Teosed on esitatud fragmentidena. Pildi suurendamiseks, detailide ja hinna vaatamiseks ning pildi ostmiseks v�i broneerimiseks kliki pildil.Virge J�ekaldaS�ndinud 24.04.1963\n1981–1988 Eesti Kunstiakadeemia graafika eriala\n1992 Eesti Kunstnike Liit (EKL)\n1992 Eesti Vabagraafikute Ühendus\n2011 “Vesi”, Munkadetagune torn, Tallinn 2011 Eesti Panga galerii, Tallinn 2010 Mart Lepa kollektsioon ja „Tõus ja mõõn”, Eesti Kontserdi galerii, Tallinn\n2010 Kunstiakna galerii, Tallinn 2010 “Tõus ja mõõn”, Kunstikeskus.ee 24h galerii\n2009 “Hingeaed”, Dalarna kunstimuuseum, Falun, Rootsi\n2009 „Tõus ja mõõn”, Viinistu kunstimuuseumi tünnidegalerii\n2008 “Hingeaed”, Riigikogu näitusesaal, Tallinn 2007 “Paradiisiaed” SEB Ühispanga galerii, Tallinn\n2007–2008 “Talveaed”, Kuku klubi, Tallinn\n2007 “Introductions”, Davidson Gallery, Seattle, USA\n2006 “Lumm II”, Eesti Põlevkivi galerii, Jõhvi\n2006 “Salaaed”, V Evora graafikafestival, St Vicents kirik, Portugal\n2006 “Metsik aed II”, Eesti Suursaatkond Helsingis, Soome\n2005 “Metsik aed”, Jõhvi Kunstikooli galerii\n2005 “Tuiked”, Viru Kultuurikeskus, galerii Kunst & Disain, Tallinn\n2004 “Minu aed”, Hotell Grand, Viljandi\n2004 “Vaikus”, Ungari Instituut, Tallinn\n2004 “Metsik aed”, Eesti Kultuuri Instituut, Stockholmi Eesti maja, Rootsi\n2004 “Minu aed”, Eesti Suursaatkond, Berliin, Saksamaa\n2003 “Lumm”, Haus Galerii, Tallinn\n2003 “Puudutus”, Kunstikeskus.ee 24h galerii\n2002 “Hingus”, Galerii-G, Tallinn\n2001 Kuopio Linnaraamatukogu galerii, Soome\n2000 Kankaanpää Kunstikooli galerii, Kankaanpää, Soome\n2000 Café Anglais’ galerii, Tallinn\n2000 Katariinan Kamari, Niemisjärvi, Soome\n2000 Hotell Olümpia galerii, Tallinn\n1998 Rapla Raamatukogu galerii\n1998 Hotell Olümpia galerii, Tallinn\n1998 Rakvere Galerii\n1998 “Ülestähendused, mahasalgamised”, Tartu Kunstimaja\n1998 Kastellaanimaja galerii, Tallinn\n1997 Lillepaviljon, Tallinn\n1997 Eesti Energia, Tallinn\n1997 Hämeenlinna Raamatukogu, Soome\n1997 Eesti Maja, New York, USA\n1996 Fincken Gallery, Bergen, Norra\n1996 Kiviõli Kunstikool 1996 Loqo galerii, Jyväskylä, Soome\n1995 TKK galerii, Jyväskylä, Soome\n1995 Kiviõli Kunstikool 1992 Draakoni galerii, Tallinn\n1990 Katariinan Kamari, Niemisjärvi, Soome\nRAHVUSVAHELISED NÄITUSED (VALIK)\n2012 Prints Tokyo 2012, Jaapan\n2011 III Guanlani graafikatriennaal, Hiina\n2009 VII Liege kaasaegse graafika biennaal, Belgia 2009 II Guanlani graafikabiennaal, Hiina 2009 VI Bitola graafikatriennaal, Makedoonia 2009 Graafikatriennaal “Yozo Hamaguchi 100”, Jaapan 2009 XV Varna graafikatriennaal, Bulgaaria 2009 Osten Drawing Gallery, Skopje, Makedoonia\n2009 Joonistustriennaal “Manu Propria”, Tallinn\n2008 Rahvusvaheline graafikanäitus, Minsk, Valgevene\n2007 Guanlani graafikatriennaal, Hiina\n2007 IV Rahvusvaheline gravüüribiennaal Douro 2007, Alijo, Portugal\n2007 IX Caixanova graafikabiennaal, Ourense, Vigo, Ferrol, Lugo, A Estrada, Hispaania\n2007 “Lilla Europa”, Hallsberg-Örebro, Rootsi 2007 Uurali graafikatriennaal, Ufaa, Venemaa\n2007 Aomori graafikatriennaal, Jaapan\n2007 Rahvusvaheline graafikanäitus Tokyo 2007, Jaapan\n2007 Ida-Euroopa graafika näitus Seouli graafikabiennaalil, Korea\n2006 VIII Small Engraving, Salon Carbunari, Florean Museum, Rumeenia\n2006 V Egiptuse graafikatriennaal, Giza, Alexandria, Kairo, Egiptus\n2006 V Bitola graafikatriennaal, Makedoonia\n2006 Krakovi graafikatriennaal, Poola\n2006 V Toruni rahvusvaheline graafikatriennaal “Colour in Graphic Art”, Poola\n2006 “Lilla Europa”, Hallsberg-Örebro, Rootsi\n2005 VIII Caixanova graafikabiennaal, Ourense, Vigo, Ferrol, Lugo, A Estrada, Hispaania\n2005 IV Tokyo väikegraafika triennaal, Jaapan\n2005 VII Uzhice kuivnõelagraafika biennaal, Serbia ja Montenegro\n2005 “Lilla Europa”, Hallsberg-Örebro, Rootsi\n2005 XIII Varna graafikabiennaal, Bulgaaria\n2004 “Eurographic Moscow 2004”, Moodsa kunsti muuseum, Venemaa\n2004 “Lilla Europa 2004”, Hallsberg-Örebro, Rootsi\n2004 IV Evora graafikabiennaal, Portugal\n2004 I Graafikabiennaal, Ceara, Brasiilia\n2004 “Eurographic Lipsk”, Saksamaa\n2003 IV Toruni rahvusvaheline graafikatriennaal “Colour in Graphic Art”, Poola 2003 „Intergrafia”, World Award Winners, Niepolomice, Poola\n2003 IV Egiptuse graafikatriennaal, Giza, Alexandria, Egiptus\n2003 Frans Masereel Centre, Kasterlee, Belgia\n2003 I Art Catering at Knjaz Estate, Podgorica, Montenegro\n2003 IV Bitola graafikatriennaal, Makedoonia\n2002 Frans Masereel Centre, Kasterlee, Belgia\n2002 III Sofia väikegraafika triennaal, Bulgaaria\n2002 "Lilla Europa 2002", Hallsberg-Örebro, Rootsi\n2002 XIII Frecheni graafikatriennaal, Saksamaa\n2002 “Virtualite/Realite”, Charleroi, Belgia\n2002 A.D.A.F.A. III väikegraafika näitus, Cremona, Itaalia\n2002 “Printmaking in Europe: Trends and Perspectives”, Neapoly, Thessaloniki, Kreeka\n2002 VII Caixanova graafikabiennaal, Ourense, Hispaania 2002 III Tokyo väikegraafika triennaal, Jaapan\n2002 „Living Faces 2001+1”, Suzaka Hanga muuseum, Nagano, Jaapan\n2002 I Velesi rahvusvaheline väikegraafika biennaal, Macedonia\n2001 Graafikafestival, Hallsberg, Örebro, Norrköping, Hästholmen, Enköping, Malmö, Rootsi\n2001 III Tama väikegraafika triennaal, Tokyo, Jaapan\n2001 “Messagers de la Terre”, Ephemere Galerie, Montigny le Tilleul, Belgia\n2001 “Print Art Fair”, Bremen, Saksamaa\n2001 „Living Faces”, Communica galerii, Niigata galerii, Tokyo, Jaapan\n2000 IV Briti rahvusvaheline väikegraafika näitus "Relativities", Bristol, Suurbritannia\n2000 I Biennaal "Lilla Europa 2000”, Hallsberg-Örebro, Rootsi\n2000 Väikegraafika biennaal, Gorny Milanovac, Jugoslaavia\n2000 Frans Masereeli Keskuse näitus, Gordes, Prantsusmaa\n2000 “Frans Masereel Authors”, La Locle, Šveits\n2000 III Raciborzi graafikabiennaal, Poola\n2000 VI Baltimaade graafikabiennaal “Kaliningrad-Königsberg”, Venemaa\n1999 Belgradi graafikabiennaal, Jugoslaavia\n1999 X Väikegraafika triennaal, Lodz, Poola\n1999 Krakowi graafikatriennaal, Rio de Janeiro, Brasiilia\n1999, 2002 IX, X Biennaal INTERBIFEP, Tuzla, Bosnia ja Hertsegoviina\n1998 Krakowi graafikatriennaal, Nürnberg, Saksamaa\n1998 Tallinna graafikatriennaali näitus, Washington DC, USA\n1998 Ljubljana Agart Print Festival, Sloveenia\n1998 II Praha graafikatriennaal "Labyrinth", Tšehhi\n1998 Kanagawa graafikatriennaal, Jaapan\n1997 Krakowi graafikatriennaal, Poola\n1997 Bitola graafikatriennaal, Makedoonia\n1997 XXII Ljubljana graafikabiennaal, Sloveenia\n1997 II Kairo graafikatriennaal, Egiptus\n1997 Edmontoni graafikasümpoosion "Sightlines", Kanada\n1997 IX Varna graafikatriennaal, Bulgaaria\n1997 Krakowi graafikabiennaali näitus "Mostra Rio Gravura", Rio de Janeiro, Brasiilia\n1997, 1999, 2001 IV, V, VI Kuivnõelagraafika biennaal, Uzhice, Jugoslaavia\n1996, 1998, 2000 Lodzi graafikabiennaal, Poola\n1995 Tokyo väikegraafika triennaal, Jaapan\n1995 Bhopali graafikabiennaal, India\n1995 Lahti väikegraafika triennaal, Soome\n1995 VIII Varna graafikabiennaal, Bulgaaria\n1993 "Baltic Prints", Falun, Rootsi\n1993 Riia väikegraafika triennaal, Läti\n1989–2001 VIII, IX, X, XI, XII Tallinna graafikatriennaal\n2011 Jõulugraafika, Mart Lepa kollektsioon, Tallinna Keskraamatukogu\n2011 Miniprint Tallinn 2011, Napa galerii, Rovaniemi, Soome\n2011 “Mida saab teha valge värviga”, galerii Vaal, Tallinn\n2011 E. Wiiralti kunstiauhinna näitus, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn\n2011 Miniprint Tallinn 2011, Vabaduse galerii, Tallinn\n2010 In-Graafika festival, Endla teatri näitusesaal, Pärnu\n2010 “Printed Matter from Estonia”, EXPO 2010 Eesti paviljoni näitusesaal, Šanghai, Hiina 2009 In-Graafika festival, Endla teatri näitusesaal, Pärnu\n2009 “Manu Propria”, Impact-6 graafikakonverents, Bristoli Ülikool, Suurbritannia 2009 Galerii Melnikow, Heidelberg, Saksamaa\n2009 Galerii Bengelsträter, Düsseldorf, Saksamaa\n2009 „Kiss the Print”, In-Graafika festival, Pärnu\n2008 EV 90: Eesti graafika – IMPACT, Riia väliskunsti muuseum, Läti 2008 Eesti graafika, Szegedi Ülikooli galerii, Ungari\n2008 Eesti graafika, Debreceni kultuurikeskus, Ungari 2008 “Baltic Artists”, Cite Internationale des Arts, Pariis, Prantsusmaa\n2008 Pidulik kunstisuvi, Viinistu kunstimuuseum 2008 ”Kirg ja Valu”, Mart Lepa ja Rene Kuulmanni kollektsioon, Tartu Kunstimuuseum\n2008 ”Graafika lummus”, Mart Lepa ja Rene Kuulmanni kollektsioon, Eesti Kontserdi galerii, Tallinn 2007 E. Wiiralti kunstiauhinna näitus, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn\n2007 EKL aastanäitus ”Elamise kunst”, Tallinna Kunstihoone\n2007 IMPACT, Eesti graafika, Rotermanni Soolaladu, Tallinn 2007 ”Kohanemised”, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn 2007 ”Kohanemised”, Eesti Suursaatkond Moskvas, Venemaa\n2007 ”Graafika lummus”, Mart Lepa ja Rene Kuulmani kollektsioon, Eesti Kontserdi galerii, Tallinn 2007 “Global Artists Movement”, Toyoda galerii, Jaapan\n2006 Graafika aastanäitus “Ekstaas”– Hommage à Herman Talvik, Tartu Kunstimaja\n2006 “Improvisatsioon”, Tallinna joonistustriennaal, Tallinna Kunstihoone\n2006 Eesti graafika, Lendava muuseum, Sloveenia\n2006 “Kammerkunsti suvi”, Pärnu mudaravila galerii\n2006 “Kagu=Kaakko=SO”, Galerii Joella, Turu, Soome\n2006 “Tühi ruum”, Berchtoldvilla, Salzburg, Austria\n2005 EKL aastanäitus “Identiteedid”, Tallinna Kunstihoone\n2005 Valik näituselt “Identiteedid”, Narva kunstigalerii\n2004 In-Graafika festival, Pärnu\n2004 E. Wiiralti kunstiauhinna näitus, Tallinn\n2004 Eesti graafika, Retretti Kunstimuuseum, Soome\n2004 Eesti graafika, Eesti Suursaatkond, Moskva, Venemaa\n2004 Eesti graafika, Pihkva galerii, Venemaa\n2004 Eesti graafika, Dedovitši galerii, Venemaa\n2004 “Inga, Virge, Kelli”, Vivian Napp Galerii, Tallinn\n2004 “Inga, Loit, Maie, Virge”, Eesti Maja, Stockholm, Rootsi\n2004 “Inga, Loit, Maie, Virge”, Högdaleni galerii, Stockholm, Rootsi\n2003 Eesti graafika, Lemon Street Gallery, Dublin, Iirimaa\n2003 Eesti graafika, Eesti Suursaatkond, Kopenhaagen, Taani\n2002 Joonistuste näitus, Tallinna Kunstihoone\n2002 Eesti graafika, Allinna galerii, Riihimäki, Soome\n2002 Eesti väikegraafika, Catthorpe Manor, Inglismaa\n2002 Eesti väikegraafika, Eesti Maja, London, Inglismaa\n2001 Hotell Radisson SAS galerii, Tallinn\n2001 E. Wiiralti preemianäitus, Tallinn\n2001 Kunstisuvi, Pärnu Linnagalerii\n2001 “YDI”, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn\n2001 “Musta Joutsen”, Ahjo, Joensuu Kunstimuuseum, Soome\n2000 Eesti graafika, Eesti Suursaatkond, Washington DC, USA\n2000 Hotell Radisson SAS galerii, Tallinn\n2000 Kunstisuvi, Pärnu\n2000 “Taju 99”, Hyvinkää Kunstimuuseum, Soome\n2000 “eesti.graafika.2000.fu”, Tartu\n2000 “Linnapilt”, Tallinna Raekoda\n2000 “20 graafikut Eestist”, Kavaleridze galerii, Kiiev, Ukraina\n2000 Eesti kunst, Suurbritannia Esindus, Tallinn\n2000 “Hansaliinid”, Tallinn-Helsingi\n1999 Eesti kunst, Suurbritannia Esindus, Tallinn\n1999 Hotell Olümpia galerii, Tallinn\n1999 Kunstisuvi, Kuressaare ja Paide\n1999 “Taju 99”, Hyvinkää Kunstimuuseum, Soome\n1999 “Eesti graafika 1999 / Sinu peidetud elu”, Tallinna Kunstihoone\n1998 “Eduard Wiiralt 100”, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn\n1998 Kunstisuvi, Pärnu ja Haapsalu\n1998 “Akt”, La Galerie Passage, Tallinn\n1998 “YDI-grupp”, Pärnu\n1998 Eesti kunst, Suurbritannia Esindus, Tallinn\n1998 Eesti kunst, Randersi Kunstimuuseum, Taani\n1998 Eesti kunst, Galerii Melnikow, Heidelberg-Mannheim, Saksamaa\n1997 Penrith Regional Gallery ja The Lewers Be Quest, Austraalia\n1997 “10 kunstnikku Tallinnast”, Varkauden Taidemuseo, Soome\n1997 “Myötätuuleen III”, Kerava Kunstimuuseum, Soome\n1997 Kunstisuvi, Pärnu\n1996 “Pihtimused paberil” (5 graafikut), Eesti Kunstimuuseum, Tallinn\n1996 “Contemporary Printmakers from Estonia”, Austraalia\n1994 Eesti graafika, Gouda Linnagalerii, Holland\n1994 “ESTONIA”, New England Center of Modern Art, Brooklyn, USA\n1992 “10 graafikut Eestist”, Galerii Süd, Leipzig, Saksamaa\n1991 Eesti kaasaegne graafika, La Louviere, Belgia\n2004 In-Graafika festival, Pärnu – II preemia\n2004 IV Evora graafikafestival, Portugal – Evora kunstiresidentsi preemia\n2002 VII Caixanova graafikabienaal, Ourense, Hispaania – kuldmedal ja I auhind\n2000 VI Baltimaade graafikabiennaal “Kaliningrad-Königsberg”, Venemaa – laureaadipreemia\n2000 Tallinna linna preemia\n1999 IX Tuzla International Biennial Exhibition of Portrait, Bosnia-Hertsegoviina – "Grand Diploma for Graphic Art 1999"\n1999 Tempera OY ja Galerii-G, Tallinn – kunstiauhind\n1998 La Galerie Passage preemia, Tallinn\n1998 Ljubljana Agart World Print Festival, Ljubljana, Sloveenia – kuivnõelapreemia\nEesti kunstimuuseum, Tartu kunstimuuseum, Tallinna Kunstihoone, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinna Linna kunstikogu, Mart Lepa kunstikogu, Jaan Manitski kollektsioon, Matti Miliuse kollektsioon, Sadolini kollektsioon, Eesti; Aalto Muuseum, Jyväskylä, Soome; Kuopio kunstikollektsioon, Soome; Kaleva kollektsioon, Oulu, Soome; Eero Rantaneni Fond, Soome; Trinity College, Dublin, Iirimaa; Aomori graafikakollektsioon, Jaapan; Tama Kunstiülikool, Tokyo, Jaapan; Guanlani Kunstimuuseum, Hiina; Kaliningrad-Königsberg Galerii, Venemaa; Egiptuse Rahvuslik Kunstikeskus; Uzhice Linnagalerii, Montenegro Museum, Serbia ja Montenegro; Florean’i Muuseum, Rumeenia; Felicien Rops’i Muuseum, Namur, Belgia; Frans Masereeli Keskus, Kasterlee, Belgia; Varna Graafikafond, Bulgaaria; Krakowi Graafikatriennaali Nõukogu, Lodzi Linnagalerii, Majdanek’i graafikakogu, Toruni Muuseum, Poola; Evora graafikakollektsioon, Portugal; Gorny Milanovac’i Biennaali Fond, Jugoslaavia; Ljubljana Agart Print Festival, Sloveenia; Tuzla Portreegalerii, Bosnia-Hertsegoviina; Caixanova Kunstifond, Ourense, Hispaania; Pescara Eksliibrisefond, Cremona Linnamuuseum, Itaalia; Küprose valitsuse kollektsioon\nN�ITUSED VEEBIS: 01.04.2003 - 02.05.2003 Lumm17.10.2007 - 30.11.2007 Paradiisiaed


Mungad astusid vankri eest tagasi - Saarte Hääl\nSaare maakonna külaseltsidest tuntuimate sekka kuulunud MTÜ Kodukant Kiratsi, mida vedasid Sulvi ja Tõnu Munk, annab teatepulga üle MTÜ-le Medel.\nOma tööle joont alla tõmbav Sulvi Munk ütles, et loodetavasti läheb kõik vaid paremaks. Midagi pooleli ei jää. MTÜ Medel eestvedajad on Kati Aru, Külli Nellis ja Rita Rahu.\nMedel tegi Lääne-Saare vallavalitsusele taotluse, et võtab üle kõik Kodukant Kiratsi kohustused, sealhulgas ka Kiratsi külakeskusega seonduva. “Kohustuste üleandmisega kaasnebki ju just see, et kõik jätkub nii kui enne ja loodetavasti veel paremini kui enne,” lausus Munk. Kõik töötoad ja tegevused jätkuvad.\nSulvi Munk ütles, et kui alguses oli ühistegevus külapõhine, siis mida aeg edasi, seda piirkonnapõhisemaks see muutub.\n“Mitme külaorganisatsiooni järele ei ole praegu vajadust ning ühine tegemine paneb meie ühistegevust paremini läbi mõtlema ja kavandama kogu piirkonna arengut silmas pidades ja arvestades,” rääkis Munk.\nTema sõnul on Kiratsi külamaja teine korrus olnud ja on ka edaspidi avalik koht, kus pakutakse kogukonnale nende vajadustest lähtuvat teenust – korraldatakse õpitubasid ja erinevaid üritusi. “See on avalik teenus, mis tähendab kohustust. Kohustust oma kogukonna, valla ja PRIA ees. Seetõttu toimub ka kohustuste üleandmine, mis kinnitab, et nii on ja nii ka jääb,” kinnitas Munk, et MTÜ vahetumisega midagi ei muutu.\nSulvi Munk tõdes, et eestvedajate vahetumise juures mängib rolli ka inimlik faktor. “Ka vedurid väsivad mõnikord,” sõnas ta.\nLisatud: 19.03.2016 / 08:20\nPikkade aastatega on nad väga tublid olnud. Kõik teavad Kiratsi poodi ja selle paljusid häid külgi. Ka arvukad kohtumised meie presidendiga ja vastuvõtt on Kiratsile olnud väga hea reklaam. Ainult tänud!


Suurendage liige see on voimalik Suurendada seemnerakkude liige\nKuidas suurendada oma peenist?. Peenise suurendamine erinevate vahenditega on võimalik. Meravita Meravita produces personalized vitamins, nutrition and food supplements in its Estonian laboratory. Kõige populaarsem seas igasuguseid intiimne plastilise kirurgia on kirurgia enam ja paksenemine meeste väärikust.\nसिंह र मुसाको कथा - Nepali Stories for Kids - नेपाली बालकथा\nNagu liige suurematena ilma retseptita Suurendage liige see on voimalik laiendada oma peenist kodus video Kommentaari pikkus ishirinu Blütenrispen-Tee. Mille abil on võimalik suurendada peenist paar kuud kodus. Üllatav, kuid kõige sagedamini probleem väikese peenise suurus kunstlik selle omanik.\nKuid sageli poisid, kellel on "standard mõõtmed" alates. Tee operatsiooni suurendada liikme slaavi; Kuidas suurendada suurus chelena jelqing Laiendada peenise Rubtsovsk.\nKomponendid samuti aidata suurendada elastsust korgaskehade liikme, nii et nad võiks olla suurem stretch Kui palju on liikme paksuse suurenemine verevoolu.\nKõik kolm taimsete komponentide avaldada võimas stimuleeriv seksuaalse funktsiooni, ja edendada rakkude jagunemist ja ainevahetusprotsesse neid, mille liige saab võimaluse suurendada suurusega. Tee operatsiooni suurendada liikme Ganyushkino. Seksuaalne patoloogia, kuidas suurendada peenise. Alexander Kochurov peenise laienemist. Resumen de este artículo.\nSuurendada seemnerakkude liige Suurenda liige teostamise HardMan Tongkat Ali on kiire toimeajaga loomulik taimne kapsel, mis sisaldab üks võimsamaid erektsiooni suurendada maitsetaimed teada, et mees, Tongkat ali. See toetab erektsioonitalitluse samas suurendada seemnerakkude hulga ja kvaliteedi kasvu orgasm Pleasure. Tulemusi võib kesta kuni 24 pikk nauditav tundi. Milliseid toite liige kasvab Võibolla iga inimene meie aja pärast on mures tema enda peenise suuruse pärast.\nEt suurendada pikkus peenise, kasutatakse järgmist tehnoloogia. Garantii suurendada pikkus liikme cm juba 1.\nVestlesime digiturunduse teemadel Eesti suurima ja edukaima digiturundusagentuuri Mediabrands Digital juhi Erki Heinsaarega. Kuhu liiguvad hetkel digiturunduse trendid maailmas? Digiturundus liigub sinna, kuhu liiguvad inimesed, keda me kõnetada tahame. See puudutab nii seadmeid, platvorme, meediakanaleid ja formaate. Ja maailm on lai mõiste — kui me lähiturgudel näeme, et mobiilist on saanud kõige suurema kasutusajaga ekraan inimeste eludes ja et turundajad peaksid omaks võtma mobile first strateegia, siis näiteks Aafrikas tegutseva kliendi puhul on meil reaalselt mobile only strateegia, tavaarvutid ei ole levinud ja ka mobiilide puhul peame arvestama, et internetikiirus on madal ja mobiilne andmeside nende jaoks kallis, mistõttu loovlahendid saavad olla mahult tagasihoidlikud.


Kodulehe arendus - kuidas valida partnerit?\ncheckteil on WordPressil asuv kodulehekülg?\ncheckteil on WordPressil asuv e-pood?\nchecksoovite lihtsamaid arendustöid?\nchecksoovite keerukaid arendustöid?\ncheckleida hea partner, kes on alati olemas?\ncheckvaldame vabalt WordPressi\ncheckreageerime teie muredele samal päeval\ncheckteostame tööd tähtaegadeks\ncheckteostame tööd kvaliteetselt\ncheckoleme paindlik ja arvestame teie soove\nKodulehe arendus, kuidas valida partnerit?\nArenduspartneri valimise peamiseks kriteeriumiks on tema pädevus. Kuidas ta valdab teemat ja milline on tema kogemus. Kui pikalt on ta teemaga tuttav ja millised on tema tehtud tööd. Mitu aastat on ettevõte tegutsenud, palju arendajaid on nende meeskonnas ja kes on nende kliendid?\nPeatöövõtja või teenuse teostaja?\nKes reaalselt tööd teeb? Kas teenuspartner ise või kasutab ta allhanget? Allhanke miinusteks on reageerimiskiirus ja tihti ka kvaliteet ning ka hind. Kui teenuspartner toimetab ikkagi enda meeskonnaga on kvaliteet, töö kiirus kui ka hind soodsam.\nHea arenduspartner on tavaliselt see, kes on just spetsialiseerunud ühele platvormile. Igal platvormil on omad meetodid ning võtted, kuidas peab kodulehte või e-poodi arendama. Kvaliteet tuleneb arengust ja areng on kõige parem siis kui keskendutakse spetisaalsele platvormile.\nDokumentatsiooni ja reeglite jälgimine\nDokumentatsiooni või reegleid mitte järgides luuakse tihti selliseid probleemseid taustasüsteeme, mis ei toimi normaalselt ja mida hiljem on väga raske üle võtta teise arendaja poolt. Dokumentatsioonipõhiselt arendatud koduleht või e-pood toimib vigadeta ning sellist lehte edasi arendada ning hooldada on oluliselt lihtsam kui seda mitte jälgides.\nTähtaajad ja kommunikatsioon\nKuidas peetakse kinni tähtaegadest, milline on suhtlus kliendiga ja mismoodi kujuneb tööprotsess tervikuna. Läbimõtlemata ja hägune tööprotsess viitab tihti ebapädevusele. Kliendisuhtlus on otseselt seotud töö läbipaistvusega. Kui arendaja on aus, projektijuhtimine toimib ning nende tööprotsess on läbipaistev on ka arendus kvaliteetne ning tähtajad peavad paika.\nVõtke julgelt meiega ühendust juba täna!\nSaame kokku ja arutame, kuidas saame teile kasulik olla


Kodu: Kuidas Teavitada Halba Üürnikke Krediidibüroodele - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Teavitada Halba Üürnikke Krediidibüroodele\nTeatage halvasti üürnikele, palkates kollektsioonibüroost üürniku võla kogumiseks ja teatage sellest oma krediidibüroodele.\nSuured üürileandjad saavad aru otseselt\nÜürnike rentimise oht on halva üürniku kohtumine.\nEnamik majaomanikke ei saa halbade üürnike kohta otse kolmele suurele krediidiasutusele teatada. Selle põhjuseks on asjaolu, et teil on vaja kaupmehekontot, et teatada üürniku kuritegelikust maksetegevusest, ja enamik üürileandjaid ei teeni selle teenuse saamiseks piisavalt igakuiseid tehinguid. Parim võimalus on, et kogumisagentuur koguks üürniku võlga ja teataks kogumise kontolt oma nimel krediidi büroodele.\nKolm suurt krediidi bürood, Experian, Equifax ja TransUnion võimaldavad suuremahuliste üürileandjatel oma rendimakseid igal kuul teatada otse krediidi büroodele. Siiski peate aruandluse alustamiseks genereerima suure hulga maksekorraldusi. Näiteks TransUnion nõuab, et teil oleks vähemalt 100 kontot, enne kui saate teatada üürnikuandmetest. Tellimistingimuste tõttu ei ole enamiku üürileandjate puhul otsene aruandlus tavaliselt võimalik.\nKinnisvaraomanikud, kellel on 500 või vähem ühikut, saavad registreeruda Experian RentBureau teenus, mis arvestab maha üürniku rendimaksed automaatselt oma pangakontolt ja teisaldab need sinu juurde. Lisagarantiina teatatakse üürniku rendimaksete ajaloost - hea ja halb - otse Experianile, kui üürnik valib teenust. See tähendab, et hilinenud ja vastamata jäänud maksed registreeritakse automaatselt üürniku krediidikonto aruandes. Siiski on piirangud, kuna RentBureau ei tõsta väljumist, varakahju ega muud halbade üürnike käitumist.\nNii kindlasummalise kui ka kogutud üüri protsendi eest võite palgata kollektsioo- niteenistuse, et hõivata kuritegelike rendimaksete ja muude rendimaksetega seotud võlgade eest. Kui üürnik ei maksa, võib sissenõudekorraldus teie nimel oma sissemaksekonto välja anda. Valides agentuuri, veenduge, et see esitatakse kõigile kolmele krediidiandmetele. Kogumiskonto esitamine avaldab olulist negatiivset mõju üürniku krediidiskoorile ja võib jätta tema korteri üürimisest tulevikus kehtetuks.\nKui üürnik on vahele jätnud ilma renta maksmata või võõrandate teda üüri maksmata jätmise eest, võite soovida üürnikule kaevata oma rahalise kahju tagasi. Kui saate kohtuotsuse, muutub kohtuotsus avalikuks registrisse ja jõuab lõpuks krediidiasutustele. Seejärel kuvatakse üürniku krediidikonto aruandes avalike arvepidamiste osana rahaliselt. Tsiviilkohtu otsus võib katta 100 punkti üürniku krediidiskoorist ja jääb raportile seitsmeks aastaks. See peaks hoiatama tulevasi üürileandjaid üürniku varasemast kehvast käitumisest.\nKuidas Hoolitseda Tsitrusviljade Eest\nKõrged Taimed, Mis Kasvavad Küllastunud Pinnases


UNEHÄIRETE KAASAEGNE KÄSITLUS - 4 Kliinik\n06. märts 2018 -\nkell 10:00 - 17:00 UNEHÄIRETE KAASAEGNE KÄSITLUS Lektorid: Dr Tuuliki Hion, Kene Vernik (lapsehoolduspuhkusel), Jekaterina Ivanova, Tiina Siilak, Dr Juhan Kaldre, Krista Peet, dr Triin Jagomägi, dr Erik Lott Maht: 16 täienduspunkti. Koolitus toimub koostöös Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi täienduskeskusega. Hind:\nToimumiskoht: Lelle 24, Tallinn, III korrus (Unimed konverentsisaal)\nEriala: Interdistsiplinaarne, unemeditsiin\nJuhendaja: dr Tuuliki Hion\nSihtgrupp: perearstid, erinevate erialade arstid , psühholoogid, õed, kes huvituvad unehäiretest\nToimumise koht: Tallinn, Lelle 24, III korruse Unimed Kliinikute konverentsiruum\n10.00-11.30 Unemeditsiinikeskused ja unemeditsiin Eestis. Lapseea uneapnoe ja selle multidistsiplinaarne käsitlus. Dr Heisl Vaher\n11.45-12.25 Uneapnoe tüübid, uneapnoe sisearstlikud aspektid. Dr Ott Kiens\n12.30-13.10 Uneuuringud lastel ja täiskasvanutel, polüsomnograafiliste ja polügraafilised uuringute näited. Unetehnik, uneõde Tiina Siilak\n13.10-13.50 Püsiva positiivrõhu ravi rakendamine. Õde Jekaterina Ivanova\n14.30-15.00 Müofunktsionaalne teraapia funktsionaalsete häirete ravis. Häälemassaaži spetsialist, müofunktsionaalne terapeut Andres Köster\n15.00-15.45 Une füsioloogia lastel, une tervishoid lastel, laste päevareziim une tervishoiu seisukohalt, nutiseadmete liigse kasutamise hindamine ning käsitlus. Teadvelolekuteraapiate kasutus lastel ja stressi puhul. Unetehnik, psühholoog Kene Vernik\n15.55-16.55. Une füsioloogia ja tervishoid täiskasvanutel. Unetuse häired. Une-ärkveloleku rütmihäired: vahetustega töö, hiline ja varane uni. Rütmihäirete seosed unetusega. Unetuse kognitiivkäitumuslik ravi. Kliiniline psühholoog Krista Peet\n10.00-10.45 Uni ja peavalu. Uneaegsed liigutushäired-rahutud jalad, perioodiliste jäsemeliigutuste häire. Dr Katrin Põld\n10.55- 11.40 Liigunisuse häired. Narkolepsia. Komorbiidsed unehäired. Dr Tuuliki Hion\n11.50-12.35 Unehäirete ning psühhiaatrilise haigestumuse seosed. Unetuse farmakoteraapia, unetus kombineeritud unehäirete kontekstis. Dr Juhan Kaldre\n12.45-13.30 Parasomniad lastel ja täiskasvanutel, uni ja epilepsia. Dr Kadi Veri\n14.10-14.55 Näo- ja lõualuude süsteemi funktsioonianomaaiad – interdistsiplinaarne käsitlus. Dr Triin Jagomägi\n15.00-15.45 Obstruktiivse uneapnoe kõrva-nina-kurguarstlikud ja kirurgilise ravi aspektid. Dr Risto Vaikjärv\n15.50 -16.35 Obstruktiivse uneapnoe ravi intraoraalsete seadmetega. Dr Erik Lott\nKoolitus toimub koostöös Tartu Ülikooli kliinilise meditsiini instituudi täienduskeskusega. Registreerumine toimub TÜ kliinilise meditsiini instituudi kodulehe kaudu.


Accu-Chek Go kasutusjuhend - Tüsistused January\nKust osta seadme hinnad Akku-check Go\nAccu-Chek Glucometerit saab osta volitatud Roshe edasimüüjatelt, apteekides, veebipoodides ja spetsialiseeritud meditsiiniseadmete kauplustes. Seadme hind alates 850 rubla.\nMinu jaoks on Accu-Chek Goi veresuhkru meeter püsiva elukohana, siiani ma (ja ideaalis mitte kunagi :) pole seda vaja. Ent teisest küljest vajasin seda ka ühel korral, sest mitmete testide seas lükati hiljuti tühjaks ja analüüsiti vere glükoosisisaldust ja ma loobusin sellest loomulikult ja seda Accu-Chek Goi koduklükomeetrit selgesõnaliselt analüüsiti. Tulemused meeldisid mulle, täpselt 5,0 mmol / l, kui vere suhkrusisaldus oli 5,5 mmol / l.\nKuid mu ema on diabeediga diagnoositud ja ta on juba rõõmuga, kui suhkur langeb alla 10 mmol / l. Seepärast vajab ta seda vere suhkru pidevat jälgimist. Tegelikult on see sellepärast omandatud.\nSeadme enda maksumus on madal. See oli ostetud umbes 800 rubla eest. Hiljuti nägin Auchanis isegi 400-rubla vere glükoosimeetrit, aga tõesti veel teist kaubamärki. Kuid peamised kulud on tarbekaubad ja eriti vereproovide läänekiled, eriti testribad. Läänekannad maksavad umbes 500 rubla 200 tk ja testribad umbes 1000 tk 50 tk. Aga ikkagi lõpuks analüüs maksab umbes 20 rubla, see on muidugi midagi võrreldes tasu analüüsi või kaotus aega tasuta kliinikus.\nNii näeb komplekt, mis sisaldab Accu-check go metri ennast, Accu-check Softclix pliiatsi ja kulumaterjalide kujul:\nSuletud kujul on see nii kompaktne kast:\nPen süstib sõrmega. See on absoluutselt mitte valulik teha punktsioonimist, vaid natuke hiljem tundub süstekoht veidi. Pärast punktsioonimist ilmub sõrme pinnale väike tilk verd.\nSeadmesse on sisestatud testribal ja tilk õrnalt selle sisse tõmbab:\nOodake kolm sekundit, kuni seade töötleb tulemust, ja siin on ekraanil olevad andmed:\nSeade on juba usaldusväärne umbes kolm aastat, kuid praegu on tootja veebisaidil uudis, et ettevõte ei toodeta enam selle seadme jaoks testribasid, ning probleemi lahenduseks on see, et Accu-Chek Gow mõõturite omanikud vahetavad seda konsultatsioonide käigus uue Accu-Chek Performance Nano keskustes. Ja nagu ma aru saan, tehakse seda tasuta. Lähitulevikus me kontrollime seda punkti ja lisan tulemuse kommentaaridele.\nmälumaht: 300 mõõtmistulemust kellaaja ja kuupäeva järgi\nandmeside infrapuna kaudu arvutisse\nauto ärkama, kui testribad on sisestatud\nladustamistingimused: aku + 10 ° C kuni + 70 ° C\ntööpiirkond: + 6 ° C kuni + 44 ° C\nSuur ekraan, lihtne töö;\nKapillaarne meetod testriba täitmiseks veres annab optimaalse hulga verd ja ei võimalda seade verega saastuda.\nGlükoosi mõõtmise fotomeetrilise meetodi tõttu. Sensori nõrkuse tõttu tuleb hoolikamalt hoolitseda ja puhastada. Tootmisest loobumine lõpetati.\nSõltuvalt müüjast ja mudelist, keskmine hind:\nAkku-Chek Go - 900-1000 rubla.\nTestribad Akku Chek Go number 50 - 700 rubla eest.


ZDRAVLJE Archives - Page 63 of 64 - Detinjarije\n5. 05. 2014 | KULTURA ISHRANEZDRAVLJE\t| 0 ✎\t|\n4. 05. 2014 | BEBOLOGIJAZDRAVLJE\t| 2 ✎\t|\nUskoro stiže Uskrs. Pre nego što obojite jaja u omiljene boje vašeg mališana, možda bi trebalo da pročitate ovaj tekst.\n17. 04. 2014 | ZDRAVLJE\t| 0 ✎\t|\nSjajan tekst o tome kako u Srbiji stvaramo kod dece od malih nogu nezdrave navike možete pročitati na blogu Mirjane Mimice.\n12. 03. 2014 | ZDRAVLJE\t| 0 ✎\t|\nSvi oni roditelji koji imaju utisak da posle sistematskog pregleda kod lekara njihova deca obavezno “zakače” nešto izgleda da nisu tako daleko od istine. Kako istraživanje pokazuje, lekarske ordinacije su istovremeno i najbolje i najgore mesto da se sačuva zdravlje deteta.\n18. 02. 2014 | ZDRAVLJE\t| 0 ✎\t|\n28. 11. 2013 | KULTURA ISHRANEZDRAVLJE\t| 1 ✎\t|\n«‹63 od 64596061626364›


Elva treener: kui võimalus tekib, siis soovime Premium liigasse (Rebane: liiga ilus suvi on, mängijad seiklevad) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nElva treener: kui võimalus tekib, siis soovime Premium liigasse (Rebane: liiga ilus suvi on, mängijad seiklevad) (3)\n09. AUGUST 2018, 22:28 ESILIIGA\nNii FC Elva kui Rakvere Tarva peatreenerid Veiko Haan ja Tarmo Rebane nõustusid pärast 0:0 viigimängu, et tegelikult oli üle külalismeeskond Elva.\n"Nagu ma enne mängu ütlesin, siis tahtsime kindlasti punkte saada," sõnas Haan, kuid tunnistas, et tegelikult mõeldi ühe asemel siiski kolmele. "Kes mängu vaatasid, siis meie käes oli enamus ajast palli, tegime pressi, lõime latti ja Ats Joandil oli teisel poolajal hea võimalus, kui ei saanud korralikult pallile pihta. Oleks tahtnud Rakverele lähemale saada, aga vahe jääb samaks. Mingil määral võib ka 0:0 viigiga rahul olla, sest Karl Kruus tõi lõpus ohtlikud olukorrad ära," kiitis ta viimaste minutite eest oma väravavahti.\nEelmisel aastal Esiliigas püsimajäämise eest võidelnud Elva on praegu iseseisvatest klubidest kolmas ja kui õnnestuks Tarvast mööduda, siis ootaks praeguse seisuga ees üleminekumängud. Haan kinnitas, et klubi on Premium liigast huvitatud. "Kui näiteks eelmine hooaeg võtta, siis piisaks tegelikult 4.-5. kohast ka, nagu Kuressaare näitas," naeris ta. "Enamus mängijaid ja klubi juhtkond on seda meelt, et kui võimalus on, siis võtame selle vastu. Osad mängijad on nii vanad, et neil võib-olla kunagi enam seda võimalust ei tekigi. Me pingutame selle nimel. Midagi ei saa lubada, aga teeme selle nimel tööd."\nTarva peatreener Tarmo Rebane tõi välja, et mitu olulist meest eesotsas Joonas Ljaši ja Siim Rannamäega olid puudu ja tegelikult peab punktiga rahul olema. "Tundub, et Elva on hooaja teises pooles teinud sammu edasi ja meie tagasi. Praegu on liiga ilus suvi olnud ja mängijad on liiga palju seikluseid teinud. Treeningutel osalemine on olnud väga raske. Põhimõtteliselt treenime duubliga ja U17 võistkonnaga, siis on raske võita," sõnas ta ja lisas, et viimase kuu jooksul on ainult ühel nädalal käinud mehed korralikult kohal.\nVaata videointervjuusid alates 1:58:10:\nTO Haan • 10. aug\nMiks sa ajad sellist möla? Reaalselt kujutad ette Elvat premmis?\nhaha • 10. aug\nElva premmis oleks 0p ja väravatevahe -200, olge nüüd realistlikud, 0 mänguilu aind pikk pall ette\nTargad kommijad • 10. aug\nEks sama räägiti ka Kure kohta


Heljo Pikhof – Vikipeedia\n20. oktoober 1958 (63-aastane)\nSotsiaaldemokraatlik Erakond (1996–)\nHeljo Pikhof 2001. aastal\nHeljo Pikhof (sündinud 20. oktoobril 1958 Tartus) on Eesti poliitik ja jurist, XI, XII, XIII ja XIV Riigikogu liige ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatuse liige.\n5 Avaldatud artiklid\nHeljo Pikhof on lõpetanud Miina Härma nim. Tartu 2. Keskkooli 1977. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli juristina 1985. aastal.\nPikhof on töötanud Lõuna Kõrgepingevõrkudes insenerina aastatel 1985–1990, Tartu Tervishoiutöötajate Ametiühingute Liidu esimehena aastatel 1990–1993, Eesti Keskastme Tervishoiutöötajate Kutseliidus juristina aastatel 1993–1999, Põhjamaade Ministrite Nõukogu Infobüroos projektijuhina 2002. aastal ning Tartu Lennukolledžis juristina 2004. aastal.\nHeljo Pikhof on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (varem Rahvaerakond Mõõdukad) liige alates 1996. aastast. Ta oli sotsiaalminister Eiki Nestori nõunik aastatel 1999–2002, Riigikogu Mõõdukate fraktsiooni nõunik aastatel 2002–2003 ning Euroopa Parlamendi liikme Marianne Mikko nõunik aastatel 2004–2007. Ta oli Tartu Linnavolikogu liige aastatel 1996–1999 ja 2002–2007. 2007. aastal kandideeris ta Riigikogu valimistel Tartu linnas ja osutus 2205 häälega valituks. Pikhof valiti Tartu saadikuna Riigikokku ka 2011. aasta ja 2015. aasta parlamendivalimistel, kus ta kogus vastavalt 3270 ja 2007 häält. Aastatel 2007–2009 ja 2014–2015 oli ta Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees ja aastatel 2015–2016 Riigikogu õiguskomisjoni esimees. Ta on seadusandlikul tasandil osalenud mitme sotsiaalprobleemi ja õigusküsimuse lahendamisel. Nii menetles Riigikogu tema juhtimisel 2015. aasta parlamendivalimiste eel töövõimereformi õigusakte. Samuti tegutses Pikhof selle nimel, et 2017. aasta alguses saaks jõustuda lastele mõeldud elatisabisüsteem. 2016. aasta novembrist on ta Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimees. 2017. aasta juunis valis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna üldkogu Pikhofi erakonna aseesimeheks. Veel on Pikhof Sotsiaaldemokraatliku Erakonna naiskogu Kadri asepresident ja ühenduse Vanemad Sotsiaaldemokraadid peasekretär.\nTa on avaldanud arvukalt arvamusartikleid Eesti ajakirjanduses.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Heljo Pikhof\nTal on tütar Kadri ja poeg Andry. Tema hobideks on film, teater, ujumine ja reisimine.\nAvaldatud artiklid[muuda | muuda lähteteksti]\nTa on avaldanud arvukalt arvamusartikleid Eesti ajakirjanduses\n1999 "Sümboolne soodustus. Tulumaksusoodustustest ei piisa lastega perede olukorra parandamiseks"\n2000 "Praeguse riikliku pensioni suurus sõltub sellest, kui suur on sotsiaalmaks pensionifondi, kui palju on meil tööeas töötegijad ja kui palju pensionisaajaid"\n2000 "Võrdõiguslikkuse seadus mehi ei kiusa"\n2000 "Jäigad soomallid hävitavad isiksust"\n2001 "Palgaseaduse vigade parandus"\n2018 "Martin Helme, tule 21. sajandisse!"\n2018 "Tõele tuleb silma vaadata"\n2018 "Sotsid hoopis suurendavad vabadust, mitte ei piira seda"\n2018 "Odavamad retseptiravimid aitavad tuhandeid inimesi"\n2018 "Abivajaja kahe tooli vahel"\n2018 "Heljo Pikhof: Eakate tervisemured suurema tähelepanu alla"\n2018 "Topeltohtlik mäng tulevaste pensionitega"\n2018 "Tasuta haridus põnnieast peale"\n2001 "Pikhof tuleb Tartusse justkui suvilasse"\n2007 "Tartu linnast riigikokku pääsenud 9 poliitikut"\n2008 "Küsitlus: Tartust valitud riigikogu liikmete tüüpiline töönädal"\n2008 "Riigikogulased kavatsevad tööd rabades suve üle elada"\n2009 "Mida te lähete Euroopa Parlamenti tegema?"\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Heljo_Pikhof&oldid=6101221"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 03:23, 13. mai 2022.


Milline on teie selle aasta jõulumenüü?\nm 11. detsember 2006, kl 12.31\noleks huvitav teada :)\njuku 11. detsember 2006, kl 13.19\nnorra rahvusköök-kuna sõidan sinna;\nsotlane 11. detsember 2006, kl 14.25\nHani ja hapukapsad ikka!\nHeidi 11. detsember 2006, kl 14.34\nHani ja hapukaosad on meilgi, ainult sooviks hane, kes on vabalt õues kasvanud, sest need Saksa või Ungari haned on linnufarmidest, kus neid nuumatakse kiiresti rasva. Oleme Tallinna turgudel vaadanud, kuid ega neid müüjaid nii palju ole.\naastates naine 11. detsember 2006, kl 14.47\ntraditsiooniline seapraad hapukapsastega+verivorstid. Tahtsin ühel aastal ka menüüd vahetada, aga lapsed ei lubanud.\nraili 11. detsember 2006, kl 16.56\nSeapraad hapukapsa ja ahjukartulitega, veri- ja tanguvorstid, küüslauguporgandid, salatiks marineeritud kõrvits ja peet, hapukurgid, pohlamoos. Kuna meie pere jõululõuna on tõesti lõuna, peale mida käime lastega kalmistul vanavanemate haudadel küünlaid süütamas ning jalutame mõnest kirikust läbi (ei ole usklikud, aga kirikud on jõulude ajal nii ilusad), siis õhtuks teen ka külmlaua. Viimasel siis kindlasti sült (ei tee ise, ostan), isetehtud maksapasteet, seenesalat, singirullid jms mõnus näksimise kraam. Kindlasti magustoiduks mõni piparkoogihõnguline jõulukook ja hõõgvein. Lastele teeme alkoholivaba glöggi.\nKui muul ajal aastas katsetan uusi retsepte ja toiduaineid, siis jõulud on alati traditsiooniliste toitudega - see tekitab kuidagi hea ja koduse tunde. Ja esimese jõulupüha hommikul on meil alati võileivatort, mille lastega koos 24. päeval valmis meisterdame.\nsiiri 11. detsember 2006, kl 17.38\nkuidas sa küüslauguporgandeid teed?\njep 11. detsember 2006, kl 19.03\nÕnnest säravana ütlen: eesti traditsiooniline jõulutoit (ahjuliha, hapukapsad, verivorstid, pohlamoos jpm)\nto juku: eelmisel aastal pidin jõulud norras veetma ja sellest sai paras paastuaeg:) Ei võta suu sissegi lambaribi, kaalikaputru ja valgeid pudruks keedetud soolata kartuleid:S Norra köök on üks maitsetumaid ja jubedamaid kööke üleüldse, julgen arvata, et terves maailmas.\nSel aastal lähme mehega eestisse mu vanematekoju ja naudime eesti toitu:)\n22 11. detsember 2006, kl 21.53\njõulude ajal ja ka vanaaasta õhtul ei ole soovitav süüa lindu. Õnn pidavat ära lendama, nii nagu uue aasta esimene suutäis peaks olema kala\nraili 11. detsember 2006, kl 23.05\nküüslauguporgandeid teen mina nii:\nKeedan või aurutan porgandid ära. Väiksemad porgandid jätan terved, suuremad porgandid olen kangideks lõiganud. Siis hakin mõned küüned küüslauku - just hakin, mitte ei pressi küüslaugupressiga, kuumutan pannil natuke võid, lisan sinna porgandikangid (või terved porgandid), lasen kergelt praadida, lisan hakitud küüslaugu ja kuumutan segades veel mõnda aega. Tõstan pannilt kogu kraami kaanega kaussi ja lasen natuke kaane all tõmmata. Serveerida kindlasti soojalt ja tõsta lusikaga - siis saab ka küüslaugu kausi põhjast porgandiga kaasa. Võid pole väga palju praadides vaja lisada, aga natuke võid annab imehea maitse. Võib teha ka õliga.\nOlen teinud ka stroovitud varianti - sellisel juhul lisan kõige lõpus natuke veega segatud jahu pannile ja lasen haududa hetke. Aga ilma jahuta meeldivad mulle rohkem. Küüslaugu hulk sõltub soovist, peaasi, et küüslaugul kõrbema ei lase minna.\nsiiri 12. detsember 2006, kl 07.52\ntänud! proovin kindlasti järgi\nki 12. detsember 2006, kl 09.43\nnii palju teete toitu.... kyll ikka ogite jouludel ma vaatan\nz 12. detsember 2006, kl 10.01\njep to ki 12. detsember 2006, kl 13.08\nKogu lugupidamise juures: mida sa vigised? Kui on jõululauas viis või rohkem inimest, siis ei saa kilo mandariinide ja glöggiga hakkama!\nJa jõululaud on minu jaoks ikka seondunud verivorstide, kapsa jms. Eks sa pea oma paastu edasi, aga ära siis teiste peale vihane ole, et nemad endale midagi maitsvat lubavad!\nõige, jep!!! 12. detsember 2006, kl 15.40\nMa ka ei saa aru neist pühade ajal paastujatest! V6i on see mingi poos, et whatever, mulle ei lähe midagi korda.\nkatariina 12. detsember 2006, kl 15.46\n*see on lihtsalt teistmoodi lastetuba...\nkillu 12. detsember 2006, kl 18.28\nmeil igal juhul kartulid, kapsad ja ahjuliha ning verivorstis. siis veel kartulisalat, mandariinid, küpsisetort arvatavasti ka. Kogu pere tuleb ju kokku ja seega suur hulk rahvast! Ja ega jõulud ei kesta 1 päeva vaid ikka 3!\nEma tahtis seekord kala ka teha, eks ole näha kas kala tuleb selleks ajaks või ei. tellisin äialt kala ära igaljuhul. mina teen kaasa ema juurde tänase ETV jõulukringli ja mingeid suupisteid.\nkeegi to katariina 12. detsember 2006, kl 18.38\nTõesti, kodanik "ki" lastetuba on teistmoodi. Mina olen juba lapsest saati pidanud jõule lookas lauaga, mis on head-paremat täis. Naudin head toitu ja pere koosolemist.\nAga teemasse: ikka traditsiooniline jõulutoit, mis muud!\nMay 12. detsember 2006, kl 20.53\nMeie menüü: keedukartul, seapraad, hapukapsad, konservkõrvits. Soolane on igal aastal sama. Verivorste sööme tavaliselt enne ja pärast jõule, mitte jõuluõhtul, kuna siis läheks liiga paljuks seda sööki. Üks aasta proovisime ja keegi ei jõudnud magusani jõudes midagi enam süüa :P Magusat menüüd vahetame. Sel aastal plaanis shokolaadimuffinid (pere ja kodu kalendrist detsembrikuu alt retsept) ja shokolaadi-puuvilja keeks. Kausiga on laual igal aastal ja ka tanavu piparkoogid, kuivatatud puuviljade ja pähklite segu ja glögi. Dieedid unustan jõulude ajaks küll ära. Head ja maitsvat jõulu!\njuku 13. detsember 2006, kl 12.52\njah,seda on mulle rääkinud ka tütar(ta läks sinna mehele)\nseepärast hakkan seal ka mulgikapsaid jne keetma;\nsealt tütre tellimus jube eesti toitu kaasa võtta, ka leiba..\nkerge ei saa olema,aga eks sealpoolse "fämiliga"tuleb ka suhelda\nPS.üldiselt mulle lambaliha meeldib,aga mu mees jääb küll nälga\nkui ei ole nõus toituma hapukapsast ja verivorstidest 5 päeva;\nehk on abiks? 13. detsember 2006, kl 21.36\nleidsin müügifoorumist hanepakkumise\nAeg: 12-13-06 16:27\nMia 14. detsember 2006, kl 16.21\nKuidas te hane teete? Paluks mingit head retsepti:-)


Kästle RS10 Classic rullsuusad - Nevene välispordipood\nVäga stabiilsed ja pehmed kvaliteetrullsuusad klassikatehnikale. Keskmise kiirusega. Valmistatud Austrias.\nMiks peaks valima just need rullsuusad? Vali need rullsuusad, kui mugavus on prioriteet ja soovid pehmeid jalgusäästvaid treeningvahendeid, mis on väga hea kvaliteedi ja mõistliku hinnaga. Lisaks näevad need suusad väga stiilsed välja ja pakuvad mündirohelise-musta värvilahendusega võimalust teistest eristuda.\nRaam: RS10 on keskmise kiirusega treeningrullsuusad, millel on kõrgeima kvaliteediga komposiitmaterjalist raam. See sarnaneb murdmaasuuskade konstruktsiooniga, mida on tugevdatud süsiniklaminaadiga. Põhi on kaetud plastikihiga, mis kaitseb seda kriimustuste eest. Raam neelab väga hästi vibratsiooni, pakkudes pehmet ja mõnusat lumelähedast sõiduelamust. Rattad on raami külge kinnitatud alumiiniumist ühes tükis harkidega. Raami kaalupiirang on 100 kg, seda on rohkem, kui tavaliselt komposiitraamidele lubatakse.\nRattad: Rattad on pehmest ja vastupidavast kummist. Läbimõõt 70 mm, laius 45 mm. Need on keskmise kiirusega (nr 2), mis on võrreldav hea libisemisega lumel suusatamise kiirusega. Ratastel on väga hea haarduvus ka märjal teekattel. Porikaitsed on komplektis!\nRattamõõdud: 70 x 45 mm\nTelgede vahe: 730 mm\nSuusataja kõrgus maapinnast: 45 mm\nRaami kõrgus maapinnast: 25 mm\nPaari kaal: 2,1 kg\nUUS! Visu Extra suusad, 150-170 cm39.96EUR\nKTM team sarved19.99EUR


Treenerite palgaedetabel: kellel on ülekaalukalt suurim teenistus? - Sport\nTreenerite palgaedetabel: kellel on ülekaalukalt suurim teenistus?\nSaksa gigantide juhendajad Pep Guardiola ja Jürgen Klopp.Foto: KAI PFAFFENBACH, REUTERS\nInternetiportaal Sporting Intelligence järjestas enimteenivad jalgpallitreenerid. Nagu selgub, on ülekaalukalt suurim palk Müncheni Bayerni juhendajal Pep Guardiolal, kelle kontole kantakse igal aastal 14,8 miljonit naela.\nKui klubitreeneritest on kõrgeima palgaga Guardiola, siis koondisetreeneritest paikneb edetabelis kõige kõrgemal venelaste juhendaja Fabio Capello, kelle aastateenistuseks hinnatakse olevat 6,51 miljonit naela.\nMeeskondade tänavuseid tulemusi vaadates võib öelda, et kõige alamakstumad, kui sellist sõna võib miljoneid teenivate treenerite puhul üldse kasutada, juhendajad on Madridi Atletico peatreener Diego Simeone, kes asub tabelis 26. kohal, ning Hispaania koondise nii maailmameistriks kui Euroopa meistriks viinud Vicente del Bosque, kes asub 30. real. Tabelist on aga sootuks välja jäänud Itaalia kõrgliigas teist kohta hoidva ning endiselt kaotuseta püsiva AS Roma treener Rudi Garcia.\nAinsatest meestest, kes oma tööd väljaspool Euroopat teevad, pääsesid tabelisse Hiina klubi Guangzhou juhendaja Marcelo Lippi ning Brasiilia koondise treener Felipe Scolari.\n1 Pep Guardiola, Müncheni Bayern, £14.8m\n2 Jose Mourinho, Chelsea, £8.37m\n3 Marcelo Lippi, Guangzhou, £8.34m\n4 Arsene Wenger, Arsenal, £6.89m\n5 Fabio Capello, Venemaa koondis, £6.51m\n6 Carlo Ancelotti, Madridi Real, £6.26m\n7 David Moyes, Manchester United, £4.92m\n8 Tata Martino, Barcelona, £4.5m\n9 Jürgen Klopp, Dortmundi Borussia, £3.59m\n10 Manuel Pellegrini, Manchester City, £3.47m\n11 Jorge Jesus, Benfica, £3.34m\n12 Brendan Rodgers, Liverpool, £3.25m\n13 Sam Allardyce, West Ham, £2.95m\n13 Roy Hodgson, Inglismaa koondis, £2.95m\n15 Roberto Mancini, Galatasaray, £2.92m\n15 Rafael Benitez, Napoli, £2.92m\n17 Luciano Spaletti, Zenit, £2.75m\n18 Claudio Ranieri, Monaco, £2.5m\n18 Laurent Blanc, Pariisi Saint-Germain, £2.5m\n18 Antonio Conte, Juventus, £2.5m\n18 Cesare Prandelli, Itaalia koondis, £2.5m\n22 Massimiliano Allegri, Milan, £2.34m\n23 Felipe Scolari, Brasiilia koondis, £2.3m\n24 Ottmar Hitzfeld, Šveitsi koondis, £2.17m\n25 Mircea Lucescu, Šahtar, £2.14m\n26 Diego Simeone, Madridi Atletico, £2.09m\n26 Harry Redknapp, QPR, £2.09m\n26 Joachim Low, Saksamaa koondis, £2.09m\n29 Walter Mazzarri, Milano Inter, £2m\n30 Vicente del Bosque, Hispaania, £1.96m\nArsenali legend avalikustas Wengeri meeskonna omaaegse "edu saladuse": joomine ja...\nJose Mourinho: Chelsea on suures jamas!\nMourinho saadab Torrese ja Ba Monacosse?\nMourinho nimetas seitse patuoinast, kes rikkusid tema Reali karjääri\nLondoni Arsenali legendil diagnoositi vähk\nPrantslaste duell Arsenalis: Wenger keelas Flaminil kääride kasutamise


Laadige kaardid alla ja plaanite marsruuti kasutades BBBike - Geofumadas\non Detsember, 2017 Google Earth / Maps\nBBBike on rakendus, mille põhieesmärk on anda marsruudi planeerija sõita jalgrattaga läbi linna ja selle ümbruse.\nKuidas me oma marsruudi planeerija loome?\nTegelikult, kui sisestame teie saidi web, meie esimene näide on nimekiri erinevate linnade nimedega, millest saab ühe hiireklõpsuga valida ühe.\nNagu näete, ilmub valitud linnade nimekiri. Valides ühe neist, sisestame uue ekraani, mis võimaldab meil määratleda meie marsruut. Oletame, et valisime London (London):\nKui marsruut on määratletud, saadakse aruanne vajalike andmetega:\nNõuanne: Pange tähele, et peaaken link kuvatakse rohelisena, mille kaudu laaditakse "midagi" kml vormingus välja, mis see on?\nKuidas BBBike esitatakse?\nNad ütlevad meile, et seal on olemas kaks versiooni BBBike, veebipõhine (see, mida me näitame) ja "sõltumatu" allalaadimiseks. Viimasel juhul on asjakohane lugeda dokumentatsioon millele pääseb juurde, klõpsates valikul "aitama"Põhiakna alumises vasakus nurgas asuvast menüüst:\nOn isegi mobiiliversioon, kuid me kordame, on eelistatav lugeda dokumentatsioon varem.\nMillised on BBBike kõige olulisemad tunnused?\nAlates sellest, mis on salvestatud dokumentatsioon, me rõhutame:\nSisaldab rohkem kui 200 linna kogu maailmas.\nToetab rohkem kui 17 kaarditüüpe (erineva kihiga) OpenStreetMap, Google ja Bing.\nGPS-marsruutide, näiteks GPX-i või KML-i eksportimine\nPDF-vormingus trükitud või mobiiltelefoni salvestatud aruanded\nOpenStreetMapi andmete uuendamine kord nädalas.\nMis on BBBike?\nBBBike on välja töötatud marsruudi koostamiseks lühikesteks vahemaadeks, 5i ja ligikaudu 15 km vahel, mille kasulikkus on jalgrattaga sõitmiseks. No See on ette nähtud ekskursioonide või jalutuskäikude abistamiseks.\nMillised vahendid moodustavad BBBike?\nKui valime võimaluse "töövahendid"Põhimenüüst sisestame uue ekraani, milles on loetletud tööriistad, mis moodustavad selle rakenduse.\nMe kirjeldame laiade löökide kaupa teavet tööriistade kohta:\na) BBBike taotlus\nSee on veel üks viis nn iseseisva versiooni allalaadimiseks. Soovitame olla tähelepanelikud näidistele ja linnade otsimisele. Kui me laadime alla ja installime "iseseisva versiooni", siis saame midagi sellist. Saadaval on ainult kaks keelt: saksa ja inglise keeles.\nLa dokumentatsioon Samuti näitab see kahte käsku, mida saaksime olenevalt juhtumist kasutada:\nb) BBBike-plaatide server\nKäivitage oma pildi mosaiik server. Näidatav kaart on saadaval stiilis mapnik. See on rakendus, mis võimaldab teil kuvada hea kujutise kvaliteediga kaarte, kasutades nende kiireks kaardistamiseks kasutatavaid algoritme.\nc) Võrrelge kaarti\nSee tööriist on loodud Geofabrik. Selle tööriista uusim versioon toetab nii 52-kaarte ekraanil kui ka täisekraanrežiimis.\nd) OpenStreetMap eemaldas teenuse\nSee võimaldab välja võtta piirkondi, mille maksimaalne suurus on 960,000 km2, st 1200 km nelinurkne ala ligikaudu 800 m. Kui me esimest korda sisenevad, näitab see meile väikest õpetajat, kuidas seda tööriista kasutada:\nSiin saame teha mõned tähelepanekud:\nSoovitud asukoht. Asja tuum. Nagu näete, kuvatakse kaart veebisaidil vaikimisi See on Berliinis ja selle ümbruses. Mis juhtub, kui tahame teist linna? Võtmeks on nupp "Kuva laius- ja pikkuskraadi kast":\nMilline aktiveeritud näitab soovitud kasti:\nSaadaolevad vormingud. Hoidke hoolikalt ripploendit. Siin ei kuvata kml vormingut. Selle arvestamiseks ...\nKOOLITUSNÕUDED. Juhul, kui te ei tea kaardi väljavõtmise koha koordinaate kas sellepärast, et see on absoluutne initsiaator, või kuna olete mõelnud juhuslikule kohale, mida te ei tea, oleksid põhilised sammud järgmised:\n- Otsi Google'is koha koordinaate, kus te töötate.\n- Soovitav on kasutada oma laius- ja pikkuskraadi väärtusi märk (kui tal on üks) ja ainult koos koma. Ärge kasutage minutit ja sekundit väärtusi. Sisestage kaks väärtust esimeses (Left-madalam) ja lahutada "1" või "2" esimese kümnendkohani samu väärtusi sisestada teises reas (parema- ülanurgas)\n- Järgige programmi pakutava juhendi samme (vt ülalpool toodud juhiseid). Mõne hetke pärast on allalaadimislink jõudnud teie e-posti kontole. Kiire näide:\nBBBike: Teil on vaja ainult kasutatavat ala kohandada:\n- Vajutage nuppu "väljavõte"Ja valmis!\ne) planet.osm peegel\nEl allalaadimissait BBBike pakub OpenStreetMap Full Planet andmebaasi XML OSM-vormingus ja binaarprotokolli bufferina. See sisaldab ka väljavõtteid rohkem kui 200i linnadest ja piirkondadest üle maailma.\nNeed on laialdaste löökidega BBBike-infot. Kui soovite seda proovida, ärge kõhelge "sõltumatu" versiooni allalaadimist külastades web taotlusest. Järgmisel korral näeme!\nEelmine postitus«Eelmine Kas peaksime asendama sõna "geomaatika"?\nJärgmine postitus Uus BIM-i väljaanne: BIM lihtsas keelesJärgmised »


(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden (Arnhem-Leeuwardeni apellatsioonikohus, Madalmaad))\nEelotsusetaotlus – Direktiiv 2001/29/EÜ – Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused – Mõiste „teos“ – Toidu maitse\n1. Käesolev 23. mai 2017. aasta eelotsusetaotlus, mille esitas Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden (Arnhem-Leeuwardeni apellatsioonikohus, Madalmaad) Euroopa Kohtu kantseleisse 29. mail 2017, käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas(2) artiklite 2–5 tõlgendamist.\n2. Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, mille pooled on ühelt poolt äriühing Levola Hengelo BV (edaspidi „Levola“) ja teiselt poolt äriühing Smilde Foods BV (edaspidi „Smilde“), kes on mõlemad toiduainete tootmise ettevõtjad, ning mis käsitleb seda, et Smilde on väidetavalt rikkunud Levola autoriõigust koorejuustu ja värskete ürtidega juustumäärde nimetusega „Heksenkaas“ või „Heks’nkaas“ (edaspidi „Heksenkaas“)(3) maitsele.\n3. Eelotsusetaotluse esitanud kohus on seisukohal, et tema menetluses oleva vaidluse lahendamiseks on vaja teada saada, kas liidu õigus ja konkreetsemalt direktiiv 2001/29 välistab toidu maitse kaitsmise autoriõigusega.\n1. Berni konventsioon\n4. Bernis 9. septembril 1886 allkirjastatud Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni (24. juuli 1971. aasta Pariisi akt) 28. septembril 1979 muudetud redaktsiooni artiklis 2 on sätestatud:\n„1. Väljend „kirjandus- ja kunstiteosed“ hõlmab igasuguseid tooteid kirjanduse, teaduse või kunsti valdkonnas, sõltumata selle väljendusviisist või -vormist, nagu näiteks raamatuid, brošüüre ja teisi kirjutisi; loenguid, pöördumisi, jutlusi ja teisi samalaadseid teoseid; draama- või muusikalisi draamateoseid; koreograafiateoseid ja pantomiimiteoseid; muusikateoseid tekstiga või ilma tekstita; kinematograafiateoseid, millega võrdsustatakse kinematograafiale analoogsel viisil valminud teosed; joonistus-, maalikunsti-, arhitektuuri-, skulptuuri-, graveerimis- ja litograafiateoseid; fotograafiateoseid, millega võrdsustatakse fotograafiale analoogsel viisil valminud teosed; kujutava kunsti teoseid; illustratsioone, kaarte, plaane, visandeid ja kolmemõõtmelisi teoseid geograafia, topograafia, arhitektuuri või teaduse valdkonnas.\n2. Liitu kuuluvate riikide seadusandlus võib aga ette näha, et teoseid üldse või kindlaksmääratud teoste liike ei kaitsta, kui nad ei ole fikseeritud mingis materiaalses vormis.\n5. Kirjandus- ja kunstiteoste kogumikke, nagu näiteks entsüklopeediaid ja antoloogiaid, mis sisu valiku ja korraldamise tõttu moodustavad intellektuaalse loomingu, kaitstakse sellistena, ilma et see kitsendaks autoriõigust igale sellises kogumikus sisalduvale teosele.\n6. Käesolevas artiklis nimetatud teoseid kaitstakse kõikides Liitu kuuluvates riikides. Seda kaitset teostatakse autori ja tema õigusjärglaste huvides.\n5. Berni konventsiooni artikli 9 lõikes 1 on ette nähtud:\n„Käesoleva konventsiooni järgi kaitstavate kirjandus- ja kunstiteoste autoritele kuulub ainuõigus lubada nende teoste reprodutseerimist igal viisil ja igas vormis.“\n2. WIPO autoriõiguse leping\n6. Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsioon (WIPO) võttis 20. detsembril 1996 Genfis vastu WIPO autoriõiguse lepingu (edaspidi „WIPO autoriõiguse leping“), mis jõustus 6. märtsil 2002 ja kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks otsusega 2000/278/EÜ(4).\n7. WIPO autoriõiguse lepingu artikli 1 „Suhe Berni konventsiooniga“ lõike 4 kohaselt:\n„Lepinguosalised järgivad Berni konventsiooni liite artikleid 1–21.“\n8. WIPO autoriõiguse lepingu artiklis 2 „Autoriõiguse kaitse ulatus“ on sätestatud:\n„Autoriõiguse kaitse laieneb väljendustele ja mitte ideedele, menetlustele, töömeetoditele või matemaatilistele mõistetele kui sellistele“.\n9. WIPO autoriõiguse lepingu artiklis 4 „Arvutiprogrammid“ on ette nähtud:\n„Arvutiprogramme kaitstakse kui kirjandusteoseid Berni konventsiooni artikli 2 tähenduses. Sellist kaitset kohaldatakse arvutiprogrammide suhtes nende väljendusviisist või -vormist olenemata“.\n10. WIPO autoriõiguse lepingu artikli 5 „Andmekogud (andmebaasid)“ sõnastuse kohaselt:\n„Andme- või muu materjali mis tahes vormis kogusid, mis nende sisu valiku või korralduse tõttu moodustavad intellektuaalse loomingu, kaitstakse sellisena. See kaitse ei laiene andmetele või materjalile endale ega piira kogus sisalduvate andmete või materjali suhtes kohaldatavat mis tahes autoriõigust.“\n3. WTO leping ja TRIPS-leping\n11. 15. aprilli 1994. aasta intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (TRIPS) (EÜT 1994, L 336, lk 214, edaspidi „TRIPS-leping“), mis sisaldub Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingu (EÜT 1994, L 336, lk 3; ELT eriväljaanne 11/21, lk 82, edaspidi „WTO leping“) lisas 1 C, kiideti heaks nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusega 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994)(5).\n12. TRIPS-lepingu artiklis 9 „Suhe Berni konventsiooniga“ on sätestatud:\n„1. „[WTO l]iikmed järgivad Berni konventsiooni (1971) artikleid 1–21 ja selle lisa. […]\n2. Autoriõiguse kaitse laieneb väljendustele, mitte aga ideedele, protsessidele, töömeetoditele või matemaatilistele mõistetele kui sellistele“.\n13. TRIPS-lepingu artiklis 10 „Arvutiprogrammid ja andmekogud“ on sätestatud:\n„1. Arvutiprogramme, kas lähtetekstina või objektkoodi näol, kaitstakse nagu kirjandusteoseid vastavalt Berni konventsioonile (1971).\n2. Andme- või muu materjali kogusid, nii arvutiga loetavaid kui muul kujul, mis nende sisu valiku või korralduse alusel moodustavad intellektuaalse loomingu, kaitstakse sellistena. Niisugune kaitse, mis ei laiene andmetele või materjalile endale, ei kahjusta autoriõigusi, mis sisalduvad andmetes või materjalis endas“.\n14. Direktiivi 2001/29 artiklis 2 „Reprodutseerimisõigus“ on sätestatud:\n15. Direktiivi 2001/29 artiklis 3 „Õigus teoseid üldsusele edastada ja muid objekte üldsusele kättesaadavaks teha“ on sätestatud:\n16. Direktiivi 2001/29 artiklis 4 „Levitamisõigus“ on sätestatud:\n17. Madalmaade autoriõiguse seaduse (Auteurswet; edaspidi „autoriõiguse seadus“) artiklis 1 on sätestatud:\n„Autoriõigus on kirjandus-, teadus- või kunstiteose autori või tema õigusjärglaste ainuõigus teost avaldada või reprodutseerida, võttes arvesse seaduses sätestatud piiranguid.“\n18. Autoriõiguse seaduse artikkel 10 on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Kirjandus-, teadus- või kunstiteosed käesoleva seaduse tähenduses on:\n1) raamatud, brošüürid, ajalehed, ajakirjad ja mis tahes muud kirjalikud teosed;\n2) draama- ja muusikalised draamateosed;\n3) loengud ja pöördumised;\n4) koreograafiateosed ja pantomiimiteosed;\n5) muusikateosed, tekstiga või ilma tekstita;\n6) joonistus-, maalikunsti-, arhitektuuri-, skulptuuri-, litograafia-, graveerimisteosed ja muud kogumikud;\n8) plaanid, visandid ja kolmemõõtmelised teosed geograafia, topograafia, arhitektuuri või teaduse valdkonnas;\n11) kujutava kunsti teosed ning disainilahendused ja mudelid;\n12) arvutiprogrammid ja ettevalmistavad materjalid,\nja üldiselt igasugused tooted kirjanduse, teaduse või kunsti valdkonnas, sõltumata selle väljendusviisist või ‑vormist.\n19. Heksenkaas on koorejuustu ja värskete ürtidega juustumääre. Selle lõi 2007. aastal üks Madalmaade aedvilja- ja värskete toodete müügi ettevõtja. 2011. aastal sõlmitud lepinguga loovutas selle looja läbimüügi käibega seotud tasu eest Levolale intellektuaalomandi õigused, mis tall selle toote suhtes kuulusid.\n20. Heksenkaasi tootmismeetodi patent anti 10. juulil 2012 ja sõnamärk „Heksenkaas“ registreeriti 2010. aasta keskel.\n21. Smilde toodab alates 2014. aasta jaanuarist ühele poeketile Madalmaades toodet „Witte Wievenkaas“.\n22. Kuna Levola leidis, et Witte Wievenkaasi tootmine ja müük rikub tema autoriõigusi Heksenkaasi „maitsele“, esitas ta Smilde vastu hagi Rechtbank Gelderlandile (Gelderlandi esimese astme kohus, Madalmaad). Levola määratles autoriõiguse maitsele kui „toidu tarbimisel maitsemeelte kaudu tekkiva tervikmulje, sealhulgas kompimismeele kaudu suus tajutava tunde“.\n23. Levola palus Rechtbank Gelderlandil (Gelderlandi esimese astme kohus) otsustada esiteks, et Heksenkaasi maitse on selle tootja intellektuaalne looming ning on seega kaitstud autoriõigusega „teosena“ autoriõiguse seaduse artikli 1 tähenduses, ja teiseks, et Smilde toodetud toote maitse on selle „teose“ reprodutseerimine. Ta palus samal kohtul samuti anda Smildele korraldus autoriõiguste rikkumine lõpetada ja keelata tal Levola autoriõiguste rikkumine, sealhulgas toote nimetusega „Witte Wievenkaas“ tootmine, ostmine, müümine ja mis tahes muu turustamine.\n24. Rechtbank Gelderland (Gelderlandi esimese astme kohus) otsustas 10. juuni 2015. aasta kohtuotsuses, et Levola nõuded tuleb igal juhul rahuldamata jätta, ilma et oleks vaja lahendada küsimust, kas Heksenkaasi maitset saab autoriõigusega kaitsta, kuna Levola ei näidanud, millised Heksenkaasi maitse elemendid või elementide kombinatsioon moodustavad selle juustu algu- ja isikupära.\n25. Levola esitas selle kohtuotsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule.\n26. Eelotsusetaotluse esitanud kohus on seisukohal, et kohtuasja keskne küsimus on, kas toidu maitse saab olla autoriõigusega kaitstav. Ta lisab, et tema menetluses oleva kohtuasja pooled on selles küsimuses risti vastupidistel arvamustel.\n27. Levola sõnul saab toidu maitse kvalifitseerida autoriõigusega kaitstud kirjandus-, teadus- või kunstiteoseks. Levola tugineb eelkõige Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaade kõrgeim kohus) 16. juuni 2006. aasta kohtuotsusele Lancôme (ECLI:NL:HR:2006:AU8940), milles see kohus põhimõtteliselt tunnistas võimalust tunnustada autoriõigust parfüümi lõhnale.\n28. Seevastu ei vasta Smilde sõnul maitsete kaitse autoriõiguse süsteemile, mis on tema sõnul kohaldatav ainult optiliselt ja akustiliselt tajutava loomingu suhtes. Pealegi takistavad toidu maitse ebastabiilsus ja maitsetunnetuse subjektiivsus kvalifitseerida maitset autoriõigusega kaitstavaks teoseks. Lisaks ei ole tema sõnul intellektuaalomandi autori ainuõigusi ja nende piiranguid maitsetele praktikas võimalik kohaldada.\n29. Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et Cour de cassation (kassatsioonikohus, Prantsusmaa) välistas kategooriliselt võimaluse kaitsta autoriõigusega lõhna, nimelt 10. detsembri 2013. aasta kohtuotsuses(6). Euroopa Liidus on liikmesriikide kõrgemate kohtute praktika seega lahknev lõhna autoriõigusega kaitstavuse küsimuses, mis sarnaneb eelotsusetaotluse esitanud kohtu menetluses oleva kohtuasja keskmes olevaga.\n30. Nendel asjaoludel otsustas Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden (Arnhem-Leeuwardeni apellatsioonikohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. a) Kas liidu õigusega on vastuolus see, kui toidu maitset kui autori enda intellektuaalset loomingut kaitstakse autoriõigusega? Eelkõige:\nb) Kas autoriõigusest tulenevat kaitset ei luba kohaldada asjaolu, et liidu kõikidele liikmesriikidele siduva Berni konventsiooni artikli 2 lõikes 1 sisalduv mõiste „kirjandus- ja kunstiteosed“ hõlmab küll „igasuguseid tooteid kirjanduse, teaduse või kunsti valdkonnas, sõltumata nende väljendusviisist või -vormist“, kuid viidatud sättes nimetatud näited puudutavad siiski vaid optiliselt ja/või akustiliselt tajutavaid teoseid?\nc) Kas toidu maitset ei saa toidu (võimaliku) riknevuse ja/või maitse tajumise subjektiivsuse tõttu liigitada autoriõigusega kaitstavaks teoseks?\nd) Kas autoriõigusest tuleneva kaitse kohaldamist toidu maitsele takistab direktiivi 2001/29 artiklites 2–5 sätestatud ainuõiguste ja piirangute süsteem?\n2. Kui vastus esimese küsimuse punktile a on eitav:\na) Millised nõuded peavad olema täidetud, et toidu maitse saaks olla autoriõigusega kaitstav?\nb) Kas autoriõigusest tuleneva kaitse kohaldamine maitsele põhineb üksnes toidu maitsel kui sellisel või (ka) toidu koostisel?\nc) Kui kaugele ulatub selle poole tõendamiskoormis, kes rikkumismenetluses väidab, et ta on loonud toidu maitse, mis on autoriõigusega kaitstav? Kas see pool võib piirduda liikmesriigi kohtule menetluse käigus toidu esitamisega, et kohtunik saaks – toitu maitstes ja nuusutades – ise otsustada, kas toidu maitse vastab autoriõigusest tuleneva kaitse nõuetele? Või peab hagi esitanud pool (teatavatel tingimustel) esitama ka maitsekoosluse väljatöötamiseks tehtud loominguliste otsustuste kirjelduse ja/või koostise, mille põhjal tuleb maitset pidada autori enda intellektuaalseks loominguks?\nd) Kuidas peab liikmesriigi kohus rikkumismenetluses tuvastama, kas kostja poolt välja töötatud toidu maitse kattub hageja toidu maitsega selliselt, et tegemist on autoriõiguse rikkumisega? Kas sellega seoses on oluline (ka) see, kas mõlema maitse tervikmulje kattub?“\n31. Kirjalikud seisukohad esitasid Levola, Smilde, Prantsuse, Itaalia ja Ühendkuningriigi valitsus ning Euroopa Komisjon. Levola, Smilde, Madalmaade, Prantsuse ja Ühendkuningriigi valitsus ning komisjon esitasid suulised seisukohad kohtuistungil, mis peeti 4. juunil 2018.\n32. Esimese küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas toidu maitse on „teos“ ja kas seda saab direktiivi 2001/29(7) alusel autoriõigusega kaitsta.\n33. Smilde väidab, et käesolev eelotsusetaotlus on vastuvõetamatu. Ta leiab, et lisaks sellele, et Levola ei ole täitnud kohustust esitada põhikohtuasjas väited ja tõendid, võib selle kohtuasja juba lõpetada ka selle põhjal, et toote Heksenkaas maitse ei ole originaalne.\n34. Minu arvates ei saa Smilde esitatud vastuvõetamatuse vastuväitega nõustuda järgmistel põhjustel.\n35. Ainult liikmesriigi kohus, kelle lahendada on vaidlus ja kes vastutab langetatava kohtuotsuse eest, on pädev tema menetluses oleva kohtuasja eripära arvestades hindama nii eelotsuse vajalikkust oma otsuse tegemiseks kui ka Euroopa Kohtule esitatavate küsimuste asjakohasust. Kui esitatud küsimused puudutavad liidu õiguse tõlgendamist, on Euroopa Kohus järelikult reeglina kohustatud otsuse langetama. Järelikult kehtib eeldus, et liidu õigust puudutavad küsimused on asjakohased. Liikmesriigi kohtu esitatud eelotsusetaotluse saab Euroopa Kohus jätta läbi vaatamata vaid siis, kui on ilmne, et liidu õiguse tõlgendamine, mida liikmesriigi kohus palub, ei ole mingil viisil seotud põhikohtuasja faktiliste asjaolude või esemega, või ka juhul, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele(8).\n36. Tuleb rõhutada, et käesolev eelotsusetaotlus käsitleb liidu õiguse ja täpsemalt direktiivi 2001/29 artiklite 2–5 tõlgendamist. Kuna miski ei viita sellele, ega isegi ei väideta, et taotletud liidu õiguse tõlgendusel ei ole mingit seost tegelikkuse või põhikohtuasja esemega või et probleem on hüpoteetiline, olen seisukohal, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu eelotsuse küsimusi selle direktiivi ja mõiste „teos“ tõlgendamise kohta ei saa pidada vastuvõetamatuks ainuüksi seetõttu, et üks põhikohtuasja pooltest on seisukohal, et põhikohtuasi tuleb lahendada muude väidete ja argumentide põhjal.\n1. Mõiste „teos“ – „liidu õiguse ühtne ja autonoomne“ mõiste\n37. Mõistet „teos“ direktiivi 2001/29 artikli 2 punkti a, artikli 3 lõike 1 ja artikli 4 lõike 1 tähenduses ei ole selles direktiivis määratletud(9). Peale selle ei sisalda need sätted ühtegi viidet riigisisesele õigusele seoses mõistega „teos“(10).\n38. Niisugustel asjaoludel tuleneb Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt nii liidu õiguse ühetaolise kohaldamise nõudest kui ka võrdsuse põhimõttest, et liidu õigusnorme, mis ei viita sõnaselgelt liikmesriikide õigusele nende tähenduse ning ulatuse kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidus tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt ning seda tuleb teha sätte konteksti ja asjaomase õigusakti eesmärki arvesse võttes(11).\n39. Sellest kohtupraktikast tuleneb, et terminit „teos“ tuleb käsitleda nii, et see vastab liidu õiguse autonoomsele mõistele, mille tähendus ja ulatus peavad olema kõikides liikmesriikides identsed. Seetõttu peab Euroopa Kohus seda terminit liidu õiguskorras tõlgendama ühetaoliselt(12).\n40. Sellest järeldub, et mõiste „teos“ liidu õiguse autonoomse mõistena ei võimalda liikmesriikidel kehtestada selle kohta erinevaid või täiendavaid nõudeid. Järelikult on liidu õigusega vastuolus liikmesriigi õigusnorm, mis näeb väljaspool direktiiviga 2001/29(13) sätestatud raamistikku ette võimaluse kaitsta toidu maitset autoriõiguse alusel(14).\n2. Mõiste „teos“ ja intellektuaalse loomingu nõue\n41. Prantsuse valitsus on seisukohal, et selleks, et kindlaks määrata, kas toidu maitsele võib anda direktiiviga 2001/29 kaitse autoriõiguse alusel, on vaja kindlaks teha, kas seda võib pidada teoseks, s.t objektiks, mis on algupärane selles mõttes, et see on autori enda intellektuaalne looming.\n42. Euroopa Kohus märkis 16. juuli 2009. aasta kohtuotsuse Infopaq International (C‑5/08, EU:C:2009:465) punktis 34, et „Berni konventsiooni üldisest ülesehitusest ja eriti selle artikli 2 viiendast ja kaheksandast lõigust [tuleneb], et teatavate objektide kaitse kirjandus- või kunstiteosena eeldab seda, et need moodustavad intellektuaalse loomingu“(15). Euroopa Kohus otsustas peale selle, et autoriõigust direktiivi 2001/29 artikli 2 punkti a tähenduses kohaldatakse vaid niisuguse objekti suhtes, mis on algupärane ehk autori enese intellektuaalne looming(16).\n43. Euroopa Kohus otsustas 1. detsembri 2011. aasta kohtuotsuse Painer (C‑145/10, EU:C:2011:798) punktis 88, et intellektuaalne looming kuulub autorile, kui selles kajastub autori isikupära. Vastavalt 1. märtsi 2012. aasta kohtuotsuse Football Dataco jt (C‑604/10, EU:C:2012:115) punktile 39 ei ole kõnealune kriteerium seevastu täidetud, kui andmebaasi koostamisel valitsevad tehnilised kaalutlused, reeglid või piirangud, mis ei jäta ruumi loomevabadusele. Peale selle otsustas Euroopa Kohus nimetatud kohtuotsuse punktis 42, et see, kui andmebaasi koostamisel oli peale selles sisalduvate andmete loomise vaja autori olulist vaeva ning oskusi, ei saa iseenesest õigustada selle kaitsmist autoriõigusega, kui selle vaeva ja oskuste puhul ei väljendu mingit originaalsust nende andmete valikus või korralduses.\n44. Ma leian siiski, et kuigi asjaolu, et objekt oleks algupärane, on autoriõiguse kaitse saamiseks vajalik tingimus, ei ole see minu arvates piisav. Lisaks nõudele, et kõnealune objekt peab olema algupärane, peab see olema „teos“.\n45. Euroopa Kohus otsustas 16. juuli 2009. aasta kohtuotsuse Infopaq International (C‑5/08, EU:C:2009:465) punktis 33, et „[d]direktiivi 2001/29 artikli 2 punkt a näeb ette, et autoritel on nende teoste osas ainuõigus lubada või keelata reprodutseerimist osaliselt või täielikult. Sellest tuleneb, et autorile antud õiguse – lubada või keelata reprodutseerimist – kaitse ese on „teos“(17).\n46. Sellest kohtupraktikast nähtub selgelt, et direktiivi 2001/29 artikli 2 punkt a nõuab ühelt poolt, et oleks olemas „teos“(18), ja teiselt poolt, et see teos oleks algupärane. On oluline neid kahte eri mõistet mitte ühte liita või sulamiks teha.\n47. Seetõttu leian nii nagu komisjon, et asjaolu, et „teost võib direktiivi 2001/29 artikli 2 punkti a alusel autoriõigusega kaitsta ainult siis, kui algupära kriteerium on teose puhul täidetud, ei saa siiski tõlgendada nii, et see tähendab ümberpöördult, et igasugust objekti, mis vastab sellele kriteeriumile, tuleks seepärast „automaatselt“ käsitada autoriõigusega kaitstud teosena selle direktiivi tähenduses“(19).\n3. Kas maitse on teos?\n48. Kuna direktiivis 2001/29 ei ole mõistet „teos“ määratletud, leian ma, et on asjakohane võtta arvesse Berni konventsiooni sätteid. Nimelt, kuigi liit ei ole Berni konventsiooni lepinguosaline, on ta vastavalt WIPO autoriõiguse lepingu – mille pool ta on, mis kuulub tema õiguskorda ning mida direktiiviga 2001/29 soovitakse rakendada – artikli 1 lõike 4 kohaselt siiski kohustatud järgima Berni konventsiooni artikleid 1–21“(20).\n49. Järelikult on liit kohustatud järgima nimelt Berni konventsiooni artikli 2 lõiget 1, mis määratleb autoriõigusega kaitstavate „kirjandus- ja kunstiteoste“ ulatuse. Selle sätte kohaselt hõlmab väljend „kirjandus- ja kunstiteosed“ „igasuguseid tooteid kirjanduse, teaduse või kunsti valdkonnas, sõltumata selle väljendusviisist või ‑vormist“. Peale selle sisaldab Berni konventsiooni artikli 2 lõige 1 mitteammendavat loetelu(21) kaitstud „kirjandus- ja kunstiteostest“(22).\n50. Selles loetelus ei ole nimetatud ei maitseid ega ka maitsetega analoogseid teoseid, nagu lõhnad või parfüümid, kuid neid ei ole sõnaselgelt välistatud.\n51. Märgin siiski, et vaatamata asjaolule, et vastavalt Berni konventsiooni artikli 2 lõikele 1 hõlmab „[v]äljend „kirjandus- ja kunstiteosed“ […] igasuguseid tooteid kirjanduse, teaduse või kunsti valdkonnas, sõltumata selle väljendusviisist või -vormist“, on selles sättes nimetatud ainult teoseid, mida tajutakse optiliste või akustiliste vahendite abil, nagu raamatud ja muusikateosed, jättes välja loomingu, mis on tajutav muude meeltega, nagu maitse-, haistmis- või kompimismeel.\n52. Lisaks, kui teatava loomingu autoriõigusega kaitstavuses on püsivaid kahtlusi, on rahvusvaheline kogukond regulaarselt sekkunud, et selgelt kindlaks teha, et kõnealused „teosed“ on autoriõigusega kaitstud – tingimusel, et need on algupärased – kas muutes Berni konventsiooni või võttes vastu mitmepoolseid kokkuleppeid(23).\n53. Nii näiteks võeti WIPO autoriõiguse leping, mis on Berni konventsiooni tähenduses erileping, vastu just nimelt selleks, et kaitsta Euroopa teoseid digitaalses keskkonnas(24), nagu arvutiprogrammid ja andmekogud või muud elemendid (andmebaasid)(25).\n54. Toidu maitset ei saa võrrelda ühegi selle lepinguga kaitstud „teosega“ ja minu teada ei ole toidu maitse autoriõigusega kaitstud ühegi muu rahvusvahelise õiguse normi alusel(26).\n55. Peale selle leian ma kooskõlas Prantsuse valitsuse ja komisjoni seisukohtadega, et isegi kui toidu maitse või parfüümi väljatöötamise protsess nõuab tööd ja on oskusteave, oleksid need objektid, mille kaitset saaks tagada autoriõigusega, üksnes siis, kui need oleksid algupärased(27). Autoriõiguse kaitse laieneb algupärastele väljendustele, mitte ideedele, menetlustele, töömeetoditele või matemaatilistele mõistetele kui sellistele(28). Leian, et kuigi kuju, milles retsept on väljendatud (väljendus), võib olla autoriõigusega kaitstud siis, kui väljendus on algupärane, ei kaitse autoriõigus retsepti kui sellist (ideed). Seda vahetegemist nimetatakse inglise keeles „idea/expression dichotomy“.\n56. Lisaks peaksid need algupärased väljendused olema piisavalt täpselt ja objektiivseltidentifitseeritavad. Nii otsustas Euroopa Kohus 12. detsembri 2002. aasta kohtuotsuses Sieckmann (C‑273/00, EU:C:2002:748, punkt 55), mis käsitleb küsimust, kastähis, sel juhul lõhn, mis iseenesest ei ole visuaalselt tajutav, võib olla kaubamärk, et see on võimalik, „tingimusel et seda saab esitada graafiliselt, iseäranis kujutiste, joonte või tähtede abil, ning et see on selge, täpne, iseenesest täielik, kergesti äratuntav, mõistetav, kestev ja objektiivne “(29).\n57. Nüüdset tehnika taset arvestades näib siiski, et praegu on maitset või lõhna täpselt ja objektiivselt identifitseerida võimatu. Sellega seoses rõhutab Itaalia valitsus, et „vaatamata teaduslikele jõupingutustele, mida on seni tehtud, et toidu organoleptilisi omadusi üheselt kindlaks teha, on praeguse seisuga „maitse“ peamiselt kvalitatiivne element, mis on eelkõige seotud maitseelamuse subjektiivsusega. Toidu organoleptilised omadused on nimelt mõeldud tajuorganitega, peamiselt maitse- ja haistmis-, aga ka kompimismeelega tajumiseks ja hindamiseks subjektiivse kogemuse ja nendele meeleelunditele toidust tekkinud muljete põhjal. Niisuguste kogemuste objektiivset iseloomustust ei ole veel olemas“(30). Ma ei välista võimalust, et maitse või lõhna täpselt ja objektiivselt kindlakstegemise tehnika võib tulevikus areneda, mille tõttu võib seadusandja sekkuda ja neid kaitsta autoriõigusega või muude vahendite abil.\n58. Minu arvates ei muuda võimalus teha maitse kindlakstegemine kohtu või kohtu määratud eksperdi ülesandeks, nagu soovitab Levola oma kirjalikes seisukohtades, kuidagi asjaolu, et see kindlakstegemine(31) jääks juba oma olemuselt subjektiivseks(32). Võimalus teha teos ja järelikult selle autoriõigusega kaitsmise ulatus piisavalt täpselt ja objektiivselt kindlaks, on tingimata vajalik selleks, et järgida õiguskindluse põhimõtet autoriõiguse omaja ja konkreetsemalt nende kolmandate isikute huvides, kelle vastu võidakse algatada kohtuasju, nimelt kriminaalmenetlusi või võltsimise kohtuasju(33) autoriõiguse rikkumise tõttu.\n59. Asjaolu, et toit on potentsiaalselt püsimatu, ei ole iseenesest veenev. Nimelt on oluline rõhutada, et peale asjaolu, et direktiiv 2001/29 ei näe ette mingit kohustust teost fikseerida(34), ei ole autoriõiguse ese mitte kandja, millele teos on fikseeritud, vaid teos ise.\n60. Asjaolu, et maitsed on iseenesest ajutised, kõikuvad ja ebastabiilsed, räägib minu arvates siiski nende täpselt ja objektiivselt identifitseerimise ja järelikult nende autoriõiguse tähenduses teosena kvalifitseerimise vastu.\n61. Seetõttu leian, et toidu maitse ei ole direktiivi 2001/29 tähenduses „teos“. Sellest järeldub, et maitsele ei laiene reprodutseerimisõigus(35), õigus teoseid üldsusele edastada ja õigus muid kaitstavaid objekte üldsusele kättesaadavaks teha(36) ning levitamisõigus(37) direktiivi 2001/29 tähenduses, mis kehtivad ainult teostele. Peale selle tuleb märkida, et direktiivi 2001/29 artiklis 5 sätestatud erandid ja piirangud kehtivad ainult niisuguste õigustega kaitstud teoste suhtes.\n62. Esitatud kaalutlustest tuleneb, et direktiiviga 2001/29 on vastuolus toidu maitse kaitsmine autoriõigusega. Kuna teine küsimus on esitatud üksnes juhuks, kui toidu maitse kaitsmine autoriõigusega ei ole direktiiviga 2001/29 vastuolus, ja see puudutab eelkõige kaitse andmise tingimusi ja ulatust, ei ole sellele küsimusele vaja vastata.\n63. Esitatud põhjendusi arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Gerechtshof Arnhem-Leeuwardeni (Arnhem-Leeuwardeni apellatsioonikohus, Madalmaad) eelotsuse küsimustele järgmiselt:\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas on vastuolus toidu maitse kaitsmine autoriõigusega.\n3 Prantsuse keeles „fromage de sorcières“ (nõiajuust).\n4 Nõukogu 16. märtsi 2000. aasta otsus WIPO autoriõiguse lepingu ning WIPO esituste ja fonogrammide lepingu heakskiitmise kohta Euroopa Ühenduse nimel (EÜT 2000, L 89, lk 6; ELT eriväljaanne 11/33, lk 208).\n5 EÜT 1994, L 336, lk 1; ELT eriväljaanne 11/21, lk 80.\n6 Cour de cassation (kassatsioonikohus), kaubanduskolleegium, 10.12.2013, nr 11‑19.872, ametlikus väljaandes ei avaldata (ECLI:FR:CCASS:2013:CO01205).\n7 Levola sõnul on „Levola ja Smilde kohtuvaidluses […] küsimus selles, kas Heksenkaasi maitset kui sellist saab autoriõigusega kaitsta. See on aistinguline mulje, mis tekib maitse kui sellise kogemisest, mitte vahendid, mis on selle mulje tekitanud. Seega ei taotleta kaitset konkreetsele ainele või koostisainete loetelule. Teos, mille kaitset taotletakse, on maitse ise, mitte selle kandja“ (tema seisukohtade punkt 9). Levola lisab, et „ei ole välistatud, et seda maitset saab reprodutseerida ka mõne muu kandjaga samamoodi nagu õlimaaliga kunstniku loodud kujutist saab jäljendada või reprodutseerida muul kandjal. Autoriõigusega kaitstud teos on õigupoolest mittemateriaalne väljendus, mitte füüsiline kandja, mis seda väljendust kannab“ (tema seisukohtade punkt 86).\n8 Vt 1. juuli 2010. aasta kohtuotsus Sbarigia (C‑393/08, EU:C:2010:388, punktid 19 ja 20 ning seal viidatud kohtupraktika).\n9 Peale selle ei ole toidu maitse autoriõigusega kaitsmist liidu õiguses spetsiifiliselt reguleeritud.\n10 Levola sõnul, „[k]ui liidu õiguses tuntakse ühetaolist ja autonoomset mõistet „teos“, mis ei luba liikmesriikidel vabalt kehtestada riigi tasandil autoriõiguse kaitse andmiseks lisatingimusi […], siis peab ka liidu õigus lahendama küsimuse, kas liikmesriigid peavad andma autoriõiguse alusel kaitse originaalloomingule, mida tajutakse muul viisil kui nägemis- või kuulmismeelega, nagu maitse või lõhn, või kas nad isegi ei või anda niisugusele maitse- või lõhnaloomingule kaitset autoriõiguse alusel, isegi kui see maitse või lõhn tuleneb intellektuaalsest loometööst, millega autor on väljendanud oma isiklikku loomingut“ (tema seisukohtade punkt 41). „Kuigi Euroopa Kohus on õigeks pidanud kehtestada autoriõigusega kaitseks ainult kvalitatiivse miinimumläve [autori] „enda intellektuaalse loomingu“ nõude kujul – nagu aktsepteeritakse näiteks Saksamaa kohtupraktikas – on selge, et liikmesriigid võivad vabalt teosele, mis seisneb kulinaarse loomingu maitses autoriõiguse alusel kaitset anda või mitte, kui seda maitset saab vähemalt kvalifitseerida selle autori enda intellektuaalseks loominguks. Nimelt ei välista kehtestatud „enda intellektuaalse loomingu“ kvalitatiivne miinimumlävi tingimata ühtegi inimese meeltest, nii et enda intellektuaalse loomingu tajumisviisi asjasse puutuvuse kindlaksmääramine aistingulise taju seisukohalt kuulub liikmesriikide pädevusse“ (tema seisukohtade punkt 42).\n11 Vt kohtuotsus, 16.6.2011, Omejc (C‑536/09, EU:C:2011:398, punkt 19). Vt ka kohtuotsus, Padawan (C‑467/08, EU:C:2010:620, punkt 32 ja seal viidatud kohtupraktika).\n12 Vt selle kohta kohtuotsus, Padawan (C‑467/08, EU:C:2010:620, punkt 33).\n13 Või mõne muu liidu õigusnormiga, mis võidakse edaspidi vastu võtta, kui liidu seadusandja nii otsustab.\n14 Vt analoogia alusel 16. juuli 2009. aasta kohtuotsus Infopaq International (C‑5/08, EU:C:2009:465, punktid 27–29) ja 21. oktoobri 2010. aasta kohtuotsus Padawan (C‑467/08, EU:C:2010:620, punktid 29–37).\n15 Ameerika Ühendriikide kõrgeim kohus otsustas oma kohtuotsuses Feist Publications, Inc. vs. Rural Telephone Service Co., Inc. 499 U.S. 340, et autoriõiguse sine qua non on algupära.\n16 Kohtuotsuse Infopaq International punkt 37. Euroopa Kohtu sõnul „kaitstakse niisuguseid teoseid nagu arvutiprogrammid, andmebaasid ja fotod autoriõigusega vaid siis, kui need on algupärased ehk autori enese intellektuaalne looming“, (nimetatud kohtuotsuse punkt 35 ja kohtujuristi kursiiv).\n17 Ka direktiivi 2001/29 artiklis 3 „Õigus teoseid üldsusele edastada ja muid objekte üldsusele kättesaadavaks teha“ ja selle direktiivi artiklis 4 „Levitamisõigus“ on nimetatud „teost“.\n18 Ühendkuningriigi valitsuse sõnul oleks täiesti väär tõlgendada 16. juuli 2009. aasta kohtuotsust Infopaq International (C‑5/08, EU:C:2009:465) nii, et see „tähendab, et mis tahes liiki teost tuleb autoriõigusega kaitsta, kuna see on autori intellektuaalne looming. Punktis 37 esitatud arutluskäiku tuleb tõlgendada koostoimes punktidega 34–36, kus on selgelt öeldud, et direktiiviga 2001/29 kaitstud süsteem kehtib ainult teatavate vastavalt Berni konventsioonile või muule liidu õiguse elemendile, nagu direktiivile arvutiprogrammide kohta, kirjandus- või kunstiteoseks liigitatud objektide suhtes“ (tema seisukohtade punkt 19).\n19 Komisjoni kirjalike seisukohtade punkt 33. Euroopa Kohus otsustas 4. oktoobri 2011. aasta kohtuotsuses Football Association Premier League jt (C‑403/08 ja C‑429/08, EU:C:2011:631, punktid 96–99), et spordiüritusi ei saa aga pidada intellektuaalseks loominguks, mis oleks kvalifitseeritav teosena, sest teose kvalifikatsiooni andmiseks peaks asjaomane objekt olema algupärane selles mõttes, et see on autori enese intellektuaalne looming. Kuigi on tõsi, et kõnealuse kohtuotsuse nende punktide sõnastusest jääb mulje, et „teos“ on „intellektuaalse loomingu“ sünonüüm ja et ainus nõue selleks, et autoriõigust maksma panna, on, et on olemas „intellektuaalne looming“, leian ma, et sellest kohtuotsusest tuleneb, et spordiüritused, konkreetselt jalgpallivõistlused, ei ole autoriõigusega kaitstud, kuna neile kehtivad mängureeglid, mis ei jäta ruumi loomevabadusele autoriõiguse tähenduses. Spordiüritustel kui sellistel ei ole nimelt algupära. Küsimust, kas spordiüritused on (mittealgupärased) „teosed“, ei ole Euroopa Kohus analüüsinud.\n20 Vt 9. veebruari 2012. aasta kohtuotsus Luksan (C‑277/10, EU:C:2012:65, punkt 59).\n21 Minu arvates näitavad sõnad „telles que“ [nagu näiteks] prantsuskeelses versioonis ja „such as“ ingliskeelses versioonis, et autoriõigusega kaitstavate „kirjandus- ja kunstiteoste“ loetelu on mitteammendav ja järelikult näitlik.\n22 Vt Berni konventsiooni artikli 2 lõige 6.\n23 Vt selle kohta 2003. aastal avaldatud ja internetis järgmisel aadressil: http://www.wipo.int/edocs/pubdocs/fr/copyright/891/wipo_pub_891.pdf kättesaadava WIPO hallatavate autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste lepingute juhendi lk 25.\n24 Vt direktiivi 2001/29 põhjendus 15. WIPO autoriõiguse lepingu artiklis 4 on sõnaselgelt ette nähtud, et arvutiprogrammid on kaitstud kirjandusteostena Berni konventsiooni artikli 2 tähenduses. Sama lepingu artiklis 5 on ette nähtud, et mis tahes vormis andmekogusid, mis nende sisu valiku või korralduse tõttu moodustavad intellektuaalse loomingu, kaitstakse sellisena. Vt ka TRIPS-lepingu artikkel 10.\n25 Direktiiv 2001/29 käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste õiguskaitset, välja arvatud arvutiprogrammide õiguskaitse ja andmebaaside õiguskaitse. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/24/EÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (ELT 2009, L 111, lk 16) käsitleb nimelt spetsiifiliselt arvutiprogrammide õiguskaitset. Nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (EÜT 1991, L 122, lk 42; ELT eriväljaanne 17/01, lk 114), mis tunnistati kehtetuks ja asendati direktiiviga 2009/24, põhjendusest 1 nähtub, „et kõigi liikmesriikide õigusaktid ei paku praegu arvutiprogrammidele selget kaitset ning kui selline kaitse on olemas, on selle tingimused erinevad“. Märgin selle kohta, et arvutiprogrammi objektkood ei ole põhimõtteliselt inimesele tajutav. Ometi on arvutiprogrammi objektkood täpne ja stabiilne produktsioon, mida saab masinaga konkreetselt ja objektiivselt „lugeda“ või „tajuda“. Peale selle käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiv 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (EÜT 1996, L 77, lk 20; ELT eriväljaanne 13/15, lk 459) spetsiifiliselt andmebaaside õiguskaitset. Direktiivi 96/9 artikli 3 lõikes 1, mis käsitleb autoriõigust, on sätestatud, et „sisu valiku või korralduse poolest autori intellektuaalseks loominguks olevaid andmebaase [kaitstakse] sellisena autoriõiguse alusel. Nende kaitse alla kuulumise kindlaksmääramiseks ei rakendata mingeid muid kriteeriume“. Direktiivi 96/9 artikli 7 lõige 1 kaitseb omamoodi õigusega andmebaase, mille sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.\n26 Smilde sõnul „[ei olnud ü]helgi seadusandjal (ega Berni konventsiooni koostajatel ega TRIPS‑lepingu läbirääkijatel ega WIPO autoriõiguse lepingu autoritel ega kindlasti mitte direktiivi [2001/29] vastuvõtmiseni viinud seadusandlikus menetluses osalevatel pooltel kavatsust lubada autoriõiguse abil monopoliseerida midagi subjektiivset, riknevat, ebatäpset, muutuvat, hoomamatut ja tehniliselt maitsena määratletut“ (tema seisukohtade punkt 91).\n27 Nimelt intellektuaalne looming. Vt 1. märtsi 2012. aasta kohtuotsus Football Dataco jt (C‑604/10, EU:C:2012:115, punkt 42).\n28 Vt selle kohta 2. mai 2012. aasta kohtuotsus SAS Institute (C‑406/10, EU:C:2012:259, punkt 33). Vt ka WIPO autoriõiguse lepingu artikkel 2 ja TRIPS-lepingu artikli 9 lõige 2.\n29 Tingimust, et tähis peab olema graafiliselt kujutatud, liidu õiguses küll enam ei ole. Siiski on oluline märkida, et 12. jaanuaril 2016 jõustunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2436 kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT 2015, L 336, lk 1) artikli 3 punkt b ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/2424, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta ja komisjoni määrus (EÜ) nr 2868/95, millega rakendatakse nõukogu määrus (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta ja tunnistatakse kehtetuks komisjon määrus (EÜ) nr 2869/95 siseturu harmoneerimisametile makstavate lõivude kohta (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (ELT 2015, L 341, lk 21; ELT eriväljaanne 09/01, lk 291), mis jõustus 23. märtsil 2016, nõuavad, et tähiseid peab olema võimalik registris esitada viisil, mis võimaldab pädevatel asutustel ja üldsusel teha kindlaks tähiste omanikule tagatud õiguskaitse selge ja täpse sisu.\n30 Vt nende seisukohtade punkt 34.\n31 Ma räägin siin teose identifitseerimisest, mitte selle algupära hindamisest, mille suhtes võivad arvamused lahkneda ja mis eeldab teatud määral subjektiivsust. Kui teost ei ole võimalik täpselt ja objektiivselt identifitseerida, siis ei ole võimalik hinnata ka selle algupära.\n32 Komisjon on seisukohal, et maitse tekitatud tunnetused ja muljed „on […] subjektiivsed, mittekonkreetsed ja (seega) ei saa neid reprodutseerida, igal juhul mitte kindlalt, objektiivselt ja piisavalt täpselt selleks, et neid saaks autoriõigusega kaitsta“ (tema seisukohtade punkt 41).\n33 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (ELT 2004, L 157, lk 45 ja parandus ELT 2004, L 195, lk 16; ELT eriväljaanne 17/02, lk 32) põhjenduses 28 on ette nähtud, et „[l]isaks käesolevas direktiivis sätestatud tsiviil- ja haldusmeetmetele, menetlustele ja õiguskaitsevahenditeele tähendavad kriminaalsanktsioonid ühtlasi vastavatel juhtudel meetmeid intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamiseks“.\n34 Vt ka Berni konventsiooni artikli 2 lõige 2.\n35 Vt direktiivi 2001/29 artikkel 2.\n36 Vt direktiivi 2001/29 artikkel 3.\n37 Vt direktiivi 2001/29 artikkel 4.


03.02.2018 - 06:15, sirrsorr\n06.05.2017 - 07:56, kalla74\nKus selline ilus kohake asub\n06.04.2016 - 07:22, linzzu\nsupper armsad ! :)\n25.10.2010 - 16:31, yahoo-\n18.09.2010 - 09:29, salmosa\nväga võimas pilt!!!!\n10.11.2009 - 11:20, kase336\n20.03.2009 - 10:42, kadi1515\n20.03.2009 - 08:47, Kutikelly\n20.03.2009 - 00:45, juss5\nvaata kui kena pilt:)\n09.03.2009 - 19:09, juss5


Anna-Maria Makko: Toon uudistesaatesse glamuuri juurde | NordenBladet.ee\nAnna-Maria Makko: Toon uudistesaatesse glamuuri juurde\nEesti teleajaloo ühe suurima investeeringu tulemusena jõuavad esmaspäeval vaatajateni „Seitsmesed uudised“. Reporter Anna-Maria Veidemann-Makko lubab uuenenud uudistesaatesse glamuuri juurde tuua!\n“Jätkub rahva seas menukas sünnipäevarubriik, mida olen juba aasta otsa toimetanud. Sellele lisandub uus rubriik, kus võtame kokku nädala uhkeima ja huvitavama seltskonnaürituse, mis võib olla nii moedemostratsioon kui raamatuesitlus,” räägib Veidemann ajakirjale Nädal.\n“Samas ei soovi ma ka pelgalt meelelahutuse peale jääda, sest mu suur kirg on tegelikult poliitika, ja kindlasti soovin teha ka poliitlugusid. Ootan valimisööd, mil ka “Seitsmestel uudistel” on erisaade plaanis.”\nAnna-Maria kinnitab, et ootused on suured ja põnevust palju. Natuke hirmutab teda n-ö digirevolutsioon – uued kaamerad, arvutimontaaž jne. “Niisiis peame kõvasti õppima ja harjutama, kuid kui seda pingutust kroonib uudiste reitingu tõus, siis on muidugi väga tore.”


TOIDUTEADUS: Kas teadsite, milliste toitude taassoojendamisest tuleks loobuda? - Maitsed.ee\nTOIDUTEADUS: Kas teadsite, milliste toitude taassoojendamisest tuleks loobuda?\nToiduvalmistaimise lõbusa ja põneva poolega tegeledes tuleb aga alati lisaks maitsete ja aroomide timmimisele tähele panna ka seda, et toit oleks 100% valmis, läbiküpsenud ja õigel temperatuuril. Kodus toitu valmistades saame me olla selles kindel, kuid valmistoitu koju ostes, mitte alati.\nBriti ajaleht The Independent kirjutab oma loos, et saareriigis on enam kui miljon toidumürgituse juhtumit aastas, kus koju ostetud valmistoit ei ole läbiküpsenud ja tekitab mürgituse. Ajalehe lugu keskendub just kaasa ostetava valmistoidu ohutusele, kuid samad ohud varitsevad meid ka kodus. Alati tuleb teada, mis temperatuurile on vaja mis toit kuumutada ja kui pikaks ajaks.\nKana, muna ja riis\nKaks suurimat riskiallikat on väidetavalt linnuliha ja munad ning riis. Ligikaudu veerand kõikidest toidumürgistustest olid ajalehe andmete kohaselt seotud linnulihaga ning täpsemalt bakteri Campylobacter nakkusega. Lisaks leidub kanas ja munas ka salmonelloosi, mis on üsna tõrges ja kuumakindel. Lisaks toidumürgituse ohule ei ole kana hea taassoojendada ka toiteväärtuslikul põhjusel - kanas olevad proteiinid lagunevad igal kuumutuskorral ning liha toiteväärtus langeb.\nRiisis aga peidab ennast näiteks toidumürgitust tekitav bakter Bacillus Cereus. Bacillus cereus poolt põhjustatud toidumürgitusi seostatakse sageli valmistoodetega. Seda bakterit on isoleeritud kuivatatud ubadest ja teraviljadest, riisist, maitseainetest, maitseainesegudest ja kartulitest. Riisi puhul on muidugi palju olulisem selle teravilja valmistamisest see, kuidas riisi kahe söömise vahel hoitakse. Ideaalis tuleks peale söömist riis koheselt kiirkülmutada ning hoida kinnises karbis külmikus. Üles tasuks riisi soojendada - tegelikult nagu igat muudki toitu - vaid üks kord.\nKartul, seened ja spinat\nLisaks kanale ja riisile, tuleks hoiduda ka kartulite ja seente taassoojendamisest. Kui seente puhul võivad kahe söömise vahel seentele tekkivad ensüümid lihtsalt tekitada kerget iiveldust, siis kartulite puhul on ohuks aga bakter Clostridium botulinum, mis tekitab botulismi.\nSamuti tuleks hoiduda näiteks valmistatud spinatite ülessoojendamisest - spinat ja muud rohelised juurviljad (seller näiteks) sisaldavad nitraate, mis võivad muunduda aja jooksul ja pidevalt uuesti üles soendades nitrititeks, mis on aga kantserogeensed. Siia viimasesse gruppi saab lisada ka huvitaval kombel peedid. Ehk siis neid toite tasuks valmistada, kas vaid samal päeval tarbimiseks või selliselt, et toit kiirkülmutatakse ja tarbitakse täielikult teisel soojendamisel.\nTunne toiduvalmistamist ning hoia puhtust\nAlati tasub toitu osta turvalisest ning kontrollitud kohast ja olla veendunud, et toit on alati vastavalt eeskirjadele valmistatud ning läbihautatud. Samas, kui vähegi võimalik tuleks riisi ja kanatoitude uuesti soojendamisest siiski loobuda, sest kahe toidukorra vahel kasvavad bakterid neis edasi.\nSamas, kui on ikka suur isu süüa eelmisest õhtust alles jäänud riisi ja kanakarrit, siis tuleks mõlemad toidud 2 minuti jooksul kuumutada vähemalt 72 kraadini. Loomulikult ei ole ükski nendest toitudest alati mürgine või ohtlik, riskid on aga toiduvalmistamisega alati üleval - tehke alati kõik ettevalmistused puhtas köögis, küpsetage toit läbi ning säilitage toitu õhukindlates anumates ja sügavkülmas.\nAjalehed Briti kana Riis tervis The Independent Toidukultuur\nUuring: Suuremad veiniklaasid panevad inimesed rohkem jooma 1\nKIIRE ÕHTUSÖÖGI SOOVITUS: Supileemese sisuga dim sum 'id\nJaapanis ei lubata pakse ja üle 60-aastaseid "alasti restorani" 36


Kuidas juhtida juhitamatut põlvkonda? Teine osa - Ajakiri Director\nKati Tikenberg\t Viimati uuendatud sept. 1, 2021\nEelmises Directori numbris kirjutasin Z-generatsioonist kui juhitamatust põlvkonnast. Määratlesin lumehelbekeste tunnuseid ning rääkisin sellest, mida tähendab tüüpilise Z jaoks töö ja eestvedamine. Siin tuleb juttu veel kahest olulisest juhtimisfunktsioonist: motiveerimisest ja tagasisidest. Kuidas siis ikkagi juhtida noori, kes tunduvad sageli vanematele vastutustundetud ja keda ei motiveeri justkui miski.\nMis motiveerib lumehelbekest?\nY-generatsioon (sünniaastad 1980–2000) töötab tulemuste nimel – tegu on nn mõõtjate põlvkonnaga, kes tahaks kõike numbritesse panna ja track’ida! Mitu sammu ma tegin, mitu müüki close’isin, mitu kätekõverdust pumpasin või naeratust kogusin. Sageli on Y-põlvkonna juhid enam kontaktis Exceli kui reaalsete inimestega.\nSeevastu Z- või õunakeste põlvkonda (sündinud 2000–2012) iseloomustab hoopis asjaolu, et elu ja töö peab olema fun. Nad on terve elu mänginud – arvuti taga, lasteaias ja koolis. Viimased 15 aastat oleme hariduses taga ajanud koolirõõmu ja tulemuste ehk hinnete pärast õppimine ei ole enam eriti popp.\nKati Tikenberg 8 posts 0 comments


Kadunud maa - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Kadunud maa - Go Traveli reisikirjad\nOrientalist Märt Läänemetsa usub, et Patrick Frenchi raamat avab alasti tõde tänapäeva Tiibetist.\nTiibet, Tiibet. Ühe kadunud maa lugu. Patrick French Inglise keelest tõlkinud Mart Rummo ja Peeter Riba, värsid tõlkinud klassikalisest tiibeti keelest Linnart Mäll, toimetanud Teet Toome. Tallinn: Pegasus, 2006, 416 lk.\nIgal ida-huvilisel on oma meele-Tiibet – idealiseeritud ettekujutus Tiibetist, maast maailma katusel, kus on sajandeid kestnud õilis budism, kust on pärit dalai-laama ning mille iidne ja omapärane kultuur on hukkumas kommunistliku Hiina julmas haardes. Suur hulk raamatuid Tiibetist kajastavad pigem nende kirjutajate meele-Tiibetit kui Tiibeti tegelikku olukorda ja ajalugu. Sellest tõdemusest lähtub Patrick French, inglane, kellele koolipoisina kohtumine dalai-laamaga jättis nii sügava mulje, et ta otsustas oma elu siduda Tiibeti ja tiibetlastega. Ta on olnud pikka aega organisatsiooni Rahvusvaheline Liikumine Tiibeti Eest aktivist, elanud Indias Dharamsalas, Tiibeti pagulaste keskuses, ning rännanud Hiina Rahvavabariigi poolt okupeeritud Tiibetis. 2003. aastal ilmunud “Tiibet, Tiibet,” mis on tõlgitud 14 keelde, põhinebki peamiselt autori 1999. aastal sooritatud pika retke tähelepanekutel, mis on läbi põimitud üsna põhjalike ajalooliste ekskurssidega.\nFrench püüab esitada mitte üht järjekordset meele-Tiibetit, vaid anda edasi tegeliku olukorra ilustamata, aga samas ka üledramatiseerimata kirjeldust. Ajaloost ja uuema aja poliitikast esitab ta vaid dokumenteeritud andmeid, mis lükkavad ümber mitmeidki levinud müüte. Frenchi raamatu järgi olukorda okupeeritud Tiibetis tegelikult eriti üle dramatiseerida ei saagi. Tema kirjeldustes ja intervjuudes avaneb üsna masendav pilt Tiibeti linnadest, eriti pealinnast Lhasast, kus võimutsevad Hiina kolonistid ja sõjavägi ning kus kogu elu käib julgeoleku agentide valvsa pilgu all. Välismaalane ei saa kunagi kindel olla, kes hotelliteenindajatest võib olla nuhk, ning millal ta võidakse lihtsalt maalt välja saata. Inimestega, keda ta intervjueerib, kohtub ta enamast salaja keerulisi konspiratsiooni reegleid täites, et neile välismaalasega kohtumisest ebameeldivusi ei tuleks. Inimeste tegelikke nimesid raamatus ta ei avalda, ikka samal põhjusel.\nPeaaegu igas perekonnas kuuleb lugusid vastupanuvõitluses hukkunud või vanglates ja sunnitöölaagrites surnuks piinatud inimestest. Autor kirjeldab ka suurt lõhet kodumaal elavate tiibetlaste ja pagulaste vahel, kes on kodumaast üsna võõrandanud. Kirjeldatute hulka kuuluvad ka tiibetlastest kommunistid, kes on uute võimudega kaasa läinud, ning hiinlastest kaadritöötajad ja valitsusametnikud. Paljuski meenutab õhkkond Tiibetis seda, mis valitses NL poolt okupeeritud Eestis, kuid jääb mulje, et Hiina kommunistide ja nende tiibetlastest järgijate meetodid olid ja on märksa brutaalsemad kui isegi nõukogude KGB-l. Kuid vastupanu kestab ja enamik tiibetlasi ei ole oma kodumaa kaotusega leppinud. Võimalusi midagi ära teha on kahjuks väga vähe.\nFrench ei väldi kriitikat ka Tiibeti pagulaspoliitikute ja -vaimulike, isegi dalai-laama enda arvel, leides, et sugugi mitte alati ei ole ära kasutatud kõiki võimalusi Pekingiga suhtlemisel ning tehtud on ilmselgeid vigu. Tema arvates ei saa praeguses poliitilises patiseisus süüdistada ainult HRV juhtide jäikust, vaid ka dalai-laama administratsiooni ja nende lääne nõuandjate möödalaskmisi.\nFrenchi raamatu tõdemus on kurb ja karm. Vana Tiibetit ei ole enam. See on tõesti kadunud maa. Ent oodata jätkuva kommunismi ning sellega läbipõimunud hoolimatu uuskapitalismi tingimustes Tiibeti staatuse ja olukorra muutumist oleks naiivne lootus. Muutused saavad tulla siis ja ainult siis, kui muutub kogu Hiina. Kas see võib Tiibeti jaoks olla liiga hilja? Loodetavasti mitte, sest tiibeti rahvas ju elab veel.