoomine ning seal vedamine, hoidmine, paljundamine ja sealt väljaviimine;\nartikli 30 lõige 1 liidu meetmete kohta, mis on vastu võetud seoses liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu kandmata taimekahjustajatega, mis võivad vastata nimetatud loetellu kandmise tingimustele;\nartikli 32 lõige 2, millega keelatakse liidu karantiinsete taimekahjustajate sissetoomine liidu territooriumil asuvatesse kaitstavatesse piirkondadesse ning seal vedamine, hoidmine, paljundamine ja sealt väljaviimine;\nartikli 40 lõige 1, millega keelatakse teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomine liidu territooriumile kõikidest või teatavatest kolmandatest riikidest või kolmandatelt territooriumidelt;\nartikli 41 lõige 1, milles käsitletakse erinõudeid ja samaväärseid nõudeid kolmandatest riikidest pärit teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomise kohta liidu territooriumile ja seal vedamise kohta;\nartikli 42 lõige 2, millega keelatakse teatavate kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomine liidu territooriumile kolmandatest riikidest;\nartikli 49 lõige 1 ajutiste meetmete kohta seoses kolmandatest riikidest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidu territooriumile sissetoomise ja seal vedamisega;\nartikli 53 lõige 1, millega keelatakse kolmandatest riikidest või liidu territooriumilt pärit taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomine liidu territooriumil asuvatesse kaitstavatesse piirkondadesse;\nartikli 54 lõige 1, milles käsitletakse erinõudeid taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomise kohta liidu territooriumil asuvatesse kaitstavatesse piirkondadesse.\nEelkõige kehtestatakse käesoleva määrusega:\neeskirjad liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetuse kohta, mis on seotud kindlaksmääratud taimekahjustajate või taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu või liidu kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise või seal vedamise, hoidmise, paljundamise või kasutamisega;\nkord ja tingimused, mille alusel annavad liikmesriigid ajutise loa kindlaksmääratud toimingute tegemiseks;\neeskirjad, milles käsitletakse nõuete täitmise kontrollimist ja nõuete rikkumise korral võetavaid meetmeid.\na) „kindlaksmääratud taimekahjustajad“– üks järgmistest:\nmääruse (EL) 2016/2031 artikli 5 kohaselt loetletud liidu karantiinsed taimekahjustajad,\ntaimekahjustajad, mille suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 30 lõike 1 kohaselt vastuvõetud meetmeid,\nkaitstavate piirkondade karantiinsed taimekahjustajad, mis on loetletud vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 3;\nb) „taimed, taimsed saadused või muud objektid“– taimed, taimsed saadused või muud objektid, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 30 lõike 1 kohaselt võetud meetmeid ning mis on loetletud vastavalt artikli 40 lõigetele 2 ja 3, artikli 41 lõigetele 2 ja 3, artikli 42 lõigetele 2 ja 3, artikli 49 lõikele 1, artikli 53 lõigetele 2 ja 3 ning artikli 54 lõigetele 2 ja 3;\nc) „kindlaksmääratud materjal“– kindlaksmääratud taimekahjustajad, taimed, taimsed saadused või muud objektid, mille puhul on vaja luba käesoleva määruse tähenduses;\nd) „kindlaksmääratud toimingud“– mis tahes isikute, sealhulgas pädevate asutuste, akadeemiliste ja teadusasutuste või ettevõtjate tehtavad toimingud, mis on seotud ametliku testimise, teaduslike või hariduslike eesmärkide, katsete, sordivaliku või sordiaretusega ning hõlmavad kindlaksmääratud materjali liitu või liidu kaitstavasse piirkonda sisse toomist, seal vedamist, hoidmist, paljundamist või kasutamist.\nLiikmesriikide ja komisjoni vaheline teabevahetus\n1. Liikmesriigid teevad halduskoostööd seoses liikmesriikide ja komisjoni vahelise teabevahetusega, mis puudutab kindlaksmääratud materjali sissetoomist liidu territooriumile või liidu kaitstavatesse piirkondadesse, seal vedamist, hoidmist, paljundamist ja kasutamist.\n2. Lõike 1 kohaldamiseks saadavad liikmesriigid enne iga aasta 31. märtsi komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogu järgmise teabe:\nloetelu, mis sisaldab käesoleva määruse alusel lubatud ja eelneva kalendriaasta jooksul liitu sisse toodud või liidus veetud kindlaksmääratud materjali liike ja koguseid;\naruanne selliste kindlaksmääratud taimekahjustajate esinemise kohta, mis ei ole käesoleva määruse alusel lubatud, ning kõigi muude selliste taimekahjustajate esinemise kohta, mida pädev asutus peab liidule avalduvaks riskiks ja mis on tuvastatud kindlaksmääratud toimingute käigus.\nnõuete rikkumise korral võetud meetmed;\nkäesoleva määruse kohaldamiseks kasutatavate karantiinijaamade ja kinniste üksuste loetelu.\n3. Kindlaksmääratud materjali sissetoomine liitu ja seal vedamine selliste kindlaksmääratud toimingute jaoks, millele on antud luba vastavalt artiklile 5, registreeritakse koos vastava loaga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 artiklis 131 osutatud elektroonilises ametliku kontrolli teabehaldussüsteemis (IMSOC).\nEnne kindlaksmääratud materjali liitu sissetoomist ning seal vedamist, hoidmist, paljundamist ja kasutamist kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 8 lõikega 1 ja artikli 48 lõikega 1 (olenevalt asjaoludest) tuleb pädevatele asutustele esitada taotlus.\nSelle sisu peab vastama käesoleva määruse I lisas sätestatud nõuetele.\nLiikmesriigid annavad kindlaksmääratud materjali liitu sissetoomiseks ning seal vedamiseks, hoidmiseks, paljundamiseks ja kasutamiseks loa kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artikli 8 lõikega 1 ja artikli 48 lõikega 1 (olenevalt asjaoludest) piiratud ajaks ja ainult juhul, kui täidetud on järgmised tingimused:\non leitud, et taotlus on kooskõlas käesoleva määruse artikliga 4;\npädev asutus on läbi vaadanud taotluses esitatud kindlaksmääratud toimingute laadi ja eesmärgid ning leidnud, et need on kooskõlas käesoleva määruse artiklis 2 sätestatud kindlaksmääratud toimingute määratlusega;\non kinnitatud, et kindlaksmääratud toimingud tehakse taotluses märgitud ja pädeva asutuse poolt kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artiklitega 60 ja 61 määratud karantiinijaamades või kinnistes üksustes;\non tagatud, et pärast kõnealuse loaga hõlmatud kindlaksmääratud toimingu lõpuleviimist toimub kindlaksmääratud materjali hävitamine ja ohutu kõrvaldamine või seda hoitakse edasiseks kasutamiseks sobivates tingimustes vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklile 64.\nLoa andmise järel väljastatav volikiri\n1. Pärast artiklis 5 osutatud loa andmist väljastab selle liikmesriigi pädev asutus, kus heakskiidetud kindlaksmääratud toiming tehakse, volikirja. See volikiri peab asjaomase kindlaksmääratud materjaliga alati kaasas olema.\n2. Liidust pärineva kindlaksmääratud materjali puhul peab volikiri vastama II lisa A osas sätestatud vormile. Vastava kindlaksmääratud materjali karantiini- või kinnistes tingimustes vedamiseks peab volikirjal olema päritoluliikmesriigi ametlik kinnitus.\n3. Kolmandatest riikidest pärineva kindlaksmääratud materjali puhul peab volikiri vastama II lisa B osas sätestatud vormile. Vastava kindlaksmääratud materjali karantiini- või kinnistes tingimustes sissetoomiseks peab volikirjal olema kolmanda päritoluriigi ametlik kinnitus.\n4. Kindlat liiki kindlaksmääratud materjali korduvaks sissetoomiseks liitu või seal vedamiseks võib pädev asutus väljastada kõigi nende sissetoomiste või vedamiste jaoks esimese saatmise ajal üheainsa volikirja, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:\nsissetoomine või vedamine toimub mitu korda aastas;\nkindlaksmääratud materjali puhul kasutatakse samu pakendamistingimusi;\nkindlaksmääratud materjal pärineb samalt tarnijalt ja saadetakse samale isikule, kes vastutab heakskiidetud toimingute eest.\nPädev asutus märgib II lisa A ja B osades sätestatud näidisvormi lahtris 10 selgelt, et volikiri hõlmab kõnealuse kindlaksmääratud materjali korduvat sissetoomist liitu või seal vedamist. Volikiri kehtib maksimaalselt aasta alates selle väljaandmise kuupäevast.\nAmetlikku testimist käsitlevad erisätted\nErandina artiklitest 4, 5 ja 6 annavad liikmesriigid loa ametlikuks testimiseks, mille viivad läbi pädevad asutused või ettevõtjad pädevate asutuste ametliku järelevalve all, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:\nheakskiidetud toimingute eest vastutav isik on teatanud pädevale asutusele ametlikust testimisest enne selle toimumist;\nteade sisaldab ametliku testimise laadi ja eesmärke;\nteade sisaldab kinnitust selle kohta, et ametlik testimine tehakse artikli 5 punktis c osutatud karantiinijaamades või kinnistes üksustes;\nametlik testimine viiakse läbi nii, et kindlaksmääratud materjali käitlemise ja transportimise ajal enne ja pärast ametlikku testimist ja selle ajal ei esine kindlaksmääratud taimekahjustajate levimist.\nNõuete täitmise kontrollimise üldsätted\nPädev asutus teostab kindlaksmääratud toimingute üle järelevalvet, tagamaks, et täidetud oleksid kõik järgmised nõuded:\ntoimingute eest vastutav isik teavitab viivitamata pädevat asutust kindlaksmääratud materjali saastumisest ükskõik millise kindlaksmääratud taimekahjustajaga, mis ei ole käesoleva määruse alusel lubatud, või mis tahes muude taimekahjustajatega, mida loetakse liidule avalduvaks riskiks ja mis on tuvastatud kindlaksmääratud toimingute käigus. Kui materjaliks on kindlaksmääratud taimekahjustaja, hõlmab järelevalve materjali võimalikku saastumist muude kindlaksmääratud taimekahjustajatega, mis ei ole käesoleva määruse alusel lubatud, või muude taimekahjustajatega, mida pädev asutus peab liidule avalduvaks riskiks ja mis on tuvastatud kindlaksmääratud toimingute käigus;\ntoimingute eest vastutav isik teatab pädevale asutusele viivitamata igast juhtumist, mille tulemusel punktis a osutatud taimekahjustajad pääsevad välja või nende väljapääsemine on tõenäoline.\nNõuete rikkumise korral võetavad meetmed\n1. Pädev asutus võib toimingute eest vastutavalt isikult nõuda parandusmeetmete rakendamist kohe või kindlaksmääratud aja jooksul, et tagada käesoleva määruse sätete järgimine.\n2. Kui pädev asutus jõuab järeldusele, et toimingute eest vastutav isik ei järgi käesoleva määruse sätteid, võtab see asutus viivitamata vajalikud meetmed tagamaks, et nende sätete rikkumine ei jätkuks. Kõnealused meetmed võivad hõlmata artiklis 5 osutatud loa tühistamist või ajutist peatamist.\n3. Kui pädev asutus on võtnud lõike 2 kohaselt muid meetmeid kui loa tühistamine, kuid käesoleva määruse nõuete rikkumine jätkub, tühistab see asutus kõnealuse loa viivitamata.\nDirektiivi 2008/61/EÜ kehtetuks tunnistamine ja üleminekuperiood direktiiviga heaks kiidetud toimingute jaoks\nDirektiiv 2008/61/EÜ tunnistatakse kehtetuks.\nViiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile.\nKõnealuse direktiivi artikli 2 alusel antud toimingute heakskiidud lõppevad 31. detsembril 2020.\nJõustumiskuupäev ja kohaldamise alguskuupäev\nSeda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2019.\nBrüssel, 14. märts 2019\n(2) Komisjoni 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/61/EÜ, millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks (ELT L 158, 18.6.2008, lk 41).\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).\nArtiklis 4 osutatud taotlus peab olenevalt asjaoludest sisaldama vähemalt järgmisi elemente:\ntaotleja ja kindlaksmääratud toimingu eest vastutava(te) isiku(te) (kui viimane/viimased on erinevad) nimi, aadress, e-posti aadress ja telefoninumber, sealhulgas nende teaduslikud ja tehnilised kvalifikatsioonid kindlaksmääratud toimingu tegemiseks;\nkindlaksmääratud materjali liik, teaduslik nimetus või nimetus ja, kui see on asjakohane, viited avaldatud materjalidele, sealhulgas teave võimalike vektorite kohta;\nkindlaksmääratud materjali kogus, korduva saatmise korral saatmiskordade arv ja kogus saadetise kohta, mis on asjaomase kindlaksmääratud toimingu eesmärki ning karantiinijaama või kinnise üksuse suutlikkust arvesse võttes põhjendatud;\nkindlaksmääratud materjali päritolukoht, sealhulgas saatja ja tarnija nimi, aadress, e-posti aadress ja telefoninumber, ning asjakohased dokumentaalsed tõendid, kui kindlaksmääratud materjal tuuakse sisse kolmandast riigist;\nkindlaksmääratud toimingu kestus, kokkuvõte kindlaksmääratud toimingu laadist ja eesmärkidest, lisaks katsete puhul ja sordivalikuga seotud teadus- või haridustöö puhul nende kirjeldus;\npakendamistingimused kindlaksmääratud materjali vedamiseks või importimiseks;\nkarantiinijaama või kinnise üksuse nimi, aadress ja kirjeldus;\nkindlaksmääratud materjali lõppkasutus pärast kindlaksmääratud toimingu lõpetamist, nt hävitamine, kogumine või hoidmine;\nmeetod, millega kindlaksmääratud materjal pärast kindlaksmääratud toimingu lõpetamist vajaduse korral hävitatakse või millega seda töödeldakse.\nMuud teavet või muid selgitusi antakse pädeva asutuse nõudmisel.\nA. Teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul või sordiaretuses kasutatavate taimekahjustajate, taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liidus vedamiseks antava ning artikli 6 lõikes 2 osutatud volikirja näidis\nPäritoluliikmesriigi [saatja]/[taimekaitseorganisatsiooni]* nimi, aadress, e-posti aadress ja telefoninumber\nVälja andva liikmesriigi vastutava ametiasutuse nimi\nKindlaksmääratud toimingute eest vastutava isiku nimi, aadress, e-posti aadress ja telefoninumber\n[Karantiinijaama]/[kinnise üksuse]* nimi ja aadress\nKindlaksmääratud materjali teaduslik nimetus (kui on asjakohane) või nimetus, sealhulgas asjaomase kindlaksmääratud taimekahjustaja teaduslik nimetus\nKindlaksmääratud materjali kogus\nKindlaksmääratud materjali liik\nPakendamis- ja vedamistingimused*\nTäpsustage üks järgmistest tingimustest:\nposti teel/kullerfirma/reisija/muu (täpsustada)\nmaantee-/raudtee-/lennu-/laeva-/muu transport (täpsustada)\nKäesolevat kindlaksmääratud materjali veetakse liidu territooriumil määruse (EL) …/… [väljaannete talitus, palun lisada käesoleva määruse number] alusel\nKorduv saatmine: [jah]/[ei]*\nKindlaksmääratud materjali saatmiskordade arv ja kogus saadetise kohta:\nHävitamine/kogumine või hoidmine*\nKindlaksmääratud materjali päritoluliikmesriigi pädeva asutuse kinnitus\nPädeva asutuse allkiri ja tempel või digitempel ja -allkiri\nVolitatud ametniku nimi ja allkiri:\nAmetliku kontrolli teabehaldussüsteemi viide\nB. Teaduslikel või hariduslikel eesmärkidel, katsetes, sordivalikul või sordiaretuses kasutatavate taimekahjustajate, taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomiseks antava ning artikli 6 lõikes 3 osutatud volikirja näidis\nKolmanda päritoluriigi [saatja]/[taimekaitseorganisatsiooni]* nimi, aadress, e-posti aadress ja telefoninumber\nPakendamis- ja imporditingimused*\nKäesolev kindlaksmääratud materjal imporditakse liidu territooriumile määruse (EL) …/… [väljaannete talitus, palun lisada käesoleva määruse number] alusel\nKindlaksmääratud materjali päritoluriigiks oleva kolmanda riigi taimekaitseorganisatsiooni kinnitus.\nArtikkel 4, I lisa\nArtikkel 6, II lisa


Järjejutt - III osa - Hüpernool\nJärjejutt - III osa\nAutor: Laura Nuka\nIllustratsioonid: Marta Toomsalu\nKui jumal oli loonud maailma, lõi ta mehe ja naise ühest ja samast savitükist. Mehe nimeks sai Aadam ja naise nimeks Lilith ja jumal armastas Lilithit nii väga, et usaldas talle oma salajase nime.\nJumal soovis, et Aadam saaks juhiks ja Lilith alluks talle, mis Lilithile polnud sugugi meeltmööda. Lilith keeldus olemast vähem kui ta mees, sest leidis, et olles loodud samast materjalist on ta Aadamaga võrdne. Jumal aga polnud nõus temaga kompromissi looma.\nLilith vihastas ja põgenes Eedeni aiast, et leida omaenda paradiis. Valjul häälel hüüdis ta Jumala salajase nime, mille peale too Lilithi tiivuliseks deemoniks muutis. Lilith lendas kaugeile maile ja nautis mõnda aega looduse pakutud mõnusid. Lõpuks leidis ta ilusa maa, kus polnud valitsejat. Maa, mille üle sai tema valitseda. Üksi.\nAadam palus jumalat, et too Lilithi tagasi tooks ning jumal saatiski kolm inglit Lilithit otsima. Enne kui ta neil minna lasi, andis ta neile salajase käsu.\nKui kolm inglit ta viimaks leidsid, vastas Lilith, et tal pole mingitki kavatsust Eedeni aeda naasta ning karistuseks ta sõnakuulmatuse eest lubasid kolm inglit tappa iga aasta sada last ning sundida Lilithit seda pealt vaatama. Lilith keeldus allumast, välja arvatud tingimusel, et inglid säästavad iga ristiga läbitud poolkuukujulise märgistusega sündinud lapse. Arvates, et sellist märki ei hakka kandma ükski inimlaps, olid inglid nõus.\nLilithi läks abipalvega Saatana juurde, et too annaks talle jõudu võidelda Jumala jultumusega. Ja Saatan nõustus, tingimusel, et Lilithist saab tema naine. Ta lubas Lilithile, et ei hakka kunagi valitsema naise üle ja kroonib tema enesega võrdseks Põrgu kuningannaks. Lilith nõustus ja koos Saatanaga loitsisid nad ööd ja päevad, kuni sündis esimene ristiga läbitud poolkuu märgiga laps.\nKuid sellega ei lõppenud Lilithi kannatused. Inglid olid mürgitanud inimlooma mõtted ning müstilise märgiga lapsi peeti neetuks. Inimesed hülgasid oma neetud lapsi metsatukkadesse tagasi vaatamata. Metsas üksinda surid vaesed beebid ilma hoole ja armastuseta. Ilma ema kaitseta.\nLilithi raev võttis ta üle võimust ja ta hiilis maona tagasi Eedeni aeda. Sealt leidis ta eest võõra naise. “Kas Jumal on tõesti öelnud, et te ei tohi süüa mitte ühestki rohuaia puust?”, küsis ta naiselt. Ja naine vastas: “Me sööme küll rohuaia puude vilja, aga selle puu viljast, mis on keset aeda, on Jumal öelnud: Te ei tohi sellest süüa ega selle külge puutuda, et te ei sureks!” Ja Lilith ütles naisele: “Te ei sure, kindlasti mitte, aga Jumal teab, et päeval, mil te sellest sööte, lähevad teie silmad lahti ja te saate Jumala sarnaseks, tundes head ja kurja.” Ja naine nägi, et puust oli hea süüa, ja see tegi ta silmadele himu ja et puu oli ihaldusväärne, sest see pidi targaks tegema. Siis ta võttis selle viljast ja sõi ning andis ka oma mehele ja tema sõi.\nJumala vihakarjete saatel hiilis Lilith Eedeni aiast välja, vaadates tagasi, kuis jumal karistas Aadamat ja ta uut naist.\nSüda lapsukeste pärast murest murtud, lõi ta oma väikesele maale suure maja ning ümbritses selle sügava järvega, mida ükski ingel eal ületada ei saa. Kõik hüljatud lapsed kandis Lilith oma majja ning kasvatas nad üles, hoolitses nende eest, pakkus peavarju, süüa ja kaitset kurja maailma eest. Ta õpetas neile jumala jultumusest ja inimlooma rumalusest ja lubas oma lastele, et nad ei pea kunagi tundma nälga ega hirmu nagu Aadam ja ta naine.\nMöödus aasta ja ka teine ning Lilith ihkas saada päris oma last, kes aitaks tal hüljatud lapsi kasvatada. Ja nii hiilis ta teinegi kord tagasi Eedeni aeda, et Aadamale kätte maksta. Ta muutis end ilusaks Eevaks ja heitis Aadamaga ühte. Koos veetsid nad meeldiva öö ning kui mees uinus, hiilis Lilith rahumeelselt Eedeni aiast välja. Üheksa kuud hiljem tõi ta ilmale poisslapse, kel nimeks Isaiah.\n„Miks tema siin on?“ ütles Percival.\nBernadette seisis valgusesõõri ja pimeduse piiril raamaturiiulite vahel, vaatas kuusepuust laual põlevat üksikut küünalt ja peitis sõrmed kampsunivarrukatesse. Percival seisis teisel pool lauda ja vaatas teda, suu ja kulmud krimpsus. Bernadette ei soovinud samaga vastata. Miks oli see mees talle kunagi üldse meeldinud? Kuidas oli ta saanud uskuda, et nende vahel oli midagi? Kuidas ta sai sellist inimest üldse suudelda? Rõve!\n„Kas sa siis ei näe, mida ta tagasitulek näitab? Ta on elus! Ta…,“ vastas Alexander, kes istus mugavalt seljatoega toolil ja ei lasknud end Percivali remarkidest mõjutada.\n„Lõpeta, enne kui kurja karja tood! Ta on härra Carstoni sülekoer! Ta ei ole üks meist. Saada ta kohe minema!“\n„Kuule Percival, rahune maha, see on ju meie Bernadette, me saame teda usaldada,“ ütles Jakko ja tõmbas laua alt tooli ning viipas käega, et Bernadette istuks.\nTa võttis Jakko pakutud toolil istet.\n„Kas sa saad aru, kui rumala vea sa oled juba teinud, Alexander?“ vehkis Percival kätega, „Ta võib kohe peale siit lahkumist Carstoni sülle joosta ja ära kaevata, et me rikume reegleid.“\n„Ta saaks ise ka siis karistada,“ mainis Jakko, „vaata ta kätt. Kas sa arvad, et ta tahab seda uuesti läbi elada?“\nBernadette’i suu vajus ehmatusest lahti ja ta peitis haige käe laua alla.\n„Pole raske seda märkamata jätta, isegi kui sa käe ära peidad,“ toetas Jakko käe Bernadette’i õlale. „Mul on kahju, et ta sulle nii tegi.“\n„Te olete mõistuse kaotanud,“ raputas Percival vihaselt pead, võttis istet ja ristas oma käed rinnal.\n„Tundub, et me oleme jõudnud üksmeelele. Olgu siis, kust alustada?“ ütles Alexander.\n„Alustame siis sellest, miks me siin salajas öörahu rikume,“ läks Jakko elevile.\nAlexander noogutas ja Jakko jätkas: „Me arvame, et härra Carston varjab midagi meie eest. Me arvame, et ta valetab meile välismaailma kohta. Vaata ennast, sa oled elus ja terve, kuigi sa elasid nii-öelda deemonite maal. See, et sa siin oled tõestab täpselt, et Carston valetab!“\nBernadette isegi ei osanud reageerida. Kuidas nad said härra Carstonit niiviisi reeta? Ta oli Lilithi prohvet, ta oli õnnistatud ebamaiste teadmistega ja kõik, mis ta rääkis oli tõsi.\n„Ei! Isaiah ei valeta. Linnarahvas kardab meiesuguseid. Nad hülgavad päriselt lapsi, kes on Lilithi märgiga sündinud. Ma jäin ellu ainult sellepärast, et ma teesklesin, et ma olen keegi teine. Jah ma tulin tagasi, aga see oli… imelik, nagu naljakas kokkusattumus, aga samas miski otsekui tõmbas mind siia tagasi,“ ütles Bernadette.\n„Näed jah?“ nähvas Percival.\n„Peale seda, kui sa lahkusid, on meiega palju imelike asju juhtunud. Nagu sa näed, siis me kõik näeme palju vanemad välja,“ jätkas Alexander ja toetus küünarnukkidega lauale.\n„Vahepeal me kuuleme öösel imelike karjeid,“ lisas Jakko.\n„Mitte keegi pole siin vanem kui 30 aastat. Mitte keegi, isegi vana Pete mitte ja ta näeb välja igivana,“ ütles Alexander.\n„See ei tõesta midagi,“ ütles Bernadette. „Sellele on kindlasti mõni loogiline selgitus.“\nPercival tegi näo, mida võis tõlgendada sõnadega ’näed, ma ütlesin teile’.\nBernadette kortsutas kulmu.\n„Bernadette, sa ju näed ise ka, et faktid ei ühti,“ ütles Alexander. „Meil on teooria, et meie vananemine on seotud selle veresidemega, mille me kõik härra Carstoniga pühitsemisel lõime ja äkki, et see on ka põhjus, miks me kunagi siit lahkuda ei saa.“\n„Mis sa sellega mõtled,“ hakkas Percival huvi tundma.\n„Härra Carston korrutab pidevalt, erinevate sõnadega, aga siiski, et me ei saa siit kunagi lahkuda. Ja nagu Bernadette’i näitest me näeme, siis isegi kui me lahkuks, miski tõmbaks meid ikka tagasi.“\n„Kas sa tahad öelda, et meil pole lootustki siit põgeneda? Hulluks läinud. Alexander, sa mõtled liiga palju!“ ütles Percival.\n„Mida linnarahvas Lilithist räägib?“ segas Jakko vahele.\n„Et ta on tiivuline deemon, kes varastab lapsi, aga see on kõigile teada, et linnarahva mõtted on mürgitatud valearusaamadega. Nad räägivad, et me oleme neetud ja Lilithi märk määrab, milline beebi on määratud saama deemoniks nagu tema ise. Aga meist keegi ei ole deemon. Härra Carston on hea inimene ja ta armastab meid.“\n„Sa ei tea, millest sa räägid! Sa ei tea, kuidas emad nutavad, kui nad oma lapsi metsa jätavad, sa pole kuulnud nende karjeid ja palveid, et nad saaksid oma last alles hoida. Kordagi ei palu nad, et nende laps oleks sündinud ilma Lilithi märgita, ainult et nad saaks oma lapse endale hoida. Sa ei tea, et need lapsed, kelle me metsast üles korjame, kasvavad üles keldris. Igal aastal sada last. Kas sa kujutad seda ette? Mitte miski, mida härra Carston õpetab, pole tõsi! Miks peame meie vananema kiiremini, kui on loomulik ja tema saab 60-lt välja näha nagu noor mees? Miks meie peame surema, et tema saaks elada?“ nähvas Percival.\n„See on Lilithi palve, me ei saa kunagi seda mõista. Me oleme kõigest inimesed.“\n„Lilith on deemon, nagu sa isegi ütlesid. Deemonite ema.“\n„Böö!“ hüppas harjakapist välja punapäine neljakümnendates eluaastates mees, saiapäts näpuvahel. Vallatu Eldred?\n„See nüüd küll ilus polnud, Eldred. Meil on siin tähtis vestlus pooleli. Häbi sul olgu!“ tõreles Percival ja Eldred võttis saiast irvitades ampsu.\nTa tõstis näpu, et teised ootaks, kuni ta oli mälumise lõpetanud ja peale paari hetke vaikust ütles ta: „Teate kallid, lähme täna kõik ilusti magama ja siis järgmine kord arutame asja edasi. Bernadette’il on vaja asja veidi seedida, ega meiegi ei olnud üleöö valmis lahti ütlema kõigest, millesse me oleme terve elu uskunud.“\n„Kuidas te saate teda usaldada? Mina ütlen, et me lahkume täna kohe ja praegu, enne kui see seal jõuab midagi korda saata,“ ei jätnud Percival jonni.\n„Ei, kas sa oled välja vaadanud? See torm ei vaibu veel niipea. Täna ei pääse sa siit kuhugile, kui sulle elu kallis on! Meil jääb vaid loota, et Bernadette’ile on sõprus olulisem kui usk. Seniks aga tuleb riskida kõigi võimalustega. Kohtume siin homme samal ajal.“\n„Uskumatu!“ tõusis Percival nii, et tool lendas suure kolinaga vastu riiulit ja kadus pimedusse.\nSel ööl ei saanud Bernadette kuidagi und. Osa temast ei suutnud uskuda, et ta sõbrad julgevad kahelda kõiges, mis neid ümbritseb, aga samas pisike osa temast üritas mõista, miks nad kõiges kahtlema hakkasid.\nTa keeras end ühelt küljelt teisele ja tagasi ning ei saanud rahu. Talle meenus, mida proua Leeri oli maininud, enne kui nende teed neid teineteisest lahku olid viinud – proua Grigoride oli meeleheitlikult nutnud mitu ööd, aga kas see tõestas poiste teooriate õigsust?\nVillidega kaetud käelaba tuikas valust. Kas see oli õige karistus ta teo eest? Aga ta ju vääris seda ja härra Carston oli kõige hoolivam inimene üldse. See oli esimene ja viimane kord, kui ta kellegile haiget tegi!\nEi saanud ignoreerida, et ta 19aastased sõbrad näevad kõik välja vanemad kui 40. Aga kõik, keda ta teadis, vananesid nii kiiresti. Ei, Bernadette’ile meenus, et ta oli linnas kohanud inimesi, kes nägid 25-lt välja sama noored nagu tema ise. Äkki oli asi selles, et neil oli Lilithi märk ja see mõjutas nende eluiga. Aga miks siis tema polnud vananenud samas tempos oma sõpradega?\nBernadette pööras külje poisikese poole ja jälgis mõnda aega, kuidas too rahulikult magas. Kust sina tulid, küsis ta mõttes, kes sa oled?\nPoisike avas silmad.\n„Mis su nimi on? Kust sa tuled?“ sosistas Bernadette.\nJa poisike pani oma pisikese käe Bernadette kaela taha ning puges talle kaissu. Bernadette mõtles enda lapsepõlvele. Kuidas ta oli väiksena härra Carstoni kaisus maganud ja temaga päevad läbi mänginud. See ei saanud tõsi olla, mis Percival rääkis. Siin koolimajas polnud piisavalt suurt keldritki, et sada last aastas juurde võtta. Siin majas polnud nii palju inimesigi, et see oleks võimalik olnud. Ja tal tuli tuju laulda unelaulu, mida härra Carston tallegi korduvalt laulnud oli. Ta laulis seda vaikselt poisikesele:\n„Tulgem, väiksed lapsed,\nteid viin ma ää’\nTulgem, väiksed lapsed,\non saabunud aeg mängida\nsiin mu varjude aias.\nJärgnege, armsad lapsed,\nma näitan teil teed\nläbi valu ja piinade.\nÄrgem nutku, vaesed lapsed,\nelu lihtsalt on selline\nilu ja kire tapja.\nKuss nüüd, kallid lapsed,\nnii peab see olema\nliigväsinud elust ja pettustest.\nPuhakem nüüd, mu lapsed,\nvaikusse ja rahusse.\nsiin mu varjude aias.“\nJa poisike uinus. Paar tundi hiljem uinus ka Bernadette. Ta oli jõudnud selgusele. Hirm oli võtnud poiste üle võimust ja nende mõtteisse pununud mürgimadude pesa.\nHommikul viisid jalad ta härra Carstoni ukse taha. Ta teadis, see on ta kohus teavitada Isaiahit parasiitidest. Ta pidi seda tegema. Isaiah saab neid ehk aidata, nende rikutud meele päästa. See oli kõige parem, mis oleks saanud juhtuda kellegiga, kes ei tea, et ta on haige. Ta oleks seda teinud vaid heade kavatsustega ja ta oli kindel, et poisid teeksid seda sama temaga.\nAga miks siis ta ei saanud lahti mõttest, et ta ei peaks seda tegema?\nUks ta ees avanes, enne kui ta koputada jõudis.\n„Bernadette! Mis tore üllatus. Tule siia!“ kallistas härra Carston teda.\nHärra Carston tahab vaid head, mõtles ta ja kallistas vastu.\n„Mis vaevab sinu südant?“ silitas härra Carston ta põske. „Tule sisse, räägime.“\nHärra Carston võttis Bernadette’i käest ja tõmbas ta oma tuppa. Juhuse tahtel oli ta haaranud Bernadette’i haigest käest ja tüdruku valupiiksatus, suured villid ja kooruv nahk, muutsid miskit ta kehahoiakus. Mehe õlad vajusid longu ja silmist kadus rõõm.\nTa võttis katkise käe oma käte vahele, sosistas neile mingid sõnad, keeles, mida Bernadette ei mõistnud, ja villid käel hakkasid kaduma. Isegi valus ei olnud. Veidi kõditas.\n„Ära sellest teistele räägi. Jäägu see meie väikeseks saladuseks,“ pilgutas härra Carston silma ja naeratas.\nHärra Carstoni žest oli Bernadette’i liigutanud niivõrd, et ta ei kahelnud enam teos, mida ta oli siia tulnud korda saatma, ning vuristas kõik, mis ta öösel oli teada saanud paari hingetõmbega talle ette.\nHärra Carston istus lauale ja vaatas kurvalt uhket punase-kuldsekirjut vaipa toa põrandal.\n„Ma tean,“ ütles ta. „Tähendab, ma olen seda mõnda aega kahtlustanud. Aitäh, et sa mulle ütlesid. Ma olen sind ikka hästi kasvatanud. Ohverdada mõned, et päästa paljusid on üllas ohverdus. Kas sa tead, millal nad jälle kohtuvad?“\nHärra Carston noogutas.\n„Sa oled olnud väga tubli. Ma olen su üle nii uhke,“ viipas ta käega ukse poole, et Bernadette lahkuks. „Mine nüüd, söö hommikust ja käi majas ringi, vaata kas leiad kõik asjad, mis siin on muutunud selle ajaga, kui sa eemal oled olnud.“\n„Mis sa teed nendega?“\n„Kõike, mis tuleb teha, et need ussid neist välja saada.“\nBernadette noogutas ja astus toast välja. Enne minekut vaatas ta härra Carstonit ja naeratas. Tal oli olnud õigus, härra Carston ongi hea südamega ja armastab teda. Ta oli teinud õige otsuse.\nEldred, Jakko, Percival ja tema. Nad kõik istusid kolmejalgsetel taburettidel väikese ümarlaua ääres raamaturiiulite vahel, mängisid kaarte ja ootasid Bernadette’i saabumist.\nKägu oli just kukkunud südaööd, kui nad kuulsid samme raamatukogu kitsal metallist keerdtrepil.\n„Ta tuleb!“ rõõmustas Alexander. Ta teadis, et ta ei reedaks neid.\nPercival pööritas silmi ja viskas kaardid lauale.\n„Ole nüüd, Percival! Ära ole nii kibestunud kogu aeg,“ ütles Eldred.\n„Ma ütlen teile, see ei lõppe hästi.“\n„Ilma riskimata pole keegi midagi suurt korda saatnud.“\n„Riskil ja lollusel on suur vahe.“\n„Oh Percival, sa oled ikka võimatu,“ pomises Jakko vahele.\n„Huvitav, kuhu ta siis jääb?“ küsis Alexander.\n„Kadus luuakappi omasuguste sekka,“ naeris Percival.\n„Kas sa saad oma suu kinni hoida? Kas ma pean sulle meelde tuletama, et sinu pärast ta siit minema jooksiski!“ nähvas Alexander.\n„Minu pärast? Mis põhjusel sa üldse teda kaitsed? Sinu juurest ta ju minema jooksiski.“\nAlexander tõusis, et Percivali lüüa. Oli ka aeg, et sellele sindrinahale üks keretäis ta tegude eest anda. Kui ainult poleks Eldred teda tagasi toolile tõmmanud ja valjult sosistanud: „Rahunege maha, enne kui terve maja üles ärkab.“\nAlexander istus ja õrritas Percivali teda vihaselt jõllitades.\n„Kuhu ta küll jääb,” mõtles ta. Trepid polnud nii kaugel, et nendeni jalutamine oleks võtnud kaua aega. Ta sügas oma habet. Miski ta aju tagasopis ei andnud talle rahu. Midagi oli valesti.\n„Kas ma segan teid härrased?“ Pimedusest ehmatas poisse tuttav meeshääl.\nHärra Carston. Alexandri rinnus läks kitsaks ja ta ei saanud hingata. Ei! Bernadette ei teeks seda, see pidi olema kokkusattumus. Ta silmad kiskusid vesiseks.\nHärra Carston astus valgussõõri ja võttis vabal toolil istet. Ta asetas oma käed lauale ja põimis sõrmed omavahel kokku. Ta muidu lahkelt näolt vaatas seekord vastu vastik irve ja saatanlik pilk ta silmis tekitas Alexandris halva ende. Härra Carston vaatas talle silma ja jälle tundis ta, kuidas miski teda nende sisse tõmbas. See trikk oli talle juba tuttav ja ta vaatas eemale, enne kui kadus pimedusse.\n„Khmkh,“ köhatas Percival ja vastas sama vastiku irvega, kui oli härra Carstoni näol, „sugugi mitte.“\n„Teil siis pole midagi selle vastu, kui ma teiega veidi mängin?“\nPercival raputas kergelt pead ja hakkas kaarte segama.\nHärra Carston tõstis käe ja ütles: „Oh ei, kulla Percival. Ma ei mõelnud sellist mängu.“\nAlexandri peopesad tõmbusid märjaks.\n„Ma mõtlesin sellist mängu,“ tegi härra Carston käega äkilise liigutuse ja Alexander ei tundnud enam oma keha. Ta ei saanud liigutada oma jäsemeid ega häält teha. Silmigi ei saanud liigutada. Tundus, nagu ta kehast oleks saanud külm pime kamber väikese aknaga, et vangis olevat hinge piinata temast mööduva eluga.\n„Nüüd alles läheb lõbusaks,“ naeris härra Carston kõva häälega.\nTa oli istunud Alexandri vastas veidi paremal ja viimane nägi, kuidas härra Carston tõusis, viskas enda kõrval istunud Eldredi üle õla nagu pooltühja kartulikoti ja kadus temaga pimedusse. Möödus ehk veerandtund kuni härra Carston naasis ja viis minema Jakko. Möödus järgmine veerandtund ja seekord viis ta minema Percivali. Percival oli suur ja raske musklis mees, aga härra Carstonile tundus ta kaaluvat vaevu rohkem kui üks udusulg.\nAlexander jäi üksi, jäätunud kehas pimedasse raamatukokku. Kõik, mis ta oli pimeduse kohta õppinud, ununes ja hirm hiilis tagasi ta hinge. Ta proovis karjuda, aga keha ei kuulanud sõna ja mõttes hajus heli lõpmatusse pimedasse ruumi. Ta oli kaitsetu pimeduses peituvate koleduste ees.\nLõpuks jõudis kätte tema aeg. Enne kui härra Carston ta sülle võttis, kükitas too ta kõrvale, väänas ta pea äkiliselt enda poole ja ütles ülbelt: „Jäta see hoolega meelde. Veri on teid sidunud selle saarega ja te ei saa siit kunagi lahkuda ilma tõsiste tagajärgedega. Mitte kunagi.“\nTa tahtis nutta. Kuidas sai midagi sellist juhtuda? Kuidas sai ta isegi loota, et ta saab siit vanglast välja murda? Kui naiivne oli ta olnud! Ja ta nuttis. Hinges. Nuttis esimest korda üle pika aja ja nii tugevalt, et ajas hingeldama. Aga ta ei saanud kiiremini hingata, ta keha ei kuulanud sõna.\nTa tundis, kuidas ta lämbub.\nHärra Carston viskas ta üle oma õla ja Alexander nägi ta jalgevahelt, kuhu too liikus. Nad läksid üles kitsast metallist keerdtrepist, lahkusid raamatukogust, möödusid klassiruumidest ja suurest eeskoja trepist ning peatusid välisukse juures.\nTa lasi Alexandril kukkuda kivipõrandale ja võttis laes rippuva köie ning kadus Alexandri vaateväljast. Lagi liikus, kui härra Carston ta keha kallal askeldas. Alexander ei saanud aru, mida ometi ta teeb, et niiviisi sikutama peab. Härra Carston kõndis temast mööda ja kadus jälle vaateväljast.\nMõni hetk hiljem hakkas Alexandri ülakeha tõusma ja paari hetke pärast nägi ta, kuidas härra Carston tõmbab köie teisest otsast teda ülespoole. Ta keha jätkas tõusmist ja peatus, kui ta keha oli sirgeks püsti tõmmatud. Hetkeks, sest ta keha jätkas tõusmist.\nSilme ees hakkas pöörlema.\nTa kaotas teadvuse.\n© Hüpernool 2018 - 2021


Tutvustus - Salvador Dali kunstikoguja\nSalvador Dali on nimi, mida pole ühelegi kunstisõbrale vaja tutvustada. Tegemist on 20. sajandi suurkujuga, kes koos oma sõbra Pablo Picassoga muutsid käsitlust kunstist tundmatuseni. Dali sürrealistlikud, tihti isegi psühhedeelsed tööd on kui kordumatud unenäod, sest igal tema käe all valminud pildil on lõputu kiht metafoore, mis tekitavad vaatajas pika ja positiivse lummuse.\nSalvador Dali (1904-1989) oli äärmiselt produktiivne kunstnik. Lisaks suurele hulgale maalidele tegi ta üle 1600 erineva graafilise töö, millest enamus läksid turgu paisates kaubaks nagu soojad saiad, paljud kollektsioonid müüdi läbi loetud päevade jooksul.\nSuure eduga kaasneb aga alati ka risk, et asjassepuutumatud isikud soovivad sellest teenimatult osa saada. On vähe menukaid kunstnikke, kelle töid poleks proovitud reprodutseerida või nende nime alt müüa teost, millega kunstnikul pole vähimatki seost.\nEhkki võltsinguid tiirleb turul jätkuvalt, on kunagiste skandaalide tõttu Dali tööd maailmas ühed enam katalogiseeritud. Tundmatutelt oksjonilehtedelt ja algajatest vahendajatelt Dali teoste soetamine on jätkuvalt riskantne.\nLäbimõeldult tegutsedes on aga võimalik originaaltaieseid osta küllaltki taskukohase hinnaga, sest ehkki skandaalid hakkavad unustusehõlma vajuma, on skepsis visa kaduma ning Dali tööde tegelik potentsiaal on siiani veel paljuski realiseerimata. See on aga raha kunstiturule paigutavale inimesele heaks uudiseks – edasi saab minna ainult paremaks.\nOdavamad, signeerimata, kuid piiratud tiraažiga raamatute vahelised gravüürlehed maksavad täna veel vaid paarsada eurot. Suuremate, kunstniku poolt allkirjastatud ja numereeritud graafiliste tööde hinnad algavad mõnest tuhandest eurost, mis arvestades Dali legendaarsust on küllaltki taskukohane investeering. Kallimaid ja haruldasemaid graafilisi töid on müüdud kuni 60 000 euro eest.\nArvestades Dali ülemaailmset tuntust ja tema loomingu likviidsust, tõotab see olevat väärt investeering, sest isegi kohalike, rahvusvaheliselt tunnustamata graafikute tööd kannavad tihtipeale viiekohalist hinnalipikut.\nEi tasu ka ära unustada, et tegemist on kunstnikuga, kelle maalide hinnad küündivad miljonitesse (rekord 22,4 mln USD). Selle kõige taustal on graafika mõistlikuks ja kättesaadavaks kompromissiks, et saada osa ekstravagantsest teekonnast, mida meisterkunstnik meile kustumatu kultuuripärandina jätnud on.\nOlen Salvador Dali tööde kirglik fänn olnud lapsepõlvest alates.\nEsimese graafilise lehe soetasin peale aastast eeltööd umbes 5 aastat tagasi. Eeltöö tähendas Dali kunstituru selgeks tegemist, kirjandusega tutvumist, sadu tunde konsultatsioone ja peaaegu igapäevast suhtlust USA, Suurbritannia, Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania ning Itaalia kunstiekspertide ja -kaupmeestega.\nKõige suuremaks murekohaks oli, kuidas tagada, et ostetavad pildid oleksid tõesti originaaltööd. Juhus viis mind kokku Frank Hunteriga, kellest on juttu autentsuse rubriigis. Ahmisin igat infokildu, temale tegi (loodetavasti heas mõttes) nalja, et ühest väikesest Ida-Euroopa riigist ilmus välja teadmishimuline “noormees”, kes esitas ühe rumala küsimuse teise järel.\nMeie koostöö on olnud esimesest kontaktist alates ladus ja tema teadmistele ning abile tuginedes julgesin hakata astuma esimesi samme. Loomulikult ei läinud alguses kõik veatult, kuid tänu Hunteri headele nõuannetele võltsingute vältimisel olen säästnud märkimisväärse summa.\nMingil momendil tabas mind aga totaalne hullus ja üheks hetkeks oli mu Salvador Dali graafika kollektsioon paisunud umbes 130 ühikuliseks. On selge, et kõik need tööd mulle seinale ära ei mahu. Just seetõttu otsustasin luua veebigalerii koos müügikeskkonnaga, kus iga eestimaalane saaks tutvuda Salvador Dali imelise loominguga ning soovi korral viia killuke Dalid ka oma koju või kontorisse.\nKõik tööd ei ole müügiks – mõned olen kinkinud oma lähedastele, mõned neist on mulle endale liiga hingelähedased, mõnda tööd olen jahtinud aastaid ning nende asendamine tähendaks järgmiseid kümneid unetuid öid, mille käigus peaksin helistama läbi kõik maailmas tegutsevad kunstikaupmehed, kes Dali töödega kauplevad.\nMüük ei ole eesmärk omaette. Kunst kuulub rahvale ja Salvador Dali on kunstnik, kelle töid tasub kaasmaalastele näidata. Kui aga soovite mõnda pilti endale soetada, siis selleks on kõikide saadaval olevate tööde kõrval vastavad võimalused loodud.\nPeep Sooman, kunstikoguja


Pärast Marsi maandumist. Mis saab nüüd InSightist? | Lunar Explorer\nPärast Marsi maandumist. Mis saab nüüd InSightist?\nNASA InSight (siseuuringud, kasutades seismilisi uuringuid, geodeesiat ja soojustransporti) maandumisplats puutus edukalt Marsi pinnale 26. novembril pärast sündmusetut kuuekuulist teekonda, millele järgnes ahistav seitsmetunnine laskumine, mida kogu maailma teadushuvilised jälgisid. Kuid InSighti tõeline missioon pole vaevalt alanud; võtta Marsi „elulisi märke“ ja võimaldada meil siis Punase Planeedi kohta rohkem teada saada kui kunagi varem.\nKui InSighti kanderakett on saatnud tagasi hämmastavaid pilte Marsist, on selle peamine kaheaastane missioon palju sügavam kui lihtsalt Punase planeedi pinna uurimine. Geofüüsikaline maandur uurib esimest korda Marsi sügavat sisemust. See hõlmab seismilisi häireid planeedi kooriku, vahevöö ja südamiku kaudu, mida on nimetatud "Marquakes".\nTema lootus, et see uuring aitab mõista nii kiviste planeetide moodustumist Päikesesüsteemis kui ka kivist eksoplaneeti, asub väljaspool meie kosmosepiirkonda.\nMida ütleb Mars meile, et Maa ei saanud?\nEsimene ilmne küsimus Marsi sisemuse uurimisel on see, miks see räägiks meile rohkem planeetide moodustumisest ja päritolust, mida sarnane Maal korraldatud uuring annaks?\nVastus on, et Marss on meie Päikesesüsteemi ajaloo jooksul olnud vähem geoloogiliselt aktiivne planeet kui Maa. Plaatide tektoonika puudumine ja sellised hävitavad sündmused nagu plaadi subduktsioon tähendavad, et Mars säilitab oma tuumas, vahevöös ja maakoores täieliku ülevaate oma geoloogilisest ajaloost.\nNeed omadused esinevad ainult Marsil, kuna see on piisav sisemiseks kuumutamiseks ja diferentseerumiseks, mehhanism, mis neid kihte eraldab, olles samal ajal piisavalt väike, et mitte läbi viia sündmusi, mis hävitavad nende protsesside varased tõendid.\nNASA kahtlustab, et Marss võib olla täiuslik kandidaat sellele 'Goldilocks' planeedile.\nInSight uurib lisaks Marsi sisemuse paksusele, tihedusele ja struktuurile lisaks mõõtmisele, kuidas soojus sisemistest kihtidest pinnale pääseb, saades seeläbi kivise planeedi planeetide evolutsioonist laiema pildi.\nMarsi vooruste mõõtmine: kuidas InSight oma uuringuid läbi viib\nInSighti 2,2-meetrine päikesepaneelide massiiv on edukalt kasutusele võetud ja tundub, et kogub jätkuva töö tagamiseks piisavalt päikesevalgust. Kõigile, kes mäletavad ESA Rosetta maandurit, mis maandus sellisesse kohta komeedile 67P / Churyumov – Gerasimenko, et see ei suutnud toimimiseks koguda piisavalt päikeseenergiat, lõpetades sellega oma missiooni varakult.\nInSighti meeskonna ees seisev ülesanne on täpselt teada saada, kuhu ta on maandunud. Meeskond teab, et seade on kallutatud 4⁰, mis tähendab, et selle kolme jala all on kivi. Esialgsetest piltidest, mis kaamera on teinud laskuja robotkäe peal, näib, et see on seda õõnsaks teinud - kraatrit, mis on täidetud liivaga. Teadlased proovivad selle sügavuse hindamiseks kasutada kraatri serva läbimõõtu, mis on üksuse kaamera ees.\nRISE: Marsi reflekside mõõtmine\nMeeskonna käsutuses on veel üks ressurss, mis võib aidata neil leida InSighti positsiooni. Kahest kuulamisantennist koosnevat pöörlemis- ja sisestruktuurieksperimenti (RISE) saab kasutada mööduvate orbiitrite signaalide kuulamiseks, et teha kindlaks maanduri pikkus ja laius.\nKui RISE seda lisaülesannet täidab, täidab see ka oma peamist ülesannet, nimelt kuulata Marsi põhjapoolusel „võnkeid”, kui Päike oma orbiiti tõukab ja tõmbub. Selleks kasutatakse doppler-nihet ja helilainete "kimpu", mis põhjustab läheneva või taanduva sireeni heli muutumist toonis.\nSee võimaldab teadlastel kindlaks teha planeedi tuuma suuruse, tiheduse ja koostise. Küsimus on selles, kas tegemist on vedela või tahke rauaga.\nÜks asi, mida InSight otsib, on tõendusmaterjal selle kohta, et kunagi oli Marsil vedel südamik. Selle jälgede leidmisel võib järeldada, et Marsil oli mingil etapil Maa sarnane magnetosfäär, mis kaitseb seda Päikeselt laetud osakeste pommitamise eest, mida nimetatakse päikesetuulteks.\nMaakera magnetosfäär on takistanud planeedi atmosfääri eemaldamist, suunates need osakesed ümber planeedi ja eemale. Niisiis lisab tõendusmaterjal magnetosfääri kohta usaldusväärsust mõttele, et Marss kannatas kunagi elu.\nKahtlustatakse, et Marsi väiksem suurus tähendas, et vägivaldne "tuhnimine" tuumas lakkas juba ammu enne Maa tahet, lõpetades sellega kaitse laetud osakeste eest, mis seejärel võisid vabalt planeedi atmosfääri koorida.\nHP³: Marsi temperatuuri arvestamine\nÕnneks, ehkki InSight jäi kavandatud sihtmaandumistsoonist mööda, puudub kraatril halastavalt kivimid ja kohal olevad ei tohiks instrumentidele ohtu seada. Sellele vaatamata on pind piisavalt kindel, et maandurit pikema aja jooksul toetada.\nSee on äärmiselt hea uudis InSighti soojusvoogude ja füüsikaliste omaduste proovivõtturi või HP³ jaoks, mis peaks suutma kraatri kaevu lahti puurida ja läbi selle tungida.\nTemperatuuriandur, mille on kavandanud meeskond Saksamaalt, Poolast ja USA-st, paljastab, kui palju soojust veel planeedi tuumast selle pinnale voolab, kaevates 5 meetri sügavusele tõmmates endaga kaasa temperatuuriandurite paela.\nTemperatuuri muutuste mõõtmisega aitab sond kindlaks teha, kui efektiivne on juhtiv Marsi sisemus, ja järeldada siis, kas see on valmistatud samadest elementidest nagu Maa ja Kuu ning kui palju soojust praegu siseruumist planeedi pinnale kulgeb.\nSEIS: Marsi pulsi võtmine\nJärgmine ülesanne on InSighti robotiharu paigutada sisemise struktuuri seismiline eksperiment (SEIS) Marsi pinnale. See peaks võtma umbes kolm kuud, pärast seda peaks InSight olema valmis alustama eeldatava 12 kuni 100 Marsquake'i tuvastamist aastas kaheaastase missiooni jooksul.\nSEIS jälgib ka pärast kasutuselevõttu asteroidide mõjust tekkinud häiringuid ning Marsi atmosfääri ja ilmastikuolude häireid.\nTa teeb seda seismiliste lainete jälgimisega, kui need läbivad Marsi. See aitab ka teadlastel välja töötada pildi kooriku, vahevöö ja isegi võib-olla planeedi tuumast, kuna nende lainete liikumiskiirus räägib meile palju materjalist, mida nad läbivad.\nMeeskond jälgib tulemusi tähelepanelikult, kuna astronoomid usuvad, et maandumiskohast 600–1200 miili kaugusel asuvatel aladel võisid vulkaanid ilmneda juba 1–10 miljonit aastat tagasi. Seismiliste lainete muutus võib osutada sel ajal lamatud vulkaanilistele kaevikutele.\nSügavam ülevaade Marsist\nEhkki InSighti elava maandumise ja esimeste tagasi saadetud piltide ümbritsev elevus on mõistetav ja täiesti õigustatud, ei tohiks see meile põgeneda, et see missioon on vaevalt alanud.\nSee võib olla kaheksas sond, mille oleme Punase planeedi pinnale lasknud, kuid see on esimene, mis läheb sellest pinnast nii palju sügavamale.\nNASA on kirjeldanud InSighti katseid kui Marsi elujõulisust. Ehkki see on mõõdukate omaduste, näiteks temperatuuri ja impulsi, kirjeldav, kui otstarbekas kirjeldus, peaks see meile ka meelde tuletama, et me kohtleme Marsi praegu palju rohkem kui maandumisplatvormi.\nUurime selle ajalugu, koostist ja ökosüsteemi palju sügavamalt kui kunagi varem.\nKuule maanduva kosmoselaeva TeamIndus struktuuriline arengHalva usu argumentide välijuhendMis tapab San Francisco Telegraph Hill'i papagoid?Mis ühist on toolidel, makaronidel ja korsettidel?Otsin elu tasasel maal


Esileht » Püramiidi tipus » Pehmed robotid\nKui jutt käib robotitest, tuleb enamasti silme ette metalne, nurgeline, kohamakalt kahel jalal liikuv masin. TTÜ Biorobootika Keskusesaga ehitatakse pehmeid roboteid, näiteks robotkalu, mis on maailmas suurt tähelepanu äratanud.„Kala pole paljude inimeste arvates eriti tark olevus. Ometi suudab ta ellu jääda väga keerulises ja ebastabiilses keskkonnas – vees. Kas selleks on loodus andnud kaladele väga keerulise närvisüsteemi või sellised keha füüsikalised omadused, mida teistel elusolenditel ei ole? Selle kõige uurimiseks oleme ehitanud kalaroboteid, andnud neile omadusi, mis on kaladel, ja õpime neid järjest paremini juhtima,” selgitab keskuse juhataja professor Maarja Kruusmaa, kelle tööd tunnustas president Toomas Hendrik Ilves tänavu Valgetähe teenetemärgiga.\nGert Toming robotkaladega tehtavatest eksperimentidest\nDoktorant Gert Tomingu videoklipist saab teada, kuidas toimuvad keskuse suurtes akvaariumides robotkalade katsed. Laboris on loodud kontrollitav hüdrodünaamiline keskkond, kus saab muuta voolu kiirust ning erinevaid objekte sisestades tekitada nii-öelda kontrollitud turbulentsi. Nii on võimalik mõõta kalale eri suundades mõjuvaid jõude ning ka kala enda tekitatud jõude. Lisaks jälgida veevoolu ümber kala ning kõiki voolustruktuure ja keeriseid ning seda, kuidas kala nendega toime tuleb.\nTaavi Salumäe kruvib kala pulkadeks\nEt lõhed suudavad söömata vastuvoolu ujuda tuhandeid kilomeetreid ja nende liikumine on äärmiselt efektiivne, siis on ka TTÜ robotkala valmistamisel eeskujuks võetud forell ja lõhe. Järgnevas videos tutvustab Taavi Salumäe detaile tehiskala sisemuses. Tutvume roboti mootori, ülekandemehhanismismi ja toite- ning juhtelektroonikaga.\nMart Anton ehitab efektiivsemat robotkala\nMart Antoni uurimistöö tulemusel peaks valmima maailma parim robotkala. Kuid millised omadused peaksid sellisel kalal olema? Efektiivne robotkala on üheaegselt hea manööverdaja ja vastupidav pikkade vahemaade läbija. M. Anton on uurimistöös tegelenud erinevate simulatsioonidega ning nüüd on käsil ka esimese prototüübi ehitamine. Simulatsioonides saab tundma õppida keeriseid ja hinnata liikumiseks kuluvat energiat. Videos selgitabki Anton enda loodud kala eripärasid.\nMilleks on kaladel küljejoon?\nKalad kasutavad orienteerumiseks erilist meeleelundit küljejoont, mis kujutab endast vedelikuga täidetud toru. See jookseb mööda kala keha mõlemat külge ning võimaldab taluda vees levivaid võnkeid väiksemate värinateni. Tänu sellele on kalaparves üksikute kalade liikumine väga hästi koordineeritud ja praktiliselt ideaalselt sünkroniseeritud. Maarja Kruusmaa räägib täpsemalt.\nKuidas robotkalad töötavad?\nJärgnevas videos selgitab Maarja Kruusmaa, kuidas robotkalad töötavad ja mida nende pehmete robotitega uuritakse. Näiteks saab robotkalade sabadega testida ja tundma õppida erinevate materjalide omadusi vees. Erinevad materjalid salvestavad ja hajutavad energiat erineval määral ja ka see, kala liikumisest tekkiv energia mööda saba liigub, on erinevate materjaliomaduste puhul erinev. Lisaks räägib Kruusmaa veealuste olude iseärasustest: kuidas suudavad kalad päevade viisi liikuda ilma, et nad sellest väsiks ning milliseid raskusi seljatavad insenerid veealustes eksperimentides.\nMis on biorobootika?\nBiorobootika tegeleb pehmete robotite loomisega ning selle ühes tähtsaks osaks on bioloogia, mis kirjeldab, kuidas elusolendid on ehitatud. Miks on osadel neist tugev skelett ja teistel jäika luustikku vähe- näiteks veeloomadel. Millest sõltub liikumise kontrollimine ja mida ühist on robotkala programmil kala närvisüsteemiga? Selleks, et ehitada looduslikule kalale võimalikult sarnane tehiskala, peavad teadlased tungima bioloogiliste mehhanismide kõige sügavamate saladusteni.\nTTÜ Biorobootika Keskuson 2008. aastal Tallinna Tehnikaülikooli juurde loodud uurimisasutus. Põhiline tegevusvaldkond on bioloogiast inspireeritud robootika, kus on tarvis rakendada teadmisi nii loodus- kui ka inseneriteadusest. Keskuses uuritakse ning püütakse jäljendada kalade liikumist, vaadeldakse meditsiinirobotite mõju patsientide ohutusele. Lisaks tegeletakse arvutusliku hüdrodünaamikaga, tehislihaste ja õppimisvõimeliste robotite loomise ja uurimisega ning mitmete väiksemate projektidega…Loe edasi (ja täienda) Vikipeediast\nMillisena kirjeldab Tallinna Tehnikaülikooli teadur Mart Anton maailma parimat robotkala?\nMillal rakenduvad punased ja millal valged lihased? Milliste „lihaste“ jõul töötab „Püramiidi tipus“ saates demonstreeritud Tallinna Tehnikaülikooli robotkala?\nTal mõlkus meeles lennumasina leiutamine ning ta vaatles lindude lendu, püüdes kirjeldada nende käitumist olenevalt tuulest. Alates aastast 1508 asub ta aga lausa ülevoolava elujõuga vee voolu ja keeriste uurimise juurde. Kuid tema uurimistööde eksaktsed tekstiosad ja geomeetrilised skeemid upuvad võimsate, üleujutusi ja lainekeeriseid kujutavate joonistuse sisse. See on justkui destruktsiooni kui muutumise loomuliku protsessi manifestatsioon. Kellest käib jutt?\nKes või mis on robot? (Energia avastuskeskus)\nJHEX – pehme kuuejalgne robot (Robootika.ee)\nKalade närvisüsteem ja meeleelundkond (Miksike.ee)\nPlastiline robot poeb läbi pisemastki praost (Novaator)\nEesti robotkala paneks tankijad kadetsema (Postimees, 2011)\nTTÜ teadlased loovad tehiskala (ERR, 2010)\nMaarja Kruusmaa – Eesti tuntuim robotiehitaja (Arvutimaailm, 2009)\nRobotkala aitab teadlastel aru saada, kuidas päriskalad ujuvad (Bioneer, 2009)\nEllujäänuid hakkab otsima ussrobot (Novaator)\nKuidas robotid meid aitavad? (Novaator)\nRobotkäsi liigub nagu elevandi lont VIDEO (Novaator)\nVideo: Kameeleoni keel inspireerib insenere (Novaator)\nMaosarnased robotid opereerivad südant (Novaator)\nVideo, kus Maarja Kruusmaa tutvustab Biorobootika Keskust :\nVideo, kus Maarja Kruusmaa räägib robotitega seotud eetikaküsimustest.\nVideo, kus robotkala õpetab päriskala ujuma. Itaalia ning USA ülikoolide teadlased täheldasid, et robotkala võib “veenda” päriskala enda järel ujuma. Videos on näha, kuidas päriskala ujub robotkala tekitatud veevoolustes, mis vähendavad veetakistust ning aitavad ujuda, nii õpivad kalad vees paremini liikuma. Võiks arvata, et päriskala kohkub roboti ebamaistest mootorihäälitsustest, ent osutub, et kalad jälgivad rohkem partneri käitumist ning kehahoiakut. Teadlased loodavad, et tulevikus on võimalik robotkaladega päriskalu ohupiirkondadest, näiteks naftareostusest, eemale juhtida.\nVideo robotkaladest, mida kasutatakse vee puhtuse selgitamiseks. USA Michigani osariigi ülikooli arendasid välja robotkala, millega saab hakata kõikvõimalikes veekogudes vee puhtusel nii-öelda silma peal hoida. Ja need nunnukesed on umbes 15,2 cm pikad.


Avaldus koolituse korraldamiseks\nPeame oluliseks teadushuviharidusega tegelevate organisatsioonide ja huviringide juhendjate kvalifikatsiooni tõstmist ning toetame nende koolitustel osalemist. Toetuse taotlemiseks palun täida avaldus.\nPane siia kirja koolituse eesmärk Sinu jaoks, miks soovid/soovite just sellel koolitusel osaleda.\nKoolituse maht (tundides)\nKoolituse läbiviija või koolitaja nimi\nSiia kirjuta koolitaja nimi, kui oled ise leidnud koolitaja ja kutsud ta enda juurde, või koolituse korraldaja nimi, kui osaled juba organiseeritud koolitusel.\nSiia kirjuta koolituse toimumise kuupäev või kuupäevad.\nLinn või asula, kus koolitus toimub.\nKoolituse maksumus eurodes\nSiia kirjuta kogu koolituse maksumus Sinu jaoks. Kui oled üksikisik, siis 1 inimese osalemistasu. Kui plaanid korraldada rühmakoolitust, siis kogu rühmale mõeldud makusmus kokku. Rühma suuruse saad täpsustada allpool.\nSee on vaja täita, kui plaanid koolituse korraldada ise. Siis võib lisanduda koolitaja tasule veel kohvipaus, ruumi rent vms kulud. Kui osaled kellegi teise poolt korraldatud koolitusel, siis seda osa pole vaja täita.\nOsalejate arv, kellele toetust taotletakse\nKui oled üksikisik, siis kirjuta siia 1. Kui tellid koolituse kogu koolile või grupile, siis kirjuta siia planeeritav koolitusrühma suurus.\nPangakonto number, kuhu toetus kanda\nTaotleja kontaktandmed: e-mail, telefon\nSiia palun kirjuta oma kontaktandmed, mille kaudu me saaksime võtta Sinuga ühendust ja sõlmida toetuse kasutamise lepingu.


“Ma langesin nelikümmend viis korrust” (V.A.) | KIRJUTAJATE KOMMUUN\nPosted in Ma langesin 45 korrust by V.A. on veebruar 5, 2010\nMinu lugu on lihtne. Võib-olla olen ma lihtsalt vales kohas. Võib-olla ma poleks pidanud siia ronima. Nii kõrgele. Võib-olla pean ma kõiges süüdistama ainult iseennast. Tähendab, mitte kõiges absoluutses mõttes, see oleks suurushullustus, vaid kõiges selles, mis mind puudutab. Aga ometi tundub mulle, et see koht siin on just õige koht, minu koht, ja seda, mis toimub, olen ma õigupoolest alati oodanud. Ehkki mul on palav, suits läheb silma, ja lärm, mida igalt poolt kostab, ka minu seest, võib-olla peamiselt just sealt, tahab mind matta. Aga ma sulgen silmad ja kuulan hetkeks oma südant. Ja vaatan, mis ta mulle ütleb. Mul ei ole enam palju aega.\nMida ma siit üldse otsisin?! Mida teadsin mina kõrgustest?! Olin ju käinud seni — sest need viimased paar kuud siin ei loe päriselt — ainult Munamäel, tähendab seal asuva vaatetorni tipus. Olin käinud seal esimeses, teises ja veel kolmandaski klassis. Klassijuhataja kinnismõttest või fantaasiapuudusest oli kasvanud välja igakevadine rituaal. Iga kord enne kooliaasta lõppu olime sõitnud Ikaruse bussiga Munamäele ja roninud reisi kulminatsiooniks vaatetorni tippu. Vaatetornil oli terve hulk korruseid, aga rohkem kui kümme neid seal küll ei olnud. Ega me neid lugenudki. Ronisime hanereas kergelt nagisevat treppi mööda torni tippu, kolmandal külastuskorral oleksime tee bussist tornitippu võinud leida juba kinnisilmi. Ja seal me siis seisime, vahtides kohustuslikud minutid üle metsaste küngaste sinetavate horisontide poole. See on see maa, laulis klassijuhataja. Sest siin see maa tõepoolest oli, ja meie laulsime kaasa, üsnagi ühehäälselt, sest olime osake laulurahvast, kes end parajasti vabaks laulis.\nKuid peamiselt vahtisime alla. All ei olnud midagi erilist, õigupoolest mitte midagi, mida oleks võinud pidada vaatamisväärsuseks. Aga ometi: maapind otse meie all oli kole kaugel, kuidagi hoopis kaugemal kui nood metsased künkad, mille nägemise pärast me ju arvatavasti Munamäe vaatetorni tippu roninud olime, nagu ka kõik need horisondid oma sinetusega metsaste küngaste taga. Võrreldes selle vaatepildi kauguse määratlematusega tundus tornialune asuvat kauguses, mida võis vabalt ja liialdamata nimetada lõpmatuseks. Seal kusagil see oli, ja mitte mujal. Ja inimesed, keda me alla vaadates nägime, olid lõpmatult tillukesed, nagu imeteod. Meie, kes me olime hingeldades tornitippu roninud, olime säilitanud oma hariliku suuruse ja meie ülaltvaade neile, allolijatele, oli meid vahest veelgi suuremaks teinud. Ja ma olen mõelnud, et see harjus meile sisse, ja tegi meid võib-olla suurelisekski, kas või silmapilguks. Igatahes pidi tegema.\nKuid võib-olla oli nii, et alla vahtisin tõtt-öelda ainult mina, mitte kogu see parv lapsi, kellest ma tollal ei osanud end veel parima tahtmisegi juures lahutada. Veel mitte. Aga nüüd, aastaid hiljem, ma tean, et kui üldse keegi, siis pidin mina olema see, kes sealt ülevalt alla vaatas ja ühel silmapilgul mõtles — see oli meie kolmandal Munamäel käigul, 1991. aasta kevadel —, et annaksin vist kõik ühe paari tiibade eest, ja mitte selleks, et lennata rumala lapsearuga kuhugi päikeseni, vaid lihtsalt selleks, et ellu jääda — kui mu kodumaa oli juba kord määratud olema see siin, nende lahkelt teretavate metsalatvade kohal, nii nagu me klassijuhataja õhutusel laulsime. Ja kui kõik tornid pidid nagunii varem või hiljem varisema, nagu räägiti, siis ei saanud ilmasambaks jääda seegi vaatetorn, mis oli ehitatud küll kadunud iseseisvuse lõpuaastal küllap parimatest materjalidest ja mida oli vahepeal korruse võrra kõrgendatud, kuid mille raudtrepid juba ohtlikult nagisesid. Ühel päeval pidi kaduma temagi, laulgu me kui tahes õhinal ja ühehäälselt. Ja mulle oli ütlematagi selge, et see päev, viimnepäev, ei saanud kaugeneda, vaid nihkus järjest lähemale. See võis juhtuda nüüd kohe, aga võib-olla aasta hiljem, või kahe, kolme, nelja aasta pärast, näiteks. Jumal teab, millal täpselt. Ma vajasin tiibu, et mitte selle torniga koos alla kukkuda, langedes viimaks otsejoones lõpmatusse ja sattudes siis lõppude lõpuks Jumal teab kuhu, maapõhja või põrguhauda. Tahtsin end samal hetkel, kui seda mõelnud olin, vaatetorni piirdele upitada, otsekui tõestamaks, et mul on tiivad, kui vaja, vaadake kõik ja pange imeks, ja see lõpmatus seal, arvaku ta endast, mida tahes, ei saa mind võtta — kuid klassijuhataja jõudis minust ette ja tõmbas mind, silmade leegitsedes, varrukast tagasi: kuhu sa pimevaim lähed?!\nMunamäe vaatetorn ei kadunud kuhugi, ta jäi tol 1991. aasta kevadel püsima, ja ainus, mis mõni kuu hiljem kokku kukkus, oli vana riigikord. Selleks, et meie ilus kodumaa saaks, nagu klassijuhataja esimesel septembril klassi ees seistes ütles, fööniksina kurjuse impeeriumi tuhast ja varemetest tõusta. Järgmisel kevadel me enam Munamäele ei sõitnud. Alanud oli uus aeg ja päevinäinud vaatetorn läks kõigi oma kümne korrusega kapitaalremonti.\nJärgmisel kevadel viis klassijuhataja meid seeasemel Rõuge Suurjärve äärde, kogus meid järvekaldal enda ümber kokku ja teatas, et tegemist on pealtnäha küll väheldase, kuid seejuures nii sügava järvega, et sinna mahuks sisse ka Munamäe vaatetorn ja ruumi jääks veel maailm ülegi. Üks kirik seal juba olevat.\nSeda kuuldes langesin ma minestusse. Toibusin alles bussis, mis oli just ärasõiduks hääli sisse võtmas. Bussijuhi leidlikkusele vaatamata vana Ikarus hääli sisse ei saanud ja nii kamandati mind koos teistega välja bussi ühisel jõul käima lükkama. Ei andnud seegi tolmutamine kruusateel oodatud tulemust, lükkasime kui palju tahtsime, lauldes seejuures mida tahes: Ikarus oli omadega õhtal, nentis bussijuht pärast põhjalikku mootoriga tutvumist lühidalt. Ja vanad laulud ei mõjunud enam.\nMeil oli õnne. Kaubik, millega Ameerika sõpruskogudus oli rõugelastele saabuvate nelipühade puhul uue laari humanitaarabi toonud ja nüüd tagasiteele asutas, võttis meid enne õhtut peale, ja mööda käänulisi Võrumaa teid kaubiku kastipimeduses seljakottide ning tagavararataste otsas kodu poole kõlkudes sain ma ühtäkki aru, et aasta varem vaatetornis mõeldud mõte polnud mu rinnast vahepeal kuhugi kadunud. Vastupidi, mõte oli läinud idanema ja hakanud jõudsalt juuri ajama.\nKuid sestpeale ei suutnud ma kuidagi juurduda oma kausikujulises kodulinnas, mille põhi oli vajumas kahel pool porist jõge laiuvasse sohu ja mille kõrgemaid tippe, loendamatutes sõdades pihuks ja põrmuks tehtud kirikutorne, polnud ka uute aegade ja raugematu humanitaarabi kiuste suudetud üles ehitada. Mind haaras hirm ühel päeval sellesse mülkasse uppuda.\nMida aeg edasi, seda sagedamini ja nõudlikumalt Munamäe tornitipust alla lõpmatusse heidetud pilk mälestusest mu silme ette kerkis ja seda kaugemale ma lõpmatusest, mis mind nähtavasti neelata ihkas, eemalduda tahtsin. Ja kaugemale tähendas minu jaoks kõrgemale. Ronisin nüüd läbi vist kõik kodulinna vähegi kõrgemad kohad — üheksakorruseliste paneelmajade katused, kirikutornide köndid ja katlamajade korstnad, vahtides tundide kaupa kaugusse, otsekui midagi oodates.\nGümnaasiumi lõpuks oli mu plaan lenduriks õppida küps. Plaan takerdus lennukooli sisseastumiskatsete silmakontrollis, mille viimase testi käigus tuvastati mu ruumilises nägemisvõimes mõõdukas, kuid lenduri vastutustundlikku tööd olulisel, mõõtuandval määral pärssiv puudulikkus. Sõidad veel muidu mõne maja uppi, naljatas arst ja kirjutas mulle välja prillid — neid läheb ka maa peal tarvis.\nNii ei jäänud mul üle muud kui, ninal prillid, mis pidid mu kõõrdi vaatava parema silma kunagi ehk vasakuga ühele joonele aitama, anda dokumendid sisse kodulinna ülikooli inglise filoloogia õppetooli, lootuses saada keel suhu ja minna selle toel mõne vahetusprogrammi raames esimesel võimalusel sinna, kus taevas on kõrgem. Ja siis edasi vaadata. Midagi sellist, mis on tõepoolest vaatamisväärne.\nMul oli õnne. Needsamad prillid ninal, seisin juba järgmisel suvel Manhattanil, pea kuklas. Aastase stipendiaadina ühe kohaliku väiksema ülikooli juures oli mul siin uudistamiseks aega küll, kuid miski ei suutnud mind enam mu äärelinnaühiselamus kinni hoida. These vagabond shoes are longing to stray, ümisesin, kõmpides right through the very heart of New York. Sellel linnal oli mõõdet ja minul oli tahet ta üle mõõta.\nMul oli kahekordselt õnne: juba pärast esimest kuud, mille ma veetsin külastades kõiki pilvelõhkujaid, kuhu külalisi lasti, ja mõnda sellistki, kuhu külalisi ei lastud, hakkasin ma silma ühele WTC lõunatorni ametnikule, kes, märganud mind juba mitmendat päeva tornikatusel hulkumas – jõudsin sinna alati esimesena ja lahkusin alati viimasena —, pakkus mulle tööd liftisaatjana: leping on ajutine, vaatame, mis inimene sa oled, kui südamega oma tööd teed jne. Haarasin võimalusest kahe käega kinni, ja minu usaldaja nägi peagi, et tema pilk polnud minus eksinud — ma olin sündinud selleks tööks ja ennast leidmas. Ja ma olin omaks võetud.\nNeed olid unustamatud päevad! Läksin tööpostile alati varahommikul, tund aega enne esimeste turistide saabumist. Puhastasin lifti ja sõitsin sellega, munder seljas, torni tippu, tähendab, saja kümnendale korrusele, et seal pilvepiiril pool tunnikestki katuserinnatise ääres istuda ja katsuda õpingutesse süveneda, vahtides rohkem küll ümberringi laiuvat fantastilist tornidemetsa kui kirjatähti kaasavõetud raamatus.\nNii olin ma teinud ka täna hommikul. Septembrialguse päike lõõskas Manhattani katuste kohal juba teist tundi, pildudes ümberkaudsete hoonete loendamatutelt akendelt valguspeegeldusi. Päike polnud veel suve unustanud. Tegelikult oli selge rumalus või isegi upsakus üritada sellises kohas raamatut lugeda. Võtsin prillid eest ja hõõrusin silmi.\nHetk hiljem pimestas mind imelikult ere valgus, see ei saanud olla päike, või ta pidi olema plahvatanud: mürin, mis valgusega kaasnes, lõi mu kõrvad lukku. Tahtsin prillid ninale tagasi panna, otsekui uskudes, et näen nendega selles valgusekülluses paremini, aga —\nWTC põhjatorn põles, mu Jumal, ja see oli näha ka palja silmaga. Pillasin prillid käest, tardusin paigale, vahtides tuld ja määrdunud suitsu, mida põhjatorni tipuosast, kus mustendas tohutusuur säbruline auk, välja uhkas.\nMa ei tea, kui kaua ma seal, lahtine raamat süles, istusin ja kas ma olin vaatepildist ehmunud või lummatud. Augu ümbert löödi lahti aknaid ja kostis inimhääli — see polnud laul ilusast kodumaast, mida kunagi klassiga Munamäe vaatetornis laulnud olime. See oli hädakisa, need olid appihüüded. Kellele? Minule, vaesele vahetusülipilasele, kes liftisaatjana taskuraha teenib? Ma ei saanud millestki aru.\nNad seisid akendel. Nad seisid ja hüüdsid ja nad viskusid akendest välja, mu Jumal. Kuhu?!\nVaarusin katuse põhjatornipoolse serva suunas, otse suitsu ja tule ja sellesse pudenevate inimkehade, lakkamatute appihüüete poole — siis viskas katusepind, mille pihta oleks järsku nagu hiigelvasaraga löödud, mind maast lahti.\nLamasin kägaras rinnatise ääres, läkastades kopsudest suitsu ja tahma, millesse katus, imelikult soe katus mattunud oli, ja vabisesin üle keha, või oli see, mis vabises, katus, lõunatorni katus, minu all, olin ma üldse siin, sest see oli ju põhjatorn, mis põles, nagu ma oma silmaga näinud olin, mitte lõunatorn, nüüdsama, hetk tagasi, veel enne kui —\nTean ainult seda, et mul on palav, suits läheb silma, ja lärm, mida igalt poolt kostab, ka minu seest, võib-olla peamiselt just sealt, tahab mind matta. Ma olen vales kohas.\nMa olen seda alati oodanud. Minu lugu on lihtne.\nMa ei näe midagi. Silme eest on sõna otseses mõttes mustaks läinud. Ajan end rinnatise varbu pidi püsti. Upitan end rinnatisele ja libistan teiselt poolt katuse äärekivile. Kivi on parajalt lai. Pole kedagi, kes mind keelaks. Kes mind tagasi tõmbaks.\nHoian ühe käega rinnatisest ja vaatan alla. Must. Must. Must. Punane. Ei näe täpselt, mustad pilved tulevad vahele. Karjuvad pilved. Tuline. Leegid.\nLeegid, missuguseid maailm pole veel näinud. Missuguseid mina pole veel näinud. Leegid kõrgemad pilvedest, laiemad meredest. Karjuvad leegid. Siit on maapinnani sada kümme korrust. Pole kätt, mis mind tagasi tõmbaks. Ja pole kätt, mis mind alla tõukaks.\nMinu, pimevaimu pärast ei käsi keegi ingleid, et nad mind hoiaksid, ma vajan tiibu, mis mind kannaksid ega laseks mul langeda —\n— korruse, kaks, kolm, neli, viis, kümme, kakskümmend viis, kolmkümmend viis, nelikümmend viis —\n« “Ma langesin 45 korrust” (J.A.)\n“Ma armastasin narri” (J.A.) »\nJ.A. said, on veebruar 5, 2010 at 12:05 p.l.\nSeekord kah üldiselt väga ladus lugemine.\nKriitika mõttes – see lõik mis algab ‘Tahtsin end samal hetkel’ tekitab minus segaduse. Hetke all on ilmselt mõeldud viimast ekskursiooni aga meenutus vahetult enne seda on tehtud retrospektiivis. Minu arvates see koht lõikab ladusa lugemise läbi nagu nüri nuga nailonnööri. Umbes nii, et ‘millal siis tahtis alla hüpata – nüüd või kolmandas klassis juba’.\nIkarus – Ikaros ja see koos minestamine on kena kujundimäng, aga võib-olla oleks parem selleks minestamiseks lugejat ette valmistada. Mul üks tuttav kippus küll kunagi poolelt sõnalt pilti tasku panema, tõepoolest, aga ega see tema jutu jätkusuutlikusele eriti hästi ei mõjunud kah. Ma tahan öelda, et kujundiliselt see minestamine mulle meeldib aga lugu mõjuks usutavamalt kui paari lausega lugejat enne pehmendada. Lihtsalt öeldes, et sügav järv, sellle peale vast veel reklaamipausile ei lähe…\nWTC on deus ex machina. Võib-olla oleks olnud kaval päris täpne koht alles päris lõpus välja anda. WTC varasem mainimine annab minu meelest lõpu natuke ära.\nMa loodan, et ma ei läinud liiale. Igatahes mõnus lugemine oli küll. No ja need tiivad ja see Ikaros.. 😉\nKeit T. said, on veebruar 6, 2010 at 3:06 p.l.\nÜldiselt nõustun kõiges väljatoodus eelkõnelejaga. Need ajamäärused. Loo algul jäi mul hetkeks mulje, et jutustaja on koolilaps, kuna juttu oli klassidest ja see SENI ei tekitanud mus tunnet, et möödunud oli tegelikult juba paarkümmend aastat. Ja siis see, juba eelkommenteerija poolt mainitud, minestamise koht.\nWTC on hea valik. Ma ei tea, miks see mul endal pähegi ei tulnud (ja nüüd on muidugi väga hea, et ei tulnud).\nOlin ise algul täitsa hädas selle 50-korruselise maja leidmisega. Samas ma enda jutu puhul teadsin kohe, et tegevus saab toimuma Madison Avenüül ja õnneks selgus, et puhtjuhuslikult või siis saatuse irooniana, asub seal 50k MetLife Tower (Metropolitan Life Insurance Company Building) 😀\nkaamosrules said, on veebruar 6, 2010 at 4:38 p.l.\nWTC käis ka mul toda teemat silmates peast lipsti läbi, aga olustikku tundmata ei söandanud umbropsu kirjutama hakata.\nMa loen väga kiiresti ja seetõttu jooksis lugu mul visuaalselt hästi elavalt silme eest läbi, peab au andma, et üsna filmilik kirjeldus. Pilt oli ladus ja loogiline 😀\nV.A. said, on veebruar 6, 2010 at 10:45 p.l.\nNojaa, mis sellesse jutustaja vanusesse puutub, siis, hm, noh ma mõtlen, et ta jäigi nagu vist kuidagi kinni sinna oma lapsepõlve. Ma oletan.\nSee on puhtalt selline tekst, mis on välja kasvanud niimoodi järk-järgult. Seda laadi tekst, et paned midagi paberile (sest pole udustki ettekujutust tervikust), mingi mõtteidukese, mis justkui kuhugi ei vii, aga lihtsalt huvitab mingil salapärasel põhjusel, ja hakkad siis vaatama, et kuhu ta lõpuks areneb. Ikarus on näiteks täiesti juhuslik, ses mõttes, et tollal sõideti tõesti Ikarustega (eriti alternatiive ju polnud), ja see sobis nagu ka, leidsin siis millalgi.\n(See on nüüd selline köögipoole jutt.)


Piletid sündmusele Jazzliit x Ajaloomuuseum: TÕNU NAISSOO ACOUSTIC TRIO Tallinn, Pirita tee 56 neljapäev, 10. juuni 2021 19:00 Ajaloomuuseumi Tallihoone\nJazzliit x Ajaloomuuseum: TÕNU NAISSOO ACOUSTIC TRIO\n10. juuni 2021 19:00\nTõnu Naissoo Acoustic Trio\nTõnu Naissoo - klaver\nTõeline Eesti jazzi grand old man, juba alaealisena Eesti esimese jazzalbumi välja andnud Tõnu Naissoo annab oma Acoustic Trioga kontserdi 10. juunil kell 19. 16-aastasena Tallinn-1967 jazzfestivalil debüteerinud Naissoo oli siinmail esimene, kes kasutas jazzmuusikas süntesaatorit. Tema moodsa helikeelega deep jazz oleks võinud vabalt vallutada kogu maailma, kui vaid raudsed piirid poleks seda takistanud. Naissoo on mänginud eri stiilides jazzi nii sooloartistina kui ka erinevate partnerite ja ansamblitega Eestis ja laias maailmas. Viimasel ajal on ta esinenud Moskvas ja Peterburis soolo pianistina ning koos Venemaa jazzmuusikutega. Tõnu Naissoo on andnud välja 20 sooloplaati, enamuses Jaapanis, aga ka Venemaal. Acoustic Trio koos Taavo Remmeli ja Ahto Abneriga on esinenud korduvalt Jaapanis, kus on toimunud viis trio minituuri.\nTänavu 70. juubelit tähistav Tõnu Naissoo on küll legendaarne jazzpianist, kuid valdab suurepäraselt ka elektrilisi klahvpille, süntesaatoreid ja hammondorelit ning on ka tegevhelilooja. Ta on peamiselt kirjutanud filmi- ja teatrimuusikat, kuid samuti arvukalt muusikat džässansamblitele- ja orkestritele, koorilaule ja kammermuusikat.\nKontsert algab kell 19. Piletid on müügil eelmüügis ning kohtade olemasolul kohapeal.