Forestone saksofonid - Helikaar\nAvaleht » Forestone saksofonid\nMeistri Atsushi Watanabe valmistatud Forestone’i altsaksofon vastab rangeimatele Jaapani kvaliteedistandarditele. Sellel parima teostuskvaliteediga pillil on kordumatu kõla.\nB.Airi DCTV-protsess parandab iga üksiku osa resonantsi. Uus hübriidposti konstruktsioon, mida eristavad väiksemad ribid ja üksikud postid, annab saksofoni korpusele rohkem vaba ruumi vibreerimiseks. Selle tulemusel on heli hõlpsam tekitada ja kõla on erakordselt nüansirikas. Sageli kirjeldatakse Forestone’i saksofoni kui Selmeri ja Conni kokkusulamist. Lakitud mudelil on kompaktne ja soe moodne kõla, mida on lihtne moduleerida. See universaalne puhkpill sobib ka klassikalise muusika esitamiseks.\nAltsaksofonil on valikuline džässikael, millel on rohkem sisu ja vunki kui klassikalisel kaelal.\nSee saksofon kehastab endas tippklassi Jaapani muusikainstrumenti.\nProovige seda ise ja saage osa Jaapani meistritöö ilust.\n– Valmistatud Jaapanis\n– Pisoni Pro padjad\n– Hübriidposti konstruktsioon\n– Tippklassi Jaapani muusikainstrument\n– Teine džässikael\n– Käsitsi graveeritud kael ja toru ots\n– Sügavkuldset värvi lakiga viimistlus\n– Kollane messing\nB.Airi DCTV-protsess parandab iga üksiku osa resonantsi. Uus hübriidposti konstruktsioon, mida eristavad väiksemad ribid ja üksikud postid, annab saksofoni korpusele rohkem vaba ruumi vibreerimiseks. Selle tulemusel on heli hõlpsam tekitada ja kõla on erakordselt nüansirikas. Sageli kirjeldatakse Forestone’i saksofoni kui Selmeri ja Conni kokkusulamist. Lakkimata mudelil on rohkem resonantsi ja avaram kõla, mis meenutab Ameerika vanasid pille. See meeldiva karakteriga pill sobib väga hästi igat liiki džässmuusika esitamiseks.\n– Kaks kaela\n– Lakkimata kollane messing\nMeistri Atsushi Watanabe valmistatud Forestone’i tenorsaksofon vastab rangeimatele Jaapani kvaliteedistandarditele. Sellel parima teostuskvaliteediga pillil on ainulaadne kõla.\nB.Airi DCTV-protsess parandab iga üksiku osa resonantsi. Uus hübriidposti konstruktsioon, mida eristavad väiksemad ribid ja üksikud postid, annab saksofoni korpusele rohkem vaba ruumi vibreerimiseks. Selle tulemusel on heli hõlpsam tekitada ja kõla on erakordselt värvirikas. Sageli kirjeldatakse Forestone’i saksofoni kui Selmeri ja Conni kokkusulamist.\nLakitud mudelil on kompaktne ja soe moodne kõla, mida on lihtne moduleerida. See universaalne puhkpill sobib väga hästi ka klassikalise muusika esitamiseks.\n– Käsitsi graveeritud kael ja toru\nMeistri Atsushi Watanabe valmistatud Forestone’i tenorsaksofon vastab rangeimatele Jaapani kvaliteedistandarditele. Sellel parima teostuskvaliteediga pillil on kordumatu kõla.\nB.Airi DCTV-protsess parandab iga üksiku osa resonantsi. Uus hübriidposti konstruktsioon, mida eristavad väiksemad ribid ja üksikud postid, annab saksofoni korpusele rohkem vaba ruumi vibreerimiseks. Selle tulemusel on heli hõlpsam tekitada ja kõla on erakordselt nüansirikas. Sageli kirjeldatakse Forestone’i saksofoni kui Selmeri ja Conni kokkusulamist.\nLakkimata mudelil on rohkem resonantsi ja avaram kõla, mis meenutab Ameerika vanasid pille. Selle meeldiv karakter sobib väga hästi igat liiki džässmuusika esitamiseks.


Canon RF 28-70mm F2.0 L USM - Overall\nRF 28-70mm F2 L USM on valgusjõuline L-seeria suumobjektiiv, mis toetab Canoni EOS R täiskaader kaamerasüsteemi.\n• 0,39 m minimaalne teravustamiskaugus\n• 9 labaga ava\n• L-seeria ilmastikukindlus\n• USM mootor\n• Täiustatud objektiivivääristus\n• Objektiivi juhtrõngas\nSeadke fotograafias uued standardid\nRF 28-70mm F2L USM pakub sellist pildikvaliteeti, mida võiks oodata fiksobjektiivilt ja maksimaalset ava f/2, et saavutada suuremat loomingulist kontrolli.\nPildikvaliteet, mida peab nägema\nObjektiivil RF 28-70mm F2L USM on kõik optilised, mehaanilised ja elektroonilised eelised, mida EOS R süsteemil pakkuda on. Saavutage suurepärane pildikvaliteet, nautige teravust ja minimaalseid moonutusi.\nSujuv ja peaaegu hääletu automaatteravustamine\nTänu täiustatud rõngastüüpi USM-automaatteravustamismootorile saate teravustada kiiresti ja peaaegu täiesti hääletult. Tänu EOS R-süsteemi vaiksele tehnoloogiale saavad fotograafid jäädvustada diskreetselt.\nKogege kiiret säriaega ja f/2 ava, mis laseb teil liikuvat subjekti külmutada. Madala väljasügavusega RF 28-70mm F2L USM on ideaalne nõelterava subjekti esiletoomiseks.\nIntuitiivne ja sujuv kontroll\nMudelil RF 28-70mm F2L USM on kohandatav objektiivi juhtrõngas, mis võimaldab fotograafidel muutuvatele tingimustele intuitiivselt reageerida ja kiiresti muuta erinevaid seadeid, sealhulgas ava, säriaeg, ISO-valgustundlikkus ja särikompensatsioon.\nObjektiivi tolmukate D1\nKinnitõmmatav pehme vutlar LP1424


Tahke savišampoon kookospiima ja nõgesega, täitepakk - Sinu Looduskosmeetika\nTahke savišampoon kookospiima ja nõgesega on 100% looduslik ning seebivaba. Tahke šampooni koostis on puhas ja mahe, ilma igasuguste sünteetiliste ainete, sulfaatide ja parabeenideta. Koostises leiduvad valge savi ehk kaoliin ja kookospiim hoolitsevad peanaha eest, puhastades ja rikastades nahka vajalike mineraalidega. Nõgesel on juukseid tugevdav, juuksekasvu soodustav ning kõõmavastane toime. Kookos- ja linaõli ülesandeks on juukseid siluda, anda kohevust ning läiget – tulemuseks on pehmed, hästi kammitavad ning terved juuksed.


Politseiinfo 26. veebruari sündmuste kohta liikluses - Liiklus.ee\nAvaleht uudised Liiklus Politseiinfo 26. veebruari sündmuste kohta liikluses\nPolitseiinfo 26. veebruari sündmuste kohta liikluses\n26.02.2018 kell 08.37 toimus liiklusõnnetus Rakveres Kreutzwaldi tn.7 juures, kus ootamatult reguleerimata ülekäigurajale jooksnud jalakäija, 11-aastane poiss sai löögi sõiduautolt Volvo S60, mida juhtis 42-aastane mees. Jalakäija toimetati Rakvere haiglasse kontrolli.\n26.02.2018. kell 13.46 teatati liiklusõnnetusest Tallinnas Jõe tn 4a juures, kus 56-aastane naine sõitis sõiduautoga Dacia Logan otsa reguleerimata ülekäigurajal sõiduteed ületanud jalakäijale, 48-aastasele mehele. Jalakäija toimetati Ida-Tallinna keskhaiglasse.\n26.02.2018 kell 18.04 teatati liiklusõnnetusest Harjumaal Saku vallas Kajamaa külas, kus 38-aastane mees sõitis sõiduautoga Toyota Hilux reguleerimata raudteeülesõidukohal otsa Elroni reisirongile, mida juhtis 46-aastane mees. Kokkupõrke tagajärjel sai kannatada rongis reisijana viibinud 22-aastane naine. Reisija toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\nEelmine Politseiinfo 25. veebruari sündmuste kohta liikluses\njärgmine Maanteeametil ja politseil puudub ülevaade jänest sõitvatest raskeveokitest


Deli Tire Rehvid | Autorehvid soodsalt - RehviLiider.ee\nRehv Deli Tire\nPT. INDUSTRI KARET DELI on piiratud vastutusega ettevõte, mis asub Indoneesia saarestikus Põhja-Sumatras Medani linna äärelinnas endises Deli sultanaadis. Alguses tootis ettevõte kummisandaale, enne kui 1970. aastal oma tegevuse rehvidele ja sisekummidele suunab.\nDeliTire'i logol olev D kujutab pooleks lõigatud tuunitud rehvi.\nPideva arengu käigus ja kogutud oskusteabe abil lisandub jalgrataste, mootorrataste, mopeedide, mootorjalgrataste, tööstus- ja põllumajandusmasinate, veoautode ja busside rehvide tootmisahelasse hulgaliselt uusi mudeleid. Sõiduautode ja kaubikute radiaalrehvide tootmine on tõusuteel.\nEnam kui 50-aastase pühendumuse ja kogemusega kummitoodete valdkonnas on Industri Karet Deli pälvinud klientide usalduse rohkem kui 50 riigis, mis asuvad viiel kontinendil.


ETIS - Ordoviitsiumi - Siluri piir Balti piirkonnas\nOrdoviitsiumi - Siluri piir Balti piirkonnas\n"Eesti Teadusfondi uurimistoetus" projekt ETF7640\nOrdovician - Silurian boundary in the Baltic area\n01.01.2010−31.12.2010 149 742,00 EEK (9 570,26 EUR)\n01.01.2011−31.12.2011 9 570,00 EUR\nKokku 40 636,05 EUR\nProjekt on pühendatud kahe stratigraafilise suurüksuse Ordoviitsiumi ja Siluri piirikihtide detailsele uurimisele. Nimetatud ladestute vahelise piiri identifitseerimine vastavalt definitsioonile (GSSP) on osutunud komplitseerituks ja korrelatsioonid, nii regioonidevahelised kui ka Balti piirkonnas, on vastuolulised. Töö on otseseks jätkuks eelnenud (grant 5922) Ordoviitsiumi keskkonnamuutustele, sisejaotustele ja korrelatsioonidele pühendatud edukatele tulemustele. Projekt sisaldab mikrofossiilide (kitiinikud, konodondid) ja paleokeskkonna ning bentiliste koosluste (brahhiopoodid, anneliidid) uuringuid. Ordoviitsiumi ja Siluri piiriala kihtides on jälgitav Maa varase elustiku üks suurimaid väljasuremisi, tingituna Gondwana jäätumisega kaasnenud meretaseme olulisest madaldumisest, kui suri välja ka suur osa Balti paleobasseini endeemilisest elustikust (Põhja-ja Kesk-Eestis). Samal ajal laienes sügavamaveelises keskkonnas kujunenud kosmopoliitsete koosluste areaal, sh. brahhiopoodidega iseloomustatud Foliomena ja Hirnantia faunad; kitiinikute levikus aga suurenes sarnasus Laurentia paleokontinendi faunaga, jne. Mere taandumisega seotud settelüngad ja uute koosluste ilmumise eriaegsus eri regioonides on komplitseerinud regioonidevahelist geoloogiliste läbilõigete korrelatsiooni ja koosluste ajalisi suhteid, vaatamata sellele, et Ordoviitsiumi ja Siluri ladestute vaheline piir on defineeritud juba 1984. aastal kui teatud tase graptoliidiskaalas. Viimase kriteeriumid vajavad revideerimist. Graptoliitide puudumise tõttu Eesti ja teiste regioonide karbonaatsetes läbilõigetes, sealhulgas kihtides, mis sisaldavad globaalse levikuga nn. Hirnantia Faunat, on nende korrelatsioon võimalik konodontide ja kitiinikute biotsonaalsete skaalade ja neid toetavate isotoopgeoloogiliste andmete kaudu. Elustiku arengu ja selle muutuste uurimine Ordoviitsiumi-Siluri üleminekuintervallis on projekti üheks peaeesmärgiks Baltikumis, sealhulgas Lõuna-Eestis esineva Hirnantia ja Põhja-Eestis esineva Streptis faunade taksonoomiliste koosseisude, nende muutuste ja mikrofossiilide (kitiinikud, konodondid) leviku detailuuringute abil nende kihtide ajaliste suhete selgitamine. Esmaandmed Põhja-Ameerika läbilõigetega sarnase konodondifauna esinemisest kihtides, mis sisaldavad Eestis ka Hirnantia Fauna elemente viitavad võimalusele, et tüüpilise ja ebatüüpilise Hirnantia Fauna levik on seotud eelkõige erinevate faatisestega, millede ajalise järgnevuse selgitamine on samuti projekti ülesanne.\nThe aim of this project is detailed research of the boundary beds of two major stratigraphical subdivisions, Ordovician and Silurian. Identification of the boundary between these units according to the definition (GSSP) appeared to be complicated and the regional correlations, including within Baltica are controversial. This research will be a direct continuation of the previous successful study (grant 5922), concerning the environmental changes, subdivisions and correlation criteria within the Ordovician. The project includes the research of microfossils (chitinozoans, conodonts), paleoenvironments and benthic communities (brachiopods, annelids). In the boundary beds of the Ordovician and Silurian one of the greatest extinction events in the Earth can be followed, caused by the sea level drop during the Gondwana glaciation, when most of the faunas disappeared also from the Baltic paleobasin (from North and Central Estonia). At the same time the distribution area of some deeper-water brachiopod communities, e.g. Foliomena and Hirnantia faunas widened; similarities in the chitinozoan content with the Laurentian paleocontinent became greater, etc. The gaps in sedimentation connected with regressions and the appearance of new communities in different regions at different times have complicated the correlations of geological sections and successions of communities, although already in 1984 the Ordovician – Silurian global boundary was defined as a certain level in the timescale of graptolites. However, the criteria used for definition need a revision. Due to the absence of graptolites in the carbonate sections of Estonia and other regions, including the beds bearing the so-called global Hirnantia Fauna, the correlation of these beds is possible through chitinozoan and conodont zonations and additional isotope data. The investigation of faunal evolution and its changes in the transitional interval of the Ordovician and Silurian is the main goal of this project in the East Baltic, including elucidating the biostratigraphy of these beds on the basis of the taxonomy and changes in the South Estonian Hirnantia and North Estonian Streptis faunas, and the detailed study of microfossils (chitinozoans, conodonts). Some finds of conodonts in Estonia, similar to those from the North American sections suggests that typical and atypical Hirnantia faunas should be connected with different facies. Establishing the succession of these facies is also one goal of this project.


Hooldus- ja remonttööd - Stokker\n› Обслуживание инструмента › Сервисные и ремонтные работы\nSinu teenistuses on Baltikumi suurim tehnilise toe- ja hooldemeeskond. Tööriistade, aiatehnika, rasketehnika hooldus, remont ja varuosad.\nRobotniiduki paigaldus <3200m2\n330.00 € /шт\nТехническая проверка, STOKKER\n4.00 € /шт\n66.00 € /шт\nRobotniiduki paigaldus <2200m2\nPortatiivse generaatori baashooldus\n40.00 € /шт\nVõsalõikuri ja trimmeri baashooldus\nRobotniiduki paigaldus <1100m2 EE Kampaania 2022\nRobotniiduki paigaldus <2200m2 EE Kampaania 2022\nCub Cadet korrasoleku kontroll\nECHO seadme korrasoleku kontroll ja reguleerimine\n35.00 € /шт\nRobotniiduki paigaldus <10000m2 EE Kampaania 2022\n660.00 € /шт\nRobotniiduki paigaldus <6000m2 EE Kampaania 2022\nRobotniiduki paigaldus <3200m2 EE Kampaania 2022


SAVIKURSUS ALUSTAJALE – ALUSTAB OKTOOBRIS 2020!\n8.töötoast koosnev kursus, kuhu on oodatud need, kes seni on mõelnud savitöö tegemise peale, kuid pole mingil põhjusel seda veel teoks teinud – programmi esimene töötuba toimub 15.oktoober kell 18.30 ja töötoad on kavandatud järgnevatele neljapäevadele! Eelregistreerimine vajalik. Telefon: Margit (+372) 5201189 Email: margit.partel@gmail.com Kursuse hind 120 eur. Programm.


Lupine SILK Hairband - No. 33 – SISSEL EDELBO\nLupine SILK Hairband - No. 33


Looduslik üldpuhastusvahend Nordic Forest 1 l - Pesupood\nLooduslik üldpuhastusvahend Nordic Forest 1 l\n99,97% looduslikest koostisosadest ja allergikutele mõeldud lõõgastava põhjamaise metsa lõhnaga Mulieres üldpuhastusvahend sobib kõikideks puhastus- ja koristustöödeks. Tootele on omistatud Eesti Allergialiidu märgis.\nLooduslikud nõudepesutabletid All in 1 - 25 tk Järgmine Looduslik üldpuhastusvahend Fresh Citrus 1 l Eelmine\nKirjuta tagasisideLooduslik üldpuhastusvahend Nordic Forest 1 l


Bikepoindi töökuulutus ja ajateenistuse läbimise/vabastuse nõue - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 05 Juun 2020, 04:51\nLugemata postitus Postitas simp » 03 Dets 2017, 02:38\nUsun, et Fleimi nurk on järgneva jaoks kõige asjalikum koht.\nArdilla viskas Tööpakkumiste teemasse järgneva kuulutuse:\nhttps://www.cvkeskus.ee/view_jobad.php? ... 505535&w=1\nKuulutuses on selline kriteerium:\nJäin omaette mõtlema, et kas selline piirang saab tõesti lubatud olla. Eeldasin, et kaitseväe kohustuse alusel piirangute seadmine tööandja poolt on Kaitseväeteenistuse seadusega keelatud.\nJalutasin natuke mööda internetti ringi ja jõudsin, endale üllatuseks, Soolise Võrdõiguslikkuse seaduseni ja tooelu.ee selgitava artiklini.\nArtiklis öeldakse, et "Otsene sooline diskrimineerimine on isiku halvem kohtlemine muude soolise kuuluvusega seotud asjaolude (nt kohustuslik kaitseväeteenistus) tõttu võrreldes teiste inimestega samalaadses olukorras."\nSoolise võrdõiguslikkuse seadus ütleb lisaks, et tööandja diskrimineerib kui kehtestab töölevõtmisel tingimused, mis seavad ühest soost isikud, võrreldes teisest soost isikutega, ebasoodsamasse olukorda.\nMinuarvates ei ole Bikepoindi selline kriteerium kuidagi viisakas, rääkimata legaalsusest, mis teie arvate?\nps: et keegi mind "lödipüksluses" süüdistama ei hakkaks, siis mainin ära, et olen vabatahtlikult teenistuse läbinud ja mul ei ole midagi antud kohustuse vastu. Tekkis lihtsalt selline moraalne küsimus ja mind huvitab mida teised sellel teemal arvavad.\nLugemata postitus Postitas reimps » 03 Dets 2017, 07:52\nMa pakun, et asja mõte on selles, et tööleasuja järsku aastaks ei kaoks, vaid oleks ses suhtes "vaba". Üksikud lisa- või reservõppekogunemised ei mängi erilist rolli.\nMina küll ei näe, et see oleks "ebaviisakas", samuti ei näe ma, et see oleks "halvem kohtlemine". Vastupidi, reeglid kehtestab ju ikkagi pakkuja, keegi ei käse kandideerida. Samas ongi kuulutuses tingimused kohe kirjas, palju lihtsam kandideerida ju. Muidu lähed vestlusele ja seal selgub, et oioi, sa ju ei kõlbagi, sest pole veel väljapraagitud/läbikäinud.\nKas kuulutus oleks "võrdõiguslikum", kui seal oleks selle punkti juures teine lause stiilis "töö ei sobi veel lastetule kenale neiule või paljulapselisele emale"? Nood ka selline riskigrupp, ühel oht pea kolmeks aastaks kaduda, teisel sõltuvalt põnnide tervisest töölkäimise graafik kõikuv.\nEDIT: Ma ei teadnuki, et nii loll seadus on olemas. Tõesti on seda vaja?\nLugemata postitus Postitas Kirs » 03 Dets 2017, 08:19\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 03 Dets 2017, 09:43\nHeh, ma igaks juhuks mainin, et ma selle kuulutusega täpselt nii palju seotud, kui, et avastasin selle netist ja mõtlesin, et äkki kasulik info.\nAga, see on tõsine mure, et kui võtad endale junsu tööle, koolitad välja, võtad mõned projektid ja siis ta tõstab kaabut ja teatab, et järgmised 8 kuud ( on vist 8 eks) hooldab ta hoopis Iltiseid ducatide asemel .\nHakka siis teda püksi kusma õpetama ja nimetussõrme otsast lõikama\nSiin aga ei looda illusioone Vaid otsitakse pikaajalist töösuhet. Iseenesest ma ei näe selles midagi halba. Samas osasid tüüpe marineeritakse kuni 27 eluaastani ja siis antakse vabastus, mis ei ole normaalne. Mul on elust enesest 2 sellist näidet. Kus iga jumala aasta saadeti kordus komissioni ja mingit asjalikku vastust ei tulnud. Tüübid aga samal ajal ei julgenud ühtegi otsust teaha (töö, pere, laenud kinnisvara soetamiseks), sest ei ole kindel, et vahepeal sul tekib elus väike lünk. Küll heas mõttes. Aga siiski oleks ausam selline asi kohe peale keskkooli läbi elada. Siis on see kõik stressivabam.\nLisaks hoitakse aega kokku mõlemale poolele.\nDiskrimineerimine oleks ta pigem kui oelsk öeldud, et AINUlT läbinud sõjaväe kohustuse. Või veel takka otsa sõjaväe kohustuse läbinud MEES. Ma tunnen ühte naisterahvast kes on kaitseväe kohustuse läbinud näiteks Kuulutuses on ilusti sooneutraalsust hoitud.\nSamas kas kui tegemist oleks NAIS mehhanikuga, kas ta peaks tooma siis tõendi, et ta ei kõlba vägedesse ja kui nüüd sellist tõendit ta ei saa sest on sobilik, kas ta peab siis enne kandideerimist minema teenima ?\nSiin kohal ei saa kohe üldse nõustauda Reimpsiga. Sest naine kes tahab saada last ei pruugi olla hullem variant. Ta võib tite teha ja pooleteise kuupärast tööle naasta, sest mees võib võtta isapuhkust. Sama teema paljulapseliste emadega tänapäeval paljud asjad käivad tagurpidi. Emad on lõvid ja Isad istuvad kodus lastega. Ja isegi kui tegemist on üksik emaga, siis korraliku sissetuleku juures on ka see probleem tänapäeva ühiskonnas rahaga parandatav lapsehoidja näol. Põhimõtteliselt Inglismaal sellist asja nagu meil 3a. emapuhkust vist väga ei olegi. Titt välja ja tööle tagasi 1,5 kuupärast. Tihtipeale peavad mõned tänapäeva naised on meestest kordades asjalikumad.\nAga ma saan aru küll mida Reimps mõtles. Ma lihtsalt toon välja selle veidi teise nurga alt.\nLugemata postitus Postitas reimps » 03 Dets 2017, 10:42\nPalju sa Eestis tead noorpaare, kes pärast lapsesaamist kokku jäävad? Ma tean vaid üksikuid, enamjaolt jääb vääks ema kanda. Samas mu milfhunter ka, ju ma siis ei näegi teistsuguseid, terveid peresid\nLugemata postitus Postitas eetarga » 03 Dets 2017, 11:35\nMina kaeban Leevi küll kohtusse kui ta tema CV ei käsitle\nKindlasti touseb kohe müüdud töötunnide arv!\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 03 Dets 2017, 13:46\nMinu arust on tööandja nõue alates teatud vanusest,et kaitseväes oleks käidud, nagu igati OK nõue.USA-s on palju riiklike ameteid kuhu, ilma kaitseväes käimata, ei saa isegi kandideerida.ja on ka erafirmasid,kes seda joont järgivad.\nSelles kuulutuses pole ilmselt sellele küll selles mõttes rõhutud,vaid pigem tõesti pelgalt see,et peale väljaõpet tegelane ära kaob.\nMa võibolla liiga vanakooli mees,aga vene kroonus käinuna,ei oska mõista mehi,kes nüüd meie OMA RIIGI Kaitseväest ära nihverdavad.Ja veel vähem ei mõista nende äpude vanemaid,kes sellele kaasa aitavad.\nLugemata postitus Postitas simp » 03 Dets 2017, 18:17\nSelgitan natuke laiemalt lahti, miks minuarvates selline piirang viisakas pole.\nKui tööandja suhtub teenistuskohustusse negatiivselt, kandub sarnane suhtumine üle ka noortele. Kui noorte arvamus teenistusest on negatiivne, on rohkem äranihverdajaid jne...\nEttevõtjana, saan suurepäraselt aru töökuulutuse looja eesmärgist, kuid näen et selline piirang ei ole kuidagi mõistlik.\nSamamoodi saan aru, et mõnes kohas on mõistlik nõuda nt SBK läbimist, kui tööks vajalikud oskused on tugevalt seotud teenistuses saadavate teadmistega.\nNagu esimeses postis mainisin, siis eeldasin, et see kraam on mõnes mõistlikumas kohas reguleeritud kui "soolise võrdõiguslikkuse seadus", kuid ega seaduse nimi eesmärki riku\nLugemata postitus Postitas Jesper » 03 Dets 2017, 18:32\nurmas66 kirjutas: USA-s on palju riiklike ameteid kuhu, ilma kaitseväes käimata, ei saa isegi kandideerida.ja on ka erafirmasid,kes seda joont järgivad.\nSa keerad asja pahupidi, USA-s on teema alguses toodud töökuulutus sügavalt illegaalne - inimese käest ei tohi tema "military status"-e kohta selles võtmes et "ega sa ära ei kao" isegi midagi küsida, rääkimata selle baasil diskrimineerimisest. http://www.lexuniverse.com/employment-l ... in-US.html Kuna seal meie mõistes ajateenistus puudub, siis põhimõtteliselt räägid sa tingimusest stiilis "eelduseks on töökogemus antud alal", mis ei puutu antud juhul üldse asjasse, sest ilmselgelt pole motikamehaaniku töös vaja sõduri baasoskuseid.\nÜleüldiselt ajavad mul nii teema alguses toodud kui sünnitamist käsitlevad töölevõtmistingimused südame pahaks - jah, loomulikult on need tööandjale kasulikud, samamoodi on tööandjale kasulik näiteks töötaja kes iga laupäev tööl käib ja kunagi puhkust ei võta. Igasugune diskrimineerimine on selles mõttes loogiline, et keegi saab sellest kasu, muidu seda ju ei tehtakski. Õnneks pole selle asutusega nagunii erilist pistmist olnud.\nLugemata postitus Postitas ranel » 03 Dets 2017, 18:52\nKui ma oleks tööandja, siis ma eelistaks ka ikka neid, kel pole oht 8 või 11 kuud töölt eemale minna. Kuulutuses on see ausalt välja öeldud. Ju siis varasemad vitsad käes sellega. See tähendab ju seda, et hakka uut inimest välja õpetama, kui ajateenistusse minek. Mootorratta load eeldavad, et oled sisuliselt 24a vana A-kat(eranditega saab jah varem ka täis A kätte) ja kui selleks ajaks pole sellega asjad ühele poole saanud, siis tasuks pigem peeglisse vaadata. Täpselt samal põhjusel sai ise ka pigem varem ära käidud, et hilisemat elu segama ei hakkaks.\nNaistel on nagunii automaatne vabastus ajateenistusest, nii et pole sel teemal mõtet üldse isegi jaurata, et diskrimineerimine vms.\nLugemata postitus Postitas reimps » 03 Dets 2017, 19:03\nsimp kirjutas: Kui tööandja suhtub teenistuskohustusse negatiivselt, kandub sarnane suhtumine üle ka noortele. Kui noorte arvamus teenistusest on negatiivne, on rohkem äranihverdajaid jne...\nSa näed selles esitatud tingimuses negatiivset suhtumist?\nAusalt on ju ära öeldud, et kas teenistus läbitud või vabastatud. Ülejäänud ongi teenistusest kõrvalehoidjad ju.\nSee teemapüstitus meenutab kangesti telliskivikangelaste fotonäituse keelamist - "ma ei saa aru, seega on kindlasti objektistamine/diskrimineerimine".\nLugemata postitus Postitas simp » 03 Dets 2017, 19:19\nreimps kirjutas: Sa näed selles esitatud tingimuses negatiivset suhtumist?\nNäen küll, jah. Tõsi, täiesti ausat ja avalikku, aga negatiivset suhtumist teenistuskohustusse.\nKui tööandjale on potensiaalne (proovi korra veel) teenistuskohustus tüütuseks kaelas ja ta ei soovi sellega tegeleda, siis näen et tööandja suhtumine ajateenistusse on negatiivne, mitte positiivne ja toetav(käid ära kui kutsutakse ja võtame pärast tööle tagasi, nagu seadus nõuab).\nSellise tingimusega üritatakse lihtsalt kõrvale põigelda Töölepingu Seaduse töökoha alleshoidmise nõudest ja see nõue on seadusesse pandud selleks, et noortel oleks lihtsam teenistuskohustust täitma asuda.\nLugemata postitus Postitas Piipz » 03 Dets 2017, 19:37\nReimps, ülejäänud ei ole kõik kõrvalehoidjad, osad pole veel teenistusse lihtsalt kutsutud ja neid simp (ma arvan) silmas peabki.\nKuid ma olen simpi poolt, firmad ei tohiks avalikult näidata halba eeskuju.\nSa saad ju, firmajuhina, leida sadatuhat muud põhjust, miks sulle inimene, kes tööle kandideeris, ei sobinud. See on imelihtne. Mõned eelistused pead lihtsalt enda teada jätma. Ainult loll ei leia vabandust, ütleme nii.\nKuid sa ei tohi paberile kirja panna juba ette, et ei sobi need, kes pole veel kaitseväes käinud või need, kellel on oht rasedaks jääda. Ning see ei tohi ka olla ametlikuks töölemittevõtmise põhjuseks. Mingeid erandeid vist on, kus peab olema sõjaväekohustus läbitud, ma nii kaugele pole süveneda veel jõudnud.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 03 Dets 2017, 19:40\n.......Sa keerad asja pahupidi, U\nSa võtad nüüd laused natuke kontekstist välja,aga ma siis kordan oma mõtet. Iga terve EESTI mees PEAB kaitseväes ära käima ja kes kõrvale nihverdab,see on minu jaoks tropp.Haigeks ei pea mina neid ,kes saavad ehitusel-tööstuses-autojuhina jne töödata,aga on "haiguse" tõttu kaitseväest vabastatud. Kaitsevägi ei õpeta mitte ainult sõjalisi teadmisi vaid annab ka inimesele õpetust iseseisvalt(ilma emata) hakkama saama. Kahjuks on meil neid ,kes ilma emata kuidagi ei saa, rohkem kui neid kes saavad.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 03 Dets 2017, 20:12\nÕige argument valede või väljamõeldud faktidega toetatuna on hullem kui seesama argument ilma faktideta. USA ja Eesti sõduri- ja reservististaatust ei saa võrrelda, sest need süsteemid on üles ehitatud täiesti erinevalt: USA-s ripub töölt tegevteenistusse kutsumise oht pea kohal neil, kes on "ajateenistuses ära käinud", meil on vastupidi.\nLugemata postitus Postitas reimps » 04 Dets 2017, 00:14\nPiipz kirjutas: Kuid sa ei tohi paberile kirja panna juba ette, et ei sobi need, kes pole veel kaitseväes käinud või need, kellel on oht rasedaks jääda. Ning see ei tohi ka olla ametlikuks töölemittevõtmise põhjuseks. Mingeid erandeid vist on, kus peab olema sõjaväekohustus läbitud, ma nii kaugele pole süveneda veel jõudnud.\nAga kõrghariduse nõue on siis ju sama diskrimineeriv? Pole kõrgharidust, siis ära tule. Pole teeninud, siis ära tule. Täitsa samasugused nõudmised mõlemad, aga millegipärast põhiharidusega tüübid ei vingu, et näed, raip, bakasid tahavad.\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 04 Dets 2017, 01:12\nRaimps, juhatus annaks sulle silmagi pilgutamata Bikeri motokommuuni teenetemärgi (kui see meil olemas oleks) saavutuste eest demagoogia vallas.\nLugemata postitus Postitas Piipz » 04 Dets 2017, 08:15\nKusjuures kõrghariduse nõue ainult hariduse olemasolu, kui sellise mõttes, ei ole tõesti kõige õigem, eriti juhul, kui sul on õiguse magister aga kandideerid näiteks lukksepaks.\nSee nõue on iganenud ja seda näeb firmades järjest vähem, kuid seda ei maksa riigi teenimisega segamini ajada\nLugemata postitus Postitas Jesper » 04 Dets 2017, 10:46\nInimestel on miskipärast arusaam, et igasugune ebavõrdne kohtlemine on diskrimineerimine - ei ole, on ainult põhjendamatu ebavõrdne kohtlemine. Ehk siis kui sa otsid inimest raamatupidaja ametikohale, siis ei tohi tema pikkus või kõndimisvõime tähtsust omada, samas korvpalluri ametikohale kandideerides on töötavate jalgade ja 180+cm pikkuse nõue täiesti normaalne. Ajateenistuse läbimine kandideerimistingimusena on okei ainult juhul, kui töökoht eeldab sõdurioskuseid.\nÜleüldiselt kipuvad inimesed diskrimineerimist õigustama (tüüpiline näide: "ah see on üks ajateenistusest viilivate lumehelbekeste plära") täpselt niikaua, kuni nad ise mingil ettekäändel diskrimineeritud saavad (tüüpiline näide: "ARK ei võtnud mu xyz arvele, kuigi see vastab kõigile tehnonõuetele"). Pärast seda jutt kohe muutub 481 kraadi, stiilis et "seadus peab kehtima kõigile", "ühes euroliidu riigis on see legaalne aga meil..." yada yada.\nLugemata postitus Postitas Krl » 04 Dets 2017, 10:51\nJesper kirjutas: Inimestel on miskipärast arusaam, et igasugune ebavõrdne kohtlemine on diskrimineerimine - ei ole, on ainult põhjendamatu ebavõrdne kohtlemine. ...\nNo ei ole nii mustvalge see asi.\nVõttes näiteks kasvõi äsja vanemapuhkuselt tagasi tööle tulla soovivat lapsevanemat. Pole kahtlustki, et sealt 8`l juhul 10st ei tule midagi head, kuna paljudel päevadel tööle ei jõuta. Ilmselgelt mõjutab see antud inimese sooritust ja probleem on põhjendatud, kuid tema lahti laskmine sellest tulenevalt, kvalifitseerub ilusti diskrimineerimiseks.\nLugemata postitus Postitas tuman » 04 Dets 2017, 10:59\nMinu meelest on see nii mustvalge kui saab. Tulevaste maksumaksjate tootmine on ka töö ja sellest tulenevate probleemide pärast lahti laksmine ongi igal juhul diskrimineerimine.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 04 Dets 2017, 11:13\nSee "paljudel päevadel tööle ei jõuta" on seadustega eraldi ära reguleeritud, ma ei mäleta kas see oli nüüd Töölepingu seadus või mingi sarnane. Aga eks laias laastus saab igasugust jama kuidagi ära põhjendada ja sättida, selles osas on muidugi õigus. Biker24 ülelend oli ka juriidiliselt korrektne ning Fredy päikesel pole triipe peal, eks igaüks ise teab millises ühiskonnas ta elada tahab ja hääletab päeva lõpuks oma rahakotiga.\nLugemata postitus Postitas Krl » 04 Dets 2017, 11:14\nMitte et mul praegse korralduse vastu midagi oleks, aga keskmise ettevõtja jaoks on kohe kindlasti teisejärguline see tulevaste maksumaksjate tootmine. Talle on oluline, et ta saaks oma raha eest maksimaalselt tööd vastu.\nSama hästi peaks see võimaliku ajateenistusse kutsumise hirmus tööle mittevõtmine olema sulaselge diskrimineerimine. Kahuriliha on vaja samamoodi toota, nagu maksumaksjaid.\nLugemata postitus Postitas ranel » 04 Dets 2017, 11:24\nAjateenistus läbimata olete jõudnud nüüd juba laste juurde. Tase.\nLugemata postitus Postitas Krl » 04 Dets 2017, 11:36\nPaistab, et ajateenistuse läbimine ei taga ka kõigile võimet asju natuke laiemalt vaadata.\nLugemata postitus Postitas simp » 04 Dets 2017, 11:45\nreimps kirjutas: Aga kõrghariduse nõue on siis ju sama diskrimineeriv? Pole kõrgharidust, siis ära tule. Pole teeninud, siis ära tule. Täitsa samasugused nõudmised mõlemad, aga millegipärast põhiharidusega tüübid ei vingu, et näed, raip, bakasid tahavad.\nkõrgharidus on kvalifikatsioon, ka teenistuse läbimine on kvalifikatsioon. Mõlemat on täiesti okei nõuda, kui tööl neid oskusi vaja läheb.\nTeenistusest vabastuse paber ei ole mitte mingist otsast kvalifikatsioon. Kui ettevõtjale sobib kas teenistuse läbimine(kvalifikatsioon) või teenistusest vabastus, siis ilmselgelt pole tal vahet kas kandideerija on teenistuses mingid oskused omandanud või mitte.\nLugemata postitus Postitas ranel » 04 Dets 2017, 11:53\nKrl kirjutas: Paistab, et ajateenistuse läbimine ei taga ka kõigile võimet asju natuke laiemalt vaadata.\nAga palun. Vaata laiemalt.\nhttp://maaleht.delfi.ee/news/lehelood/k ... d=78683410\nNagu ma enne ütlesin. A kat 24 a aastat vanusepiirang. Kui selleks ajaks pole vabastust või käidud, siis on reaalne oht, et lähema nelja aasta jooksul on nagunii minek. Miks peaks tööandja tahtma investeerida sellisesse töötajasse, kes tuleb sinna vaid ajutiselt? See tähendab juba, et nelja aasta jooksul peab kahte töötajat välja õpetama.\nMõnedes kohtades on lisaks veel, et üldse, et inimene tööks sobiks või lubataks tööd teha, tuleb enne kallitele koolitustele saata.\nViimati muutis ranel, 04 Dets 2017, 11:59, muudetud 3 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas ttt » 04 Dets 2017, 11:55\nreimps kirjutas: Kas kuulutus oleks "võrdõiguslikum", kui seal oleks selle punkti juures teine lause stiilis "töö ei sobi veel lastetule kenale neiule või paljulapselisele emale"? Nood ka selline riskigrupp, ühel oht pea kolmeks aastaks kaduda, teisel sõltuvalt põnnide tervisest töölkäimise graafik kõikuv.\nEks reaalsuses ju nii ongi, seda lihtsalt ei panda kirja Minult on näiteks EAS-i starditoetuse taotlemisel küsitud, kuidas ma kavatsen noore blondi naisterahvana oma äri ajada, mõeldamatu ju! (Kindlasti oli seal veel mingi tagamõte, et ma kindlasti hakkan kohe lapsi saama ja äkki ikka ei peaks toetust andma.)\nÜhest küljest arusaadav, et iga tööandja tahab töötajat, kes ära ei kao, kes ootamatult kohale ei ilmu, sest lapsed on haiged/vaja kuskile järele minna/vaja neid tööle kaasa vedada. Ja vaikimisi ei kritiseerita laste pärast kunagi kedagi (ainult siis vaadatakse viltu, kui sul on vaja töö ajast oma tsiklit minna remondist tooma või arsti juurde vms). Kaitseväe kohustus on muidugi ajutine asi, sp ma ei saa eriti aru tööandjast. Minu arust on natuke ebaintelligentne seda kirja panna, ei jäta tööandjast usaldusväärset muljet ja ise kindlasti ei kandideeriks.\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 04 Dets 2017, 11:59\nHuvitav, kas tänu sellisele resonantsile on CV_sid ka rohkem laekunud?\nMuide mul sõbral Takso firma ja ilma naljata sinna tuleb selliseid CV_sid, et kui ta peaks kõik pärlid piiranguteks kirjutama kuulutusse, oleks see kuulutus kilomeetri pikkune.\nTal üks taksojuht töötas pool aastat, siis teavitas, et: Ma nüüd sain vanglasse koha, tulen aga X aja pärast tagasi, saaks palgata puhkust\nNii, et kaitsevägi ja lapsed on täitsa ninnu nännu.\nAga tähtis, pigem oleks ikkagi see, et Bikepointis oleks mõistlikud ülemused, head töövahendid ja mehemõõtu palk. Siis võib ka veidi diskriminatsiooni taluda\nLugemata postitus Postitas Krl » 04 Dets 2017, 12:11\nKas info kaitseväe läbimise kohta on üldse kõigile vabalt kättesaadav?


Kuidas mitte hoolida, kui inimesed sulle ei meeldi - huvitav - 2020\nKeskkoolis õppides sain teada, et sõbrad ei meeldinud mulle. Üks minu “rühma” tüdrukutest ütles mulle, et mind ei kutsuta sünnipäevale, sest “kõik” arvasid, et olen tüütu - kui ma ausalt öeldes 15-aastane olin - ja kuude kaupa olin kuude kaupa jäljendatud. Võttis aega, kuni tegin tee tagasi jõugu, kuid kuni selle ajani olin laastatud ja vandusin, et veedan ülejäänud elu sümpaatsena.\nKuid nagu David Foster Wallace (vabandus) kirjutas (vabandust veel kord), "teatud inimesed lihtsalt ei meeldi teile, hoolimata sellest, mida teete", ja ükskõik kui sümpaatne te arvate, et te olete, ei kavatse te võita kõigi üle inimene, kellega kohtad. "Pidage meeles, et kõigile on võimatu meeldida, " räägib hüpnoterapeut ja ärevuse asjatundja Chloe Brotheridge. „Teil on oma ainulaadne isiksus, mis tähendab, et mõned inimesed armastavad ja jumaldavad teid, teised aga mitte.“ Muidugi, kuigi seda mõistet on tema silmis lihtne mõista, on keeruline oma vaatepunkti kontrolli all hoida, kui leiate, et olete ”. oletame näiteks, et jätsime kutse kaastöötajatega õnnelikele tundidele või kui saime potentsiaalsetelt uutelt sõpradelt mittevajalikke vastuseid, või kuulete, et toakaaslased teevad teile halba. Tagasilükkamine on valus ükskõik mis vormis, olgu see siis sotsiaalne või romantiline, ja see on suur ego löök, et end siseringist põrutada.\nEnne väljumist pidage meeles, et aeg-ajalt mitte meeldimine pole lihtsalt tavaline, vaid tegelikult on see tervislik. Tagasilükkamine on viis teada saada, kes kellega sobib ja samamoodi, kui kellegi romantiline ladestamine jätab teile võimaluse leida endale sobivam partner, annab ühiskonnarühmast eemaldumine teile ruumi inimeste leidmiseks, kes on teie kiirusest pisut suuremad. Lisaks on see volitus mitte karta, et teile ei meeldi - mitte selleks, et peaksite ringi rikkuma sotsiaalsete normide rikkumisega, vaid kui te ei raiska energiat oma isiksuse kujundamiseks kellegi teise omaksvõtuks, leiad tõenäolisemalt inimesi, kes on teile tõeliselt sarnased teie jaoks ja need suhted on sammude pidamiseks palju vähem kurnavad.\nSellegipoolest on see ebameeldiv tunne. Siit saate teada, kuidas sellest läbi saada, ilma et peaksite küüliku kurbusauku alla kukkuma.\nValu tunne on täiesti okei\nInimesed on sotsiaalsed olendid ja seetõttu kogeme tagasilükkamisele valulikke bioloogilisi vastuseid. "Ajalooliselt oli see meie ellujäämiseks hädavajalik, " selgitab Brotheridge. „Kui me arenesime ja elasime hõimudes, oleks kogukonnast välja tõrjutud ja välja löödud olnud elu või surma küsimus.” Kui tagasi lükatakse, registreerivad meie ajud emotsionaalse keemilise reaktsiooni nii tugevalt, et see võib füüsiliselt haiget teha. Tõenäoliselt läbime ka rea vastuseid, mis ei erine leina staadiumitest. Esiteks algab süüdimäng. "Esimene peatus rongis on ise süüdi:" See on minu süü, ma tegin midagi nende häirimiseks, "" räägib meile psühhoterapeut ja selle autor Sean Grover. Järgmine on häbi: "Teil on häbi, te tunnete end alandatuna, nõrgana, " ütleb Grover.\nSiis proovite, nagu iga dumpinguhinnaga inimene, tõenäoliselt oma tagasilükkaja tagasi võita. "Mitte sellepärast, et tingimata soovite, et nad teile meeldiksid, vaid lihtsalt ei meeldi see tunne, mis teile ei meeldi, " sõnab Grover. "See on:" Las ma lähenen mulle, et ma tunneksin end paremini. "" Viimane, kuid mitte vähem tähtis, tunnete tõenäoliselt, et olete läbikukkunud ja siis läheb pimedaks. „Need on väga-väga ürgsed tunded. Et keegi teile ei meeldiks, kutsub see esile regressiooni, ”räägib Grover. „Üldiselt viib see tagasi keskkooli, keskkooli või põhikooli, kui oli küsimus, kas te olete lahe või mitte. Kui tunne on kinni, tõmbab see sind tõesti alt ja siis pingutad. ”\nNeed tunded pole just meeldivad, kuid nad on ka täiesti terved ja normaalsed, kui te ei jää nende peale elama, takistades teil end edasi arendada.\nTea, et see pole (täielikult) sinu süü\nSeda tüüpi tagasilükkamine on sõna otseses mõttes isiklik ja on lihtne hakata kahtlema oma enese väärtuses, kui keegi teeb selgeks, et ta ei meeldi teile. Kuid me kõik tegutseme omaenda ebakindluse ja ainulaadsete kogemuste põhjal ning enamasti on vastumeelne olemine vastastikuse ühilduvuse mõõt. Niisiis, see pole tegelikult nii, et see pole mitte teie, vaid nemad, nii palju, et nad mõlemad olete ka nemad. "See inimene, see olukord, kus nad on, ei sobi kokku sellega, kus te olete, " räägib meile loomakäitumise ekspert ja Duke'i ülikooli abiprofessor Jennifer Verdolin. „Meil on isiksuse osas eelistused ja see ei tähenda, et teie isiksus on halb. See erineb minu omast ja ma eelistan pigem minusuguste inimeste ringi rippuda. ”\nMõnikord ei mõtle inimesed, kes teile ei meeldi, oma isiksuse teatud tahke omadega; Mõnikord ei paku te neile lihtsalt piisavalt sotsiaalset kapitali, et oma aega väärt olla. "Kuna me oleme väga sotsiaalne liik, kellel on üsna intensiivne domineerimise hierarhia, eriti kui tegemist on tööga, ja mõnikord sotsiaalsetes olukordades teevad inimesed konkreetseid strateegilisi liite ja vahetavad alaliite vastavalt vajadusele nende määratlemisel, ”Ütleb Verdolin. "Nii et inimesed proovivad staatust saavutada ja palju aega, olenemata sellest, kas teile meeldib või ei meeldi, võib-olla pole teil pistmist sellega, kes te olete."\nMõlemal juhul on sümpaatsusel palju pistmist sellega, mida kellegi teise lauale viite, sõltumata sellest, kas te seda mõistate või mitte. „Me näeme seda kõikvõimalikes liikides. Eelistatult veedavad nad aega väljaspool paaritumist kas isenditega, kes on nende oleku poolest sarnased, isiksustega, kes on isiksuse poolest sarnased, indiviididega, kes on neile geneetiliselt mingil moel sarnased, seega perekonnast, ”ütles Verdolin ütleb. „Kui teil pole midagi ühist, mis oleks mõlemale poolele võrdselt väärtuslik, lükatakse teid tõenäoliselt tagasi. See on omamoodi paratamatus. ”\nKuid jälgige omaenda halva käitumise märke\nKuigi te ei peaks alati ennast süüdistama, kui keegi teile ei meeldi, võiksite oma käitumise suhtes siiski erapooletult vaadata, kui leiate, et see on muster. “Kui panen inimesed [teraapia] rühma, näen kohe, millised probleemid või puugid või halvad sotsiaalsed harjumused neil on, ” räägib Grover. Ta meenutab oma edukat, asjalikku meespatsienti, kellel oli raskusi romantiliste suhete hoidmisega. Ehkki nad ei suutnud individuaalses teraapias probleemi koos lahendada, õnnestus Groveril veenda patsienti grupiga liituma. “Viie minuti jooksul tekkis mul hirm, ” ütleb Grover. „Ta on inimeste ees väga ärevil ja oma ärevust maskeerides muutub ta liiga enesekindlaks, mis on aga ülbe. Rühma naised kommenteerisid, et ta muutus vähem populaarseks, seda enam, kui nad temaga tuttavaks said. ”\nPatsiendi ärevus avaldus nii, et tal oli raske suhelda inimestega sotsiaalses keskkonnas, kuid kuna meie endi egod kipuvad meid kaitsma oma vigade eest, ei olnud ta teadlik oma halbadest harjumustest. "Pidin teda aitama teadvustada, kuidas tema ärevus avaldus, " sõnas Grover. "Ärevus võib panna inimesi käituma agressiivselt või tõesti ärevalt. Grupisituatsioonis on seda näha ülitõhus."\nÜks võimalus teada saada, mis toimub, ütleb Verdolin, on küsida tagasisidet selle kohta, miks teile ei meeldi. Siis, kui keegi ütleb teile, näiteks, et olete tüütu, liiga tülgastav või kinnisideeks, võite astuda sammu tagasi ja analüüsida, kas kriitika on mingil määral õigustatud. “Lõppkokkuvõttes peate teadma, kes olete piisavalt hea. öelda, et okei, see teave kõlab üsna tõepäraselt, ma kipun seda tavaliselt tegema, ma saan aru, miks see ei pruugi teistele inimestele ahvatlev olla, nii et kavatsen selle muutmise kallal töötada, ”räägib Verdolin. "Võib-olla antakse teile olulist teavet, mida peaksite tõsiselt võtma ja hindama, kas selles on tõde."\nPidage siiski meeles, et kuigi mõni teie käitumisviis võib inimesi välja lülitada, on sümboliseerimine tavaliselt kahesuunaline tänav. "Enamasti on tegemist [teise inimese] ajaloo, nende eelarvamuste ja hirmude mingisuguse kajastamisega, " ütleb Grover.\nTuletage endale meelde, et uute sõprade saamine pole lihtne ülesanne\nÜks minu suurimaid hirme on see, et alustan uut tööd või kolin uude kohta, kus ma ei tunne kedagi ja pean uusi sõpru saama. Oma sotsiaalse ringi muutmine võib olla isoleeriv; see on siis, kui tõenäoliselt tunnete end vastumeelselt või kannatate sotsiaalse ärevuse all. "Ma arvan, et meil on natuke ebareaalset ootust, et meil peaks olema võimalus [siseneda sotsiaalsetesse rühmadesse] kõikjale, koos kõigi inimestega, " ütleb Verdolin. „Kui proovite esimest korda luua suhteid inimestega, näiteks uues töökeskkonnas, jõuate dünaamilisse olekusse, mis on juba struktuurile seatud. Seal on juba klikke, on juba isiksusi, on juba dünaamikat ja sul pole aimugi, kuhu astud. “\nVerdolin soovitab inimestel, kes seisavad silmitsi uue töökoha alustamise või suure sammuga, alustada aeglaselt, et saada aru oma uuest sotsiaalsest keskkonnast. "Mõnikord integreeruvad nad loomadega, kui nad teevad enne otsuste tegemist proovivõtu suhtluse kõigi teiste rühmas olevate rühmadega, enne kui õnnestub otse hüpata, enne kui proovida, siis nii-öelda maad laotada, " räägib Verdolin. Näiteks võiks uue töökoha puhul soovitada minna lõunasöögiks koos inimestega, et leida rühma kõige sõbralikum sisenemispunkt. "Mõned inimesed on väga sõbralikud ja mõned mitte, " ütleb Verdolin. Tutvuge aeglaselt inimestega ja suunake oma energia pigem neile, kes tunduvad kõige vastuvõtlikumad, kui rühma kõige eksklusiivsematele liikmetele või kõige tugevamatele pähklitele.\nVeetke lisaaega inimestega, kes teile meeldivad\nIsegi kui leiad end mõne rahvaga väljasõidul, on tõenäoline, et teil on vähemalt paar inimest, kellele võite lootma jääda, kui tunnete end madalana. "Veetes aega sinust hoolivate inimestega, saate tõsta teie enesehinnangut ja aidata teil end kindlamana tunda, " ütleb Brotheridge. Lisaks sellele, et saate oma haavatud egole palsamina tegutseda, keskendute oma energiasuhetele suhetesse teid hindavate inimestega ka laiemas plaanis teie aja ja sotsiaalse energia märksa täiuslikumaks kasutamiseks.\nJa pidage meeles, et parim viis tõeliste sõprussuhete loomiseks on olla ehtne ise. "Kui lihtsalt jalutate ringi ja tahate, et teile meeldiks, on see väga stressi tekitav ning inimesed loevad seda kui autentset, " ütleb Grover.\nJa käskige vihkajatel seda imeda\nVähemalt öelge neile peas. Grover ütleb, et kui kõik muu ebaõnnestub, on kõige parem omaks võtta juhuslik vaenlane. “Rõõm sellest. Tõesti, lihtsalt nautige seda, ”ütleb ta. Lõppude lõpuks, nagu Grover ütleb, on mõnikord parem olla hirmuäratav. “Kui inimesed on armukade või mis iganes, on kõik tunded teretulnud.” Te ei pea inimeste vastandamist mööda käima, kuid kui keegi teile ei meeldi ja tunne on vastastikune, ei pea te tingimata oma viis ka nende rahustamiseks.\nCopyright 2020 Kuidas mitte hoolida, kui inimesed sulle ei meeldi


Q. 57–62, The Fourth Commandment – Reformed Forum\nWestminster Shorter Catechism (Q. 39-107) Week 3: The Third and Fourth Commandments Q. 57–62, The Fourth Commandment\nQ. 57: Ex. 20:8–11. Deut. 5:12–15; Q. 58: Ex. 31:13, 16–17. Q. 59: Gen. 2:2–3; Ex. 20:11; Mark 2:27–28; Acts 20:7; Rev. 1:10. Q. 60: Ex. 20:10; Neh. 13:15–22; Isa. 58:13–14; Ex. 20:8; Luke 4:16; Acts 20:7; Matt. 12:1–13. Q. 61: Neh. 13:15–22; Isa. 58:13–14; Amos 8:4–6. Q. 62: Ex. 20:9; Ex. 31:15; Lev. 23:3; Gen. 2:2–3; Ex. 20:11; Ex. 31:17.\nHarmony with the Westminster Standards\nSermons by James Cassidy on the Westminster Shorter Catechism\nQuestions 57-58: “Call the Sabbath a Delight”\nQuestions 61-62: “The Origin of the Sabbath”\nHodge, The System of Theology Contained in the Westminster Shorter Catechism, 93-97.\nVincent, The Shorter Catechism of the Westminster Assembly Explained and Proved From Scripture, 138-155.\nVos, The Westminster Larger Catechism, 320-339.\nWatson, The Ten Commandments, 93-122.\nWhyte, A Commentary on the Shorter Catechism, 124-135.\nWilliamson, The Westminster Shorter Catechism for Study Classes, 229-240.\nThis course aims to build up the saints in their understanding of two basic features of Reformed theology: 1) redemption accomplished by Christ for the\nDesigned to equip the student to engage critically central issues in trinitarian theology, this course will focus on the architectonic significance of the Trinity both\nDr. Lane G. Tipton teaches a thorough introduction to the theology and innovative apologetic method of Cornelius Van Til (1895–1987), a pioneer in a distinctly


Eesti asus piirama Rossija Segodnja levikut veebis - DELFI\nVene propaganda tööhoos. Foto: Rauno Volmar\nPropastopi blogi vahendab, et Eesti Interneti Sihtasutus (EISA) seadis käsutuskeelu kahele Rossija Segondja nimele registreeritud domeenile - baltnews.ee ja sputnik-news.ee.\nKäsutuskeeld tähendab, et domeeniga ei saa teha juriidilisi toiminguid. Näiteks ei saa domeeni anda üle või müüa uuele isikule ning seeläbi selle kaudu raha teenida. See ei tähenda, et ligipääs portaalidele oleks internetikasutajatele takistatud. Käsutuskeeld seati domeenidele juuni keskel.\nRahapesu Andmebüroo (RAB) juht Madis Reimand sõnas, et EISA palus RAB-ilt nõu, kuidas rahvusvahelisi finantssanktsioone Rossija Segodnja osas rakendada. "RAB-i hinnangul on domeeni käsutamise toimingute piiramine kohane meede ning see tagab sanktsiooni rakendamise majandusressursi külmutamiseks," kommenteeris Reimand Propastopile.\nRossija Segondja peadirektor Dmitri Kisseljov nimi seisab Euroopa liidu personaalsete sanktsioonide nimekirjas, sest ta on seotud Krimmi annekteerimisega ning Venemaa sõjalise tegevusega Ida-Ukrainas alates 2014. aastast.\nKäsutuskeeld jääb paika selle ajani kuniks Kisseljov on Euroopa liidu poolt sanktsioneeritud isikute nimekirjas.\nLoe täpsemalt Propastopi blogist.


Metroojaam Alt Tempelhof: 268 majutusasutust leitud\nSoovitus: Avage kaart, et leida ideaalne peatumispaik vaatamisväärsuse Metroojaam Alt Tempelhof läheduses\nSirvi sihtkoha Metroojaam Alt Tempelhof tulemusi\nTempelhof-Schöneberg,Berliin – Näita kaardil (0,6 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof)\nHevals Grand Appartments Tempelhof Avaneb uues aknas\nTempelhof-Schöneberg,Berliin – Näita kaardil (0,8 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nHotel Alt Tempelhof Avaneb uues aknas\nTempelhof-Schöneberg,Berliin – Näita kaardil (0,2 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nVaikse asukohaga kolmetärnihotell asub Berliinis Tempelhofi linnosas, kohe Tempelhofi raekoja vastas. Kohapeal on parkla ning hotellil on suurepärane tee- ja metrooühendus Berliini kesklinnaga.\nprimeflats - Lofts am Flugfeld Tempelhof Avaneb uues aknas\nPension Friedrich-Wilhelm Avaneb uues aknas\nTempelhof-Schöneberg,Berliin – Näita kaardil (1 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nBerliinis Tempelhofi vaikses piirkonnas asuv Pension Friedrich-Wilhelm pakub toiduvalmistamise võimalusega tubasid koos aia ja tasuta WiFi-ühendusega kogu majutusasutuses.\nPension Tempelhof Avaneb uues aknas\nheller großer jugendstil altbau in berlin tempelhof Avaneb uues aknas\nApartments Schöneberg Avaneb uues aknas\nTempelhof-Schöneberg,Berliin – Näita kaardil (0,3 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nPension Oase Avaneb uues aknas\nApartments Rose & Sonnenblume Avaneb uues aknas\nTempelhof-Schöneberg,Berliin – Näita kaardil (0,5 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof)\nRomantic Style Apartment Berlin Mitte Avaneb uues aknas\nFriedrichshain-Kreuzberg,Berliin – Näita kaardil (4,7 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof)\nFriedrichshain-Kreuzberg,Berliin – Näita kaardil (4,8 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nMitte,Berliin – Näita kaardil (5 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nRIU Plaza Berlin am Kurfürstendamm Avaneb uues aknas\nTempelhof-Schöneberg,Berliin – Näita kaardil (4,6 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nSee hotell asub moodsas 17-korruselises hoones Berliini Kurfürstendammi puiesteel.\nCrowne Plaza Berlin - Potsdamer Platz Avaneb uues aknas\nFriedrichshain-Kreuzberg,Berliin – Näita kaardil (4 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Alt Tempelhof) – Metroojaama läheduses\nSee kvaliteetne neljatärnihotell asub Berliini kesklinnas. Kohapeal on jõusaal, tervisekeskus ning jalgrattarent.\n268 majutusasutust leitud sihtkohas Tempelhof-Schöneberg\nVähem kui 5 km 268\nBrandenburgi värav 6


Miks on vaja, et su töötajad oleksid õnnelikud? - Ajakiri Director\nTuuli Elstrok\t Viimati uuendatud jaan. 2, 2020\n„Tahtsime oma inimeste tööpäevadesse rohkem õnne tuua,“ ütleb digilahenduste agentuuri ADM Interactive’i juht Riho Pihelpuu vastuseks küsimusele, miks nad hakkasid kasutama tööriista Gallup Employee Engagement. Millega tegu ja kuidas see aitab töökeskkonda paremaks muuta? Rihoga käis vestlemas Tuuli Elstrok.\nGallup Employee Engagement’i metoodika põhineb vähemalt 30-aastasel uurimistööl enam kui 17 miljoni töötajaga üle maailma. Selle raames on välja töötatud 12 põhiküsimust (Q12), mis annavad ülevaate nii iga töötaja kui ka kogu meeskonna tugevustest ja kitsaskohtadest.\n„Suures pildis näitab gallup seda, kuidas sa hoiad oma töötajaid ja tiimi nii, et nad oleksid kaasatud, pühendunud, õnnelikud,“ selgitab Pihelpuu. „Gallup on juhtimismetoodika või -filosoofia, tööriist, mis aitab inimesi tugevuspõhiselt juhtida. Kitsamalt saab sellega mõõta töötajate pühendumist ettevõttele.“\nPuude kallistamine ei aita\nADM InteractiveGallup Employee EngagementjuhtimineRiho PihelpuuTöökeskkond\nTuuli Elstrok 13 posts 0 comments


Festivali Eesti Muusika Päevad lõpetas “Helikoridor” – Eesti Muusika Päevad\nFestivali Eesti Muusika Päevad lõpetas “Helikoridor”\nEesti vanima festivali Eesti Muusika Päevad lõpetas Lauri-Dag Tüüri improvisatsioonilise etteastega kontserdil “Helikoridor” ning viimased tantsunoodid kõlasid külalistelt Martin Jõelalt, Andres Lõolt ning heliloojatelt Helena Tulve ja Maria Kõrvits, kes plaadimängijate taha oma muusikavaliku kaasa tõid.\nAlates 1979. aastast peetud festival Eesti Muusika Päevad (EMP) on peaaegu 40 aastat olnud üks olulisemaid siinsete heliloojate loomingule keskenduvaid festivale. EMPil saab kuulda eesti heliloojate värskeimat loomingut, kava hõlmab mitmesugustest žanritest tuntud muusikuid ja ühendab eri kunstivorme. Festival tasakaalustab kodumaist välismaisega, kammerlikkust mastaapsusega ning festivali kavadest leiab aasta aastalt üha enam žanri- ja stiilideülest. Seetõttu võib ka EMPi publiku hulgast leida üsna erineva maitse, kuid tundliku kõrva ja meelega kuulajaid.\nFestivali lõpukontserdil Silmapiirijoon kõlasid teosed heliloojatelt Robert Jürjendal ,Jüri Reinvere , Helena Tulve Erkki-Sven Tüür , Pärt Uusberg ja Ardo Ran Varres. Festival võeti kokku Sinilinnus Lauri-Dag Tüüri improvisatsioonilise kompositsiooniga ning heliloojate DJ-eksperimentidega.\nEesti Muusika Päevadel oli esitajateks Eesti tippkollektiivid ja interpreedid, nende seas Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Eesti Rahvusmeeskoor, Yxus Ensemble, Ansambel U:, Tallinna Uue Muusika Ansambel, Vox Clamantis, Heinavanker, keelpillikvartett Prezioso, Heigo Rosin, Kadri-Ann Sumera, Mingo Rajandi jpt.\nKontsertidel kõlasid teosed heliloojatelt: Toivo Tulev, Jüri Reinvere, Kristjan Randalu, Maria Kõrvits, Pärt Uusberg, Arash Yazdani, Helena Tulve, Tatjana Kozlova-Johannes, Liisa Hirsch, Märt-Matis Lill, Galina Grigorjeva, Kristjan Kõrver, Malle Maltis, Margo Kõlar, Robert Jürjendal, Ardo-Ran Varres, Lepo Sumera, Erkki-Sven Tüür, Liina Sumera, Riho-Esko Maimets, Gerta Raidma, Age Veeroos, Mari Vihmand, Mart Saar, Kuldar Sink, Cyrillus Kreek jpt.\nEesti Muusika Päevad 2019 on juubeli aasta – festivalil täitub 40 aastat. Aasta on pidulik ka seetõttu, et esmakordselt toimuvad Eestis siis koostöös Eesti Muusika Päevadega ka Rahvusvahelise Nüüdismuusika Ühingu korraldatav festival Maailma Muusika Päevad. Jälgi infot: www.eestimuusikapaevad.ee ja www.worldmusicdays2019.ee\nEerika Mark, produtsent / eerika@helilooja.ee\nMari-Liis Rebane, kommunikatsioon / mariliis@helilooja.ee


väikesed punased sünnimärgid nahal | Iluravi ja plastiline kirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nväikesed punased sünnimärgid nahal 21.07.04 / Iluravi ja plastiline kirurgia\nTeie kirjelduse järgi võiks tegemist olla nahasiseste kapillaarilaienditega (usun, et "külje peale" all mõtlete ikka näo piirkonda). Kui need on kapillaarilaiendid, siis soovitan spetsiaalset lasr-ravi (näit. Tallinnas Vitaclinikas). Rohkemat tõesti kirjelduse järgi arvata ei julgeks. Lugupidamisega, Dr. Peep Pree


Mitraalklapi puudulikkus - Inimene.ee\nInsufficientia valvae mitralis (ld.k)\nMitral insufficiency (ingl.k)\nSeisund, mille põhjustab tagasivalguv verevool vasakust südamevatsakesest vasemasse kotta läbi puuduliku mitraalklapi.\nMitraalklapi puudulikkuse tõttu on häiritud vere paiskamine suurde vereringesse, mistõttu südame töökoormus suureneb ja võib kujuneda südamepudulikkus. Mitraalklapi puudulikkus võib esineda pea igas vanuses, ka lastel. Haiguse sagedus on keskmiselt 5:10 000 inimese kohta.\nNormaalselt liigub veri südame kokkutõmmetel vasakust kojast vasakusse vatsakesse ning sealt aordi kaudu suurde vereringesse. Vasaku koja ja vatsakese vahel asub mitraalklapp, mis normaalset vere liikumist reguleerib. Teatud haigused võivad aga kahjustada mitraalklappi, mistõttu see ei sulgu enam täielikult ning veri satub vatsakesest tagasi kotta. Tulemuseks on suure vereringe puudulikkus ehk piisavalt verd ei jõua ringesse.\nMitraalklapp võib kahjustuda südamelihase infarkti, endokardiidi või reuma, samuti kõõluskeelikute rebendi või mitraalava kaltsifitseerumise korral. Lastel on sagedasemaks põhjuseks kaasasündinud südame pärgarterite ning klappide anomaaliad, südamelihase põletik jm.\nEsmaseks kaebuseks on südame pekslemine (kiire pulss), kuna süda üritab suurenenud löögisagedusega kompenseerida puudulikku vereringet.\nVasakusse kotta tagasi paisatud veri koguneb ning kandub tagasi väiksesse (kopsu-) vereringesse, mistõttu tekib hingeldus ning köha. Kopsupaisu tõttu võib kujuneda äge kopsuturse.\nPidevast südame ülekoormusest tekivad südame puudulikkuse nähud.\nJuba tavalisel läbivaatusel võib leida mitmeid iseloomulikke avaldusi: kiire pulss, rindkerel nähtav vasaku koja liikumine viimase laienemise ning ülekoormuse tõttu, kuulatlusel esineb toonide muutus ning kahin.\nRindkere röntgenülesvõttel on näha südame vasaku poole suurenemine.\nElektrokardiogrammil (südamefilm) ilmestuvad ülekoormusele iseloomulikud sümptomid, sageli kodade virvendusarütmia.\nEhhokardiograafial (südame ultraheliuuring) saab hinnata verevoolu iseärasusi ning klappide ja kõõluskeelikute seisundit.\nKuna vereringe on puudulik, peab piirama füüsilist koormust.\nEmboolia ärahoidmiseks soovitatakse antikoagulant- ehk hüübimist vähendavat ravi (warfarin).\nOlenevalt lisanduvatest sümptomitest ning südamepuudulikkuse raskusastmest kasutatakse mitmeid erinevaid ravimeid (diureetikumid, nitraadid, digoksiin jt.).\nVõimalik on ka kirurgiline ravi (klapi taastamine, asendamine).\nPrognoos sõltub kaasuvatest haigustest ning haiguse ägedate sümptomite alluvusest ravile. Kergemalt kulgevatel juhtudel läheb haigus kroonilisse faasi, raskematel juhtudel võib juba ägedas faasis vajalikuks osutuda kirurgiline ravi. Operatsiooni risk ei ole suur.\nTüsistustena võivad tekkida endokardiit, insult, südame puudulikkus ning embooliad.\nEnnetamine on suunatud peamiselt mitraalklappi kahjustavate haiguste korrektsele ravile (reumaatiliste kahjustuste profülaktika, endokardiidi ning südameinfarkti ravi).


Tšernobõli kerkib päikeseenergiajaam\nEesti Energia plaanib uut virtuaalset elektrijaama\nEesti Energia plaanib uut virtuaalset elektrijaamaEesti Energia plaanib uut virtuaalset elektrijaama Virtual Power Plant (VPP) on keskne optimeerimisplatvorm, mis lubab kasutada klientide tootmis- ja tarbimispaindlikkust ja sellest lisatulu teenida.\nElektri tootmine vähenes kolmandiku võrra\nEesti elektritootmine vähenes mais aastatagusega võrreldes 30%, 713 gigavatt-tunnini, teatas Elering.\nEleringi kodulehel avaldatud interaktiivne kaart näitab, kus ja kui palju saab hakata elektrit tootma. „Kui seni pidid potentsiaalsed liitujad küsima Eleringilt liitumisvõimsusi konkreetsetes alajaamades, siis uue rakenduse abil on võimalik uurida ligilähedasi vabu liitumisvõimsusi terves Eestis juba enne Eleringi poole pöördumist,“ selgitas Eleringi juhatuse esimees Taavi Veskimägi pressiteate vahendusel.


Norrat kollitab inflatsioon\nKui Norra keskpank baasintresse poole protsendi võrra alandas, siis oli see turule täielikuks ootamatuseks. Keskpanga peadirektor Kjell Storvik oli vahetult enne seda väljendanud muret inflatsiooni pärast. Selle avaldusega uinutas ta turu usku, et pank mitte üksnes ei kaitse stabiilset valuutakurssi, vaid ka võtab arvesse majanduse ülekuumenemise ohtu.\nKuid keskpank täidab punktipealt valitsuselt saadud korraldusi. Ning intresside alandamist kommenteeris uus rahandusminister Jens Stoltenberg järgmiselt: «Norra Panga ülesanne on endiselt valuutakursi stabiilsuse hoidmine. Kuid majandust stabiliseeritakse finantspoliitikaga.»\nParaku arvavad ökonomistid väljaspool Norra Panka ja rahandusministeeriumi teistmoodi. «See intresside alandamise otsus oli väga õnnetu. Samal ajal kui kõik märgid näitavad majanduse ülekuumenemist ja inflatsiooniohtu, stimuleerime me intresside alandamisega neid protsesse veelgi. Praegu tulnuks intresse hoopis tõsta,» ütles Handelsbankeni peaökonomist Oslos Knut Anton Mork. Tema hinnangul tõuseb Norra inflatsioon tuleval aastal 3,5 ja 1998. a nelja protsendini.\nIntresside alandamine on krooni stabiliseerinud, kuid mitte nõrgendanud. Stabiilsus on tingitud eeskätt Rootsi ja Norra vahelise intressierinevuse muutumisest, mille tulemusena on nüüd raha soodsam paigutada Rootsi kroonidesse, selgitas Mork.\nSeptembris ja oktoobris olid Norra intressid 30--40 intressipunkti võrra kõrgemad kui Rootsi omad. Varem olid Rootsil Põhjala kõrgeimad intressid, aga kui Norra jäi Põhjalas ainsaks kõrge intressi maaks, ärgitas see raha paigutama Norra kroonidesse.\nPraeguse intressi alandamisega muutus olukord jälle ning nüüd jääb Norra kolme kuu intress 45 intressipunkti võrra Rootsi omale alla. Kuid ometi ei ole surve veel päris möödas, sest investeerijad ei arva, et väga kindel oleks Rootsi krooni eelistada.\nKaugemas tulevikus võib intresside alandamine olla Norra kroonile siis kergenduseks, arvab peaökonomist. Sest varem või hiljem jõuab turg arusaamisele, et Norra madala intressi poliitika ergutab inflatsiooni. Ja sellisel juhul ei taha keegi investeerida valuutasse, mis kaotab inflatsiooni tõttu oma väärtust, ennustab Knut Mork.\nNorras on praegu väga suur kiusatus laenu teha. Eluasemelaenu intress on praegu 5,1 ja 5,6% vahel, mis on viimase kolmekümne aasta madalaim. Pärast seda, kui pangad on vastumeelselt alandanud oma laenuintresse, on pankades tekkinud laenujärjekorrad.\nKa fondibörsi indeks on viimasel nädalal saavutanud ajaloolised noteeringud. Selle põhjuseks on asjaolu, et äkitselt on aktsiad muutunud populaarsemaks kui intresse kandvad väärtpaberid. DI


Põie ärritus | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nPõie ärritus 18.07.10 / Naistehaigused\nTere, olen 24. a. ja mul on tihti probleeme kusitis ebamugavustundega. Nagu oleks kogu aeg urineerimisvajadus ja kui lähen tuleb ainult natukene. Või siis tuleb palju (kuigi ei joo üldse nii palju päevas). Lõpus tilgub pikalt. Nüüd hakkas see ebamugavustunne jälle, paar nädalat tagasi. Alakõhus on ka nagu nac raske. Kuid mul oleks selline küsimus, et ka seksuaalne erutus võib ka kusitis ebamugavustunnet tekitada. Just mehega koos olles või siis talle mõeldes tekib seline tunne. Põiepõletikke nagu pole olnud ka. Paar aastat tagasi oli selline juhus, kus kondoomiga vahekorras olemisest tekkis väga vastik tunne kusitis. Valu ega midagi polnud, uriinianalüüsid näitasid õrna põletikku, kuid see tunne oli ausalt rõve, mis tundsin. Nüüd kasutan jälle kondoomi (jätsin beebipillid maha). Günekoloogi juures tehti uroaplasma analüüs, mis näitas, et see olemas, aga rohtu vist nagu ei pidanud võtma. Kas see ebamugavustunne võib ka sellest põhjustatud olla ja kas see on välja ravitav? Terv\nSarnaste kaebuste puhul tuleks välistada sugulisel teel levivad põletikud ja tupepõletikud. Eraldi võib võtta analüüse ka kusitist, kuid see on väga ebamugav. Seetõttu reeglina piirdutakse analüüsidega emaka kaela kanalist.\nVälistatud peavad olema tupepõletikud. Sagedamini ägeneb tupeseen sõltuvalt elustiilist.\n-kasutage enne ja peale vahekorda intiimpesuvahtu Multi-Gyn FemiWash, peske võimalikult jaheda veega\n-enne ja peale vahekorda määrige Klotrimasool kreemi koos partneriga\n-ostke apteegi käsimüügist põieteed\nTegemist võib olla ka honeymoon disaeas`ga ehk mesinädalate põiepõletikuga.\nKaebuste puhul tuleks esmalt broneerida aeg perearstile, kes saab kontrollida vere- ja uriinianalüüsi. Koos vastustega broneerige aeg naistearstile.\nViimase aasta jooksul olen kaks korda põdenud ägedat põiepõletikku. Minu meelest pole haigus alguse saanud mitte külmetamisest, vaid sugulisel teel(?). Miks ma nii arvan? Peale suguühet oma ...\nSoovitan pöörduda naistearsti poole, et teha emakakaelalt analüüsid, et välistada sugulisel teel levivad haigused. On võimalik ka , et Teil tekib vahekorra järgselt põie ärritus. Soovitav ...


tylerhotx livejasmin NataliFloretsenhotlegs123 livejasmin AliseSecretMISTRESsexMANIAC livejasmin 00BIGHORNYTITSpamelaxxxporno livejasmin RemiRosexFistingHolesx livejasmin lunatvHopeAndAlexx livejasmin RoseWonder\nlunatv livejasmin JakeBushViolasandred livejasmin AngelikaD0LLtylerhotx livejasmin HoroshayaCassandraBellaa livejasmin VladKillNightSquirtLoong livejasmin YourFataMorganaMISTRESsexMANIAC livejasmin Carolin1x\nNeedUrLuv . hillaryjones. AnastasiaAnthem. Ladyluver00.\nAngelikaD0LLSallyLunn20SweetSelinaHotjuneees .beccamooreBellaBeautifulnumber1loverhotlegs123 .AmayiShizukaFoxyVeronicaXMiraMoonLinseyLust .LexyWildyxFistingHolesxHOTFANNYjuneees .tommy25james99099FoxyVeronicaXaaddictive .MISTRESsexMANIACHOTFANNYbeccamooreIrmaGold .HopeAndAlexxBridgetSpiceYourFataMorganaviky19 .SquirtLoongpossiblekymGorgeousLinaGMcouple .callenAsianHOTsteveSquirtLoongAliseSecret .tommy25BridgetSpiceJohnnyboy666aaddictive .CintyJigglerDeborahD3sireSquirtLoongnumber1lover .\nLinseyLust Video00BIGHORNYTITS VideoViolasandred VideoDonchiaa VideoSallyLunn20 VideoIrmaGold Video\nHopeAndAlexx VideoNOTLIMITS4MASTER Videolunatv Videosahara10inchesTS VideoLadyluver00 VideoIrmaGold Video\npamelaxxxpornoBellaHope4UhillaryjonesDesireMagicSex .HappeMiledi1AmayiShizukajames99099SweetSelinaHot .tommy25AnyaQueenshyButDownbeccamoore .moonlightroseSabrinaShybeccamooreDirtyHotEyes .TONYBRANDTLauraSexy18FoxyLissatommy25 .brickthunderDesireMagicSexApexCoupleQueenMya .aaddictiveLadyluver00AmayiShizukaPradoFoxy .KanyeAndJackMayaAndAlleyjames99099SquirtLoong .GorgeousLinaHappeMiledi1SweetSelinaHotbeccamoore .KateAndKeshaXDeborahD3sireMISTRESsexMANIACSallyLunn20 .xFistingHolesxFoxyVeronicaXjuneeesGMcouple .


thormusclexx livejasmin SofalinaaDildoMathilda livejasmin HornyStudClarkAntoniHotHard livejasmin IrinaJonesDelilaWOW livejasmin ChristinababybeXXEroticbehavior livejasmin Malenax23HornyStudClark livejasmin XCarolyne\nyourdreamsgirl livejasmin RaissCandyBettyAlice livejasmin KarrieDunnTigerLR livejasmin twolovesgirlASTHOM livejasmin FionaLovelySonjaSky livejasmin a00ToughBigManSuperMagnus livejasmin adellandthomas\nTinaPinup . Elitelover82. Jewelyn. BlondBigDick.\nhotsantyRaissCandyCrissDiamondEyesDirtyKisss .DelmontFitGracefulTaniaRaissCandySexDriver69 .twolovesgirlBoobiliciousXXXDannyWinstonJasmineCandy .LunaReidEvelAngelxxxEmmaAndrewsDirtyKisss .DelilaWOWAshleyBirdRebeccaSXAntonyGambler .EasternyGirlSuperMagnusAllissmatureEroty69x .BritneyBeautifulDirtyKisssxPUSSILISCIOUSxhotsanty .NeedToPlayMELLOVElllEVAlllSexyAliesiya .bobybFionaLovelyIvanHandsomeSofalinaa .TigerLRLunaReidASTHOMMilfVanessa .AntonyGamblerAlejandroVelMagnificentDikadellandthomas .\nMilanaaa Videobobyb VideoEvelAngelxxx VideoBoobiliciousXXX VideoKatiuskaxxTS VideoTinaHotMILF Video\nKarlaRush VideoSinNye Videothormusclexx VideoAshleyBird VideoElektraAndDylan VideoBettyAlice Video\nGracefulTaniaMalenax23KatiuskaxxTSKarlaRush .Lo11ipopBARBIEJULImatureEroty69xMagnificentDik .SunLiSunLibobybEmmaAndrews .SunLixPUSSILISCIOUSxMissLorrenaIrinaJones .MerryMAEtsSarahBrooksa00ToughBigManSarahBrooks .SandyeAngelMeganKittyKarinaLovelyxAntonyGambler .IrinaJonesFionaLovelyMalenax23charmAngelOn .JasmineCandyDarcyPricelessMELLOVEKarinaLovelyx .GracefulTaniaMilfVanessaKarlaRushAntoniHotHard .a00ToughBigManSugarAlisaJewelynadellandthomas .RebeccaSXWILLDGAGAMoonWhisperDianaCharm .


TALKS.BY | Форумы — "Телохранитель" стоил 20 рублей". Мама погибшего в Печах солдата о том, как общалась с задержанными\nАдрес новости: https://news.tut.by/society/580982.html\nнадо мусолить до посинения? а что это меняет? в чём смысл?:hb:\nА командиры по уставу крайние.Это для тех сынков что в армейке не служили.:smail683:\n20местн.палатка на 30 мужиков в полной амуниции с оружием, зимой. После первой ночи вызвали нач учений и сказали что в одно место ваши учения в таких условиях- не война сейчас. Нашли еще палатку:D)\nв таком случае, результаты в студию!;)


Jeep on nüüdsest uuesti Pärnus: müüb ja teenindab Eurostauto\nTeisipäev, mai 24\nEsileht»UUDIS»EESTI»Jeep on nüüdsest uuesti ka Pärnus: müüb ja teenindab Eurostauto\nJeep on nüüdsest uuesti ka Pärnus: müüb ja teenindab Eurostauto\nautor accelerista 15. juuli 2020 4 Mins Read\nJeepi ametlik esindaja Eestis United Motors sõlmis Eurostautoga koostöölepingu müügi- ja teeninduskeskuse avamiseks Pärnus. Eurostauto Pärnu esindusse on oodatud nii uue auto ostjad kui juba Jeepi omavad kliendid: margiteeninduses saab teha kõiki vajalikke hooldus- ja remonditöid.\nUnited Motors AS on Jeepi Eestis nüüdseks aastajagu ametlikult müünud. Peetri esindus Tallinna külje all on küll kõigiti kaasaegne, aga klientide soove arvestades on asutud tänavu jõudsalt müügivõrgustikku laiendama, et olla Jeepi praegustele ja tulevastele omanikele lähemal.\n15. juulil Pärnu tuiksoonel, aadressil Roheline 72 avatav Eurostauto esindus on järjekorras teine Jeepi müügi- ja teeninduskeskus Tallinnast väljas, esimene avati täpselt nädal aega varem, 8. juulil Tartus. United Motors loodab lähiajal võrgustikku veelgi laiendada.\n„Klientide huvi Jeepi maasturite vastu on olnud suur, sest tegu on tõsiseltvõetavate maastikusuutlike sõidukitega ja seda olenemata nende suurusest – Jeepi mudelivaliku väikseim maastur Renegade on kujunemas teatud mõttes kultussõidukiks, sest kompaktsete maasturite segmendis ei ole konkurentidel paraku enam midagi vastu panna,“ rääkis United Motors AS-i juhatuse liige Jaanus Nieländer.\n„Jeep on leidnud viisi olla samaaegselt keskkonnasõbralik ja maastikuvõimekas, veel sel aastal ootame müügile kahte pistikuhübriidi, Renegade’i ja Compassi, mis loomulikult jõuavad kohe ka kõigi meie koostööpartnerite müügisalongidesse kõikjal Eestis,“ lisas Nieländer.\nOÜ Eurostauto juhatuse liige Ahti Rebane juhtis tähelepanu, et Jeepi müügi- ja teeninduskeskus asub otse suvepealinna tuiksoonel: „Pärnus on suuremad autosalongid kogunenud täpselt Via Baltica trajektoorile, nii et oleme väga heas seltskonnas ja meist on keeruline mööda vaadata.“\n„Eurostauto tiimil on väga pikk autoalane kogemus, alates 1994. aastast oleme müünud erinevaid brände, ja ehkki Jeep on meie jaoks uus mark, teame, mida ootab nõudlik klient, oskame hinnata kvaliteetset kliendisuhet ja arendame end selles osas pidevalt edasi,“ avas Rebane Eurostauto pika eduloo tagamaid.\nUnited Motorsi müügijuht Leino Luik tunnistas, et Eurostauto koostööpartneriks valimine oli kaalutletud otsus:\n„Kui kliendid vahetavad pigem autotootjat – Eurostauto on müünud väga erinevaid marke – kui et hakkavad autot ostma ja hooldama kuskil mujal, ja lisaks Pärnumaale tullakse oma soovidega siia ka Viljandi-, Rapla-, Järva- ja Valgamaalt, siis on see selge märk heast tööst.“\n„Täna ei osteta autot enam pelgalt hinna pärast, vaid vastavalt tegelikele vajadustele ning Eurostauto on aastatepikkuse tööga tõestanud, et nad suudavad olla usaldusväärsed partnerid teekonnal, millest auto ostmine moodustab vaid ühe osa,“ oli Luik veendunud heas partnerivalikus.\nJeepi Pärnu esinduses on kogu töötajaskond saanud tehasepoolse väljaõppe nii müügi kui teeninduse osas ja täiendõpe toimub pidevalt koos brändi arenemisega. Kui asjad laabuvad ootuspäraselt, valmib 2021. aasta esimeses pooles uus Jeepi maja, mis saab olema üks suuremaid ja moodsamaid Baltimaades.\n„Me tõesti loodame, et uuel aastal on põhjust suureks avamispeoks, Jeep automargina ei ole „ühe hiti ime“, vaid selle mudelivalik on täielik, pakkudes igale ostjale just õiget sõiduvahendit. Usun, et koostöös United Motorsiga saavutame hea tulemuse, nende näol on meil olemas väga tugev seljatagune,“ rõõmustab Eurostauto juhatuse liige Ahti Rebane 15. juulist algava koostöö üle.\nUnited Motors on klientide seas hinnatud automüüja ja järelteeninduse pakkuja. Ettevõtte omanikud on autoäris tegutsenud ligi 100 aastat: juba 1921. aastal alustas Allan Södeström Rootsis, Malmös uute autode müüki Förenade Bil AB-s. Eestis on United Motors AS ametlik Jeepi ja Alfa Romeo müügi- ja teeninduspartner.\nAlates 2017. aastast tegutseb United Motors Peetri esinduses ametliku BMW ja MINI teenindusena, sõiduautode keretööde teostajana ning garantiiliste vähekasutatud BMW ja MINI sõiduautode müüjana.\n2018. aasta lõpus ostis United Motors Peugeot’ ja Hyundai esindaja Auto Forte, mis on suurim Peugeot’ esindaja Eestis. 2019. aastal alustati Jeepi ja Alfa Romeo müügiga ning 2020. aastal asutakse koostööpartnerite abil nende brändide müügivõrku Eestis üles ehitama.\nOÜ Eurostauto on asutatud 2008. aastal ja põhineb 100% Eesti kapitalil. Eurostauto meeskonnal on pikaajaline uute ja kasutatud autode müügikogemus. 1996. aastast on tegeletud Mazda autode müügi ja hoolduse edendamisega Eestis.\nEttevõtte tegevuste loetellu kuuluvad nii AS Vilojett alustamine Pärnus kui ka hilisem osalemine Inchcape Motors Estonia juhatuses Tallinnas. 2009. aastal sõlmis Eurostauto ametliku esindusõiguse lepingu Nissan Nordic Europe’iga ning samal aastal Mazda ametliku hoolduse õiguse lepingu Inchcape Motors Finlandiga. Eurostautol on Tallinnas ja Pärnus esindused ja nad on Eesti suurim Nissani edasimüüja.\nMõlemale ettevõttele on Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liidu (AMTEL) poolt väljastatud kvaliteedimärk „Tunnustatud automüüja“.\nAllikas: Incognito. Fotod: NYST\nEelmine artikkelTesla-Volvo ehk miks on taustakontroll mõnikord täiesti legaalne “kiiks”\nJärgmine artikkel Nissan Ariya – muusika soliidsete meeste kõrvadele, tootja uus signatuurmudel\nSaku Suurhalli parklas toimus driftipäev


03.01.1977 | Astrologie Kalender | Aspekte & Transite | Mundan-Horoskop\n03.01.1977 Astrologie Kalender\nMundan-Horoskop und Transite für den 3. Januar 1977\nVor 14873 Tagen Wochentag: Montag\n← 2. Januar 1977\n4. Januar 1977 →\n↑ 3. Januar 1977


2015 - Baltic sea tour\nProdiscus Baltic Sea Tour’2015 tournaments:\n2-3 May - Laumas Open (TD: Gatis Kurzemnieks)\n31 July – 2 August (new date!) – Pärnu Open (+Baltic Nations Cup on Friday) (TD: Rene Mengel)\nProdiscus Baltic Sea Tour’2015 was played in 4 Divisions:\n- MPO (Open)\n- FPO (Female – all female players are eligible)\n- MPM (Masters – all players aged 40+ (born 1974 or earlier) are eligible)\n- MJ2 (Juniors – all players aged <17 (born 1998 or later) are eligible)\n3 best in all divisions were awarded with trophies in each tournament, and for overall Tour standing at the end of the year. There are also Challenger Cups in all divisions for overall Champions with a name and year engraved.\nMoney purse for overall Tour winners in Pro divisions (MPO, FPO and MPM) was 1′800 EUR in 2015:\nFinal Prodiscus Baltic Sea Tour’2015 overall points (after 8 tournaments):\n2015 MPO overall standing\n1 Silver Lätt EE 91 (3) 100 (1) () 100 (1) 95 (2) 95 (2) () 100 (1) 490\n2 Gabrielius Gricius LT 81,73 (7) 88 (4) 95 (2) 54,9 (22) 91 (3) 81,3 (7) 88 (4) 78,11 (8) 443,73\n3 Mindaugas Posius LT 95 (2) 85 (5) 80,53 (7) 60,21 (19) () 83,15 (6) 100 (1) 62,03 (15) 443,68\n4 Gunars Grundmanis LV 76,83 (10) 83,37 (6) () () 100 (1) 73,91 (11) 91 (3) 68,92 (12) 425,11\n5 Pranciskus Gricius LT 70,29 (14) 63,75 (18) 85 (5) 72,6 (12) 80 (7) 85 (5) 95 (2) 78,11 (8) 423,11\n6 Tommy Markus EE 80,1 (8) () () 95 (2) 67,5 (12) 72,07 (12) () 95 (2) 409,67\n7 Rene Mengel EE 85 (5) 80,1 (8) 76,05 (9) 3,54 (51) 72,5 (10) 79,46 (8) () 66,62 (13) 393,11\n8 Anre Vooremaa EE () 75,19 (11) () 77,92 (9) 85 (5) 64,67 (16) 85 (5) () 387,78\n9 Aurelijus Zinkevicius LT 67,02 (16) 80,1 (8) () 81,46 (7) 75 (9) () 81,85 (6) () 385,43\n10 Ralf Rogov EE 71,92 (13) 58,85 (21) 88 (4) 88 (4) 70 (11) 66,52 (15) () () 384,44\n11 Markus Dvinjaninov EE () 95 (2) () 91 (3) 88 (4) 91 (3) () () 365\n12 Martti Ojamaa EE 68,65 (15) 37,6 (34) 29,08 (30) 63,75 (17) 85 (5) 59,13 (19) 78,7 (7) 18,38 (34) 355,23\n13 Marko Narits EE 45,77 (29) 91 (3) () 88 (4) () 59,13 (19) () 66,62 (13) 350,52\n14 Marion Kull EE 76,83 (10) 81,73 (7) () () () 68,37 (14) () 95 (2) 321,93\n15 Mark Duubas EE 76,83 (10) 63,75 (18) () () () 60,98 (18) () 88 (4) 289,56\n16 Märt Käärma EE 85 (5) 55,58 (23) () 79,69 (8) () 53,59 (22) () () 273,86\n17 Margo Peters EE 55,58 (23) 49,04 (27) () 63,75 (17) 50 (19) 48,04 (25) () () 266,41\n18 Vladimir Provornov RU 49,04 (27) 50,67 (26) () 35,42 (33) 55 (17) 55,43 (21) () 34,46 (27) 245,56\n19 Sergejs Volkovs LV () 52,31 (25) () () 77,5 (8) () 66,11 (11) 39,05 (25) 234,97\n20 Kristjan Jägel EE 63,75 (18) 45,77 (29) () () 47,5 (20) 77,61 (9) () () 234,63\n21 Karolis Lukosevicius LT 42,5 (31) 31,06 (38) () 19,48 (42) 60 (15) 20,33 (40) 78,7 (7) () 232,59\n22 Taavi Kallas EE () 71,92 (13) 82,76 (6) 74,38 (11) () () () () 229,06\n23 Jako Känd EE () 68,65 (15) () 72,6 (12) () 75,76 (10) () () 217,01\n24 Raimonds Riekstins LV 37,6 (34) 45,77 (29) () 30,1 (36) 40 (23) 22,17 (39) 62,96 (12) 16,08 (35) 216,43\n25 Omar Pärgma EE () 53,94 (24) 73,82 (10) () () () () 78,11 (8) 205,87\n26 Andrius Navickas LT 52,31 (25) 31,06 (38) () 24,79 (39) 52,5 (18) () 40,93 (19) 22,97 (32) 201,59\n27 Martin Rotmeister EE 100 (1) () () () () 100 (1) () () 200\n28 Karel Olle EE 49,04 (27) 70,29 (14) () 77,92 (9) () () () () 197,25\n29 Dobilas Dainys LT 57,21 (22) () () () 65 (13) () 72,41 (9) () 194,62\n30 Ville Piippo FI 88 (4) () () () () 88 (4) () () 176\n31 Ivo Aamer EE 60,48 (20) 58,85 (21) () () () () () 52,84 (19) 172,17\n32 Alar Lepikult EE () () 24,61 (32) 46,04 (27) () 42,5 (28) () 52,84 (19) 165,99\n33 Raido Seegel EE () 73,56 (12) () () () () () 80,41 (7) 153,97\n34 Oliver Endla EE () () 62,63 (15) () () () () 85 (5) 147,63\n35 Karolis Bareikis LT 39,23 (33) 27,79 (40) () () 45 (21) 27,72 (36) () () 139,74\n36 Paavo Reidla EE () 39,23 (33) () () () 36,96 (31) () 57,43 (17) 133,62\n37 Risto Hanson EE 62,12 (19) () () () () 70,22 (13) () () 132,34\n38 Rainer Velbri EE 34,33 (36) 21,25 (44) () 14,17 (45) () 20,33 (40) () 39,05 (25) 129,13\n39 Aimar Alesmaa EE () () () 33,65 (34) () 49,89 (24) () 43,65 (23) 127,19\n40 Eero Järviste EE 55,58 (23) 68,65 (15) () () () () () () 124,23\n41 Taavi Aavasalu EE () 32,69 (37) 4,47 (41) () 45 (21) 14,78 (43) () 25,27 (31) 122,21\n42 Timo Säde EE () () 22,37 (33) 42,5 (29) () () () 55,14 (18) 120,01\n43 Paulius Kvaraciejus LT 34,33 (36) 26,15 (41) () () 57,5 (16) () () () 117,98\n44 Rafig Adigazalov EE 29,42 (39) () () 51,35 (24) () 36,96 (31) () () 117,73\n45 Rainer Kala EE () () () 65,52 (16) () () () 48,24 (21) 113,76\n46 Timar Lillemäe EE 65,38 (17) 45,77 (29) () () () () () () 111,15\n47 Feliksas Kalibatas LT 45,77 (29) () () () 62,5 (14) () () () 108,27\n48 Jaakko Alakopsa FI 50,67 (26) () 53,68 (19) () () () () () 104,35\n49 Rasmus Sepp EE 58,85 (21) 34,33 (36) () 3,54 (51) () 7,39 (47) () () 104,11\n50 Nikita Pastushenko RU () () 20,13 (34) 19,48 (42) 37,5 (24) 25,87 (37) () () 102,98\n51 Juho Väisänen FI () () 100 (1) () () () () () 100\n52 Veikko Küttner EE 24,52 (42) 22,88 (43) 17,89 (35) 7,08 (49) 25 (29) () () () 97,37\n53 Johnny Öhman FI () () 91 (3) () () () () () 91\n54 Skirmantas Bikelis LT 26,15 (41) 17,98 (46) () () 32,5 (26) 12,93 (44) () () 89,56\n55 Tarmo Laiksoo EE () () 42,5 (24) 46,04 (27) () () () () 88,54\n56 Guntis Sulcs LV 17,98 (46) 14,71 (48) () 10,63 (47) 20 (31) () 22,04 (25) 11,49 (37) 86,22\n57 Alan Neeme EE 34,33 (36) () () 14,17 (45) () 36,96 (31) () () 85,46\n58 Anti Orgla EE () () () () () () () 85 (5) 85\n59 Marek Poder EE () () () 83,23 (6) () () () () 83,23\n60 Peeter Tretjak EE () () () 51,35 (24) () 29,57 (35) () () 80,92\n61 Kristo Mikkor EE () 80,1 (8) () () () () () () 80,1\n62 Indrek Sarvin EE 78,46 (9) () () () () () () () 78,46\n63 Niklas Mikkola FI () () 78,29 (8) () () () () () 78,29\n64 Kristo Vaikmaa EE () () () 24,79 (39) () 51,74 (23) () () 76,53\n65 August Tammik EE () () 33,55 (28) 42,5 (29) () () () () 76,05\n66 Riho Rogov EE () () 8,95 (39) 8,85 (48) () () 56,67 (14) () 74,47\n67 Taisto Kilkki FI () () 71,58 (11) () () () () () 71,58\n68 Rait Konnov EE () () () () () 36,96 (31) () 34,46 (27) 71,42\n69 Kristjan Solodov EE () () () () () () () 71,22 (11) 71,22\n70 Rainer Lipand EE () () () 24,79 (39) () 46,2 (26) () () 70,99\n71 Samu Varis FI () () 69,34 (12) () () () () () 69,34\n72 Aigars Ancans LV () () () () () () 69,26 (10) () 69,26\n73 Janar Viina EE () () () 69,06 (14) () () () () 69,06\n74 Aigar Kukk EE () 68,65 (15) () () () () () () 68,65\n75 Jaanus Väljamäe Jr EE () () () 67,29 (15) () () () () 67,29\n76 Vesa Huotelin FI () () 67,11 (13) () () () () () 67,11\n76 Jukka-Pekka Tilaeus FI () () 67,11 (13) () () () () () 67,11\n78 Hardi Koduvere EE 29,42 (39) () () () () 16,63 (42) () 20,68 (33) 66,73\n79 Ramûnas MisiukevicIus LT 22,88 (43) 13,08 (49) () () 27,5 (28) () () () 63,46\n80 Marko Zlatin EE () () () () () 62,83 (17) () () 62,83\n81 Niklas Gustafsson FI () () 62,63 (15) () () () () () 62,63\n82 Eimantas Petraitis LT 21,25 (44) 16,35 (47) () () 25 (29) () () () 62,6\n83 Tarmo Trumm EE () 35,96 (35) () 26,56 (38) () () () () 62,52\n84 Janis Lusis LV 35,96 (35) 26,15 (41) () () () () () () 62,11\n85 Indrek Kõiv EE () () () () () () () 62,03 (15) 62,03\n86 Tanel Ojaste EE () 60,48 (20) () () () () () () 60,48\n87 Kristians Vecmanis LV 4,9 (54) 3,27 (55) () 5,31 (50) 17,5 (32) () 18,89 (26) 13,78 (36) 60,38\n88 Martin Kommus EE () () () 60,21 (19) () () () () 60,21\n89 Ingus Akulovs LV () () () () () () 59,81 (13) () 59,81\n90 Sami Hyvönen FI () () 58,16 (17) () () () () () 58,16\n91 Siim Leppa EE 14,71 (48) () () 42,5 (29) () () () () 57,21\n92 Raiko Niitav EE () () () 56,67 (21) () () () () 56,67\n93 Jesse Lehtinen FI () () 55,92 (18) () () () () () 55,92\n94 Tonu Jaagu EE () () () 54,9 (22) () () () () 54,9\n95 Joonas Alliksaar EE () () 53,68 (19) () () () () () 53,68\n96 Andrejs Anacko LV () () () () () () 53,52 (15) () 53,52\n97 Meelis Teär EE () () () 51,35 (24) () () () () 51,35\n98 Raivo Spuns LV () () () () () () 50,37 (16) () 50,37\n98 Rolands Dripe LV () () () () () () 50,37 (16) () 50,37\n98 Janis Zosars LV () () () () () () 50,37 (16) () 50,37\n101 Marko Virtanen FI () () 49,21 (21) () () () () () 49,21\n101 Henrik Hasselberg FI () () 49,21 (21) () () () () () 49,21\n101 Andreas Czarnecki FI () () 49,21 (21) () () () () () 49,21\n104 Silver Koni EE () 47,4 (28) () () () () () () 47,4\n105 Ardo Sepp EE () () () () () 46,2 (26) () () 46,2\n106 Kersten Lõppe EE () () () () () () () 45,95 (22) 45,95\n107 Ilvars Krismanis LV () 45,77 (29) () () () () () () 45,77\n108 Gatis Kurzemnieks LV 16,35 (47) 8,17 (52) () () () () 18,89 (26) () 43,41\n109 Sander Evisalu EE 42,5 (31) () () () () () () () 42,5\n109 Jorgen Puis EE () () () 42,5 (29) () () () () 42,5\n111 Alari Mark EE () () () () () () () 41,35 (24) 41,35\n112 Ivo Linder EE () () () () () 40,65 (29) () () 40,65\n113 Pasi Friberg FI () () 40,26 (25) () () () () () 40,26\n114 Ergo Org EE () () () () () 38,8 (30) () () 38,8\n115 Juha Huopaniemi FI () () 38,03 (26) () () () () () 38,03\n115 Tomas Czarnecki FI () () 38,03 (26) () () () () () 38,03\n117 Guntars Spaile LV () () () () () () 37,78 (20) () 37,78\n118 Karl Aaron Sikka EE () () () () 37,5 (24) () () () 37,5\n119 Michal Paszkowski PL () () () () () () 34,63 (21) () 34,63\n120 Vahur Viimne EE () () () 33,65 (34) () () () () 33,65\n121 Mika Pääskynen FI () () 33,55 (28) () () () () () 33,55\n122 Kristjan Kuuse EE () () () () 32,5 (26) () () () 32,5\n123 Jurgis Zosars LV () () () () () () 31,48 (22) () 31,48\n124 Taavi Plaan EE () () () () () () () 29,86 (29) 29,86\n125 Janne Jaakkola FI () () 29,08 (30) () () () () () 29,08\n126 Argo Kadastin EE () () () 28,33 (37) () () () () 28,33\n126 Aldis Olte LV () () () () () () 28,33 (23) () 28,33\n128 Aivo Moorits EE () () () () () () () 27,57 (30) 27,57\n129 Lukas Drobelis LT 6,54 (53) () () () 7,5 (36) () 12,59 (28) () 26,63\n130 Edvinas Cesnauskas LT 11,44 (50) () () () 15 (33) () () () 26,44\n131 Artur Zduniuk PL () () () () () () 25,19 (24) () 25,19\n132 Taavi Oruväli EE () () () () () 24,02 (38) () () 24,02\n133 Antanas Mikalainis LT 8,17 (52) () () () 15 (33) () () () 23,17\n134 Janno Kaur EE () 21,25 (44) () () () () () () 21,25\n135 Jaroslavas Bogdzevicius LT 19,62 (45) () () () () () () () 19,62\n136 Aurimas Guntulis LT 14,71 (48) 4,9 (54) () () () () () () 19,61\n137 Jeremy Sand US () () () 19,48 (42) () () () () 19,48\n138 Renno Reitsnik EE () () () () () 9,24 (46) () 6,89 (39) 16,13\n139 Iiro Kylmälä FI () () 15,66 (36) () () () () () 15,66\n139 Timo Toivonen FI () () 15,66 (36) () () () () () 15,66\n141 Jarno Oljakka FI 3,27 (55) () 11,18 (38) () () () () () 14,45\n142 Tomas Snarskis LT 9,81 (51) () () () 2,5 (38) () () () 12,31\n143 Julius Survila LT () 1,63 (56) () () 10 (35) () () () 11,63\n144 Tadas Survila LT () 11,44 (50) () () () () () () 11,44\n144 Arturs Ozolins LV () 11,44 (50) () () () () () () 11,44\n146 Urmo Kiitam EE () () () () () 11,09 (45) () () 11,09\n147 Michaù Jakubowski PL () () () () () () 9,44 (29) () 9,44\n148 Kuldar Parv EE () () () () () () () 9,19 (38) 9,19\n149 Risto Kals EE () () 8,95 (39) () () () () () 8,95\n150 Edgars Priede LV () 8,17 (52) () () () () () () 8,17\n151 Rasmus Parts EE () () () () () 7,39 (47) () () 7,39\n151 Aigar Holm EE () () () () () 7,39 (47) () () 7,39\n151 Karl Olaf Kappel EE () () () () () 7,39 (47) () () 7,39\n154 Mateusz Baran PL () () () () () () 6,3 (30) () 6,3\n154 Rafal Dudzik PL () () () () () () 6,3 (30) () 6,3\n156 Marius Zablackas LT () () () () 5 (37) () () () 5\n157 Timo Jeeger EE () () () () () () () 4,59 (40) 4,59\n157 Mehis Liinar EE () () () () () () () 4,59 (40) 4,59\n159 Vytautas Vaitiekunas LT 3,27 (55) () () () () () () () 3,27\n160 Artem Pirojenko FI () () 2,24 (42) () () () () () 2,24\n2015 FPO overall standing\n1 Kristin Tattar EE () () () 100 (1) 95 (2) 100 (1) 100 (1) 100 (1) 495\n2 Maie-ly Pihus EE 100 (1) 100 (1) 100 (1) () () 95 (2) 95 (2) 14,17 (10) 490\n3 Triinu Hurt EE 95 (2) 91 (3) 91 (3) 85 (5) 91 (3) 88 (4) 88 (4) 95 (2) 463\n4 Elena Vecmane LV 91 (3) 95 (2) () 91 (3) 88 (4) 85 (5) 91 (3) 88 (4) 456\n5 Anna Riekstina LV 70,83 (6) 77,27 (6) () 88 (4) () 63,75 (6) 85 (5) 85 (5) 406,1\n6 Kaidi Roosimägi EE 88 (4) 85 (5) () () 100 (1) 91 (3) () () 364\n7 Elita Sulce LV 85 (5) 69,55 (7) () 42,5 (8) 42,5 (8) () 60,71 (7) 42,5 (8) 300,26\n8 Virge Andre EE () 88 (4) 95 (2) () 85 (5) () () () 268\n9 Mireta Jurgeleviciute LT 56,67 (7) 61,82 (8) () () 70,83 (6) () () () 189,32\n10 Lasma Vecmane LV 28,33 (9) 54,09 (9) () 14,17 (10) 28,33 (9) () 36,43 (9) 28,33 (9) 175,51\n11 Kersti Miller EE 42,5 (8) () () () () 42,5 (7) () 70,83 (6) 155,83\n12 Eve Jänes EE () () () 56,67 (7) () () () 91 (3) 147,67\n13 Jolita Puzonaite LT () 46,36 (10) () () 56,67 (7) 21,25 (8) () () 124,28\n14 Anni Eesmaa EE () () () 95 (2) () () () () 95\n15 Sanita Krodziniece LV () () () () () () 72,86 (6) () 72,86\n16 Maarja Roht EE () () () 70,83 (6) () () () () 70,83\n17 Kaja Rebane EE () () () () () () () 56,67 (7) 56,67\n18 Inga Sudare LV () () () () () () 48,57 (8) () 48,57\n19 Inga Riekstina LV () 38,64 (11) () () () () () () 38,64\n20 Laura Daugaviete LV () 30,91 (12) () () () () () () 30,91\n21 Ieva Gogolevaite LT 14,17 (10) () () () 14,17 (10) () () () 28,34\n22 Marta Sand US () () () 28,33 (9) () () () () 28,33\n23 Aija Grundmane LV () () () () () () 24,29 (10) () 24,29\n24 Ieva Navickaite LT () 23,18 (13) () () () () () () 23,18\n25 Ingrida Bondare LV () 7,73 (15) () () () () 12,14 (11) () 19,87\n26 Agnese Purvina LV () 15,45 (14) () () () () () () 15,45\n2015 MPM overall standing\n1 Darius Gricius LT 100 (1) 63,75 (8) 95 (2) 91 (3) 100 (1) 74,38 (6) 100 (1) 95 (2) 490\n2 Raimo Kimmel EE 95 (2) 95 (2) () 95 (2) 91 (3) 100 (1) 95 (2) 100 (1) 485\n3 Tadas Uselis LT 91 (3) 100 (1) () 78,46 (6) 95 (2) () 91 (3) 91 (3) 468\n4 Hannu Kurvinen FI 88 (4) 88 (4) 95 (2) 88 (4) 75,56 (6) () 78,93 (6) () 437,93\n5 Harri Reimand EE 42,5 (12) 85 (5) 85 (5) () () 53,13 (8) 60,71 (9) 59,5 (8) 343,34\n6 Roberts Riekstins LV 78,93 (6) 85 (5) () () () () 88 (4) 85 (5) 336,93\n7 Veikko Leemet EE 54,64 (10) 70,83 (7) () 52,31 (10) 66,11 (7) 63,75 (7) () () 307,64\n8 Iosif Yusim RU () 91 (3) () 85 (5) 85 (5) () () () 261\n9 Raimondas Mikalkenas LT 72,86 (7) 14,17 (15) () 32,69 (13) 47,22 (9) 31,88 (10) 66,79 (8) () 251,44\n10 Marko Lehtinen (63242) FI 85 (5) () () 71,92 (7) () 85 (5) () () 241,92\n11 Miroslavas Jurgelevicius LT 36,43 (13) 49,58 (10) () 19,62 (15) 56,67 (8) () 72,86 (7) () 235,16\n12 Normunds Fiseris LV 36,43 (13) 56,67 (9) () 13,08 (16) 37,78 (10) () 54,64 (10) 17 (13) 202,52\n13 Markko Kivi EE () () () 100 (1) () 95 (2) () () 195\n14 Dainis Ruks LV 66,79 (8) 35,42 (12) () () () () 88 (4) () 190,21\n15 Viljar Rebane EE () () () () () 91 (3) () 88 (4) 179\n16 Maris Vecmanis LV 18,21 (16) 21,25 (14) () 39,23 (12) () () 42,5 (12) 42,5 (10) 163,69\n17 Ardo Säde EE () () 53,13 (8) 65,38 (8) () () () 25,5 (12) 144,01\n18 Toni Toivonen FI () () 42,5 (9) () 88 (4) () () () 130,5\n19 Jukka Vieri FI 60,71 (9) 35,42 (12) () () () () 30,36 (14) () 126,49\n20 Sandis Engelis LV 24,29 (15) 42,5 (11) () () () () 36,43 (13) () 103,22\n21 Thomas Mykkänen FI () () 100 (1) () () () () () 100\n22 Juri Jänes EE () () () 52,31 (10) () 42,5 (9) () () 94,81\n23 Zydrunas Dainys LT 12,14 (17) () () () 28,33 (11) () 48,57 (11) () 89,04\n24 Ardo Sepp EE () () 88 (4) () () () () () 88\n24 Margus Mustonen EE () () () () () 88 (4) () () 88\n26 Teet Saaberg EE () () 21,25 (11) 58,85 (9) () () () () 80,1\n27 Jüri Lamp EE () () () () () () () 76,5 (6) 76,5\n28 Mauri Lokkila FI () () 74,38 (6) () () () () () 74,38\n29 Vahur Roht EE () () () () () () () 68 (7) 68\n30 Edgaras Dziena LT 48,57 (11) () () () 18,89 (12) () () () 67,46\n31 Jari Esselström FI () () 63,75 (7) () () () () () 63,75\n32 Tõnu Talimaa EE () () () () () () () 51 (9) 51\n33 Meelis Viinalass EE () () () () () () () 34 (11) 34\n34 Marko Lehtinen FI () () 31,88 (10) () () () () () 31,88\n35 Raul Mägedik EE () () () 26,15 (14) () () () () 26,15\n36 Dzintars Spuns LV () () () () () () 24,29 (15) () 24,29\n37 Mihhail Zestjakov EE () () () () () 21,25 (11) () () 21,25\n37 Veli Berglund FI () () () () () 21,25 (11) () () 21,25\n39 Pauls Vemanis LV 6,07 (18) 7,08 (16) () 6,54 (17) () () () () 19,69\n40 Eriks Bukovskis LV () () () () () () 18,21 (16) () 18,21\n41 Matiss Palsans LV () () () () () () 12,14 (17) () 12,14\n42 Rami Roppo FI () () 10,63 (12) () () () () () 10,63\n43 Tadas Survila LT () () () () 9,44 (13) () () () 9,44\n44 Anton Letner EE () () () () () () () 8,5 (14) 8,5\n45 Atis Grundmanis LV () () () () () () 6,07 (18) () 6,07\n2015 MJ2 overall standing\n1 Karl Aaron Sikka EE 100 (1) 95 (2) 95 (2) 100 (1) () 100 (1) () 100 (1) 495\n2 Vejas Uselis LT 63,75 (6) 85 (5) () 88 (4) 85 (5) () 91 (3) 91 (3) 440\n3 Motiejus Navickas LT 42,5 (7) 53,13 (8) () 85 (5) 70,83 (6) () 88 (4) 56,67 (6) 353,63\n4 Linas Strelkauskas LT 88 (4) () () () 100 (1) () 100 (1) () 288\n5 Andrius Nikonovas LT 91 (3) 91 (3) () () 91 (3) () () () 273\n6 Vasily Yusim RU () 88 (4) () 91 (3) 88 (4) () () () 267\n7 Ieva Navickaite LT () () () 42,5 (6) 42,5 (8) () 48,57 (8) 88 (4) 221,57\n8 Antero Noor EE () 100 (1) () () () 95 (2) () () 195\n9 Eivinas Dziena LT 95 (2) () () () 95 (2) () () () 190\n9 Rudolfs Zosars LV () () () () () () 95 (2) 95 (2) 190\n11 Maico Rimmel EE () () () 95 (2) () 85 (5) () () 180\n12 Ula Dainyte LT 85 (5) () () () () () 72,86 (6) () 157,86\n13 Aidas Stoncius LT 21,25 (8) 74,38 (6) () () 56,67 (7) () () () 152,3\n14 Tuomas Hyytiäinen FI () () 100 (1) () () () () () 100\n15 Genner Seiko EE () () () () () 91 (3) () () 91\n16 Mark Eemil Mustonen EE () () () () () 88 (4) () () 88\n17 Jokubas Matijosius LT () () () () () () 85 (5) () 85\n17 Francis Zosars LV () () () () () () () 85 (5) 85\n19 Sabine Sulce LV () 31,88 (10) () () () () 36,43 (9) () 68,31\n20 Vasaris Navickas LT () () () () 14,17 (10) () 24,29 (10) 28,33 (7) 66,79\n21 Pauls Putriskis LV () 63,75 (7) () () () () () () 63,75\n22 Anete Bukovska LV () () () () () () 60,71 (7) () 60,71\n23 Ulvis Krismanis LV () 42,5 (9) () () () () () () 42,5\n24 Ignas Ledzinskas LT () () () () 28,33 (9) () () () 28,33\n25 Luize Estere Engele LV () 10,63 (12) () () () () 12,14 (11) () 22,77\n26 Ralfs Putriskis LV () 21,25 (11) () () () () () () 21,25\n5 best tournaments out of 8 will count for each player. Important – player should always register for the same division during the season. If player is eligible for few divisions, and will choose to play differently in separate tournaments – his/her points will count for the division he was registered.\n1. Player whose biggest score is bigger than other tied players’ wins. If biggest score is equal – second biggest is compared and so on. If all top 5 scores of both players are equal, then\n4. If it’s still a tie – 6th best result tournament is evaluated. Then – 7th, and then – 8th. This is applied only if all players in question have played six, seven and/or eight tournaments.


Kuidas maarata liikme suurused jalale - kas on võimalik suurendada peenise kui seotud teda kaup\nMõlemad otsad on ülespoole kaardu. Seletust illustreerib antud joonis. Harjutused kodus töötamiseks. Kaks mees parandamine tehnikat meditsiiniliselt kontrollitud laiendada peenise pikkus. See võib olla kasutatud erinevaid mõõde kedrid teha teatud üksikute saab üks kõige mugavam üldse korda, saavutades samas suurepärased tulemused. Peenise laienemise esimesse kategooriasse saab nimeks "Peenis seadmed".\nKüsitlused ei lõppenud sellega. Naised olid huvitatud orgasmi kvaliteedist, sõltuvalt suguelundite parameetritest, valu olemasolust seksi ajal kellegagi, kellel on fallose olulised parameetrid. Selgus, et lühiajaliste suhete jaoks on mehe peenise ideaalne suurus 16, 1 cm ja ümbermõõt mitte üle 12, 7 cm. Eksperdid on leidnud, Kuidas maarata liikme suurused jalale mehed on valivamad ja pole parameetritega rahul kui partnerid.\nSee sõltub selle omadustest, kui kiiresti naise erutus suureneb, samuti orgasmi heledusest. Raha tagasi lubadus Kui Sulle mingil põhjusel meie tooted ei meeldi, siis saad neid tagastada originaalpakendis 14 päeva jooksul peale ostu sooritamist.\nHelista meile! All-mountain mäesuusad tuleks valida vahemikus miinus 15 — 20 cm enda pikkusest alla kg sõitjal. Freeride suusad — enda pikkusele, või kuni miinus cm. Freeride suusa klamber asub täpselt suusa keskpaigas. Grand Slalom suusad valida kuni enda pikkused, või natuke lühemad. Naiste ja meeste mäesuuskade pikkuse valikul kehtivad samad reeglid. Jäikuse poolest on meeste mäesuusad naiste omadest üldpildis jäigemad, ning laiema profiiliga.\nKohapeal on meil lai valik, erinevate tehnoloogiatega Elan mäesuuski. Peatumine saab toimuda kahel viisil. Peatumine hüppelt leiab aset, kui mängija lõpetab oma liikumise hüppega ja maandub kahele jalale samal ajal.\nÜlejäänuid on siinkohal nimetatud piiranguks. Mängu normaalaeg koosneb neljast minutilisest veerandajast. Neist kahe esimese vaheaeg on 2 minutit ning kolmanda ja neljanda veerandaja vaheaeg on samuti 2 minutit. Esimest ja teist veerandaega nimetatakse kokkuvõtvalt esimeseks poolajaks ning ülejäänuid teiseks poolajaks. Poolaegade vaheaeg on 15 minutit. Täiendava ajana kasutatakse lisaaegakui normaalaja lõpul on punktiseis viigiline.\nNii normaalajal kui ka lisaajal peatatakse aja lugemine määruste rikkumise ja palli korvi langemise korral. Mängitakse nn seisvat aega. Aeg käivitatakse kohtuniku märguande peale. Jooksvat aega ehk olukorda, kus mänguaeg peatatakse vaid veerandaegade lõpul, FIBA reeglites ei lubata. Võistkonna peatreener esitab mängust osa võtvate mängijate ja treenerite nimed ja numbrid vähemalt 20 minutit enne mängu algust mängu sekretariaadile.\nPunkti eesmärgiks on sekretariaadi töö lihtsustamine, sest kiirustades mängijate nimede protokolli kandmine põhjustab eksitusi. Viimast eriti võõrapäraste nimede puhul. Andmed tuleb küll esitada 20 minutit enne mängu algust, kuid nende allkirjaga kinnitamine võib viibida kuni 10 minutini enne mängu algust.\nAllkiri kantakse mängu protokolli. Praktikas on siiski tavaline, et andmed esitatakse ja kinnitatakse samal ajal. Võistkond, kes ei ole pärast mängu väljakuulutatud algust 15 minuti jooksul kohale jõudnud, loetakse kaotanuks. Võistkonnale arvestatakse loobumiskaotus. Võistkond, kes aja lõppedes ei soorita viset korvile, peab palli loovutama vastasvõistkonnale.\nIga kord kui palli valdav võistkond vahetub, lülitab ta seadme lugema uut 24 sekundi pikkust aega. Ees- ja tagaala lahutab keskjoon. Selle reegli puhul on levinud väärtõlgenduseks arusaam, et reegel kehtib vaid pärast palli audist mängupanekut. Reegli rikkumisel antakse pall vastasele. Vabaviske tegemisel kehtib 5 sekundi piirang 5 sekundi piirang. Viie sekundi piirang on seotud vabavisete, palli audist mängu paneku ja mängija paigal seismise ajalise piiramisega.\nVabavise sooritatakse 5 sekundi jooksul. Aja lugemine algab palli mängijale ulatamisest ja lõpeb palli käest lahkumisega. Mängija, kes hoiab palli kauem kui 5 sekundit, rikub määruseid ja pall antakse vastasele.\nAudi sissevise tuleb sooritada 5 sekundi jooksul.