Tapa ajakirjanduses - Tapa Muuseum\nAvaleht 5 Ajalugu 5 Tapa ajakirjanduses\nAdolf Rohusaar (sünd. 1895, surn. 1974) elas Tapal 11 aastat, 1925 – 1936. 1930. aastatel ilmusid Tapal mitmed kohalikud ajalehed. Kõige kauem anti välja Tapa ja ümbruskonna erapooletut häälekandjat “Tapa Sõnumed”. Esimest korda ilmus leht 17.10.1929, viimast korda 18.03.1935. Lehe asutajaks, toimetajaks ja väljaandjaks oli Adolf Rohusaar, tegevtoimetaja aastatel 1931 – 1932 oli Evald Tiits. Alguses ilmus 4-leheküljeline leht kord nädalas, alates 01.09.1931 aga juba kolm korda nädalas.\nMajandusraskustesse sattunud A. Rohusaar oli sunnitud ajalehe 01.07.1932 üle andma Jakob Loosalule, kes andis seda välja aastatel 1932 – 1934. Edasi olid väljaandjateks E. Soosaar (1934) ja OÜ Trükk (1934 – 1935). Ajalehe toimetus asus nende aastate jooksul mitmes eri paigas: Pikk tnv. 31, Apteegi tnv. 3 ja Jaama tnv. 10.\nAlgul trükiti ajalehte Paides E. Hunti trükikojas, alates 1931 Tallinnas AS-is “Eestimaa Trükikoda”.\n31.10.1926 asutati Adolf Rohusaare eestvedamisel Tapa Eesti Põllumajanduse Selts, mille esimeseks esimeheks teda valiti. Seltsi suuremaid ettevõtmisi oli põllumajandusnäituste korraldamine.\nA. Rohusaar asutas 1925. aastal Tapale aadressil Suurturg 1 müügiühistu “Muna” Tapa osakonna, olles ise selle juhatajaks kuni osakonna sulgemiseni 1928. aastal. Tapa ümbruse taludest osteti kokku kanamune ja vähesel määral ka kodulinde, mis müüdi edasi Tallinna eksportööridele. A. Rohusaarel asus Suurturg 1 majas 1920. aastate lõpul ja 1930. aastate algul kauplus “Talupoeg” ning põllutööriistade ja masinate ladu.\nTeise kohaliku ajalehe “Kaja”, mis ilmus aastatel 1934 – 1935, tegevtoimetajaks oli samuti Adolf Rohusaar.\nKa kuulus talle märtsist 1928 kuni dets. 1934 segakauplus ja ajakirjanduse kontor, ehk peenemalt “Kirjatööde büroo” Tapal, Lai tnv. 8 asunud Jaan Thubergi majas.\nTeistest Tapal ilmunud lehtedest\nTapal ilmus lisaks nendele ajalehtedele veel hulgaliselt teisi lehti.\naastal ilmus 9 ajalehenumbrit „Tapa Uudised“, mille vastutav toimetaja oli samuti Adolf Rohusaar, väljaandja P. Pichelmann. Trükiti Rakvere Ühistrükikojas. Sellest ajalehest saigi hilisem „Tapa Sõnumed“.\naastal ilmus ajaleht „Tapa Teataja“, väljaandja ja vastutav toimetaja oli E. Lageda. Seda lehte ilmuski vaid 3 numbrit.\nÜksainuke number ilmus Tapa linnakodanikkude partei häälekandjat „Walgjõe Waatleja“, väljaandja oli Johan Luuk, vastutav toimetaja Johannes Ruuse ja trükitud sai see leht 1926. aastal Johan Luuki enda trükikojas Tapal.\naastal ilmus ka kaks numbrit Tapa Reaalgümnaasiumi õppurite aegkirja „Algajad“, väljaandjaks oli Tapa Reaalgümnaasium, peatoimetaja H. Rink.\nAastail 1928-1931 ilmus Tapa Garnisoni ajakiri „Häire“, väljaandjaks Tapa Garnison, vastutav toimetaja Paul Villemi. Neid ajakirju anti välja kokku 10, täpsemalt: 1928. aastal numbrid 1 – 4 (nr.1 oli mimeografeeritud); 1929 aastal nr. 5; 1930. aastal numbrid 6 – 8; 1931. aastal numbrid 9 – 10. Trükiti Tallinnas J. Zimmermanni trükikojas.\nErapooletu nädalaleht „Kodu Uudised“ ilmus 1930. aastal kord nädalas. Ka selle lehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Adolf Rohusaar. Leht ilmus Tapal, numbrid 1 – 2 trükiti Tallinnas J. E. Meigase trükikojas, Paides E. Hunt`i trükikojas trükiti numbrid 3 – 12. Rohkem seda lehte välja ei antud.\nSamuti oli Adolf Rohusaar väljaandjaks erapooletule nädalalehele „Meie Kodu Uudis“, mis ilmus 1930-1931 kord nädalas, välja anti 1 number ja numbrid 2 – 7 oli juba Järvamaa ja ümbruskonna erapooletu häälekandja sama ajalehe nimega. Trükiti Paides E. Hunt`i trükikojas.\n1930-1931 aastatel ilmus veel erapooletu Tapa linna ja ümbruse häälekandja „Tapa Sõna“, seda kord nädalas. 1930. aastal anti välja numbrid 1 – 23 ja 1931. aastal vaid üks number. Väljaandja oli H. Pitsahl. Esimesed numbrid 1 – 17 trükiti Tallinnas J. E. Meigase trükikojas, viimased numbrid aga Tallinnas K. Kabanovi trükikojas.\nKa Tapa skautidel ilmus üksainuke number oma suguharu väljaanet, mille nimi oli „Lõke“. Vastutav toimetaja oli J. Baumann ning see ilmus 1933. aastal.\nÜheainsa aastakäigu, lehenumbrid 1 – 7 andis välja erapooletu informatsioonilehena „Tapa Post“ vastutav toimetaja E. Ilves. Leht ilmus kord nädalas aastal 1933. Väljaandja oli A. Tekko, kes trükkis numbrid 1 – 2 ja 6 – 7, numbrid 3 – 5 V. Baumann, tegevtoimetaja nr. 4 juures oli O. Leiten. Viimane, nr. 7 oli Tapa ja Kesk-Eesti erapooletu informatsioonileht. Lehte ilmus kaks esimest numbrit Paides ja viimased Tapal.\nTapa Soomusrongirügemendi trükikoda andis välja kaks numbrit 1.diviisi häälekandjat „Teras“. Need ilmusid 1940. aastal, peatoimetaja oli H. Kängsepp, vastutav toimetaja F. Rannaste. See teadaolev nr. 2 ilmus 10.septembril 10-leheküljelisena 600-s eksemplaris, seega oli see juba okupatsiooniaegne.\nSamuti oli 1. Soomusrongide rügemendi Ohvitseride Kogu poolt 1927. aastal Tapal antud välja trükis „Telefoniasjandus“, mille koostas J. Jalak. Tegemist on masintrükis välja antud 224-leheküljelise teosega, mille trükkis Merejõudude staabi kivitrükk.\nTapa ajalehtedest kirjutavad teised ajalehed\n„Tapa Uudised” läks hingusele. Paar kuud tagasi hakkas Tapal ilmuma üks kord nädalas ajaleht „Tapa Uudised”. Kuigi sellele „ajalehele” juba alguses surma ennustati, suutis ta siiski senini edasi kiratseda. Nüüd on „Tapa Uudised”‘ hingusele läinud. Nagu kuulda, on selle põhjuseks olnud majanduslised raskused ning lahkhelid toimetaja ja wäljaandja wahel.\nTapal ilmuwad Adolf Rohusaare wastutawal toimetusel ajalehed „Kodu Uudised” ja „Tapa Sõnumed”. Nimetatud lehtedes oli läinud aasta lõpul Tapa adwokaadi Peeter Lainewoolu kohta ilmunud terwelt neljal korral laimawaid teateid. P. Lainewool algas Rohusaare wastu ajalehes laimawate teadete awaldamise pärast protsessi ja esitas Rakwere – Paide rahukogule neli kaebust. Asi oli neil päewil Rakwere-Paide rahukogus arutusel ja kohus mõistis Rohusaare kõigis neljas asjas süüdi ning määras talle igas asjas 3 kuud wangistust. Nii tuleb siis Rohusaarel terwe aasta istuda. Peale selle määrati toimetajale weel 400 krooni rahatrahwi ehk maksujõuetusel 4 kuud aresti.\nAjaleht “Tapa Sõnumed” tõid Tapal elutseva adwokaat Peeter Lainewool’i kohta mitmesuguseid laimu sisaldawaid artikleid. Adwokaat Lainewool’i kaebusel on kohus oma otsusega need artiklid waleks ja ebaõigeteks tunnistanud. Asjaolud nimetatud artiklites on waled ja paigutati lehte sihilikult, et adwokaat Lainevooli isikut ja nime mustata. Wabandan adwokaat Lainewooli ees niisuguse teo pärast. Adolf Rohusaar, “Tapa Sõnumed” wastutav toimetaja.\nSiseminister, sisekaitse ülema ülesannetes, pani seisma “Maalehe” ja selle sabade “Võru Maalehe” ja “Tapa Sõnumete” ilmumise. Suletud lehed on ebaõigelt hinnanud valitsuse tegevust ja valitsemise suunda.\nEestiaegses Tapa linnas on ilmunud omal ajal mitu erinevat ajalehte. Teadaolevalt on need olnud “Tapa Sõnumed”, “Tapa Kaja”, “Tapa Sõna”, “Tapa Uudised” ja “Tapa Post”. Sellised nimed siis lehtedel. Muuseumist on aga tõsimeeli küsitud, kas Tapal käisid päriselt ajalehed “Tapa Kommunist” ja “Tapa Edasi”. Siinkohal tuleb see rahvasuus levinud naljanumber küll ümber lükata. Kust aga selline jutt alguse sai, et meil sellised lehed käisid? Sellest kirjutas Rootsis Stockholmis ilmuv eestikeelne ajaleht “Teataja” 24. märtsil 1979. aastal järgmise artikli:\nIseseisvusajal ilmus Tapal ajaleht „Tapa Kaja”, Kui 1. Nõuk. Vene okupatsiooni ajal hakati ajalehtedele andma uusi nimesid – näit. “Postimehele” pandi „Tartu Kommunist”. Ka Tapal pandi selle eeskuju järele ajalehe nimeks „Tapa Kommunist”, millest ilmus aga ainult üks eksemplar. Kuna Tartus praegu ilmub ajaleht „Edasi“, siis mõeldi Tapal, et see peaks ometi olema süütu ja nii ilmuski „Tapa Edasi”. Aga ka ainult üks number.\naastatel ilmus Tapal kaks konkureerivat ajalehte, „Tapa Sõnumed“ ja „Tapa Sõna“. Et tõsta lugejate huvi oma ajalehe vastu, püüdsid nad teineteist üle trumbata kohalike sensatsiooniliste sõnumitega. Nii ilmusidki ühel päeval „Tapa Sõnumete“ toimetusse tudengimütsidega mehed ja teatasid haruldasest taimest. „Tapa Sõnumed“ trükkis selle sõnumi kohe järgmises lehenumbris. Mõne aja pärast kommenteeris teadet aga konkureeriv ajaleht „Tapa Sõna“: “Lugedes selle taime ladinakeelset nime tagurpidi, ei räägi see just kiitvalt selle lehe toimetajast, see on tola Rohusaar!““\nArtikli korjas üles ka „Wõru Teataja“ 7. Oktoobril 1930. aastal, mis tähendab, et meie ajalehe toimetajate koerustükke said lugeda ka kaugema kandi inimesed:\nToimetaja nuhtleb iseennast.\nWist kõik lehelugejad on märganud lehe lõpuosas märkust „Wastutaw toimetaja (see wõi see)”, ning mõnigi on mõtlema jäänud, mis see „wastutaw toimetaja” õieti tähendab, et kelle wõi mille eest ta nii wäga wastutab. Harilikult ikka kuulutatakse, et selle wõi selle tegude ega wõlgade eest ei wastutata. Mõned lihtsameelsed arwawad, et wastutaw toimetaja on niisugune härra, kellel omal peale riiete ja ilmaturikka naise mingit muud liikuwat ega liikumata warandust ega iseseiswat tulu pole, ja kes siis „wastutama” peab, kui leht wõlgadesse satub ehk pankroti teeb. Teised jälle usuwad kindlasti, et see on lehetoimetuses mees, kes kõigi teiste sulemeeste tempude ja wempude eest wastutab ja teise eest istuma peab minema. Niisuguseid „eriarwamisi” on lõpmata palju, kuid ükski neist pole täiesti õige. Sest wastutaw toimetaja on toimetuses ainult kõige moraalsem inimene, – mees, kellel suurim wastutus tunne. Tema on wastutaw lehe ja kogu lugejaskonna moraalse tasapinna eest. Kui wastutaw toimetaja näeb teiste küljes midagi, mis tema arwates just õige wõi hea pole, siis hakkab tal kohe südametunnistus waewama, nii et tingimata kirjutab wõi laseb kirjutada asjast oma lehes. Muidugi tuleb siis wahest ka „oma nahaga” wastutada, kuid see wastutus sünnib juba moraalse wastutustunde arwel, on n. ö. „lisawastutus”. Peawastutus lasub ikka südametunnistusel. Missugune wastutustundega mees peab olema wastutaw toimetaja, selle piltlikumalt selgitamiseks alljärgnew näide:\nPisikeses Tapa linnas loeti warem wõõraid lehti, – „Waba Maad”, „Päewalehte”, „Postimeest” ja isegi „Rahwa Sõna”. Kuid siis ükskord pani Tapale oma enese lehe käima mees, kellel see wõimalik. Enne aga kutsus lehele wastutawa toimetaja. Kodanikud lugesid ja rõõmustasid. Kuni tuli ilmsiks omapärane juhus, nagu neid Tapal palju, – wäljaandja oli salaja lehe maha jätnud ja jalga lasknud! Tapa olekski waimupimedusse jäänud, kui poleks lehel olnud wastutawat toimetajat. Lihtne toimetaja oleks niisugusel enneolemata juhul lihtsalt pea kaotanud wõi hakanud oma palga pärast muretsema, unustades kõik muu, kuid wastutawa toimetajana tundis Tapa lehe toimetaja endal moraalse wastutuse olewat rahwa waimlise ja hingelise tulewiku eest ja südametunnistusest aetud wõttis oma peale ka raske wäljaandmise kohustuse. Pani lehele uue nime ja jatkas rahwaharimist kahekordse koormaga, wäljendades oma rahulolematust endise wäljaandja wastutustundeta teguwiisi pärast waid tagasihoidliku, kuigi õigekirjutuselt pisut keerulise kuulutusega:\nTeadaanne. Teatan sellega, et „Tapa Uudiste” wäljaandja P. Pihelmann juba pikemat aega minule tema elukoht teadmata. Oma ülesandeid, mis ühenduses ajalehe wäljaandmisega, tema ei täitnud. Sarnane ebaloomulikus wõib esile kutsuda majanduslised ja muud wäärnähtused, olin snnnitud nimetatud lehe wastutawa toimetuse maha jätma, ning jätkama Tapa ajalehte samasuguse eduga „Tapa Sõnumete” toimetamisel ja wäljaandmisel.\nKõige austusega Adolf Rohusaar.\nRaskeks karistuseks, suureks häbiks ja hädaks on ausatele Tapa kodanikkudele igasugused „panamad“ ja „Sõnumed“. Waesed tapalased on asetatud otse ilmarahwa naeru ja hirwitamise alla. Ega ei tohi üldse enam omast linnast kuhugi eemale minna, kui ei taha sattuda teiste pilkelauaks. Näidatakse kohe näpuga, et waat, see ongi sealt kuulsalt Tapalt, kus wõrsuwad ohtrasti igasugused „panamad“ ja kus mingisugust paberilipakat, mis täis kirjaoskamata sodi, nimetatakse ajaleheks. Aga wastu waielda ju ka ei saa, tõsi mis tõsi, meid on awalikult blameeritud kõige ilma ees. Kord Rakweres olles tuleb mulle üks tuttaw tänawal juurde ja kukub kohe pragama: „No pagana pihta, kas teid, tapalasi, on weel wähe blameeritud nende „paanamadega“ ja nüüd siis see ka weel!“ „Mis on siis jälle lahti?“ kohkusin. „Ikka see „ajaleht“. See on ühele linnale tõepoolest häbiks. Ei ole tõesti ennem näinud midagi nii waimuwaest, ainukene omapärane sellepoolest siin maakeral. Kas teil Tapal ei leidu tõesti ühtegi kirjaoskajat inimest, kes parandaks „ajalehe“ kõige rumalamadki kirjawead? Algkool teil ju on, eks andke sinna mõne Manni wõi Juku kätte, kes käinud paar talwet koolis, uskuge, tema käest läbikäinult paraneb asi palju.“\nWabandasin, et ma ei ole lugenud seda „ajalehte“ ja ei tea ka selle kohta midagi öelda. „Aga inimene, siis mine kohe ja loe, ning katsu ka selleks midagi teha, et edaspidi teid, tapalasi, enam ei narritaks. Ajaleht on senini olnud ikka teatud koha waimlise elu peegliks, et aga Tapa waimupõld nii söötis oleks, nagu seda wõib otsustada „ajalehe“ järele, on uskumatu.“\nTapale tagasi jõudes, esimene asi, ostsin omale „ajalehe“ wärskeima numbri, et weenduda rakwerelase meelepahas. Tohoh mis see siis on!? Esimesel küljel suurte tähtedega: „Pärnu tänawa weretöö“. Hommikul mu ärasõites polnud sellest weel midagi kuulda. Kas on siis tõesti sündinud mõni julm mõrtsukatöö? Loen loo läbi, mitte midagi ei saa aru. Mõtlen :esimene aprill ei ole, et sarnane nali passiks ajalehe esiküljele. Loen weel korra – karup…, sõnawahetus, pauk õhku, haaw kintsus ja „ohwer“ sammub rõõmsalt wilistades koju. Kuhu jäi siis see weretöö ja kui seda üldse polnud, milleks siis sarnane jube pealkiri süütule, lõbusale loole? Olin sellest loost kuulnud waremgi, ja selle lisandusega, et haawal kintsus ei olnud midagi ühist sõnawahetusega, waid see oli seal olnud waikselt juba mitmendat päewa. Wiskan silma weel ühe-teise „artiklile“ „lehes“ ja hakkabki mulle selguma, et Rakwere sõbral oli tuline õigus. Selle „ajalehega“ tehakse tõesti rumalat nalja. Sirwisin ka weel eelmisi numbreid. Aga tõesti ei leidnud ühtegi pala, millel oleks olnud ka mingi wäärtus. Ja kui abitult pealegi see pahn weel serweeritud! Otse piinlik waadata! Igalt poolt paistab silma kõmutegemise tahe, puudub igasugune asjalikkus. Ja seda trükitakse, raisatakse paberit ja mis weel hullem, wististi ka loetakse. Kas tapalastel tõesti puudub wähemgi arusaamine trükisõna wäärtusest? Sarnaselt, nagu see praeguseni sündinud, edasi arenedes, selle kultuurilise taseme, kõmutegemise tahte ja asjalikkuse puudumise juures loeme järgmiste „Tapa Sõnumete“ numbritest, esiküljel, pealkiri tollipikkuste tähtedega:\n„Enneolematu wargus Tapa turul.“\n„Suurejooneline wäljapressimine Tapa suurkaupmees Arsinalt.“\nEi rahwal ole enam mingit ausust ega ligimese armastust! Selle kurwa asja tõenduseks olgu toodud Tapal neil päewil juhtunud rumal lugu. Suurkaupmees Arsin ja pankrotti jäänud munakaupmees Arusaar jalutasid sõbralikult Pikal tänawal. Äkki küsib Arusaar: lubage mulle üks suits, unustasin oma paberossikarbi koju. Arsin pakub pahaaimamata teisele paberossi. See teeb palitu hõlmad lahti, et otsida tikku, ja ennäe imet, omalgi kaks suitsu, mis paistawad kuue rinnataskust. Kuid ometi noris teiselt. Pärast küll wabandas, et unustanud ära, et omal ka on suitsu, kuid teame juba sarnaseid mehi. Häbi, et inimesed isegi sarnaseid wäiksewäärtusega asju ebaausal teel püüawad omale hankida.\nNeed oleks nii tüübilisemad näited. „Tapa Sõnumetes“ ilmuwad tingimata need kõik ja weel palju, palju teisi sarnaseid. Näidetes püüdsin wõimalikult täpselt kinnipidada „Tapa Sõnumetes“ ainekäsituse wiisist. Lõpmatult silmatorkaw pealkiri, suur ja õpetlik sissejuhatus, asi iseenesest naeruwäärt ja pärast hajub seegi weel ära, nii et üldse ei jää midagi järele. Järeleaimamatu on „Tapa Sõnumete“ keeleline korralagedus, seda ma ei katsugi järele teha. Ja see on siis waimuvara, mida pakutakse Tapa kodanikkudele. Jääks see weel meile omawaheliseks asjaks, siis poleks nii hull, aga mõni üksik eksemplar rändab kahtlemata wäljaspoole Tapat, et seal meid naeruwäärseks teha.


Erakonnad ei soosi ravikindlustuse andmist kõigile Eesti elanikele - Poliitika - Postimees.ee\nErakonnad ei soosi ravikindlustuse andmist kõigile Eesti elanikele\n19. september 2018, 0:14\nEhkki praegune ravikindlustuse süsteem vajab muutmist – sellele ei vaidle vastu ükski riigikogu fraktsiooni esindaja –, ei soosita Praxise mõttekoja soovitust anda kindlustus kõigile Eesti elanikele. Ravikindlustuseta inimesi on Eestis 120 000.\n«Tooksin siin näite: nii mõnigi võib mõelda, et olen eluaeg tööd rabanud ja makse maksnud ning nüüd pannakse mind arstabi saamise osas ühele pulgale naabrimehega, kes pole kümme aastat tööl käinud ega lillegi liigutanud,» tõi üheks eluliseks näiteks riigikogu liige Heljo Pikhof (Sotsiaaldemokraatlik Erakond).\nSamuti võib taoline olukord pärssida sotsiaal- ja tulumaksu laekumist, suurendada ümbrikupalkade maksmist ning vähendada motivatsiooni üldse makse maksta, lisas riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Marika Tuus-Laul (Keskerakond).\nEhkki seni on seadusse sisse toodud 48 erandit (viimati said kevadel tervisekindlustuse nunnad, keda on Eestis alla saja), siis kõigile kindlustuse andmine pole Tuus-Lauli sõnul lahendus. «Eriti kuna teame, et on jätkuvalt palju neidki, kes oma tegelikke tulusid varjavad ja näitavad palka vaid seetõttu, et saadagi ravikindlustust,» lisas ta.\nTuus-Lauli sõnul peaks tervisekindlustus arvesse võtma erineva töölepinguga töötajad ning sotsiaalmaksu laekumist võiks arvestada Praxise väljapakutud 12 kuu jooksul. Sarnasel seisukohal oli ka sotsiaaldemokraat Heljo Pikhof, kelle sõnul on võimalik kiiresti lahendada loovisikute, vabakutseliste ning hooajatööliste ravikindlustuse tagamise probleem, kehtestades neile hajutatud sotsiaalmaksu arvestuse. «Ei ole kuidagi mõistlik, et lavastaja töötab pingsalt mõned kuud, saab selle eest palka ja on seejärel pool aastat ilma ravikindlustuseta. Praegu tagab ravikindlustuse sotsiaalmaksu minimaalne kuumäär – ehk iga kuu peab inimesel olema sissetulek,» tõi Pikhof näiteks.\nRiigikogu Isamaa fraktsiooni liige Tiina Kangro leiab, et Praxise uurimus on pinnapealne ja opereerib vaid lihtsamate statistiliste andmetega, olles parlamendisaadiku sõnul «üsna tüüpilise valmispropagandistliku suunitlusega». «See töö sai vist tellitud siis, kui Jevgeni Ossinovski enne ministrikohalt lahkumist ravikindlustuse tasuta andmise idee välja käis,» märkis Kangro. «Vahel tundub, et tuleviku-Eesti on me unistustes tasuta asjade maa. Hando Runneli sõnadega – mõtelda on mõnus, aga kes tasuta asjad kinni maksab?» sõnas ta.\nKangro meenutas, et hetkel on ettevalimistamisel ka pensionireform, millega osa poliitikuid tahaks siduda pensionid lahti inimeste elu jooksul makstud sotsiaalmaksust. «Kõik saaksid võrdselt vähe, üksnes töötatud aastate alusel. Kui inimesed leiavad, et makse pole siiski mõtet maksta, tähendab see, et ka haigekassasse ja pensionikassasse laekub raha, mida kasutada, vähem. See on täpselt vastupidine tulemus, kui vaja on,» selgitas Kangro. Ta lisas: «See on ju tegelikult liikumine üleüldise vaesuse poole. Lisame siis tasuta bussisõidule ja maksumaksja rahaga ehitatud eluasemele juba ka tasuta toidukorvi kolm korda nädalas – ja olemegi jõudnud Karl Marxi unistuste maale.»\nSarnaselt koalitsioonikaaslastega tõi Kangro välja, et Eestis on mõned sihtgrupid, kelle puhul tuleks kohaldada reegleid paremaks. Kangro tõi näiteks omastehooldajad, teatud juhtudel ka väikelaste emad. «Kui aga mõni terve täiskasvanud inimene ei taha töötada, või ei taha töötasult makse maksta, ei taha ka töötuna arvel olla ega üldse midagi teha, siis ka see õigus peab inimesel vabas maailmas olema. Koos sellega võimalus maksta arstiabi eest ise või kasutada seda miinimummahus, mis kindlustamata isikutele on tagatud,» arutles Kangro.\nSuurima opositsioonierakonna esindaja, riigikogu rahanduskomisjoni liikme Jürgen Ligi (Reformierakond) sõnul kasvab üha enam vajadus «tööjõult maksukoormust ära nihutada», kuid Praxise soovitus loobuda senisest ravikindlustuspõhimõttest on maksumaksjate suhtes ebaõiglane, ümbrikupalkasid soosiv ja jätkusuutmatu. Lahendusena toetab Ligi ideed, et 20-protsendilisest käibemaksust läheks üks protsent haigekassasse, eraldi küsimusena omaosalus ja eraravikindlustus.\nKa rahanduskomisjoni liige Martin Helme (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond) näeb pikkade ravijärjekordade ja ravikindlustuseta elanike probleemi lahendusena inimese isikliku vastutuse suurendamist. Helme sõnul saaks raha puudujääki tervishoius leevendada näiteks sellega, kui tervisekindlustuse süsteemist visataks välja haiglate kapitalikulud, tõstetaks tervisepäevade kulu haigekassast töötukassasse ja soodustataks konkurentsi raviasutuste vahel. Samuti on üks idee võimaldada tööandjatel tasuda vähemalt osaliselt töötaja eratervisekindlustust ilma erisoodustusmaksuta.\n«Kui praegu kasutatakse tervishoiuteenuste osutamiseks 6,7 protsenti SKTst (Euroopas oluliselt rohkem, kuni 10 protsenti) ja oleme ära kasutanud kõik sisemised ressursid ning viinud oma tervishoiusüsteemi ülima kulutõhususeni, siis nii edasi minna ei saa,» sõnas riigikogu sotsiaalkomisjoni aseesimees, Vabaerakonna riigikogu fraktsiooni liige Monika Haukanõmm. Tema sõnul oleks mõistlik minna üle süsteemile, kus tervishoidu rahastatakse lisaks tööjõumaksudele ka riigieelarve vahenditest. Nii peab igale inimesele olema tagatud minimaalne ravikindlustus. Need aga, kelle eest on tasutud ravikindlustusmaks, saavad nn täispaketi, mis on juba personaalse ravikontoga seotud. «Kui minna sellisele süsteemile, jääb inimesel alles huvi maksta makse ilma vigurdamata,» selgitas Haukanõmm.\nPraxise kolm soovitust\nMuuta praeguse sotsiaalmaksu sissemaksu parameetreid. Kui praegu võetakse ravikindlustuse andmisel arvesse eelmisel kuul makstud sotsiaalmaksu, siis selle arvestuse aluseks võiks olla eelmisel 12 kuul makstud sotsiaalmaks. Muudatus puudutaks töövõtu- või käsunduslepinguga töötajaid, aga ka FIEsid ning tagaks ravikindlustuse umbes 4000 inimesele. Kui laiendada nende õigust ravikindlustusele, suureneksid haigekassa kulud tänavu 7 miljonile ja aastaks 2028 kasvaksid kulud 11,3 miljoni võrra.\nParandada inimeste teadlikkust ravikindlustuse taotlemiseks. Muudatus on suunatud hiljuti kolmeaastaseks saanud laste vanematele, keda 2007.–2017. aastani oli 20 000. Praxis soovitab riigil arendada välja teenused, mis aitaks vanematel kas tööle naasta, tööd leida või ravikindlustust taotleda. Näiteks võiks riik saata vanematele enne lapse kolmeaastaseks saamist SMSi või meili, kuidas on neil võimalik endale ravikindlustus saada.\nAsendada praegune süsteem universaalse, kõigile Eesti residentidele kehtiva ravikaitsega. Muudatus puudutaks umbes 120 000 inimest ja aitaks leevendada praeguse ravikindlustussüsteemi haldamise kulukust ja keerukust. See eeldab muudatusi maksusüsteemis, kuna ravikaitse saamine ei sõltuks enam tööjõu maksukoormusest. Ravikindlustuse laienemine tooks haigekassale esimestel aastatel kaasa ligi 80 miljoni eurose lisakulu, mis praegu on kuus protsenti asutuse aastakuludest.\nGalerii ja video: Alli Rutto poeg sai ema passi kätte 1


Töövõtja staatuse määramise test | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 12855\nPaljud tööandjad mõistavad, et seadus eristab töövõtjaid ja töötajaid, kuid nad ei mõista erinevust ega mõista, kuidas seadust töövõtjatele kohaldada, kui nad on pardale tulnud. Töövõtjate nõuetekohane liigitamata jätmine võib aga maksta tööandjatele miljoneid dollareid.\nKas isik töötab teie heaks töövõtjana või on ta töötaja? Kas see on tõesti oluline? Vastus esimesele küsimusele ei ole alati selge, kuid vastus teisele küsimusele on rõhutav „jah!” Paljud tööandjad mõistavad, et seadus eristab töövõtjaid ja töötajaid, kuid nad ei mõista erinevust ega mõista, kuidas kohaldama seadust töövõtjatele, kui nad on pardale tulnud. Töövõtjate nõuetekohane liigitamata jätmine võib aga maksta tööandjatele miljoneid dollareid.\nTöötajad palgatakse otseselt ettevõtte poolt ning nad on ettevõtte raamatupidamises ja dokumentides “töötajatena”. Tööandjad jätavad maksud töötajate palgast ja maksavad nende nimel teatud palgamaksud. Tööandjad peavad samuti andma töötajate hüvitise ja maksma töötajatele töötuskindlustusmakse.\nTöötajal on tavaliselt õigus saada mitmesuguseid hüvitisi, näiteks rühma tervishoid, ja neil on õigus teenida boonuseid ja osaleda 401 (k) plaanides jms. Loomulikult võib sõltuvalt sellest, kas keegi on ajutine, osalise tööajaga või täistööajaga töötaja, saada saadud hüvitiste suurust või taset. Kuid nad on tavaliselt mõne või kõigi jaoks abikõlblikud.\nKuid ükski neist ei kehti töövõtjate kohta. Töövõtjad ei ole palgal. Nad töötavad ise ja vastutavad oma maksude tasumise eest. Nad ei saa tööandja poolt makstavaid hüvitisi ja tööandjad ei maksa nende nimel palgakulusid ega töötuskindlustushüvitisi. Seetõttu on väljakutseks kindlaks määrata, kes on töövõtja ja seejärel säilitab selle staatuse kogu töösuhte vältel.\nKui keegi on ebaõigesti liigitatud töövõtjaks, kui tegelikult tuleks neid pidada töötajaks, on tööandjale olulist kahju ja karistusi. Näiteks võib tööandjaid pidada vastutavaks ületunnitöö, tagasiulatuvate töötajate hüvitiste, erinevate maksude (sealhulgas üksikisiku maksukohustuse), seadusjärgsete karistuste jne eest. Microsoft õppis seda õppetundi ja maksis mitmele miljonile summale mitme selle vastu esitatud klassi hagi tulemusena töövõtjate ja ajutiste töötajate poolt.\nNiisiis, kuidas sa tead, kas inimene on töötaja või töövõtja? Noh, liin ei ole selge. Kuid on mõningaid juhtpõhimõtteid, mida tuleb meeles pidada, mida nimetatakse IRS 20 teguri testiks. Teised föderaal- ja riiklikul tasandil tegutsevad asutused avaldavad ka töövõtja suunised ja on võimalik, et keegi võiks olla üks töövõtja üheks otstarbeks ühe asutuse poolt ja mitte teise poolt. Samuti on olemas ühised õiguse testid, mida mõned kohtud on teatanud. Kuid hea lähtepunkt on IRS 20 teguri testi mõistmine ja rakendamine.\nKokkuvõtteks võib öelda, et töövõtja staatuse peamised küsimused on, et tööandjal ei tohiks olla õigust suunata ega kontrollida tööd või viisi või meetodit, milles seda teostatakse. Heli loogiline? Noh, võib-olla mitte. Kuid mõnede üksikute tegurite vaatamine võib aidata. Näiteks töövõtja:\nsäilitab kaalutlusõiguse selle kohta, kus, millal ja kuidas tööd teha\nvarustab oma tööriistu ja seadmeid\ntäidab tööd, mis nõuab kõrgetasemelist oskust või kogemust\ntegeleb oma enda äritegevusega\nteostab tööd, mis ei ole tööandja tavapärase äritegevuse osa\non kasumi või kahjumi tekkimise risk\nvõib lepingute tegemise ajal teiste jaoks tööle ja tööle kutsuda\npalkab ja maksab oma assistendid ja teised töötajad\nseab oma tunnid\ntavaliselt tegeleb see lühiajaliste ülesannetega\nei saa otseselt tühjendada\nNagu näete, on kõik need elemendid seotud võimalusega kontrollida töötajat ning viisi ja meetodit, milles tööd tehakse. Ükski tegur ei ole määrav. Tegelikult on iga juhtumi puhul mõned tegurid tähtsamad kui teised, sõltuvalt töö liigist, tööandja suurusest, juurdepääsust kvalifitseeritud töötajatele ning tööandja ja töövõtja ressurssidest.\nOn hea mõte kujundada töövõtjate töölevõtmise protsess, mis sisaldab IRS-testi ja muid teie riigis ja tööstuses olulisi teste. Ja see on hea mõte kirjutada selge leping, mis toetab töövõtja staatust. Kasutage töötajaid, kes on koolitatud, et mõista, kuidas liigitada töötajaid ja töövõtjaid võimalike lepingute läbivaatamiseks, ning otsustada, kas ülesanded läbivad juriidiliste testide käigus kogunemise.\nSamuti pidage meeles, et pärast testi rakendamist ja lepingu allkirjastamist ei kao töövõtja staatuse „probleem”. Lepingu sõlmimise ajal võib keegi olla töövõtja, kuid tööandja võib selle alusel, kuidas tööandjat koheldakse, saada kiiresti töötajaks. Seda seetõttu, et koolitamata järelevalveasutused võivad kohelda isikut täpselt nii, nagu nad oleksid töötajad. Töövõtja kaasamine osakondade koosolekutesse ja bürootöödesse (kohapeal ja väljaspool seda), osakonna jaotusnimekirjad, tulemuslikkuse tagasiside andmine ja distsipliini kaasamine, visiitkaartide ja materjalide pakkumine, haldusabi andmine ja boonuste andmine on vaid mõned asjad, mida saab töötaja staatuse märgina.\nTöövõtjat on võimalik säilitada ja seda staatust säilitada, tegemata töövõtjaid ärikultuurist eraldatuks. Kui seate algusest peale ootusi selle kohta, kuidas suhet käitatakse pärast seda, kui töövõtja on pardal, ja te kohtate töövõtjat austusega, siis olete teinud palju, et minimeerida ohtu, et vastutus väärklassifitseerimise eest on vastutav. Ja see on valdkond, kus tööandjad on mõistlikud riskida võimalusega, et töövõtjad ei tunne end täielikult töökohal omaks, vastutades meelerahu eest, et potentsiaalne juriidiline vastutus on minimaalne.\nKonsulteerige oma personaliosakonna ja õigusnõustajaga, et kujundada oma äri jaoks vajalikud protsessid. Ja kui see on tehtud, töötage koos nendega, et kujundada oma juhendajatele koolitust selle küsimusega seotud seaduste ja määruste kohta. Juht, kes mõistab teie töövõtja poliitikat ja kuidas kohelda töövõtjaid, kui nad on pardal, on teie riskijuhtimise programmi oluline osa.


Galerii: Olympic Casino suur Vene uusaastapidu postitantsijate, mustkunsti ja show saatel - Galeriid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nGalerii: Olympic Casino suur Vene uusaastapidu postitantsijate, mustkunsti ja show saatel\nOlympic Casino Olümpias toimus maagiline Vene uusaastapidu koos postitantsumeistritega, eriti lõbusa live-bändiga Venemaalt ja maagilise rahasajuga!\nUusaasta imele panid alguse võluhaldjad Venemaa esimesest «Postitantsu teatrist Trash» – mitmekordsed auhinna omanikud vene-, euroopa- ja maailmameistrivõistlustel postitantsus – JULIA IRININA ja IRINA STORTSHILO (Peterburi) – pööreldes postidel ja tuues sellega külalistele tõelise uue aasta õnne. Tantsijad pakkusid sünkroonis esituse korraga kahel postil, ühendades muusika ja moodsa koreograafia, akrobaatilise tantsu ja artistlikkuse, huumori ja seksuaalsuse.\nÕhtujuhtideks olid Snegurotška (Lumehelbeke) Julia Kuusmets ja lõbus Ded Moroz (Näärivana) Mihhail Vladislavlev, kes naerutasid pisarateni oma vahvate mängude ja mõistatustega. Peterburi külalistelt, ansamblilt «CoolBand», elavas esituses kõlanud igihaljad vene ja aastavahetuse hitid panid ka kõige tagasihoidlikuma külalise tantsupõrandale jalga keerutama ning «Lady Marmelade'i» üllatavalt särav tantsu-show viis ilu ja graatsia maailma.\nLisaks toimusid otse külaliste silme all uusaasta maagilised imed tõelistelt võluritelt Charlekas ja Meelis Kubo! Täpselt keskööl saabus uusaastakingitus – meeletu rahasadu, kus kiiremad said alustada uut aastat oluliselt rikkamana! DJ BELL ja teda täiendanud postitantsu meistrid hoidsid suurimad pidulised tantsupõrandal kuni kella neljani hommikul.\nSee kõik oli kokku imeline pidulik öö, kus toodi külalisteni üllatused, kingitused, fantastiline show ning lume, konfettide ja serpentiinide sadu kui ka maitsev tervitusjook.


1 oz Austraalia Kookaburra hõbemünt 2021 | Tavid - Kuld & Hõbe\nPealeht Hõbe Kingiidee 1 oz Austraalia Kookaburra hõbemünt 2021\n1 oz Austraalia Kookaburra hõbemünt 2021\nTavidil on rõõm pakkuda 1-untsist Austraalia Kookaburra hõbemünti. Omanäoline Kookaburra hõbemünt lummab oma võrratu ilu ja suurepärase ... lugege edasi\nTeie saate 19,47 €\nTavidil on rõõm pakkuda 1-untsist Austraalia Kookaburra hõbemünti. Omanäoline Kookaburra hõbemünt lummab oma võrratu ilu ja suurepärase kvaliteediga, olemata samas ülemäära kallis. Kookaburra hõbemünti hakkas Austraalia riiklik rahapaja Perth Mint välja andma 1990. aastal ning see oli maailma esimene puhtast hõbedast investeerimismünt, mis kujutas looduses üht kauneimat Austraalia lindu – kookaburrat ehk naeru-hiidkalurit.\nHõbedast Kookaburra on Austraalia seaduslik maksevahend ning selle nimiväärtus on 1 Austraalia dollar. Münt sobib eriti hästi just neile investoritele, kes hindavad mündi enam kui 30-aastast ajalugu ning selle väärtuse kasvamist aastate jooksul. Perth Minti kauaaegse partnerina suudab Tavid pakkuda seda säravat hõbemünti turu parima hinnaga sõltumata soovitud kogusest.\nEsiküljel on kujutatud Jody Clarki loodud kuninganna Elizabeth II portreed. Tema Majesteedi kuninganna pilt on müntidel seetõttu, et Austraalia on Ühendkuningriigi Rahvaste Ühenduse liige ning Elizabeth II Austraalia valitsev konstitutsiooniline monarh. Kuninganna pildi kohal on tekst „ELIZABETH II” ja „AUSTRALIA”. Portree all on mündi nimiväärtus 1 dollar ja esikülje kujundaja Ian Rank-Broadley initsiaalid IRB.\n2021. aasta mündi tagaküljel kujutatakse armastatud kookaburrat uurimas puuoksal istudes ümbritsevat maastikku, esiplaanil lehtede ja marjadega puuoks. Linnu kohal on tekst "AUSTRALIAN KOOKABURRA", vasakul Perth Minti tähis P ning all vermimisaasta, kaal ja hõbedaproovi tähistav "9999 SILVER".


| Ashton Kutcher Archives -\nTag "Ashton Kutcher"\nAshton Kutcher purustas vaikuse ja pani üles video\nAshton Kutcher purustas vaikuse. Reedel pani näitleja sotsiaalvõrgustikus chime.in üles ligi neli minutit pika video, milles ta mõtiskleb tõe kui sellise üle ja kutsub üles aususele. Samas ei maini ta sõnagagi abielukriisi, mille tema truudusetus on põhjustanud, vahendab Aftonbladet.\nAshton Kutcher will replace Charlie Sheen on Two and a Half Men. The No Strings Attached actor — who is married to Demi Moore — has been approached to take on the vacancy left when troubled star Charlie was fired\nThe Golden Rasberry galal jagati Kuldseid Vaarikaid\nEile valiti maailma halvimad filmid ja näitlejad The Golden Rasberry-galal ehk lühidalt Kuldse Vaarika galal. Filmimaailma kõige õnnetumad tooted ja esitused selgitatakse traditsiooniliselt vahetult enne Oscareid, vahendab Ohmygossip.com.


paleomagnetic stratigraphy – Termwiki, millions of terms defined by people like you\nHome > Terms > Estonian (ET) > paleomagnetic stratigraphy\nGeoloogiliste kihtide aluseks järelejäänud magnetism vahelduva suunaga korda võrreldes maailma geomagnetic polaarsusega kolonni muude aspektide jada näiteks käitavad säilinud loomastik.\nValdkond/domeen: Music Category: Bands\nKuninganna oli rock bänd, mis loodi 1971 Londonis (Inglismaa). Selle liikmed olid Freddie Mercury (vokaal, klaver), Brian mai (kitarr, vokaal), John ...\nKategooria: Literature 6 20 Terms\nKategooria: Travel 1 2 Terms


Pat Metheny Unity Group (USA) | | Festival Jazzkaar\nPat Metheny Unity Group (USA)\nPühapäev 27. aprill 2014 19:00\n70.- kuni 30.-\nChris Potter, Antonio Sanches, Ben Williams & Giulio Carmassi\nOSTA PILET TICKETPROST!\nKitarrist Pat Metheny on praeguse jazzmuusika üks kuulsamaid ja edukamaid muusikuid, võitnud 20 Grammy auhinda 10-s erinevas kategoorias. Ta on Suur Muusik ilma ühegi kahtlus- või küsimärgita. Tal on seljataga enam kui nelja aastakümne pikkune muusikukarjäär ning erinevalt paljudest teistest oma põlvkonna muusikutest ei vaata Metheny nostalgitsedes üle õla tagasi. Jazz on talle muutuste muusika ning ka tema ise on otsijana püsinud lakkamatus muutumises.\nKitarristi kõrge üleilmne maine põhineb nii isikupärasel virtuoossel mängustiilil kui tema muusikalise keele köitvusel. Esimene tähendab pillivaldamistehnikat ja erilisi voolavaid kõlamustreid, mida väga paljud nooremad muusikud üritavad jäljendada, teine aga on seotud loomingu stilistilise ja žanrilise koostisega.\nVarsti juba kuuekümnene, kuid ikka nooruslike joontega Metheny kuulub kindlalt sellesse generatsiooni, kelle muusikalisi eelistusi vormis lisaks jazzi traditsioonidele ka kasvueas kõikjal ümberringi kõlanud popmuusika. Tema loodud ja mängitud muusikas on üsna vähe svingi õõtset ja bebopi kramplikult rabelevat pulbitsust – rohkem kohtate seal rockmuusikale omaseid lineaarseid liikumisi, selgeid meloodiajooni ja klaar-selget elektrilist kõla. Pluss muidugi mitmesugused eksperimentide valda kuuluvad kõrvalekalded. Kuid Pat Metheny kitarrimängu kuulates ei jää kellelgi vähimatki kahtlust, et tema musitseerimine kuulub jazzmuusikasse.\nPat Metheny sündis 1954. aastal Kansas City äärelinnas. Lapsena õppis ta kitarri ning pälvis juba teismelisena jazzmuusikuna tähelepanu. Laiemalt tuntuks sai tema nimi aga 1970ndate algusaastatel õpingute ajal Berklee kolledžis, kui tollal jazzmuusika üks tuntumaid vibrafonimängijaid Gary Burton noormehe annet tunnustades ta n-ö oma tiiva alla võttis. Metheny on küpsemas eas tunnistanud, et muusikaliselt mõjutas teda tohutult ansambel The Beatles. Kuid samal ajal matkis ta algaja kitarristina Wes Montgomery mängu. Hiljem sai ta eeskuju ja inspiratsiooni Miles Davise, John Coltrane ja Ornette Colemani muusikast. 1980ndatel vaimustus Metheny Brasiilia muusikast. Samuti on teda oluliselt mõjutanud Steve Reich ja Joni Mitchell. Sellest kõigest on ta kokku pannud oma muusika, isikliku väljenduskeele. Pärast 1976. aastal ECM-ile tehtud esimest sooloplaati “Bright Size Life” koos Jaco Pastoriusega moodustas Metheny aasta hiljem oma bändi. Kiiresti kerkis ta üheks populaarsemaks jazzartistiks ning bändi kontserdid olid nii suur publikumagnet, et toimusid 1980ndatel mõnikord isegi staadionitel. Pat Metheny Group müüs miljoneid plaate, mingis kontsertidele miljonitele inimestele ning nautis aastakümnete vältel tohutut menu. Ka 20 Grammy-auhinnast, mis ehivad Pat Metheny saavutustekollektsiooni, on suurem osa saadud Pat Metheny Group’i plaatide eest.\nPat Metheny on muusik lakkamatus liikumises. Iga tema järgmine projekt või ansambel võib tähistada kannapööret. Keegi ei tea, millise suuna ta valib. Ta on teinud plaate, millel ta mängib üksinda kitarri, ta on eksperimenteerinud vabaimprovisaatoritega ja musitseerinud n-ö “vana kooli” meestega. Omanimelise kuulsa grupi kõrval on Metheny näiteks hiljuti teinud mees-nagu-orkester projekti Orchestrion ning süvendanud oma oskusi 48-keelelisel harfilaadsel baritonkitarril.\nUnity Group, millega Pat Metheny tuleb oma pika karjääri jooksul esmakordselt Eestisse, tähistab naasmist jazzmuusika peavoolu ja selle muusika põhiväärtuste juurde. Peaaegu 30 aastat pole Metheny kitarri kõrval kõlanud tenorsaksofoni, mille hääl konkureeriks kitarristiga. Kaasmuusikuna lõi ta küll aeg-ajalt kaasa saksofonistide plaatidel, kuid enda muusikas eelistas teistsugust kõla.\nVastus küsimusele “Miks nüüd?” peituvat nimes “Chris Potter”. Metheny ütleb, et ta on selle saksofonisti musitseerimise suur fänn. Nad kohtusid Antonio Sancheze debüütalbumi salvestamisel. Nüüd mängib ka Sanchez Metheny uues bändis. Kitarristi paelus Potteri mitmetahuline mäng, tema kõla, ideede voog, improviseerimise fantaasiaküllasus. Pat Metheny sõnul on tal oma 40-aastase lavakarjääri vältel vaid üksikuid sarnaseid kogemusi olnud. Näiteks Gary Burtoni või Ornette Colemaniga koos musitseerides. “Ta on üks suurimaid muusikuid, kellega ma olen koos mänginud,” on Metheny öelnud Chris Potteri kohta.\nTrummar Antonio Sanchez on Pat Metheny’ga koos musitseerinud viimased kümmekond aastat. Bassist Ben Williams oli Julliardi muusikakoolis Christian McBride’i õpilane, kui Metheny teda esmakordselt kuulis. Suurepärane muusik ja hea seltsiline, kes pealegi väga hästi klapib trummariga nii inimesena kui muusikas. See on suurepärase rütmigrupi esimene tähtis eeldus. Unity Groupis lööb kaasa ka multiinstrumentalist ja helilooja Giulio Carmassi. Selle koosseisu värske album jõuab müügile veebruaris 2014.\nUnity nime päritolu ulatub Pat Metheny lapsepõlve. Ta kasvas üles Missouris selles piirkonnas, mis on Unity Church’i tekke- ja kodukoht. Kuigi tal endal pole selle kirikuga mingit pistmist, olid tema perel rohkem kui sadakond aastat väga head suhted ühe teise suguseltsiga, kellest said Unity Church’i rajajad. Iga pühapäeval mängis kirikus Unity Band. Metheny isa mängis seal, kui ta oli noor: ja Pat ning tema vend Mike mängisid aastaid hiljem samuti, mis oli huvitav ning meeldejääv kogemus.\n2012. aastal tegi algne Unity Band mõned taasühinemiskontserdid, mis vallandas Pat Metheny’s rea meeldivad mälestusi, mis nüüd kajastuvad tema enda uue ansambli nimes. Ta oli hulk aastaid vanemaks saanut ning sõna “Unity” omandanud tema jaoks palju avarama tähenduse – see on midagi niisugust, millesse mahub kogu maailm. Või kui olla konkreetsem ja taandatum selle tegevuse – muusika – juurde, mille kaudu Pat Metheny suhtleb maailmaga, siis näeb tema Ameerika muusikat kui suurt katelt, milles paljude kultuuride parim osa, muusikad ja kõlad on sajandite vältel kohtunud ning sellest õige huvitava supi keetnud. Ka jazzmuusika on taolise ühinemiste tulemus. Pat Metheny Unity Group olevat selle vaimu manifest. Kitarrist usub, et inimeste ja muusikutena kõnelevad nad helide kaudu just sellest.\nPat Metheny – kitarrid\nGiulio Carmassi – klahvpillid, elektroonika


Ants Antson on läinud - Vaba Eesti Sõna\nAntson oli 1500 meetri distantsi olümpiavõitja, püstitas 3000 meetris maailmarekordi, võitis Euroopa meistrivõistlustel medaleid, tunnistati 1964. aastal maailma parimaks kiiruisutajaks ja Eesti aasta sportlaseks. Ta oli Eesti talispordile tõeline jäämurdja, nagu ütleb vaid mõni päev enne Antsoni surma temast valminud elulooraamat, aga ka intelligentne ja mõnus inimene.\nSügis on lehtede langemise aeg, mis paraku harvendab ka inimeste ridu. Kes aga jäävad, need võitlevad edasi. Kuni võitled, püsib nahk toores, kui annad alla, ei pruugi pidu enam pikk olla. Sestap tuleb au anda näiteks ühele Eesti 80-aastasele spordiõpetajale, kes lubab täie rauaga töötada, kuniks veel hundiratast visata suudab.\nVõitleja, tõsi küll, veel noor, on saarlasest rallimees Ott Tänak. Mees on vastuvaidlematult andekas, kuid mingisugune pidurikene temas puudub, sest ta kipub ikka ja jälle autot lõhkuma ja maailmameistrivõistluste etappe katkestama. Nii juhtus ka Hispaanias Kataloonia rallil, kus M-Spordi Ford Fiestal sõitev Tänak oli igati võrdne praegu maailma valitsevate Volkswagenitega. Eestlane võitis avapäeva üheksast kiiruskatsest kolm, püsis kolmandal kohal, kuid sõitis siis rajapiirdesse, kaotas esiratta ja katkestas jälle.\nNüüd on tulekul selle aasta MM-sarja viimane, mudaralliks kutsutav Walesi etapp. M-Spordi erameeskonnal on vahepeal juba käeulatuses olnud võistkondlik hõbemedal kaugele libisenud, ka pole Tänakul isegi rallivõidu puhul võimalust esikuuikusse tõusta. Küsimus on vaid, kas antakse autolõhkujast eestlasele kalli masina rool järgmiselgi aastal pihku või tuleb tal nii-öelda tootvale tööle (mehaanikuks, automüüjaks vms) siirduda. Walesi ralli treeningul suutis Tänak igatahes oma auto juba üle katuse keerata…\nSpordis on alati kõnekaid arve ja neid pakuks siinkohalgi. Näiteks on 13 eestlast tulnud mõne välisriigi jalgpallimeistriks, neli neist Soome kullale ja viimati sai sellega hakkama Eesti rahvusmeeskonna esiväravavahiks tõusnud Mihkel Aksalu. Tema saavutus on seda tähelepanuväärsem, et Aksalu tuli soomlaste meistriks Seinäjoe kaptenina ja tunnistati Soome liiga parimaks puurivahiks.\nArve korvpallist. Eesti mitme viimase aasta meister Kalev/Cramo mängis Moskvas VTB Ühisliiga raames CSKA-ga ja kaotas suurelt 67:100. Kuivõrd oli tegemist koljati ja kääbuse heitlusega näitab fakt, et Moskva klubis on seitse mängijat, kellest igaühe aastapalk ületab Kalev/Cramo meeskonna (kõigi mängijate ja treenerite, sabade ja sarvede) aasta-eelarvet, mis on miljoni euro kandis.\nAga kolmaski number. Hiljuti tuli 17. korda järjest Eesti kulturismimeistriks Ott Kiivikas. Nüüd valmistub maailmameistrivõistlusteks ja loodab oma voolitud kehaga jõuda MM-il vähemalt finaali, kui mitte medalile. Üks kulturismiga seotud inimene ütles, et ta ei tea ühtki inimest, kes oleks kuulnudki nii pikast karjäärist sel tõsist enesepiitsutamist (julm trenn koos kaalujälgimise ja toidulisanditega dopingu noateral kõndimisega) nõudval spordialal.\nNing lõpuks uudistest, mis Ameerika mandrilt Eesti spordiavalikkuse ette jõudnud. Eesti praegusaja edukamaid ujujaid Ralf Tribuntsov võttis õppepuhkuse, jäi USA-sse endisesse treeningrühma harjutama ja üritab olümpiaks vormi tõusta. Margus Hunt oli küll Cincinnati Bengalsi Bengalsist väljaarvamise äärel, sest polnud sel hooajal vaid võite tunnistava ameerika jalgpalli meeskonna mängupäeva koosseisu ega isegi Bengalsi 53 aktiivmängija sekka kordagi mahtunud. Viimased uudised ütlevad aga, et Hundi töökoht säilis, hundipassi sai hoopis üks ründajatest.\nHäid uudiseid võib tulla novembri lõpus Houstonist. Juba praegu Ameerikas harjutav raskekaalutõstja Mart Seim on elu vormis ning tahab mulluse MM-i neljanda koha paremaks muuta. Plaan on tõugata veerand tonni ning saada kogusummaks 440 kilogrammi.\nLühidalt, 5. november 2015\nTransferFast tõi tagasi kiired pankadevahelised ülekanded


NEGBINOM.DIST - Office'i tugi\nRakenduskoht: Excel for Office 365 Mac-arvuti jaoks ette nähtud Excel for Office 365 Excel 2016 Excel 2013 Excel 2010 Excel 2016 Mac-arvuti jaoks Excel for Mac 2011 Excel Online Excel iPadi jaoks Excel iPhone'i jaoks Excel Androidi tahvelarvutite jaoks Excel Androidi telefonide jaoks Excel Mobile Excel Starter 2010 Rohkem... Vähem\nSelles artiklis kirjeldatakse Microsoft Exceli funktsiooni NEGBINOM.DIST valemisüntaksit ja kasutamist.\nTagastab negatiivse binoomjaotuse: tõenäosuse, et enne järjenumbriga edukate_arv märgitud õnnestumist toimub argumendiga edutute_arv määratud arv ebaõnnestumisi, kui õnnestumiste tõenäosus on edu_tõenäosus.\nSee funktsioon sarnaneb binoomjaotusega, v.a see, et õnnestumiste arv on fikseeritud ja katsete arv on muutuv. Nagu binoomjaotuse puhul, eeldatakse, et katsed on sõltumatud.\nOletagem näiteks, et teil on vaja leida 10 suurepäraste refleksidega inimest ja teate, et kandidaadi sellise omaduse tõenäosus on 0,3. Funktsioon NEGBINOM.DIST arvutab tõenäosuse, et 10 kõlbliku kandidaadi leidmiseks tuleb intervjueerida teatud hulk kõlbmatuid kandidaate.\nFunktsiooni NEGBINOM.DIST süntaksil on järgmised argumendid.\nEdutute_arv – nõutav. Ebaõnnestumiste arv.\nEdukate_arv – nõutav. Õnnestumiste piirarv.\nTõenäosus – nõutav. Õnnestumise tõenäosus.\nKumulatiivsus – nõutav. Loogikaväärtus, mis määrab funktsiooni vormi. Kui kumulatiivsuse argumendi väärtus on TRUE, tagastab funktsioon NEGBINOM.DIST kumulatiivse jaotusfunktsiooni; kui FALSE, tõenäosuse tihedusfunktsiooni.\nArgumentidel edutute_arv ja edukate_arv kärbitakse murdosa.\nKui mõni argumentidest pole arv, tagastab funktsioon NEGBINOM.DIST veaväärtuse #VALUE!\nKui tõenäosus < 0 või etõenäosus > 1, tagastab funktsioon NEGBINOM.DIST veaväärtuse #NUM!\nKui edutute_arv < 0 või edukate_arv < 1, tagastab funktsioon NEGBINOM.DIST veaväärtuse #NUM!\nNegatiivse binoomjaotuse valem on:\nx on edutute_arv, r on edukate_arv ja p on tõenäosus.\nKumulatiivne negatiivne binoomjaotus ülaltoodud argumentidega.\nTõenäosuse negatiivne binoomjaotus ülaltoodud argumentidega.


Teema: Teksti kontrollijaT | LibreOffice\nLibreOffice > Uudised > Teemad > filosoft, kontrollija, speller > Teksti kontrollija\nAvaleht › Foorumid › Teemad Filosofti Spelleri kohta › Teksti kontrollija\nSildistatud: filosoft, kontrollija, speller\nThis topic has 1 vastus, 2 häält, and was last updated 7 years, 9 months tagasi by Sander.\n24.08.2012 kl 11:58 #2086 Reply\nLasime just välja uue eesti keele õigekirjakomplekti (v 3.5), mille koosseisu kuulub ka esimene teksti kontrollija (grammar) prototüüp.\nKui speller kontrollib sõnu ükshaaval, siis teksti kontrollija vaatleb dokumenti tervikuna ja leiab üles lihtsamad punktuatsiooni- ja ka mõned grammatikavead.\nTahaks veelkord rõhutada, et tegu on prototüübiga, mitte tipptasemel grammatikakontrollijaga, nii et palun ärge olge ta vastu liiga karmid.\nTeksti kontrollijat on võimalik muudest komponentidest sõltumatult seadistusest sisse-välja lülitada.\nOotame teie tagasisidet.\n30.08.2012 kl 17:54 #2117 Reply\nUus spelleri versioon on nüüd ka LibreOffice’i leheküljel allalaadimiseks olemas. Igasugune tagasiside ja küsimused on absoluutselt oodatud!\nVastuse saaja: Teksti kontrollija


Meestele: 10 nõuannet, kuidas rääkida oma naisega nii, et ta sind kuulaks - NAISTEKAS\nMeestele: 10 nõuannet, kuidas rääkida oma naisega nii, et ta sind kuulaks\n15.mai 2012 11:00\nIsegi tavaline igapäevane vestlus võib lõppeda tüliga, kui sa elementaarsetest suhtlemisreeglitest kinni ei pea. Loe need reeglid läbi ja jäta meelde — need aitavad sul paremini oma kalli kaasani jõuda!\n1. Ole napisõnaline ja lihtne. Parem on kasutada lühemaid lauseid ning teha jutus pause, et teine saaks öeldule vastata. Kui jutuga edasi minna, kaasates ka muid teemasid, läheb esialgne seisukoht kaotsi. Siis vastab partner ainult viimati kuuldule ning reageerib üsna tõenäoliselt pigem vaieldavale ja provokatiivsele mõtteavaldusele, sest tunneb sundust vastata vaid sellele, mida on tarvis ümber lükata, mitte aga rahumeelsele või vaidlustamist mittevajavale seisukohale.\n2. Tee jutus sageli pause. See annab teisele võimaluse öeldule vastata ja seda kommenteerida. Mõne paari puhul võib juhtuda, et rääkija ei tahagi kuulda, mis teisel öelda on: monoloog on küll hea kaitsestrateegia, kuid ei edenda partnerite lähedast suhet. Hea suhtlus hõlmab harilikult ka vastamisvõimalust.\n3. Ole positiivne. On suur vahe, kas öelda: “Sa õõnestad minu seisukohti pidevalt” (negatiivne ja kritiseeriv) või “Mulle meeldiks, kui sa mind rohkem toetaksid, isegi kui sa alati minuga nõus ei ole” (abipalve). Kaks fraasi kajastavad üht ja sama olukorda, kuid esimene kutsub vaidlema ja end kaitsma, jättes positiivsele vastusele vähe ruumi, teine aga annab võimaluse palve täitmiseks. Negatiivne versioon on tõenäoliselt sama tõene kui positiivne, kuid toob arvatavasti kaasa pika vaidluse, mille käigus lahendust ei leita; positiivne versioon aga võib välja viia teatud edasiliikumiseni ja lahenduse leidmiseni.\n4. Lõpeta jutt alati positiivselt, isegi kui oled varem öelnud midagi negatiivset. See väldib fenomeni, mida me nimetame “sabast hammustamiseks”: keegi on öelnud midagi positiivset ja jätkab seejärel negatiivse kriitikaga. See viib peaaegu alati välja vaidluseni, sest kuulaja reageerib sõnumi viimati kuuldud (negatiivsele) osale. Trikk seisneb selles, et sabast hammustav märkus tuleb ümber pöörata sõnumiks, mis lõpeb positiivselt. Seega selle asemel, et öelda: “Sa pingutad praegu küll, aga sinuga on juba tükk aega olnud raske suhelda” (sabast hammustamine) võiks kosta hoopis : “Sinuga on tükk aega olnud raske suhelda, aga ma näen, et praegu sa tõesti pingutad” (positiivne lõpp). Mõtteavaldust saaks veelgi lihvida, alustades mina-seisukohaga: “Ma olen tükk aega tundnud, et sinuga on raske suhelda, aga ma näen, et praegu sa tõesti pingutad.\n5. Ole täpne. See tähendab, et liiga suurtesse üldistustesse pole vaja laskuda ning vestlus tuleb hoida võimalikult selge. On suur vahe, kas öelda: “Sa halvustad mind teiste juuresolekul alati” või “Ma ärritusin, kui sa mu autojuhtimist kritiseerisid”, samal ajal kui su ema ka autos oli. “Esimene versioon viiks lahkarvamuseni, näiteks: “Ei, sugugi mitte, sa lihtsalt kujutad seda ette”, või “Mis sa sellega öelda tahad, ma suhtun sinusse lugupidavalt”. Teine seisukoht aga annab partnerile vähemalt võimaluse toimunu üle järele mõelda ja püüda järgmine kord sama olukorra tekkides end paremini väljendada.\n6. Selle asemel, et kurta minevikus toimunud asjade üle, soovita viise, kuidas tulevikus teistmoodi käituda. Ette pandud alternatiiv on alati aksepteeritavam kui rahulolematus, mis jätab probleemile lahenduse otsimise puhtalt kuulaja õlgadele. Kuulaja saab alati soovitusega nõustuda või valida vastuettepaneku tegemise, pelk minevikuprobleemidele osutamine aga toob sageli kaasa kaitsva reaktsiooni või eitamise, mille tagajärjeks võib olla surnud seis, kus kumbki partner hoiab kinni seiskohast, et temal on õigus.\n7. Kui sa ei suuda minevikuteemalisi vestlusi vältida, anna partnerile teada, et see ei kesta väga kaua. Näiteks võiks jutuajamisele seada ajalise piiri ja panna kella helisema, et mõlemad teaksid, millal on aeg ebameeldiv jutuajamine lõpetada.\n8. Püsi teema juures ja ära kandu muudesse valdkondadesse. Sageli tekib kiusatus viia vestlus ka muudele erimeelsusi sisaldavatele teemadele. See on peaaegu alati kasutu ning muudab konflikti lahendamise harilikult raskemaks, sest vestlus väljub kontrolli alt ja suundub teistele, hetkeprobleemi mittepuudutavatele küsimustele. Kui teema kohta midagi kasulikku enam öelda ei ole, peaks paar sellest rääkimise lõpetama ja kas teemat muutma või lihtsalt veidi aega omaette olema, kuni meel rahuneb.\n9. Oma partnerist rääkides püüa mitte tegeleda “mõtetelugemisega”. Palju parem on temalt otse küsida, mida ta ühest või teisest asjast arvab, mitte talle öelda, mida ta sinu arvates mõtleb. Kahtlemata on niisugune teguviis üsna ahvatlev, kuid kui sul ei ole õigus, ärritab see partnerit, ning kui sul ongi õigus, asetab see sind võimupositsioonile, kus sul oleks õigupoolest otstarbekam mitte olla.\n10. Püüa alustada kõiki mõtteavaldusi pigem mina- kui sinavormis. Võtmereegel, mida selles staadiumis tuleks meeles pidada: kui alustad sõnavõttu minavormis, ei saa partner öelda, et sa räägid rumalusi või sul pole õigust talle selliseid asju öelda.\nAllikas: “Võit suhteprobleemide üle” Michael Crowe\nSuhtesiim on blogi, mis on mõeldud meestele, kes tahaksid ennast ja oma naist paremini mõista ning elada seeläbi täisväärtuslikumat elu.\nMees, õllekõht tapab su! (30) 14.05.2012\nMina olengi see naine, kellele meeldivad briti poissmehed! (97) 11.05.2012\nViis märki, et oled Omega-isane (55) 10.05.2012\nPere ja Kodu uus kolumnist Rauno Märks: mul on nõrkus lapseootel naiste vastu (25) 04.05.2012\nMeestele: kuidas triiksärki valida ja hooldada? (8) 02.05.2012\nEesti naised uuest valitsusest: inspireeriv on näha meie naisi näitamas teed kogu maailmas (60)\nFOTOD | Minister Liina Kersna kandis täna ametivannet andes üht väga erilist päritolu kleiti (41)


Eesti Hambaarstide LiitUudisedUudisedHaigekassa hambaraviteenuste piirhinnad alates 1.01.2018\nHaigekassa hambaraviteenuste piirhinnad alates 1.01.2018\nEesti Haigekassa nõukogu 15. detsembri 2017. a otsusega nr 30 tehti tervise- ja tööministrile ettepanek esitada Vabariigi Valitsusele ettepanek “Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu” kehtestamiseks jõustumisega 01.01.2018.\nHaigekassa nõukogu otsusega esitati tervise- ja tööministrile taotlus teha Vabariigi Valitsusele ettepanek:\n1) võrdsustada teenuste piirhinnad standardkuludega.\n2) tõsta ortodontia teenuste peatükist hambaravi teenuste peatükki järgmised kohahoidja paigaldamise kompleksselt kasutatavad teenused:\na) „Töömudeli ja jäljendi valmistamine“ (kood 52662);\nb) „Võru koos kinnitamisega“ (kood 52631);\nc) „Elementide jootmine (1 jootekoht)“ (kood 52634);\nd) „Suust mitte-eemaldatava aparaadi korrigeerimine“ (kood 52638);\ne) „Ühe hamba eel- või järeltöötlus elemendi fikseerimisel või eemaldamisel“ (kood 52630).\nMuudatus tehakse arvestades haigekassa ja teenuseosutaja vahelise lepingu vaadet ning eesmärgiga muuta teenuste kasutamine kättesaadavaks hambaarstidele ja rohkemate diagnooside puhul. Seoses nimetatud muudatusega on teenuse „Kohahoidja komplekshind koos paigaldusega“ uus nimetus „Kohahoidja koos paigaldusega“.\n3) lisada tervishoiuteenuste loetellu (hambaravi teenuste peatükki) teenus „Separatsioonikummide asetamine“ (kood 52665) piirhinnaga 13,40 eurot kui osa kohahoidja paigaldamise kompleksselt kasutatavatest teenustest.\n4) muuta teenus „Hambaarsti esmane vastuvõtt“ teenuseks „Hambaarsti vastuvõtt“ (kood 52400), kustutada teenused „Karioloogilise staatuse ja raviplaani koostamine, toitumisharjumuste analüüs ja nõustamine“, „Parodontoloogilise staatuse ja raviplaani koostamine“ ja „Hambaarsti korduv vastuvõtt“ ning lisada teenus „Külastuse baashind (hambaravi)“. Ettepanek tehti, kuna hinnakirja koostamisel oli eeldatud, et igal hambaarsti külastusel kodeeritakse raviarvel vastuvõtu või staatuse määramise teenused, kuid teenusosutajatel oli raske patsientidele selgitada nende teenuste sisu ja raviarvele märkimise eesmärki. Arsti vastuvõttudes sisalduv ajaressurss jaotati täidise asetamise teenustele (52417, 52418, 52419), juureravi teenustele (52429, 52430, 5243, 52432) ja radioloogilistele uuringute intraoraalse hambaülesvõtte teenusele (52405 ja 52406). Muud vastuvõtuga seotud kuluartiklid (baaskandikud, sterilisatsioon ja jäätmekäitlus) lisati uude teenusesse „Külastuse baashind (hambaravi)“, mida saab kasutada kõikide külastuste käigus, v.a juhtudel, kui rakendatakse koodiga 52400 tähistatud tervishoiuteenust (sisaldab vastavaid ressursse), v.a juhtudel kui külastuse käigus teostatakse ainult radioloogilisi uuringuid (konsultatsiooni hambaarsti kabinetis ei toimu, seega ei ole vaja baaskandikuid) ning v.a kirurgia teenuste puhul (sisaldab vastavaid ressursse). Hambaarsti vastuvõtu teenust saab endiselt kasutada juhul, kui teisi hambaravi teenuseid ei ole võimalik rakendada, v.a juhtudel kui külastuse käigus teostatakse lisaks radioloogilisele uuringule ka konsultatsioon. Lisaks muutuvad teenuste hinnad tulenevalt radioloogilise aparatuuri optimaalse kasutaja vähendamisest (väiksemates asutustes ei ole seadmed 8 tundi järjest hõivatud) ja hooldustöötaja ressursi asendamisest õe ressursiga (väiksemas asutuses tegelevad steriliseerimisega õed). Uued teenuste kirjeldused on kirjale lisatud.\n5) asendada teenuste nimetustes sekstant nelja hambaga, kuna sekstandi defineerimisega oli teenuseosutajatel probleeme.\n6) lisada hambaproteesihüvitise piirmäär (260 eurot 3 aasta jooksul) tervishoiuteenuste loetellu. Hüvitise raames lähtutakse endiselt asutuste hinnakirjadest, kuid asutused peavad hüvitise pakkumiseks sõlmima haigekassaga lepingu. Asutustel on kohustus raviarvele märkida hüvitisega seotud visiidi käigus osutatud teenused vastavalt metoodika määruse lisas kehtestatud teenuste loetelule ning teenuste summa kokku.\nTeenuste hinnad alates 1.01.2018:\nKood Teenus Hind\n52400 Hambaarsti vastuvõtt* 27,26\n52404 Hambumusest fotostaatuse koostamine* 11,74\n52405 Intraoraalne hambaülesvõte (digitaalne või filmile)* 10,89\n52406 Ortopantomogramm (digitaalne või filmile)* 12,31\n52407 3D koonuskiir kompuutertomogramm näo-lõualuu piirkonnast 59,55\n52408 Hammaste fluoroteraapia nelja hamba ulatuses 2,86\n52409 Silandi paigaldamine ühele hambale 8,43\n52410 Ühe hamba lihvimine hambumuse korrigeerimiseks või enameloplastika 3,90\n52411 Kohahoidja komplekshind koos paigaldusega 18,92\n52412 Hammaskonna professionaalne puhastamine biokilest* 15,69\n52413 Pinnaanesteesia* 2,74\n52414 Injektsioonanesteesia* 8,71\n52415 Ühe prefabritseeritud juurekanalitihvti fikseerimine jäävhamba juurekanalisse 19,06\n52416 Iga järgneva prefabritseeritud juurekanalitihvti fikseerimine jäävhamba juurekanalisse 15,19\n52417 Ühe pinna täidis* 26,68\n52418 Kahe pinna täidis* 34,08\n52419 Kolme pinna täidis* 39,17\n52420 Ulatuslik mälumispinna või hambakrooni täidismaterjaliga taastamine 34,36\n52421 Hambaköndi taastamine kroonimiseks 27,13\n52422 Direktselt valmistatud ajutise krooni paigaldamine* 24,80\n52423 Prefabritseeritud ajutise krooni paigaldamine 26,82\n52424 Ajutise täidise paigaldamine ühele hambale* 4,03\n52425 Täidismaterjalist ajutise kergsilla valmistamine* 54,86\n52426 Jäävhamba pulbiruumi lae perforatsiooni sulgemine ja alustäidis* 13,38\n52427 Hamba pulbi amputatsioon ja alustäidis* 25,66\n52428 Ravimi asetamine pulbiruumi või hamba devitaliseerimine* 7,08\n52429 Ühe juurekanali avamine ja puhastamine (sh juurdepääsu rajamine ja ravimi asetamine)* 41,32\n52430 Iga järgneva juurekanali avamine ja puhastamine (sh ravimi asetamine)* 22,50\n52431 Ravimivahetus ühes hambas koos kanali(te) instrumenteerimisega 33,57\n52432 Ühe juurekanali täitmine* 43,34\n52433 Iga järgneva juurekanali täitmine* 21,00\n52434 Hambajuure või juuretipu operatiivne resektsioon ja retrograadne täidis 67,57\n52435 Piimahamba pulpektoomia 38,41\n52436 Murdunud juureraviinstrumendi eemaldamine kanalist 52,37\n52437 Vana juuretäidise eemaldamine ühe kanali kohta 41,38\n52438 Hamba köndi/seinte ülesehitus endodontiliseks raviks 27,78\n52439 Juurekanaliseina või pulbiruumi põhja perforatsiooni sulgemine 36,14\n52440 Supragingivaalne kivi eemaldamine nelja hamba ulatuses* 14,96\n52441 Subgingivaalne kivi eemaldamine nelja hamba ulatuses* 22,68\n52442 Igemetasku küretaaž ühe hamba ulatuses* 14,96\n52443 Parodontaalne operatsioon nelja hamba ulatuses 54,76\n52444 Medikamendi aplikatsioon nelja hamba ulatuses 4,09\n52445 Traumajärgne hamba ettevalmistamine, paigaldamine ja lahastamine kuni kolme hamba ulatuses 42,90\n52446 Igemejoone kontureerimine ühe hamba ulatuses 15,52\n52447 Kroonipikenduslõikus ühe hamba ulatuses 31,04\n52448 Gingivoplastika ühe hamba ulatuses 65,65\n52449 Kuni kolme parodontiitse hamba lahastamine 30,56\n52450 Ühe juurega hamba eemaldamine* 35,93\n52451 Mitme juurega hamba eemaldamine* 51,63\n52452 Sügavalt murdunud hamba või purunenud hamba eemaldamine* 59,48\n52453 Hamba või implantaadi eemaldamine osteotoomiaga* 94,89\n52454 Väike kõva- ja pehmete kudede plastika 92,84\n52455 Hamba kirurgiline vabastamine 92,84\n52456 Suu limaskesta lesiooni ekstsisioon ja plastiline korrektsioon 83,58\n52457 Mädakolde avamine ja ravimenetlused* 24,19\n52458 Kirurgilise sekkumisega järelkontroll 16,42\n52459 Traumajärgse haava korrastamine 31,95\n52460 Haava sulgemine õmblustega 16,42\n52461 Alveolaarluu resektsioon 92,84\n52462 Alalõualuu liigesesse ravimi süstimine ja terapeutiline testimine 40,47\n52463 Biopsia pindmistest kudedest 31,95\n52465 Lõualuu regeneratiivne operatsioon nelja hamba ulatuses või periimplantiidi kirurgiline ravi 92,72\n52466 Hamba transplantatsioon 479,70\n52467 Külastuse baashind (hambaravi)* 11,27\n52630 Ühe hamba eel- või järeltöötlus elemendi fikseerimisel või eemaldamisel 2,96\n52631 Võru koos kinnitamisega 15,97\n52632 Kortitsisioon 240,71\n52634 Elementide jootmine (1 jootekoht) 7,87\n52638 Suust mitte-eemaldatava aparaadi korrigeerimine 16,91\n52662 Töömudeli ja jäljendi valmistamine 35,03\n52665 Separatsioonikummide asetamine 13,40


31. okt. 2018–Article– min. reading time\nAlates 1. jaanuarist 2019 muudab Danske Bank pangateenuste hinnakirja.\nPeamised muudatused on seotud elektroonilistes kanalites algatatavate Eesti ja EU-maksete, sh e-arve tasumise ja SMS-teavituse hindadega. Muutuvad ka maksetega seotud lisatasud ja väärtpaberikonto kuuhooldustasud.\nÄriklientidele muutuvad arvelduskonto avamis- ja haldustasud, maksete pakettide kuutasud ning Cash Managementi toodete hinnad.\nHinnakirjast on eemaldatud teenused, mida pank edaspidi ei paku, ning täpsustatud on kasutatavaid mõisteid.\nPalume Teil tutvuda kehtima hakkavate hinnakirjadega:\n•\tPangateenuste hinnakiri äriklientidele\n•\tPangateenuste hinnakiri eraklientidele\nTuletame meelde, et alates 8. detsembrist 2018 lõpetab Danske Bank Privaatpanganduse kliendiprogrammi. Sellest kuupäevast kehtib klientidele tavahinnakiri.\nKui Danske Banki hinnakirja muudatused ei ole Teile kui kliendile vastuvõetavad, on Teil õigus pangaga sõlmitud leping(ud) kohe üles öelda. Selleks tuleks Teil esitada pangale vastav kirjalik lepingu(te) ülesütlemise teade ja täita eelnevalt kõik lepingu(te)st tulenevad kohustused.\nKliendid, kes Danske Bankiga sõlmitud lepingut või lepinguid üles ei ütle, loetakse hinnakirja muudatustega nõustunuks. Neile rakendub 1. jaanuarist 2019 panga hinnakiri uues redaktsioonis.\nLisateavet saate meie kliendiinfo telefonil 6 800 800 (E–R 8.30–17.30).


Scala teab praktilisuse valemit - Proovisõidud - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Proovisõidud » Scala teab praktilisuse valemit\nScala asendab silmapaistmatu Rapidi ja on üks mahukamaid autosid, mida selles klassis pakutakse.\nKui Rapid oli säästule orienteeritud lihtne autoke, mida niinimetatud Golfi-klassiga eriti võrdlema ei kiputud, siis Scala pürib kõrgemale. Kasvanud on telgede vahe ja gabariit, nii et kõikide välismõõtmete poolest on see täitsa klassi tavalisel tasemel ja ületab isegi nimetatud Volkswagenit. Samuti laienes mootori- ja varustuse valik, kuid paraku muutus kopsakamaks ka hind.


www.virumaa.ee - Page 2 of 412 - on Virumaa virulaste hoida\nMaksudebatist pole seni asja saanud…\nAutor Avo | Avaldatud: 20. nov. 2019\nRiigikogu tänasel istungil ei suudetud leida isegi debatile süsteemset lähenemist.\nSeepärast pakun oma muudatusettepanekud maksusüsteemi tulevikuks pensionäri seisukohalt vaadatuna.\nArvan olevat mõistlik, et maksukoormus toetaks edasipüüdlikkust ja jaotuks solidaarsemalt kui seni.\nTervikpilt (st suund) peaks olema ühene – maksuvabade lävendite rakendamisega nihutada põhiline maksukoormus elatustaseme miinimumi saajatest kaugemale, vähendada riiklikku sekkumist ja ümberjaotamist (toetusteks jms) olukorras, kus on võimalik lihtkodanikul lasta oma elu ise korraldada.\nSamas peaks lävendipõhiste maksude haldamine muutuma riigile varasemast märksa lihtsamaks, kui mitte isegi odavamaks. Loe edasi »\nPostitatud rubriiki Info | Kommenteerimine suletud\nTorma raamatukogu 110\nAutor Avo | Avaldatud: 13. nov. 2019\n20.novembril 2019 kell 14 tähistab Torma raamatukogu asutamise 110 aastapäeva.\nAutor Avo | Avaldatud: 7. mai 2008\nTippujuja jaks kulus haiglas rassimisele\n07.05.2008 00:01Ann Hiiemaa, Postimees\nNatalja Hissamutdinova on möödunud kümnendi jooksul rohkem Eesti rekordeid püstitanud kui ükski teine naisujuja. Viimased poolteist aastat on tema treeningud aga vaheldunud 12-tunniste tööpäevadega Ida-Tallinna keskhaiglas.\nEesti kunagine esiujuja Natalja Hissamutdinova sai tänu Ida-Tallinna keskhaigla pakutud soodsale sponsortehingule uue hingamise.\nKardioloogiaosakonnas õena töötav Hissamutdinova meenutab oma elu viimast 18 kuud ja raputab õlgu. Justkui oleks tema keha tabanud külmavärinalaine.\n«Tuttavad küsisid pidevalt: Natalja, mis sinuga juhtunud on – kas oled väsinud? Või, miks sa nii kurb oled? Nad ei tahtnud öelda, et vaata peeglisse, milline sa välja näed!» meenutab 24-aastane Hissamutdinova. «Mul on selle kõige pärast nii kahju. Aeg jookseb. Isegi mitte ei jookse, vaid lendab. Ma ei saa 40 aastat enam ujuda, töötada aga küll.»\nHommikul kella kaheksast tööle läinud 70-kordne Eesti meister lõpetas haiglas tihtipeale õhtul kella kaheksast. Pool tundi hiljem ujus juba Kalevi basseinis, kus tegi vähemalt paaritunnise treeningu. Ja nii päevast päeva.\n«Pärast trenni jalutasin koju. Või mis jalutasin?! Pigem roomasin kuidagi – nii väsinud olin lihtsalt. Panin kõik mured ja pinged vette. Koju jõudes jäin kohe magama ja hommikul hakkas sama ring peale,» pajatab nelja Eesti täiskasvanute ujumisrekordi omanik. «Tööpäevad olid pikad ja tahtsin trennis ka midagi ära teha, aga füüsiliselt oli see võimatu. Vahel hüppasin basseini lihtsalt selleks, et kohal olla. Samas mõistsin, et pean tööl käima, pole valikut. See oli sundkäik.»\nJuba Tallinna meditsiinikooli viimase kursuse kõrvalt tööl käinud Hissamutdinova eluraskused sellega veel ei piirdunud. Olles veebruaris kooli lõpetanud ja ühiselamust välja kolinud, tuli tal hakata ka 12-tunniseid öövalveid tegema. Treener Tiit-Urmas Reiterile ta sellest ei rääkinud – lihtsalt ei julgenud.\n«Paari kuu pärast lobisesin ise kogemata välja. Treeneril oli kahju, aga ta sai minust aru – ma poleks saanud kuidagi teisiti ära elada,» tõdeb Hissamutdinova. «Olin öövalvete ajal väga depressiivne. Kogu aeg tundsin, et külm on. Enesetunne oli pehmelt öeldes kehv.»\nUjumisliidult tal toetust loota polnud – olümpianormi täitnud sportlane saab kvartalis kõigest 10 000 krooni. Pekingi olümpianormatiividest jääb Hissamutdinova praeguse seisuga aga kaugele.\n«Ma ei mäletagi, millal viimati ujumisliidult igakuist toetust sain. A- ja B-normi täitjad saavad toetusega hakkama vaid koos vanematega elades. Mina aga elan üksi ja isegi kui saaksin seda toetust, poleks sellega midagi teha,» mõtiskleb Kohtla-Järvelt pärit piiga.\nVaid ujumisliidu korraldatud laagrites sai ta täielikult oma lemmikalale pühenduda. Paraku ei andnud ka see talle suurt midagi juurde.\n«Laagris hakkasid tulemused järjest paremaks minema. Tagasi Eestisse jõudes pidin aga töötunnid tasa tegema ja nii algas kõik jälle pihta. See oli surnud ring,» sõnab ta mornilt.\nPärast seda hakkasid Hissamutdinovale vägisi pähe tungima ka loobumismõtted.\n«Mul oli hästi palju selliseid hetki. Läksin koju ja ütlesin endale – kõik, ma enam ei suuda. Kurvastasin natuke aega ja siis mõistsin, et lõpetamise jaoks pean ise selleks valmis olema. Mina aga polnud,» meenutab kunagine Eesti esiujuja. «Siis sisendasin endale, et teen täpselt nii palju, kui jõuan, ja naudin seda. Läheb nii hästi kui läheb.»\nNii hästi, kui loota võis, paraku ei läinud. Viimasel pooleteisel aastal jäi ta oma rekorditest kaugele. Ka olümpia B-normatiiv ei ole seni veel alistunud.\nMeenutagem: imelapse staatusesse tõusnud Hissamutdinova püstitas 14-aastaselt 100 meetri rinnulujumises Eesti rekordi. Kolm aastat hiljem langesid samal distantsil ka täiskasvanute rekordid. Nii 100 kui ka 200 meetri rinnuliujumise tippmarke pole keegi suutnud üle lüüa.\nViimane kordaminek oli tal aga 2006. aasta EMil, kui pääses 200 meetri rinnuliujumises poolfinaali.\n«Olümpianormid on pea samad kui minu isiklikud rekordid. Need pole imeajad – juba kaheksa aastat tagasi ujusin kiiremini. Aga siis olin noor ja muresid polnud,» mõtiskleb Hissamutdinova. «Tahan iseendale tõestada, et saan hakkama. Usun, et midagi ületamatut nendes normides pole.»\nLootust jagub: abistav päästerõngas saabus piigale aga sealt, kust ta seda kõige vähem oodata oskas.\n«Haigla juhatuse esimees Ralf Allikvee kutsus mind enda juurde ja tavaliselt kui seda tehakse, siis on ikka midagi halvasti. Aga tema pakkus hoopis toetust,» meenutab Hissamutdinova, kes möödunud nädalal tegi oma viimase 12-tunnise tööpäeva. Nüüd peab ta peaaegu sama suure sissetuleku juures vaid kord nädalas kaheksa tundi töötama. Seda kuni Pekingi olümpiani.\n«Nüüd on mul juba väike hirm, et hakkan ületrenne tegema,» sõnab Hissamutdinova.\n• Sünniaeg: 16.11.1983\n• Saavutused: 2003. Dublini EMi 200 meetrit rinnuli viies koht, kompleks ja rinnuliujumise Eesti rekordid, 2006. EMi 200 meetrit rinnuli 12. koht, 50 meetrit rinnuli 14. koht,2008 Manchesteri lühiraja MMi 200 meetrit rinnuli 20. koht, 70-kordne Eesti meister\nPostitatud rubriiki VE | Kommenteerimine suletud\nAutor Avo | Avaldatud: 3. mai 2008\nEestit tabas prügipalliefekt\nLigi 50 000 osalejaga koristusaktsioonist «Teeme ära 2008» innustunulut või muul ajendil osalesid inimesed ka teistel Eestimaa kordategemise üritustel.\nFoto: Teet Koitjärv\n«Eestit on tabanud nö prügipalliefekt – «Teeme ära 2008» kampaania on ajendanud väga paljusid ka ise oma ümbruskonnas prügikoristamise talguid korraldama,» tunnustas keskkonnaminister Jaanus Tamkivi eestimaalaste hoolivat suhtumist.\n«Nüüd jääb vaid üle seda puhastatud Eestimaad nii ka hoida ja korralikult naabrivalvet teha. See tähendab, et prügiga valesti käituvate inimeste suhtes ei tohi olla ükskõikne,» selgitas Tamkivi.\nMinistri sõnul on prügikultuuri muutmine aeglane nagu suure laeva pööramine, kuid meie kõigi ühisel pingutusel igati võimalik.\nRiigi- ja eramaalt kaardistatud rohkem kui 9000 tonnist prügist on eelkoristuse ja eilse päeva jooksul lipujaamadest läbi käinud prügi kogus tänaseks ligi 6000 tonni, vahendas aktsiooni pressiesindaja.\nRehve on kogutud 59 000. Prügi metsa alt äravedamine jätkub veel lähipäevil, mille tõttu võib see number muutuda.\nKokku rohkem kui 9000 tonnist kaardistatud prügist paikneb eramaadel ligi 3500 tonni. Koristatud prügi pärineb peamiselt riigimaalt.\n«Eramaale said koristajad minna vaid maaomaniku loal – saime suunata koristajaid nendele eramaadele, kelle kohta oli meil info, et nad on võtnud vastu meie ja keskkonnainspektsiooni tehtud personaalse kutse koristada oma maalt prügihunnikud kampaania käigus ära,» selgitas Teeme Ära eestvedaja Rainer Nõlvak.\nKokku koguti eramaadelt hinnanguliselt 500 tonni prügi, kuid paljud koristasid eile ka omal käel.\nKampaania korraldajatele teadaolevalt on lisaks nendele arvudele toimunud eelnevatel nädalatel ja ka 3. mail mitmel pool Eestis nii omavalitsuste kui erinevate seltside ja ühingute organiseeritud koristustöid.\nÜle Eesti tegeles prügi transpordiga päeva tipphetkel 48 prügipressautot, 60 multiliftautot ja lisaks veel 41 muud sõidukit.\nÜle Eesti oli laiali paigutatud ligi 150 suurt konteinerit (8-30 kuupmeetrit).\nKoristuspäeval saatis «Teeme ära 2008» meeskond omavalitsustesse laiali 200 000 prügikotti.\nÜle Eesti oli töös tavapärasest kaks korda rohkem keskkonnainspektsiooni inspektoreid, kes kogusid koristustööde käigus avastatud asitõendeid prahistajate kohta.\nVabatahtlike poolt koristatud prügi transportimine esimestesse kogumispunktidesse – lipujaamadesse, toimus vabatahtlike haagisetiimide abil. 207 lipujaamast toimetatakse press- ja konteinerautodega prügi edasi 17 vahelattu, kust prügi liigub lähinädalatel 6 sorteerimisjaama üle Eesti.rügi sorteerimine, käitlemine ja ladestamine toimub vastavalt prügilatega tehtud varasematele kokkulepetele kuni mai lõpuni. Eesmärk on suunata kuni 80 protsenti korjatud prügist taaskasutusse.\nKoristuspäeva hommikuks oli kodulehel oleva registreerimissüsteemi ja vallakoordinaatorite kaudu oma osalemisest märku andnud 38 979 eestimaalast.\nLisaks neile tuli koristuspäeva hommikul kogunemispaikadesse hulgaliselt inimesi, kes otsustasid talgulistega viimasel hetkel liituda. Kokku osales 3. mai prügikoristustalgutel hinnanguliselt vähemalt 50 000 vabatahtlikku.\nPrügi noppisid ka jaapanlased ja prantslased\n4. mai 2008 17:36\nEilsetel koristustalgutel osales peale eestlaste veel ka soomlasi, rootslasi ja leedulasi, aga ka prantslasi, sakslasi, ameeriklasi, jaapanlasi ja hiinlasi.\nÜle Eesti kaardistati 10 656 prügikohta, teatasid korraldajad.\nKoristuspäeval osalenud vabatahtlikke oli ametlikult registreerunuid 38 979 inimest, kokku osales 3. mail umbes 50 000 inimest.\nValdadesse saadeti laiali 200 000 prügikotti. Koos tegutses rohkem kui 40 erinevat jäätmekäitlejat ja vedajat.\nHinnanguliselt sõitsid treilerid kokku 50 000 kilomeetrit, prügiautod 20 000 kilomeetrit.\nTeeme Ära info- ja logistikakeskus tegi tipptunnil 118 kõnet.\nKokku pandi püsti 207 lipujaama, 17 vaheladestusjaama, 6 sorteerimisjaama.\nPrügi transpordiga tegeles, 48 prügipressautot, 60 multilift autot, 1000 haagist ja muud sõidukit.\nÜle Eesti oli prügi kogumiseks paigutatud laiali 84 suurt konteinerit (8-40 m3)\n3. maiks oli Teeme Ära toimkond kasvanud 415-liikmeliseks, lisaks 207 lipujaama ülemat.\nKoristustalgutel osales arvatust rohkem inimesi\nLaupäeval koristab prügi ligi 40 000 inimest 02.05.2008\n“Teeme ära” kampaania eel on metsadesse palju prügi veetud 30.04.2008\nETV24 03.05.2008 12:09\n“Teeme ära” koristustalgutest võttis täna osa arvatust palju rohkem inimesi ja ka kokku kogutud prügikogused osutusid plaanitud 10 000 tonnist suuremaks.\nMõnel pool kogunes metsa plaanitust rohkem inimesi, kuid paraku mitte ühtlaselt üle kogu Eesti, seetõttu kujunes paljudel tööpäev plaanitust lühemaks, osal aga pikemaks, vahendas “Aktuaalne kaamera”\nEsimesena sai töödega valmis lipujaam Tootsi vallas Pärnumaal, teatas “Teeme ära” toimkond.\n207 lipujaamast koondatakse nädalavahetuse jooksul prügi kokku 17 vaheladestusjaama, kust edasi liigub prügi kuude sorteerimisjaama.\nKuna prügikogused on kujunenud oodatust palju suuremaks, on “Teeme ära” meeskonnal Eesti rahvale üleskutse ka homseks. Logistikatoimkonna liige Siim Toomik ütles, et transport on neil olemas, kuid puudu on inimesi, kes pürgi autode peale laeks. “Kui kellelgi on võimalik, siis palun võtke oma piirkonna koordinaatoritega ühendust ja tulge homme appi laadima. Abikäsi oleks kõvasti vaja.”\nHarjumaal tuli prügikoristusaktsiooni käigus päevavalgele viis surnukeha. Põhja politseiprefektuuri mõrvarühma juhi Priit Pärkna sõnul oli tegemist skelettidega, mistõttu on nende vanust, surma põhjust ja aega veel vara öelda.\nJõelähtmel, Neeme teel avastasid vabatahtlikud lõhkekehale sarnaneva objekti. Kohale tulnud eridemineerijad tegid kindlaks, et tegemist ei olnud siiski lõhkekehaga.\nVabatahtlikud leidsid koristustööde käigus prügi hulgast ka mitmeid prügi päritolu kohta valgust heitvaid dokumente. Koos koristajatega olid igas maakonnas väljas ka Keskkonnainspektsiooni inspektorid, kes on leitud andmete põhjal algatanud mitmeid väärteomenetlusi.\nVirumaa tähtpäevi mais.\n1938. aastal sai JÕHVI alevist linn, täieõiguslik liige Eesti 33 linna seas.\n1948. aastal avati esimene sõjajärgne ühiskondlik hoone Jõhvis Ehitajate Klubi, hilisem Jõhvi Teatrimaja. Praegu kõrgub selles kohas kaubandus- ja administratiivkeskus „Tsentraal”\n1938. aastal sündis ajakirjanik Salme ARR, ajalehe „Leninlik Lipp” asetoimetaja. Suri 13.11.1994.a.\n1848. aastal sündis Pilistveres Peeter Põld, kes töötas Puru küla kooliõpetajana aastail 1875-1912. Suri 1919. aastal.\n1558. aastal langes Liivi sõja ajal Narva venelaste kätte.\n1893. aastal sündis Iisaku vallas II liigi 3. järgu Vabadusristi kavaler Rudolf Terno. Surmaaeg teadmata.\n1913. aastal sündis Maidla vallas puusepast soomepoiss Enn Karm, suri Soomes 1975. aastal.\n1933. aastal avati peale põhjalikku remonti Jõhvi jalgpalliväljak. Selle puhul korraldati jalgpallivõistlus Kukruse Hariduseseltsi ja Jõhvi „Kalju” meeskondade vahel. Võõrustajad olid heatahtlikud ja kinkisid 5:2 võidu Kukrusele.\n1983. aastal oli Jõhvi pargi suveaias rahvatantsupidu, kus esines 15 rühma Arvad Salupere taktikepi all.\n1993. aastal algasid toonase „Virula” kino ees, Valges saalis ja Linnavalitsuse hoones Kohtla-Järve I äripäevad, mis kestsid kaks päeva.\nOli Jõhvis ministeeriumikoolis näitus-müük kooli heaks. Oma panuse andsid Võrnu, Vasavere ja Võide laulukoorid ning Puru ja Pagari pasunakoorid.\nNarva kodanik M. Tasane sai Eestimaa kubernerihärralt loa Jõhvi Eesti ja Vene raamatukaupluse asutamiseks.\n1908. aastal sündis Toila külas metsasarve ja tšellomängija ja õppejõud Mart Paemurru, Suri Tallinnas 06.11.1972. aastal.\nPostitatud rubriiki Tähtpäevi | Kommenteerimine suletud\nAlgasid Irboska kindluse rekonstrueerimistööd\nVenemaal Pihkva oblastis algasid Irboska kindluse rekonstrueerimistööd, mille käigus on kavas taastada osa kindluse müüridest.\nKunagi Eesti Vabariigile kuulunud alal asunud Irboska kindluses rekonstrueerimistöödeks on tänavu Venemaa riigieelarvest eraldatud 10 miljonit rubla (ligi 4 miljonit Eesti krooni), teatas Pskovskaja Lenta Novosti.\nNikolai värav Irboska kindluses.\nTänavu on kavas taastada osa kindluse müüride see osa, mis jääb Lukovka torni ja Nikolai väravate vahele.\nTöid teevad Pihkva restauraatorid.\nIrboska linnuse asutasid 7.-13. sajandil slaavlased-krivitšid. Vanim, läänemeresoome asustus aga pärineb ligikaudu III aastatuhandest eKr. Tänapäeval kuulub linnus Irboska riiklikule kindlus-muuseumile.\nVE: Tiigrihüppe tagamaadest\nIlves tänas e-Eesti eest oma kooliõpetajat\nHiljuti USAd väisanud president Toomas Hendrik Ilves pidas ühele kohalikule väljaandele intervjuud andes hea sõnaga meeles oma kunagist matemaatikaõpetajat, kellelt saadud esimesed IT-alased teadmised aitasid tal hiljem Eestis koole arvutiseerida.\n«See, et Eesti on praegu üks kõige internetiseeritu-matest riikidest, on paljuski seotud proua Cummingsi programmeerimistundidega,» ütles president väljaandele Northjersey.com Washingtonis Eesti saatkonnas intervjuud andes.\nPraeguseks pensionil olev Leonia keskkooli matemaatikaõpetaja Christine Cummings meenutab Eesti riigipead siiani hea sõnaga. Ilves olevat olnud eriti tugev ajaloos ja keeltes ning osanud suurepäraselt kõnesid pidada.\nPresident võttis Leonias õppides osa neli aastat kestnud eksperimentaalsest matemaatikaprogrammist, mis muu hulgas hõlmas ka programmeerimist.\nProgramm keskendus toonaste algsete arvutite abil analüütilisele mõtlemisele ning probleemide lahendamisele.\n«Sain aru, et mu riik vajab inimesi, kes oskaksid arvuteid kasutada. Olin koolide arvutiseerimise ettepaneku autor ning aastaks 1997 olid need kõik juba online ’i läinud,» meenutas Ilves.\nIlves on oma arvutialaseid teadmisi kasutanud ka kohtumisel USA president George W. Bushiga, kes teda selle eest pärast mullu juunis toimunud vestlust ka kiitis.\n«Õppisin, et küberrünnakud muudavad haavatavateks meid kõiki. Tahaksin sind tänada, et selgitasid ohtusid, mis ei puuduta ainult sinu riiki, vaid ka minu ja teiste omasid,» sõnas Bush toona.\nHeinz Valk: Eesti riik edutagu vene eliiti\nEPLOnline, 24. aprill 2008\nMida võiksime öelda pronksikriisi kohta nüüd, aasta hiljem? Aastaga oleme targemaks saanud ehk indiviidide tasandil, kuid Eesti ühiskond tervikuna pole küll targemaks saanud.\nLiiga suur on nende eestlaste hulk, kes ei taha tunnistada ajalootõde, et venelased võitsid Teise maailmasõja, ja liiga suur on nende venelaste hulk, kes ei tunnista, et Eesti natsidest vabastamine muutus järgmiseks okupatsiooniks. See ja veel mitmed teised olulised küsimused on kahe rahvusrühma vahel kokku leppimata ja ega siin peale pideva selgitamise ja vähemuse suurema kaasamise muud rohtu pole.\nMeid aitaks, kui panustaksime rohkem siinsele vene haritlaskonnale. Oleks hoopis teine asi, kui Nõukogude okupatsiooni tunnistaksid ja sellest räägiksid vene intelligendid. Praegu on neid näha vähem, kui vähemuse hulka arvestades neid peaks olema. Vene kogukonda pole tekkinud arukaid liidreid, kes võiksid juhirolli võtta, selliseid, kes poleks Vladimir Lebedevi ja Dmitri Klenski sugused radikaalid.\nSiin on lahenduse võti eestlaste käes. Vene poliitikuid on Eesti erakondades ja see on igati kiiduväärt, aga nad ei paista välja ja neid ei edutata. Kuigi venekeelsed moodustavad elanikkonnast kolmandiku, on nende esindatus avalikus elus marginaalne. See esindatus ei tarvitse olla proportsionaalne nende arvuga, kuid ta peaks olema piisav, et tekitada tunnet, et neid arvestatakse. Vene liidreid peaksid edutama ja nähtavaks tegema kõik erakonnad, nagu ka avalikus teenistuses peaks olema rohkem vene päritolu spetsialiste. Neid on näha ehk Tallinna linnas ja mujal kohaliku võimu teostamise juures, kuid riigi-võimu tasandil on neid väga vähe märgata. Miks me ei näe näiteks vene rahvusest ministeeriumi kantslereid? See on hädavajalik tegemata töö.\nEi ole teise sordi inimesed\nTuleb purustada müüt, nagu peetaks siinseid venelasi teise sordi inimesteks, ja tuleb näidata, et ka nemad otsustavad. Muidu püsib ja juurdub arusaam, et siin riigis eestlased otsustavad ja venelased täidavad. Kui nende liidreid on näha meedias ja neid saab tajuda otsuste tegemise juures, siis lisab see Eesti venelastele positiivset enesetunnet. Peame ometi mõistma, et nad on siin ja jäävad siia. Isegi kui aja jooksul sulandumise tõttu venekeelsete osakaal praeguselt kolmandikult väheneb, pole näha, et see langeks alla veerandi, mis on ometi väga arvestatav elanike rühm.\nOn kuulda olnud väiteid, et pronksiöö näitas venekeelse vähemuse integratsiooni läbikukkumist. Mina arvan, et ei saa läbi kukkuda see, mida pole olnudki, või õigemini see, mis on olnud rohkem paberil ja rahvastikuministri aruannetes. Kui venelane töötab eestlaste firmas, pole see veel lõimimine. Kahe rahvusrühma lõimimine toimib isikute tasandil, näiteks korteriühistutes, aga sellise sulandumise taga pole mingit riigivõimu teadlikku tööd. Nüüd, aasta pärast pronksiööd, pole ma küll veel näinud, et selles vallas oleks midagi märkimisväärset toimunud. Pigem näeme, et valitsusliit on tundnud mõnu suurtest toetusprotsentidest nagu Tenerife plaaÏil ja elanud usus, et see iseenesest probleemid ravib. Kui selleks märkimisväärseks mitte lugeda keeleinspektsiooni, kes vene rahvusest õpetajatele riigikeele mittevaldamise pärast trahve kirjutab. Ma ei usu küll, et need õpetajad seetõttu Eesti riigile tänulikud oleksid.\nVenekeelset ETV-d on lubatud suure suuga, kuid siiani pole sellest praktikas suurt kuulda olnud. Ometi oleks vajadus sellise kanali järele ülisuur. Sellise kanali sisu tuleks koostada vene hinge eripärasid arvestades. Inimesi, kes seda suudaksid, on Eestis piisavalt. Lihtsalt üks ühele tõlgitud eestikeelse kanali sisu vahendamine pole piisav. Tegemist peaks olema programmiga, mis oleks vene elanikkonda köitev, mitte et see omandab manitsussõnu lugeva propagandakanali maine. Igal juhul peaks see olema pigem konteksti tajuvate kultuuriinimeste kui poliitikute ja ametnike mõju all. Alles siis, kui programm on muutunud köitvaks, on selle kaudu võimalik auditooriumini tilgutada teatud poliitilisi väärtusi ja põhimõtteid.\nPraegu seisnevad lõimimispingutused valdavalt eesti keele õppes, aga keeleõpe ei tee iseenesest veel kedagi lojaalseks sellele riigile. Tuletame meelde kas või iseennast Nõukogude ajast – enamik eestlasi oskas vene keelt, aga kas see tegi meid lojaalseks? Ei teinud. Olen ise noorpõlves elanud Koplis kõrvuti venelastega, kes oskasid eesti keelt väga vähe, kuid olid sellest hoolimata truud sõdadevahelise perioodi Eesti Vabariigile. Uusmigrantidega nad aga ühtsust ei tundnud – sisserännanud olid sovetskije, kelle peale vaadati halvasti. Tuleb meelde tuletada roomlaste ütlust “Ubi bene, ibi patria” – kus on hea olla, seal on kodumaa. Ühiskonna heaolu, vastastikune arusaam, töö ja võimalus osaleda kodanikuühendustes – need kõik mõjutavad pikapeale hoiakuid positiivselt.\nNüüd, aasta hiljem, võime öelda, et kirgi kütnud pronks-sõduri kuju eemaldamine oli paratamatu. Kui ta ka enne oli hauatähis, siis aja jooksul tekkis talle hoopis teine sümbolväärtus. Muidu oleks viimase aasta jooksul selle ümber mõlema poole äärmuslaste ässitustegevus jätkunud. Ikka oleks see jäänud tüli lõõmamise paigaks, kus oleksid pidevalt kohtunud vähe mõtlevad rahvuslased nagu Tiit Madisson ja impeeriumimeelsed venelased. See tants oleks toimunud igal aastal ja seepärast oli selline operatsioon tagantjärele vaadates vajalik. Kuid nendest sündmustest tuleb kaugemale vaadata.\nRiik pole seda aastat ära kasutanud. Selleks et integratsioon ka tegelikult toimiks, on riigivõimul vaja partnerit, ja selleks saab olla siinne vene eliit, mida Eesti riik saab ise luua, kujundada ja edutada.\nPolitsei: ärge laske end nädalavahetusel konflikti kiskuda\nAutor Avo | Avaldatud: 23. apr. 2008\nMulluste aprillisündmuste aegu konfiskeeris politsei mitmeid pesapallikurikaid.\nPõhja prefektuur kutsub inimesi eeloleval nädalavahetusel, aprillirahutuste aastapäeval üles säilitama kainet meelt ja mitte laskma end võimalikel provokaatoritel konflikti kiskuda.\nPõhja prefektuuri korrakaitseosakonna juhi ülemkomissar Kristian Jaani sõnul töötab politsei eeloleval nädalavahetusel Tallinnas toimuvate avalike koosolekute tõttu sellises valmisolekus, mis võimaldab tagada inimeste turvalisuse ja avaliku korra.\n«Politsei soovitab kõigil säilitada kainet meelt ning mitte lasta pahatahtlikult meelestatud inimestel end konflikti tekitamiseks ära kasutada ega pahandustesse kiskuda,» ütles Jaani BNSile.\nTema sõnul on politsei valmis selleks, et avalikel koosolekutel võib osa inimesi lasta end kaasa kiskuda probleemidesse, millest endale aru ei anta.\n«Politsei reageerib kindlasti kõikidele rikkumistele ning iga juhtumi puhul otsustatakse sobiv taktika,» lisas ülemkomissar.\nTema sõnul on äärmiselt oluline, et nädalavahetusel toimuvate avalike koosolekute korraldajad mõistaksid oma vastutust ning annaksid endale aru oma tegude võimalikest tagajärgedest.\nVenemeelse liikumise Öine Vahtkond liidrid on kinnitanud, et neil on kindlasti kavas aprillisündmuste aastapäeva tähistada.\nEsmalt ütles Öise Vahtkonna esindaja Aleksandr Korobov, et miiting võiks toimuda Tallinnas Hirvepargis. Kui politsei selle ära keelas, kinnitas Korobov, et meeleavaldus toimub Vene kultuurikeskuse kõrval pargis.\nTallinna linnavalitsus on registreerinud 26. ja 27. aprilliks juba mitu üritust linna nii-öelda tundlikesse paikadesse. Neil päevil toimuvad riigikogu ees, Kaarli puiesteel, rahvusraamatukogu ees, Kaarli kiriku Tõnismäe-poolsel küljel ja Vabaduse väljaku naabruses Harjumäel üritused, kus tutvustatakse näiteks sportlikke eluviise, kutsutakse loobuma suitsetamisest ning toetatakse prügikoristuskampaaniat «Teeme ära 2008».\nÜritusi on kavas hommikust hilisõhtuni.\nMullu 26. ja 27. aprillil vallandas Tallinnas Tõnismäelt punasõdurite mälestusmärgi teisaldamine pealinnas ja mitmes Ida-Virumaa linnas ulatuslikud rahutused.\nPolitseipeadirektor Raivo Aeg tunnistas tänavu jaanuari lõpus, et korrakaitsjatel oli piisavalt ressurssi kaitsmaks Tallinna kesklinna, kuid probleem oli liiga optimistlikus ohuhinnangus.\nAeg tunnistas siis, et inimeste sedavõrd suur vastuhakk tuli korrakaitsjatele ootamatult ning Tõnismäega piirnevate tänavate kaitsmiseks polnud korrakaitsjad piisavalt ette valmistatud.\n«Oleks meil olnud piisavalt teavet, et rahvas on valmistunud linnatänavatel mässama ja vandaalitsema, oleks loomulikult olnud politseil piisavalt ressurssi selle ärahoidmiseks,» lisas Aeg.\nFOTOD | Saaremaal põles taluhoone lausleegiga 26. mai 2022\nFOTO | Mustamäel langesid raskeveoki tõttu maha trolliliinid, liiklus oli häiritud 26. mai 2022\nHoidke võsukestel silma peal: Laagris üritas pedofiil last koduukse eest endaga kaasa vedada 26. mai 2022\nVIDEO | Vene saatkond kiusas sõjavastaseid piketeerijaid valju venekeelse muusikaga: vastas paiknev kohvik pöördus politsei poole 26. mai 2022\nTerviseamet teavitas haiglaid ahvirõugete Eestisse jõudmise ohust. Tellitakse nii ravimeid kui vaktsiine 26. mai 2022\nVIDEO | Kaja Kallas leiab, et lastetoetuste arutelus on fookus paigast ära: probleemkohad on hoopis mujal 26. mai 2022\n"Lõpetage need ähvardused." Suurbritannia võimalik taganemine Põhja-Iiri leppest seab ohtu riigi kaubandussuhted EL-i ja USA-ga 26. mai 2022\nKaitseminister jäi NATO väidetava kokkuleppe osas kidakeelseks 26. mai 2022


Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt (Pm 1939) – Vikitekstid\nEesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt (Pm 1939)\nPealkiri: Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt\nAllikas: Postimees 29.09.1939\nLühikirjeldus: Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt nagu see oli avaldatud tollases Postimehes. Pakti originaalteksti koos salajase lisaprotokolliga vaata artiklist Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt.\n1 Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt\n1.1 Artikkel 1.\n1.2 Artikkel 2.\n1.3 Artikkel 3.\n1.4 Artikkel 4.\n1.5 Artikkel 5.\n1.6 Artikkel 6.\n1.7 Artikkel 7.\nEesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt[muuda]\npidasid vajalikuks sõlmida endi vahel järgnev vastastikuse abistamise pakt ja määrasid seks oma volinikeks: Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidium — rahvakomissaride nõukogu esimehe ja väliskomissar Molotovi. Eesti Vabariigi President — välisminister Selteri, kes leppisid kokku alljärgnevas:\nMõlemad lepinguosalised kohustuvad teineteisele osutama igasugust vastastikust abi, selle hulgas ka sõjalist, otsese kalleletungi või kallaletungiähvarduse korral mõne Euroopa suurriigi poolt lepinguosalise Balti mere merepiiridele või nende maapiride läbi Läti territooriumi, samuti artikkel 3. mainitud baasidele.\nNõukogude Liit kohustub Eesti sõjaväele andma abi relvade ja teiste sõjamaterjalidega soodustatud tingimustel.\nEesti Vabariik kindlustab Nõukogude Liidule õiguse omada Eesti saartel Saaremaal ja Hiiumaal ja Paldiski linnas baase sõjalaevastikule ja teatav arv lennuvälju lennuväele rendi alusel sobiva hinnaga. Baaside ja lennuväljade täpsed kohad eraldatakse ja nende piirid määratakse vastastikusel kokkuleppel.\nMerebaaside ja lennuväljade kaitsmise huvides on Nõukogude Liidul õigus baaside ja lennuväljade alla määratud sektoreis pidada oma arvl täpselt piiratud arvul Nõukogude maa- ja õhujõude, milliste maksimaalne arv määratakse kindlaks erileppega.\nMõlemad lepinguosalised kohustuvad mitte sõlmima mingisuguseid liite ja mitte osa võtma koalitsioonidest, mis on sihitud ühe lepinguosalise vastu.\nSektorid, mis on määratud baaside ja lennuväljade (artikkel 3) alla, jäävad Eesti Vabariigi territooriumiks.\nKäesolev pakt hakkab kehtima ratifitseerimiskirjade vahetamisega. See vahetus teostub Tallinnas 6 päeva kestel käesoleva pakti allakirjutamise päevast arvates.\nKäesolev pakt on kehtiv 10 aastat, kusjuures juhul, kui üks lepinguosalistest ei pea vajalikuks käesolevat pakti üles ütelda aasta enne tähtaja lõppu, tema kestus pikeneb automaatselt järgnevaks 5 aastaks.\nKäesolev pakt on kokku seatud kahes algtekstis, eesti ja vene keeles, Moskvas 28. semptembril 1939.a.\nAlla kirjutanud V. M. Molotov. K. Selter.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Eesti_Vabariigi_ja_NSV_Liidu_vaheline_vastastikuse_abistamise_pakt_(Pm_1939)&oldid=24022"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:23, 26. juuni 2014.


Owasso Other Christian Churches in Owasso, OK\nHome » Oklahoma Other Christian Churches » Other Christian Churches in Owasso, OK\nLocal Results for Other Christian Churches in Owasso, Oklahoma\nBrowse below to find top rated Other Christian Churches in Owasso, Oklahoma. Search hundreds of Oklahoma Other Christian Churches in our directory of Places of Worship in Owasso, Oklahoma on ChamberofCommerce.com.\nNew Heights Church of Christ\n106 N Main St owasso, ok 74055 (918) 274-1725\n10100 N Garnett Rd owasso, ok 74055 (918) 272-9551\n201 N Main St owasso, ok 74055 (918) 376-9900


Summer day - 2019. 1. hónap\n2019. január 28. - octaviar\nChina abroad network on September 7, in accordance on the Australian "sing tao daily" noted, many people termed it "dolphin island", for several Chinese folks, the Australian province of kunming tourism city Tangalooma (Tangalooma) is easier to differentiate than Brisbane. In accordance to tourism…\n2019. január 22. - octaviar\nWaitomo Glowworm Express: Auckland Return Would you like a complimentary hotel pickup or Drop-off? Take a full-day tour to the fascinating Waitomo Glowworm Caves in the Central North Island. A vast variety of special Hong Kong day tour are available for visitors to explore the city in 24/…


Uudised – Tallinn International Horse Show\nTallinn International Horse Show toimub 2022. a sügisel juba 19. korda ning toob Tallinna taas kaks maailmakarika etappi – takistussõidus ja koolisõidus. Toimumisajaks on planeeritud 30.september – 2. oktoober 2022. Piletid on müügil Piletikeskus.ee lehel.\nTallinn International Horse Show 2021 piletid nüüd müügil!\nTallinn International Horse Show korraldusmeeskond on täis lootust, et 2021. a sügisel saab meie ratsaspordi tähtsündmus jälle toimuda. Info piletite ja esialgse programmi kohta leiate lehelt Piletid ja Programm. Piletid on müügil Piletikeskuses.\nTulenevalt Vabariigi Valitsuse uuest korraldusest, kontrollime Tallinn International Horse Show külastajate nakkusohutust. Turvaliseks võistluse nautimiseks palume teil kaasa võtta oma COVID-19 digitõend, mida Saku Suuralli sisenemisel esitada. Sisse pääsevad vaid COVID-19 vastu vaktsineeritud ja/või läbipõdenud või viimase 72 tunni jooksul negatiivse PCR testi või kuni 48 tundi enne antigeen-RTD testi teinud inimesed. Tõendit tuleb esitada alates 18. eluaastast. Erinevate tõendite kohta saab täpsemalt lugeda veebilehelt kriis.ee.\nPalume kõikidelt meie külalistelt mõistvat suhtumist ja loodame heale koostööle!\nSave the date: Tallinn International Horse Show 2021\nTallinn International Horse Show loodab jätkuda 2021. a sügisel juba 18. korda ning tuua Tallinnasse jälle kaks maailmakarika etappi – takistussõidus ja koolisõidus. Toimumisajaks on planeeritud 1.-3. oktoober 2021.\nPane kuupäevad kalendrisse kirja ja jälgi meie uudiseid piltetite müügiletuleku kohta!\nKõik 2020. a horse show’le ostetud piletid kehtivad automaatselt ka 2021. a toimuval Tallinn International Horse Show’l. Need, kes soovivad ostetud piletite eest raha tagasi saada, peavad saatma kirja piletid@piletikeskus.ee hiljemalt 30. juunil 2020. Täpsem info piletite osas saadetakse piletiostjatele e-mailile.\nTallinn International Horse Show toimub jälle 1.-3. oktoobrini 2021.\nMillal küll lõpeb eestlaste teise koha needus – küsisid kindlasti paljud pühapäeva õhtul, kui kuulutati välja takistussõidu MK-etapi võitjad. Võit oli lähedal ja jälle napsas selle endale Läti sportlane, seekord Laura Penele. Meie noorema põlvkonna ratsanikud Paul-Richard Argus ja Kullo Kender on tänavu jõudsalt Rein Pillile ja co-le kandadele astunud ning loodame nendelt lähiajal veelgi häid tulemusi.\nKa koolisõidufännid said rõõmustada Dina Ellermanni hea tulemuse üle koolisõidu MK-etapil. Kuigi seekord jäi ka siin meile võit tulemata, on Dina ja Donna alles oma grand prix’i teekonna alguses ning nende parimad sõidud on veel ees.\nKohtumiseni Saku Suurhallis 2020!\nNii et kohtumiseni 4.-6. oktoobril 2019!\nSündmuse uudistega saad kursis olla Facebooki lehe kaudu.\n6.-8. oktoober 2017 oli see ajalooline nädalavahetus, kui toimus Tallinn International Horse Show juubelisündmus.\nKokku tehti nende kolme päeva jooksul 633 starti, võistlusklassides osales kokku 253 hobust 170 ratsanikku 11 riigist. Saku Suurhalli külastas ca 12 000 pealvaatajat ja kõik see sai teoks tänu 40 toetajale ja koostööpartnerile.\nTakistussõidu MK-etapi võitja Michal Kazmierczak hobusel Stakorado. Foto: Magnus Järve