Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 27Konkurents versus regulatsioon – apteekide asutamispiirangu näitel\nAdvokaadibüroo LAWIN vandeadvokaat\nKonkurentsiõigus ja laiemalt konkurents on moodne teema. Üha enam põhjendatakse poliitilisi samme konkurentsiargumentidega, näiteks vajadusega avada seni monopoolsed turud konkurentsile. Enim on kõneainet pakkunud ja meid kõiki mõjutanud elektrituru avanemine selle aasta algul. Konkurentsiamet on viimastel aastatel teinud ettepanekuid konkurentsipiirangute kaotamiseks ka mitmes teises valdkonnas (nt ühistransport, taksondus, jäätmekäitlus, hambaravi).\nKonkurentsi tagamisel on tähtis roll turgude efektiivses toimimises, kuid mõnikord esineb turutõrkeid ning seepärast võib riigipoolne reguleerimine olla põhjendatud ja vajalik. Tasakaalu leidmine vaba konkurentsi ja regulatsiooni vahel on tekitanud majandusteadlaste hulgas tuliseid vaidlusi juba pikka aega ning sõltub suuresti sellest, mida konkurentsi või regulatsiooniga soovitakse saavutada.\nArtiklis antakse kõigepealt lühiülevaade majanduslikest põhjendustest, mis tingivad reguleerimise vajaduse, ning selgitatakse konkurentsi rolli turgude toimimise ja reguleerimise kontekstis. Seejärel näitlikustatakse regulatsiooni ja vaba konkurentsi vahelise tasakaalu leidmisega seotud dilemmasid apteekide asutamispiirangute näitel, mis on praegu aktuaalne teema. Võrdlevalt on vaadatud teiste Euroopa riikide kogemust, sest tervishoiusektori, sealhulgas apteegituru avamist konkurentsile on Euroopas palju arutatud juba 1990. aastaist alates ja erinevate tulemustega ka katsetatud (Lluch, Kanavos, 2010, 245–246).\nRegulatsiooni majanduslikud põhjendused\nHeaoluökonoomika lähtub eeldusest, et turg on parim ja efektiivseim ressursside paigutaja majanduses, kuivõrd see peaks aitama tagada nn Pareto-optimaalse ressursside jaotuse. Eeldus kehtib aga ainult nii-öelda täiusliku konkurentsi tingimustes teatud tüüpi turgude puhul, mida nimetatakse konkurentsiturgudeks (Stiglitz 1995, 63).\nMajandusteadlased on leidnud, et konkurentsiturg esineb siis, kui on täidetud järgmised tingimused: vaba sisenemine turule, vaba väljumine turult, vabad hinnad, homogeenne kaup, täielik informatsioon, sortimendi ja koguse vaba kujundus. Tegelikult ei vasta turud enamasti kõigile neile tingimustele ning ei pruugi seetõttu tagada efektiivseimat tulemust, sest turu tegevuse kõik tagajärjed ei pruugi olla aktsepteeritavad ning küllalt sageli on turu toimimise lähte-eeldused sellised, mis takistavad turu toimet. Seda olukorda nimetatakse turutõrkeks (Purju, Tammeraid 1998).\nKirjanduses tuuakse välja tüüpsituatsioonid, millal turg ei ole Pareto-optimaalne ja esinevad turutõrked:\ninformatsiooni asümmeetria – olukord, kus tarbijate käsutuses olev informatsioon on puudulik ning sellel on süstemaatiline põhjus, mis takistab turuosalistel vabalt tegutseda;\nkonkurentsitõrked – olukord, kus turule on raske siseneda (nt loomulik monopol, turul olijate tehnoloogiline või geograafiline eelis, mastaabiefekt vms);\nvälismõjud – paljudel juhtudel mõjutab ka ühe isiku või ettevõtja tegevus teisi negatiivselt (nt keskkonnasaaste, ülerahvastatus vms) või positiivselt (nt haridus, heakord vms), ilma et negatiivse mõju tekitaja kulusid kannaks või positiivse mõju tekitaja kasu saaks. Välismõjude esinemisel võib turu loodav ressursside jaotus osutuda ebaefektiivseks. Kuna üksikisikud ei kanna nende tekitatavate negatiivsete välismõjude täit kulu, tegelevad nad nendega liiga palju (nt saastavad liialt kergekäeliselt), ja vastupidi, üksikisikud ei kasuta positiivseid välismõjusid tekitavate tegevuste kasulikkust täies ulatuses ära ning seetõttu tegelevad nad nendega liiga vähe (nt ei kasuta omandatud haridust eesmärgipäraselt);\npuudulikud turud – kui eraturud ei suuda pakkuda kaupa või teenust, kuigi selle pakkumise kulu on väiksem kui tarbijad on nõus maksma, esineb turutõrge, mida nimetatakse turgude puudulikkuseks (nt erakindlustusseltsid ei kindlusta üksikisikuid paljude tähtsate riskide vastu);\navalikud kaubad – on teatud kaupu, mida turg kas üldse ei tooda või toodab ebapiisavas koguses (nt riigikaitse, avalikult kasutatavad teed, tervishoiu-, sotsiaal- ja päästeteenused vms) (Stiglitz 1995, 71–79).\nNimetatud turusituatsioonide korral on majandusteadlased asunud seisukohale, et turg vajab välist reguleerimist, kuid puudub konsensus, millisel määral ja milliste meetmetega oleks seda kõige tõhusam teha. Majanduslikest regulatsiooniteooriatest ülevaate tegemine väljuks selle artikli raamidest.\nOluline on mõista, et igasugune sekkumine majandusse tähendab ressursside ümberjaotamist. Näiteks selleks, et mingit projekti toetada, peab riik vajaliku ressursi teiste majandusagentide käest eelnevalt ära võtma (nt kõrgemate maksude näol). Samamoodi piirab ühele ettevõtjale mingis valdkonnas tegutsemiseks ainuõiguse andmine teiste ettevõtjate tegevusvabadust. Nende asjaolude omavaheline seotus ei tähenda, et igasugune valitsuse sekkumine majandusse on igal juhul halb, kuid ressursside ümberjagamisel tuleb alati silmas pidada, et ressurssidel on kindel päritolu. Eelnevast tuleneb, et igal regulatsioonil – aga ka regulatsiooni tühistamisel – on mõju nii vaatlusalusele turule kui ka teistele turgudele.\nIdeaalis peaks mis tahes regulatiivse poliitika eesmärk olema soodustada efektiivsuse kasvu, et sekkumise teel saavutada konkurentsiturule võimalikult ligilähedane olukord. Seega tuleks maksimeerida regulatsioonist saadav puhaskasu ühiskonnale. See eeldab iga regulatsiooni puhul tasuvusanalüüsi (cost-benefit analysis), mille käigus hinnatakse regulatsioonist saadavat kasu, kuid ka sellega kaasnevaid kulusid ühiskonnale. Eesmärk peaks olema saavutada võimalikult suurt kasu võimalikult väikeste kuludega. Kui kõiki ühiskonnarühmi sümmeetriliselt kohelda, seisneb tasuvusanalüüs pelgalt majandusliku efektiivsuse maksimeerimises. Samal ajal on võimalik teatud ühiskonnarühmadele (nt ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele) tekkivale kasule anda suurem kaal või teha muid erisusi. Sel viisil on võimalik tasuvusanalüüsi hõlmata laiemat ringi eesmärke kui ainult efektiivsus (Viscusi 2005, 9).\nEelnevat õigusliku diskursuse konteksti asetades tuleb õigusloomes silmas pidada, et igal õigusaktil on mõju paljudele ühiskonnarühmadele. Seepärast tuleb enne õigusakti kehtestamist teha mõjude analüüs, paika panna selged eesmärgid, mida selle õigusmuudatusega soovitakse saavutada. Regulatsioonil võib mõistagi olla ka muid eesmärke peale pelgalt majandusliku efektiivsuse maksimeerimise (nt sotsiaalsed eesmärgid), kuid sellega kaasnevad ka vastavad kulud. Paraku on Riigikontrolli hinnangul õigusaktide mõjude analüüs Eestis olnud paljudel juhtudel puudulik (Riigikontroll 2011).\nÕigusaktide mõju analüüsi tähtsust on rõhutatud OECD konkurentsi hinnangu suunistes, kus on üksikasjalikud juhised, kuidas tuleks regulatiivsete muudatuste mõju konkurentsile hinnata. Ka OECD juhiste kohaselt tuleb esmalt paika panna eesmärk, mida õigusmuudatusega soovitakse saavutada, sest siis on võimalik hinnata, kas ja kuidas erinevad meetmed võimaldavad seda eesmärki saavutada. Teiseks tuleb aru anda, et paljudel turgudel võib esineda olulisi konkurentsibarjääre, mis on regulatsioonist sõltumatud. Kolmandaks tuleb arvesse võtta, et kui regulatsioon puudutab hindu, on sellel ettevõtete tegevusele väga mitmetahulised mõjud. Seepärast tuleb erinevaid turgu mõjutavaid tegureid hinnata kombinatsioonis, kusjuures analüüsida ei tuleks mitte ainult konkreetset reguleeritavat turgu, vaid ka sellega seotud turge (OECD 2011, 83–85).\nKonkurentsi roll regulatiivsete eesmärkide saavutamisel\nEelnevast nähtus, et efektiivseimat ressursside jaotust on võimalik saavutada täiusliku konkurentsi tingimustes. Kuigi selliseid tingimusi praktikas harilikult puhtal kujul ei esine, on konkurentsi – kas või ebatäiuslikku konkurentsi – peetud siiski üldiselt parimaks turgude toimimise keskkonnaks olukorras, kus ei esine turutõrkeid. Sellest tulenevalt on kehtestatud ka konkurentsiõiguse reeglid.\nSiiski ei saa konkurents olla mis tahes regulatsiooni või selle puudumise eesmärk; regulatsiooni sarnaselt on ka see ainult vahend teatud eesmärkide saavutamiseks. Konkurentsipoliitilistel otsustel on turgudele oluline mõju, seetõttu on konkurentsiõigust võimalik kasutada mitmesuguste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. See ei tähenda, et konkurentsipoliitika ei ole toimiv, vaid selle jõustamist mõjutavad eri ajal kehtivad poliitilised prioriteedid (Monti 2007, 18). Konkurentsipoliitika ajalugu näitab, et konkurentsiõigus on sageli mõjutatud nii sotsiaalsetest kui ka ajaloolistest teguritest. Peale puhtalt majandusliku efektiivsuse ja selle kaudu üldise heaolu edendamise on konkurentsiõigust kasutatud ka muude eesmärkide teenimiseks, nagu tarbijate heaolu tagamine (madalamate hindade, parema valiku jms teel), väikeettevõtete kaitsmine, turgude lõimumisele ja ühtlustumisele kaasaaitamine, majandusvabaduse tagamine, inflatsiooni vältimine, õigluse ja võrdsuse tagamine (Motta 2004, 18–30).\nGiorgio Monti on tabavalt väitnud, et mis tahes konkurentsijuhtumi lahendus sõltub kolmest peamisest faktorist: poliitika (konkurentsi eesmärk); rakendatav majandusteooria selle kohta, kuidas turud käituvad; ja institutsioon, kes konkurentsireegleid jõustab (Monti 2007, 4–5). Kuigi võib tunduda küüniline, kajastab see ilmekalt konkurentsiõiguse rakendumise tegelikkust.\nEelnevat silmas pidades ei ole üllatav ega taunitav, et konkurentsiargumente kasutatakse erinevate seadusandlike algatuste põhjendamiseks. Ilmekas näide on viimasel ajal üles kerkinud terav diskussioon ravimiseaduse §-st 421 tuleneva apteekide asutamispiirangu õigustatuse üle.\nApteekide asutamispiirangu vaidluse taust\nApteekide asutamispiirang takistab linnas uute apteekide avamist, kui linnas on ühe apteegi kohta vähem kui 3000 elanikku. Maal takistab piirang uue apteegi avamist juba olemasolevale apteegile lähemale kui üks kilomeeter. Nimetatud piirang lisati ravimiseadusesse 2005. aastal.\n2009. aastal tegi konkurentsiamet ettepaneku käsimüügiravimite turu avamiseks vabale konkurentsile, seda muu hulgas apteekide asutamispiirangu kaotamise teel. Konkurentsiameti hinnangul parandaks piirangu kaotamine turu toimimist, teenuste kättesaadavust ja võimaldaks lõppkokkuvõttes tarbijale soodsamaid hindu (Konkurentsiamet 2009, 2011). Samasugusel seisukohal on õiguskantsler ja Riigikontroll.\nJärgnevalt on analüüsitud apteekide asutamispiirangu konkurentsiaspekte. Enne järelduste tegemist tuleb aga ravimisektori reguleerimise vajadust vaadelda üldisemalt, kogu ravimisektori ja selle lahutamatuks osaks oleva apteegiteenuse osutamise kontekstis. Samuti on oluline selgeks teha Eesti ravimituru eripärad.\nRavimisektor, mis hõlmab ravimite tootmise ja turustamisega seotud äritegevust, on lahutamatuks osaks tervishoiusüsteemile, mille toimivuse ja tõhususe eest vastutab riik. Seepärast on ravimisektor küllaltki eripärane ning seda ei saa kõrvutada tavapärastele majanduslikele paradigmadele alluvate prototüüpsete turumudelitega (Volkerink et al 2007, 25).\nRavimisektori uuringute pinnalt saab välja tuua järgmised peamised tegurid, mis mõjutavad ravimite pakkumist ja nõudlust ning sellega ka apteegiteenuse osutamist:\ninformatsiooniline asümmeetria ja esindussuhe. Ravimite jaemüügi põhilisi eripärasid seisneb selles, et tarbijad on enne kauba tarvitamist võimetud iseseisvalt hindama müüdava kauba kvaliteeti ega tea ravimite mõju sama hästi kui arst või ravimitootja (Kruus et al 2012, 13). Seepärast tuginevad patsiendid ravimit valides harilikult arsti arvamusele (esineb nii-öelda esindussuhe) ning tavapärastest turgudest erinevalt kujuneb ravimite puhul nõudlus sageli ostjast lahus;\npakkumise kontsentreeritus. Ravimitootja vaatepunktist on uue toote väljatöötamise kulusid raske hinnata, sest need tulenevad aastatepikkusest mitut valdkonda kaasavast teadustööst. Vastutasuks uue ravimi väljatöötamiseks kantud kulude eest võimaldatakse uutele ravimitele patendikaitset. Sellest tulenevalt on uusi ravimeid turule toovatel tootjatel tihti monopoolne seisund. Isegi kui ravimil on alternatiive, on turg sageli oligopoolne. Regulatsioonid piiravad ravimitootjate saadavat majanduslikku kasu, kuid ei tohi samal ajal olla liiga karmid, et piirata uute ravimite turulejõudmist (Kruus et al 2012, 13). See eripära puudutab eelkõige ravimitootjate tasandit, kuid lisaks tootjatega sõlmitavatele ravimihinna kokkulepetele kontrollivad riigid sageli ravimite hindade kontrolli all hoidmiseks ka hulgi- ja jaemüügi juurdehindlust;\npiiratud asendatavus. Ravimite omavaheline asendatavus on paljudel juhtudel olematu või väga madal. Tarbijal puudub enamasti teadmine talle vajalike ravimite asendustoodete kindlakstegemiseks (iseäranis retseptiravimite puhul). Seetõttu ei oska tarbija enamasti oma ostuotsustuse tegemisel arvesse võtta konkureerivaid tooteid, millel võiks olla parem hinna ja kvaliteedi suhe (Volkerink et al 2007, 30);\nmadal nõudluse hinnaelastsus. Ravimite piiratud asendatavusest tulenevalt ei ole nõudlus ravimite järele tundlik hinnamuutuste suhtes, vastupidi olukorrale, kus tarbijal on valida mitme konkureeriva toote vahel. Pealegi on patsiendid nõus maksma rohkem, kui nad usuvad, et üks ravim on teisest parem (Kanavos et al 2011a, 43);\nravikindlustussüsteemi olemasolu ja nn moraalne oht. Enamikus riikides finantseerib ravikindlustus ravimite ostmist kas täielikult või osaliselt. Olukorras, kus tarbijad ei maksa kogu ravimi hinda ise, ei võta nad ostuotsuse tegemisel arvesse ravimi tegelikku hinda. Seega võivad nad soovida rohkem ja kallimaid ravimeid („moraalne oht”). Ka see vähendab hinnatingimuste tavapärast mõju nõudluse kujunemisele (Volkerink et al 2007, 29–30).\nRavimisektori eripära ja sellest tulenevate turutõrgete tõttu kimbutaksid regulatsiooni puudumise ja absoluutselt vaba konkurentsi korral ravimituru igat turustusahela astet turutõrked, mille tagajärjel halveneksid nii ravimite kättesaadavus ja kvaliteet kui ka hinnatingimused (Volkerink et al 2007, 25). Seepärast on ravimisektor allutatud regulatsioonidele paljudes riikides. Regulatsioon omakorda mõjutab vaba konkurentsi kujunemist (eelkõige hinna ja sortimendi ning turulolijate arvukuse osas) ning seetõttu ei kujune ravimisektori turgudel konkurents tavapäraste majandusreeglite kohaselt.\nEt tagada ravimite ohutum kättesaadavus, meditsiiniliselt põhjendatud ravimikasutus ning ravimikulude kontrollitavus, on apteegiteenuse reguleerimiseks tavapäraselt tarvitatud eelkõige järgmisi meetmeid: hariduslikud piirangud, registreerimise ja litsentseerimise kohustused, ravimiretseptide väljastamisõiguse piirangud, omanike ja tegutsemispiirangud, horisontaalse ja vertikaalse integratsiooni piirangud, tegutsemisreeglid (nt ruumide, personali, reklaami kohta) ning hinnaregulatsioon (Volkerink et al 2007, 13). Kõigil neil meetmeil on otsene või kaudne mõju apteekide konkurentsitingimustele. Näiteks nõuded personalile ja ruumidele suurendavad apteekide tegutsemiskulusid (Perlitz 2009, 11).\nKõige enam tuleb aga silmas pidada, et põhiosa apteekide käibest moodustavad retseptiravimid (ravimiameti apteegistatistika kohaselt ligikaudu 80%) ning apteegikaupade nõudluse vähemasti retseptiravimite järele kujundab eelkõige arst. Seetõttu ei mõjuta apteekide arv ega apteegiteenuse omadused selliste ravimite nõudlust ega kogu ravimite jaeturu müügimahtu, peale selle on ka hinnataseme suures osas reguleerinud riik (OFT 2010, 5). Samuti on ravimituru rahalise mahu riik kindlaks määranud ning apteegid ei saa märkimisväärselt suurendada ei turumahtu ega oma kasumit näiteks tavapärase majandusmudeli alusel, mille puhul hinna alandamine suurendab kogukäivet ja toob kokkuvõttes rohkem kasumit. Oluline on arvestada ka seda, et konkurentsiõiguslikult on ravimid kui kaup homogeenne vertikaalselt seotud kaubaturu kõikidel tasanditel (tootmine → hulgimüük → jaemüük) ning apteegiteenus on ostja seisukohalt täielikult asendatav, sest kõikidel apteekidel on kohustus müüa sama ravimivalikut (Konkurentsiamet 2008, 3).\nKuna tavapärased jaesektori konkurentsi alused (hind, toote valik, müügitöö) ei rakendu apteekide toimimisele sellisel määral kui teistel jaeturgudel, pole apteekidel majanduslikku motivatsiooni hinnakonkurentsiks sellisel määral kui teistel turgudel. Apteegid konkureerivad suures osas eelkõige piiratud kogukäibe suurendamise (ehk nii-öelda piiratud ressursi ümberjagamise) nimel. Sellest tulenevalt on konkurentsikriteeriumid peamiselt asukoht, mugavus, teenuse kvaliteet (järjekorrad, lahtiolekuajad, nõustamiskvaliteet, lisateenused) ning apteekide asutamispiirangud saavad mõjutada eelkõige neid konkurentsikriteeriume, mitte niivõrd ravimite hinda või valikut (OFT 2010, 5, 7).\nEeltoodut kinnitavad teiste riikide liberaliseerimiskogemused. Näiteks käsimüügiravimite hinnakujunduse piirangute täielik kaotamine ehk vaba hinnakonkurents ei toonud Saksamaal (Stargardt et al 2007, 37), Hispaanias (Lluch, Kanavos 2010, 248–249), Norras ja Islandil (Rudholm 2008, 262–263) kaasa apteekide hinnakonkurentsi.\nKirjeldatud apteegituru eripärade tõttu on apteegiteenuse jätkusuutlikuks osutamiseks oluline optimeerida kulusid ja saavutada mastaabisääst. See võib survestada iseseisvaid apteeke konsolideeruma või apteegikettidega ühinema (Perlitz 2009). Nagu järgnevalt näha, on see omane ka Eesti apteegiturule.\nEesti ravimituru eripära: vertikaalne integratsioon, horisontaalne kontsentreeritus ja nn ketistumine\nEesti ravimisektoris on peetud probleemiks vertikaalset integratsiooni hulgi- ja jaemüüjate vahel ning ravimite hulgi- ja jaeturu horisontaalset kontsentreeritust (sh apteekide nn ketistumist). Riigikontrolli hinnangul on kogu Eesti ravimiturg koondunud kahe suure hulgimüügifirma – Tamro ja Magnum – kätte, kelle mõjusfääris on Eestis 81 protsenti apteekidest kas enamus- või vähemusosaluse kaudu või kuulumisega nende hulgimüüjatega seotud apteegikettidesse (Riigikontroll 2012, 41–43).\nVertikaalse integratsiooni puhul ei ole tegemist viimaste aastate trendiga. Juba ravimiseaduse väljatöötamisel mööndi, et 2000. aastate algusest saadik on Eesti ravimiturul toimunud muutused, mille käigus on ravimite hulgimüüjad saavutanud märkimisväärse mõju ravimite jaeturul toimuva üle. Ometi jäeti ravimiseaduse vastuvõtmisel kehtestamata omandipiirang, mille kohaselt hulgimüüjad ei tohtinuks apteeke omada, sest hulgimüüjate ja apteekide vahel juba tekkinud omandisuhete lõhkumist peeti hulgimüügiga tegelevate ettevõtjate suhtes liigselt koormavaks (ravimiseaduse eelnõu (360 SE) algtekst ja seletuskiri 2004).\nRavimiseaduse menetlemisel märgiti, et hulgi- ja jaemüügitasandi integratsioon võib viia olukorrani, kus hulgimüüjaga seotud apteekidel ei ole võimalik valida soodsamat hankekanalit. Ühe hulgimüüja eelistamine võib olla tingitud ka efektiivsuskaalutlustest. Kuna hulgimüüjad saavad ravimitootjatelt ravimid üldjuhul sama sisendhinnaga (Konkurentsiamet 2008, 9) ning hulgimüügi juurdehindlustele on seadusega sätestatud piirangud, ei saa hulgimüügi hindades suuri erinevusi olla.\nErinevate hulgimüüjate kasutamine või mõnede ravimite otse tootjalt tarnimine kasvataks apteegi kulusid – erinevate tellimissüsteemide kasutamine ja päevas mitmete tarnete vastuvõtmine ja haldamine nõuab tööjõuvaru, mis on apteekides tööjõule esitatud kõrgete kvalifikatsiooninõuete tõttu kallis. Kuna hinnaerinevused on ilmselt väikesed, on erinevate hulgimüüjate kasutamine ebaefektiivne (Volkerink et al 2007, 12, 27). Ka konkurentsiamet on möönnud, et ühest kohast ostmine on ka apteegile kasulik (Konkurentsiamet 2008, 5).\nVertikaalsele integreerumisele on ette heidetud, et see tingib konkurentsi vähenemise ja sellest tulenevalt pakutavate kaupade ja teenuste kvaliteedi languse. Samuti halveneb hulgimüüjaga seotud apteekides ravimite valik, piirdudes vaid hulgimüüjaga koostöölepinguid omavate tootjate kaubaga. Regulatiivsest aspektist vaadatuna on selle probleemi lahendamiseks Eestis meede olemas nii hulgi- kui ka jaeturul. Ravimiseaduse paragrahvist 45 tuleneb apteegile kohustus müüa kõiki Eestis registreeritud müügiloaga ravimeid. Hulgimüüjale tuleb ravimiseaduse paragrahvi 44 punktist 5 kohustus tagada püsiv ja piisav ravimite valik ning kiire kohaletoimetamine Eesti piires. Kui nimetatud regulatiivsed meetmed praktikas ei toimi, on selle põhjuseks kas vähene rakendamine või regulatsiooni ebapiisavus.\nNimetatud aspektide tõttu esineb vertikaalset integratsiooni ravimisektoris üha enam, nagu võib täheldada mitme teisegi Euroopa Liidu liikmesriigi näitel (Kanavos et al 2011b, 12, 23). Ka hulgimüügi tasandi kontsentratsioon ei ole Eestile ainuomane. Hulgimüügi korralduse areng Euroopas on viimastel kümnenditel viinud mastaabisäästu suurendamiseni ladude optimeerimise ning IT-süsteemide ja elektrooniliste lahenduste kasutuselevõtu tõttu. Järelejäänud hulgimüüjate turujõud ja kompetentsus on tugevnenud ning nad on tarneahelas tugevamal positsioonil (Kruus et al 2012, 12). Tuleb märkida, et ka ravimitootjad eelistavad hulgimüüjaid vähem kasutada, kuivõrd see võimaldab neil tugevdada kontrolli ravimite liikumisahela üle (Kanavos et al 2011b, 23, 32–36).\nNäiteks Põhjamaades on ravimisektor hulgimüügi tasandil võrdlemisi kontsentreeritud – Soomes on ravimite hulgimüüjaid kaks, Rootsis kaks, Norras kaks ja Taanis kolm. Selline kontsentreeritus võib olla põhjendatav nende riikide suhtelise väiksusega – väikestel turgudel on turu struktuurid tavaliselt kontsentreeritumad kui suurtel, kus mastaabi- ja mitmekülgsussäästu on lihtsam saavutada.\nEesti turg on Põhjamaade turgudega võrreldes veelgi väiksem ning seepärast ei ole siinse ravimisektori suhteline kontsentreeritus üllatav. Riigikontrolli andmetest nähtub, et Eesti ravimi hulgimüügiturult on lahkunud või lahkumas kolm ettevõtjat. Sellist arengut ennustas juba 2009. aastal ette Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tellitud Eesti ravimisektori uuring, milles märgiti, et kui juurdehindluse marginaalid ei muutu, on oodata turu konsolideerumist, sest sel viisil on võimalik suurendada efektiivsust (Kanavos et al 2009, 72, 72). Kuigi Riigikontroll märkis, et ravimite hulgimüügiturule on sisenenud kaks uut ettevõtjat, on ka need vertikaalselt integreeritud ettevõtjad, mõlemad kuuluvad suurtesse kontsernidesse. OÜ Medapta on seotud Soomes, Venemaal ja Eestis tegutseva apteegiketiga Yliopiston Apteekki ning OÜ Baltfarma on Maxima jaeketi kaudu seotud Euroapteegi ketiga. See annab tunnistust, et turule pääsevad eelkõige need, kellel on tugev seljatagune suurema kontserni näol.\nAsutamispiirangu kaotamist on põhjendatud muu hulgas sellega, et see takistab uute apteegiteenuse osutajate turuletulekut, teenides seega turul kanda kinnitanud suurte jaekettide huve. Eelnevast nähtub, et praegune Eesti ravimisektori struktuur ei ole tekkinud apteekide asutamispiirangu tõttu, vaid muudel regulatiivsetel ja majanduslikel põhjustel.\nRavimite kõrged hinnad ja väike valik\nEestis on ravimite valik suuremate riikidega võrreldes väiksem ning hinnad kallimad (Riigikontroll 2012, 2). Ka see probleem ei ole Eestile ainuomane. Euroopa Parlamendi tellitud üleeuroopaline ravimisektori uuring on ravimite kallimat hinda ja vähest kättesaadavust väikese turuga riikides toonud välja peamise ravimite kättesaadavuse probleemina (Kanavos et al 2011a, 12–13).\nSee on mitme teguri tulemus (ajalooline taust, riiklikud eelarved ja hüvitamispoliitika, kohaliku turu suurus ja riigikeele kasutamise nõuded). Näiteks teabe tõlkimise ja ravimite märgistamise täiendavad kulud võivad tekitada olukorra, kus teatud ravimite turustamine väikesel turul ei pruugi ravimitootjatele pikemas perspektiivis piisavalt kasulik olla, et neile ravimitele uuesti müügiluba taotleda või seda uuendada (Kanavos et al 2009, 58).\nRavimite hindade puhul on leitud, et suurim hinnaerinevuste põhjustaja on sisemajanduse kogutoodang inimese kohta: üldiselt on patenteeritud ravimite hinnad proportsionaalselt kõrgemad liikmesriikides, kus sisemajanduse kogutoodang on suurem. Väiksematel liikmesriikidel, eriti neil, kus sisemajanduse kogutoodang on väiksem, ei pruugi olla võimalust katta paljude toodete kulusid või lubada kõrgeid hüvitusmäärasid. Seetõttu on seal väiksem turg ja tootjate turule ligimeelitamine keerukam. Geneeriliste ravimite puhul võib tootja otsustada, et ta ei lähe väikestele turgudele. Tulemuseks on see, et väikeste turgude patsientidel ei pruugi olla juurdepääsu odavamatele, aga ka harva kasutatavatele ravimitele (Kanavos et al 2011a, 11–12; Kruus et al 2012).\nKuigi Eesti piiratud ravimite valikut ja kõrgeid hindu on seostatud asutamispiiranguga, võivad seda suuremal määral mõjutada muud asjaolud. Põhjalikum ülevaade ravimite valiku ja hinna kujunemisest on Ants Nõmperi hiljuti Juridicas avaldatud artiklis (Nõmper 2012).\nApteekide asutamispiirangu eesmärk ja selle saavutamine\nVälja selgitanud ravimisektori ja eelkõige apteegituru erisused, sealhulgas Eesti ravimituru eripära, on võimalik apteekide asutamispiirangut hinnata adekvaatses kontekstis. Selleks et analüüsida asutamispiirangu vajalikkust ja selle mõju Eesti ravimisektorile, tuleb kõigepealt selgitada, millistel põhjustel on see kehtestatud.\nApteekide asutamispiirangud on üldiselt põhjendatavad järgmise majandusliku loogika alusel. Apteekidel on püsikulud (üür, kommunaal- ja tööjõukulud jms). Mida rohkem on apteeke, seda enam on apteekide pidamisega seotud kulusid kokku. Neid kulusid katavad kas riik ja tarbijad (ravimite jaemüügi juurdehindluse kaudu) või apteegid igaühe tulu vähendades. Valikust olenemata tähendab see lõppastmes kulusid ühiskonnale (UK Department of Health 2012, 1).\nOECD avaldatud ravimituru uuringus on selgitatud, et apteekidele jätkusuutliku ja õiglase juurdehindluse määra tagamiseks tuleks hinnata iga apteegi pidamise kulusid eraldi. Kuna see oleks liialt keerukas ja kulukas, on paljud riigid kehtestanud kõigile apteekidele sama juurdehindluse määra. Selle puuduseks on asjaolu, et selliselt kehtestatud juurdehindluse määr peaks võimaldama tegutseda ka kõige ebasoodsama asukohaga apteekidel. Sellega oleks enamik apteeke ülekompenseeritud, mis tõstaks kulud ühiskonna jaoks kõrgele. Kõrge tulukus meelitaks turule uusi apteeke. See omakorda tähendaks suuremaid kulusid, sest kinni tuleks maksta ka uute turule tulijate tulud. Selle probleemiga võitlemiseks reguleerivad paljud riigid apteekide asutamist apteekide arvu rahvaarvuga või minimaalse vahemaa nõudega sidudes. Kuigi konkurentsiametid on selliseid piiranguid kritiseerinud, ei pruugi dereguleerimine tagada efektiivseimat tulemust. Asutamispiirangute lõdvendamine soosib apteekide teket piirkondades, kus neid on juba niigi palju, kuid ei taga seda, et kasu suuremast apteekide arvust kaaluks üles tekkivad kulutused (OECD 2000, 38, 50–52). Apteekide asutamispiirangute sobivust apteegiteenuse kättesaadavuse reguleerimiseks on tunnustanud ka Euroopa Kohus (liidetud kohtuasjades C-570/07 ja C-571/07).\nKui vaadelda lähemalt Eestis kehtivaid piiranguid, siis seadusandja eesmärk nende kehtestamisel oli seaduseelnõu seletuskirja järgi: „tagada apteegiteenuse kättesaadavuse ühtlasem jaotumine tervel Eesti territooriumil, et kindlustada isikutele ravimite võrdsem ning parem kättesaadavus. Selle eesmärgi saavutamiseks püütakse vältida apteekide kuhjumist tihedamalt asustatud aladele ja apteegiteenuse vähenemist vähemasustatud piirkondades, järgides ühtlasi regionaalpoliitilisi eesmärke. […] Lisaks on vajalik kehtestada asulates geograafiline piirang, et tagada jätkusuutlike ning majandamisvõimeliste apteekide olemasolu.”\nKuna üks asutamispiirangu eesmärke on sõnaselgelt seotud apteekide linnapiirkondadesse kuhjumise vältimisega, saab linnadesse apteekide asutamise limiteerimist pidada tõhusaks meetmeks, et nimetatud eesmärki saavutada. Ravimiameti statistika kohaselt on maa-apteekide arv aastail 2006–2012 tõepoolest vähenenud, kuid vähenemist ei saa pidada drastiliseks – absoluutarvuna on linnas apteeke rohkem suletud. Seega on järeldatud, et apteekide asutamispiirangul on maa-apteekide vähenemist pidurdav toime (Nõmper 2012, 728).\nSamuti on apteekide asutamispiirangu eesmärk olnud jätkusuutlike ja majandamisvõimeliste apteekide olemasolu. Apteekidele on õigusaktidega kehtestatud konkreetsed ja küllaltki arvukad nõudmised, mille täitmine suurendab kulutusi. Linnaapteekide pidamisega kaasnevad suured kulud on juba mõne aasta taguse seisuga tekitanud olukorra, kus suurlinnade (Tallinn, Tartu, Pärnu) apteekide puhaskasumi marginaal oli 0 protsenti (eelkõige suurenenud rendikulude tõttu) (PwC 2012). Arvestades sellist linnaapteekide vähekasumlikkust, võib asutamispiirangu kaotamise tagajärjel tekkiv apteekide asutamisralli kaasa tuua apteegituru ebastabiilsuse ja pankrotistumiste arvu kasvu. Sellest johtuvalt aitab asutamispiirang linnadesse asutatavate apteekide limiteerimise kaudu tagada ka apteekide jätkusuutlikkuse.\nKonkurentsiloogika järgi ei pruugi apteekide asutamispiirangu kaotamine aidata vähendada Eesti ravimisektori kontsentreeritust ega ketistumist, mida piirangu kritiseerijad on soovinud. Asutamispiirangu kaotamise järel tihenev konkurentsiolukord vähendaks üksikute apteekide käivet veelgi. Nendes tingimustes suudavad kauem vastu pidada kõigepealt suurettevõtjatele kuuluv pool apteegiturust ja seejärel ketiapteekidega liitunud väikeapteegid. Kõige halvemasse seisu jääksid majandusliku paratamatuse tõttu iseseisvad apteegid. Ketiapteekidel on nii-öelda sügavamad taskud, mistõttu nad on võimelised kandma kahjumit pikema perioodi jooksul. Seepärast võib asutamispiirangu kaotamine asetada praegu iseseisvad apteegid hoopis raskemasse olukorda ning nad turult välja tõrjuda. Asutamispiirangu kaotamine võib seega kettide turupositsiooni soovitud piiramise asemel kaasa tuua hoopis vastupidise efekti.\nAinuüksi nimetatud põhjustel ei ole apteekide asutamispiirangute eesmärgipärasust ega tegelikku mõju võimalik kindlaks teha põhjaliku ja igakülgse sotsiaal-majandusliku uuringuta, mis analüüsiks kompleksselt apteegituruga seotud küsimusi, sealhulgas teiste riikide praktikat.\nPuudused apteekide asutamispiirangu kehtivas regulatsioonis\nEespool toodu ei tähenda, et apteekide asutamispiirangu kehtivas korralduses ei ole puudusi. Enim segadust tekitanud osa asutamispiirangu regulatsioonis on nn liisuheitmissüsteem uute tegevuslubade väljaandmiseks ja nn konnahüpped apteegi asukoha muutmisel.\nEsimese kitsaskoha puhul võiks kaaluda mitmeid vahendeid selle süsteemi muutmiseks, sulgemaks turuosaliste ärakasutatavaid õiguslikke auke ning tagamaks tegevuslubade õiglasema jaotuse. Näiteks sätestada, et liisuheitmises osalemisel tuleb maksta teatav kautsjon, mis muudaks arvukate variühingute kaudu liisuheitmisel osalemise ja sellega loosiõnne suurendamise üleliia kulukaks. Täiendavalt oleks võimalik juba apteegi avamise õiguse saamiseks taotluse esitamise etapis kohustada taotlejat demonstreerima oma tahet ja majanduslikku võimekust potentsiaalselt saadava tegevusloa alusel apteegi asutamiseks ning sanktsioneerida apteegi põhjendamatu asutamatajätmine.\nTeisalt võib olla otstarbekam kaotada liisuheitmissüsteem tervikuna ning asendada see mõnd muud laadi loamenetlusega. Mitmes riigis (nt Hispaanias, Itaalias, Portugalis) on kasutusel konkursisüsteem. Mis aga puudutab maa-apteekide arvu vähenemise vältimist või lausa nende asutamise soodustamist, oleks võimalik nimetatud eesmärkidel anda teatud eelisseisund konkursil osalejatele, kes juba peab maa-apteeke.\nTeine kitsaskoht tuleb ravimiseaduse § 421 lõikes 2 sätestatud geograafilise iseloomuga piirangust, et linnas asuv apteek ei tohi uue tegevusloa väljastamiseta muuta oma tegutsemiskohta kaugemale kui 500 meetrit senisest tegutsemiskohast. Apteekide ühtlasemat territoriaalset jaotust linnades aitaks pigem saavutada piirang, et apteeki ei tohi asutada teisele apteegile lähemale kindlaksmääratud vahemaast. Näiteks Austrias on kehtestatud apteekidevaheliseks minimaalseks vahemaaks 500 meetrit, Ungaris 300 meetrit väiksemate linnade ja 250 meetrit suuremate linnade puhul, Portugalis 350 meetrit, Hispaanias 250 meetrit.\nOn oluline teha vahet asutamispiirangu ning asutamispiiranguga seonduvate protseduuride vahel. Apteekide asutamispiirang on ravimisektori ja kitsamalt võttes apteegituru reguleerimise meede, samal ajal kui liisuheitmissüsteem on pelgalt menetlusprotseduur, mida on võimalik muuta või kaotada asutamispiirangut ennast kaotamata.\nKuigi regulatsioon ja konkurents näivad olemuselt vastandlike vahenditena, peaksid mõlemad teenima lõppastmes ühist eesmärki – tagama turu võimalikult efektiivse toimimise. Samas võib nii regulatsiooni kui ka konkurentsi panna teenima muid eesmärke, kuid tuleb aru anda, et sellega kaasnevad kulud. Peale selle on igasugusel regulatsioonil, aga ka deregulatsioonil mõju nii reguleeritavale turule kui ka seotud turgudele. Enne õigusmuudatuste tegemist tuleb selliseid mõjusid põhjalikult analüüsida.\nRavimisektor on tundlik tegevusvaldkond, mis ei pruugi vaba konkurentsi tingimustes toimida samamoodi kui mõni lihtsakoeline valdkond. Seetõttu on see sektor allutatud ulatuslikule hindade, sortimendi, tööjõu kvalifikatsiooni jms regulatsioonile. Selline regulatsioon mõjutab omakorda konkurentsi toimimist. Seepärast ei ole pelgalt apteekide asutamispiirangu kaotamisega võimalik apteegiturgu vabale konkurentsile avada. Asutamispiirangu kaotamise teed läinud riikide kogemus näitab, et sääraste reformide elluviimine nõuab väga suurt läbimõtlemist, et nende tegelik mõju tõepoolest ühtiks taotletavate eesmärkidega ning et need ei tekitaks omakorda hoopis uusi probleeme (ÖBIG 2006).\nSeepärast tuleks ka Eestis enne apteekide asutamispiirangu kaotamist (i) panna paika selged eesmärgid, mida soovitakse saavutada, (ii) kaaluda, millised on võimalused neid eesmärke saavutada ning (iii) hinnata nende mõju ravimisektorile ja kogu tervishoiusektorile laiemalt. Siinjuures tuleb arvestada, et konkurentsiküsimustes nõuab tervishoiuvaldkond sektoripõhist lähenemist nagu teistegi avalikes huvides olevate sektorite (nt energia, post, side) puhul, seetõttu ei saa konkurentsiõiguse tavakäsitlust sellele automaatselt üle kanda. Alles sellelt pinnalt saab seadusandja teha informeeritud ja vastutustundliku otsuse.\nKanavos, P. et al (2009). Review of the Estonian Pharmaceutical Sector: Towards the Development of a National Medicines Policy. WHO. –http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/96448/E93049.pdf\nKanavos, P. et al (2011a). Ravimihindade ja ravimitele juurdepääsu erinevused Euroopa Liidus. Euroopa Parlament, sisepoliitika peadirektoraat. –http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/envi/2011/451481/IPOL-ENVI_ET%282011%29451481%28PAR09%29_ET.pdf\nKanavos, P. et al (2011b). The Pharmaceutical Distribution Chain in the European Union: Structure and Impact on Pharmaceutical Prices. EmiNet Final Report. –http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/healthcare/files/docs/structimpact_pharmaprices_032011_en.pdf\nKonkurentsiamet (2008). Otsus 08.05.2008, nr 3.1-8/08-020KO. Terve Pere Apteek OÜ ja OÜ Saku Apteek.\nKonkurentsiamet (2009). Ettepanek konkurentsiolukorra parandamiseks käsimüügiravimite turustamisel lõpptarbijatele, 14.05.09 nr 5.1-4/ 09-0473-001.\nKonkurentsiamet (2011). Ettepanek ravimiseaduse §-s 421 ettenähtud üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangute kaotamiseks, 7.11.2011 nr 5.1-1/11-0389-002.\nKruus, P. et al (2012). Uute ravimite soodusnimekirja lisamise protsess ravimi- ja tervishoiupoliitika kontekstis. Praxis. –http://www.praxis.ee/fileadmin/tarmo/Projektid/Tervishoid/Praxis_Uute_ravimite_soodusnimekirja_lisamise_protsess.pdf\nLiidetud kohtuasjad C-570/07 Blanco Pérez ja Chao Gómez ja C-571/07 Principado de Asturias, 01.06.2010, EKL , I-04629.\nLluch, M., Kanavos, P. (2010). Impact of Regulation of Community Pharmacies on Efficiency, Access and Equity. Evidence from the UK and Spain. – Health Policy, vol 95, issues 2–3.\nMonti, G. (2007). EC Competition Law. New York: Cambridge University Press.\nMotta, M. (2004). Competition Policy. Theory and Practice. Cambridge University Press.\nNõmper, A. (2012). Tervise kaitse põhiõigusest apteekide asutamispiirangute näitel. – Juridica X, lk 727–738.\nOECD (2000). Policy Roundtables: Competition and Regulation Issues in the Pharmaceutical Industry. –http://www.oecd.org/regreform/liberalisationandcompetitioninterventioninregulatedsectors/1920540.pdf\nOECD (2011). Competition Assessment Toolkit, Volume II: Guidance, ver 2.0. –http://www.oecd.org/daf/competition/45544507.pdf\nOFT: Office of Fair Trading (2010). Evaluating the impact of the 2003 OFT study on the Control of Entry regulations in the retail pharmacies market, prepared for the OFT by DotEcon. –http://www.oft.gov.uk/shared_oft/reports/Evaluating-OFTs-work/OFT1219.pdf\nPerlitz, U. (2009). The German pharmacy of the future. More systems – more competition – cheaper products, Deutsche Bank Research. –http://www.dbresearch.de/PROD/DBR_INTERNET_DE-PROD/PROD0000000000236266.PDF\nPurju, A., Tammeraid, A. (1998). Avaliku sektori ökonoomika. Tallinn: Eesti Haldusjuhtimise Instituut. – http://www.riigikantselei.ee/arhiiv/atp/Koolitus/oppematerjal/aseoko.htm#7\nPwC: AS PricewaterhouseCoopers Advisors (2012). Eesti apteekide finantsseisundi analüüs.\nRavimiseaduse eelnõu (360 SE) algtekst ja seletuskiri (2004).\nRavimiseaduse §-ga 431 täiendamise seaduse eelnõu algtekst ja seletuskiri (2005).\nRiigikontroll (2011). Aruanne Riigikogule: Õigusaktide mõju hindamise korraldus.\nRiigikontroll (2012). Aruanne Riigikogule: Ravimite hüvitamise korraldus.\nRudholm, N. (2008). Entry of New Pharmacies in the Deregulated Norwegian Pharmaceuticals Market – Consequences for Cost and Availability. – Health Policy, vol 87, pp 258–263.\nStargardt, T. et al (2007). Pricing Behaviour of Pharmacies after Market Deregulation for OTC Drugs. The case of Germany. – Health Policy, vol 84, issue 1, pp 30–38.\nStiglitz, J. E. (1995). Ühiskondliku sektori ökonoomika. Tallinn: Külim.\nUK Department of Health (2012). Control of Entry and Exit in the NHS pharmaceutical service. –http://media.dh.gov.uk/network/261/files/2012/07/DH-5035-Market-entry-and-exit1.pdf\nViscusi, K. et al (2005). Economics of Regulation and Antitrust. Cambridge, London: MIT Press.\nVolkerink, B. et al (2007). Study of Regulatory Restrictions in the Field of Pharmacies. ECORYS Nederland BV, prepared for European Commission, Internal Market and Services DG, 22.06.2007. – http://ec.europa.eu/internal_market/services/docs/pharmacy/report_en.pdf\nÕiguskantsler (2012). Ettepanek nr 20 üldapteegi tegevusloa väljaandmise ja muutmise piirangu kohta, 19.09.2012.\nÖBIG: Österreichisches Bundesinstitut für Gesundheitswesen (2006).Community Pharmacy in Europe: Lessons from deregulation – case studies. Commissioned by PGEU, Vienna. –http://whocc.goeg.at/Literaturliste/Dokumente/BooksReports/%C3%96BIG%20Report%20Community%20Pharmacy%20in%20Europe%203_06.pdf


Õhtu filmimuusika kullafondiga! Liisi Koikson ja Raivo Tafenau bänd. - Uudised - Piletilevi.ee\nÕhtu filmimuusika kullafondiga! Liisi Koikson ja Raivo Tafenau bänd.\nLiisi Koikson esitab maailma filmimuusika paremikku\n24. juulist kuni 7. augustini kõlavad Eestimaa eri paigus imelise Liisi Koiksoni esituses lood filmimuusika kullafondist.\nArmastatud laulja näitab taas oma mitmekülgsust ja võimet köita kuulajaid erinevates muusikažanrites, üllatades publikut seekord filmimuusikaga.\nKontserdil kõlavad laulud tuntud filmidest, mis on leidnud kindla koha inimeste südames - „The Godfather“, „Dirty Dancing“, „Pretty Woman“, „Siin me oleme“, James Bondi filmide teemad jpt.\nLaval on bänd koosseisus Raivo Tafenau (saksofonid, akordion), Peedu Kass (bass), Paul Daniel (kitarr), Marti Tärn (löökpillid)\n24.07 - Pärnu, Kuursaali kõlakoda\n29.07 - Tallinn, Kultuurikatla aed\n31.07 - Kuressaare, Arensburgi hotelli terrass - Laudade broneerimine tel 4524707\n01.08 – Käsmu, Meremuuseumi õu\n06.08 – Tartu, Antoniuse õu\n07.08 - Haapsalu, Piiskopilinnus


Vahemereäärsete maade rahvad, kellele pärmitaignast lauasai – nende kõnepruugis leib – on sama oluline kui meile kartul, on ammu välja mõelnud terve hulga viise andmaks saiale uue ja senisest põnevama elu. Suurte väljarändamiste aegadel jõudsid vaese rahva saiasupid, -salatid ja -pudingid üle ookeani Uude Maailma, sealt aga omakorda tagasi Euroopasse, saavutades nii seal kui siin populaarsuse nii retoranimenüüdes kui kokaraamatutes.\nNiisiis ei tegelda tänapäeval enam vana saia noorendamisega, vaid pigem värske saia vanandamisega, kui kuivanut pole käepärast. Nimelt on saiaroogade õnnestumise põhieelduseks tahkunud sai, mida on veel võimalik puruks pudenemata tükkideks kas lõigata või kätega rebida; üsna sageli lastakse saiatükke veel täiendavalt õhu käes kuivada.\nSalatite ja suppide jaoks pruugitakse kas pannil või ahjus läbinisti kuivaks ja pruuniks röstitud saiakuubikud, mis säilitavad oma krõbeda oleku ka niiskes keskkonnas.\nOngi kogu teave, mida peaksite enne saiaroogade juurde asumist arvesse võtma. Pärast esimese praktilise kogemuse tekkimist suudate kindlasti juba ise otsustada, kas eemaldate saialt kooriku või mitte ning kas rahuldute õhu käes kuivanud saitükkidega või eelistate need pannil üle röstida või koguni õlis pruunistada.\nJa kuigi siinses kirjatükis ei ole pakutud kuivatatud või röstitud saiakuubikute ehk krutoonidega püreesuppe, tasub sedagi võimalust meeles pidada. Saiapudingile püüdke leida retseptis märgitud suurusele ligikaudu vastav ahjuvorm. Kui teie vormi pind on pakutust oluliselt suurem, võib puding jääda õhuke ja kuiv; tunduvalt väiksema vormi puhul võib osutuda vajalikuks veidi pikem küpsemisaeg.\nTomati-saiasupp ehk Pappa al Pomodoro\n1 eelmise päeva mitmevilja-röstsaia\n2 purki (à 400 g) kooritud tomateid\n100 g riivitud Parmesani või Campanello juustu\nPeenesta küüslauk noaga ja kuumuta suurele sügavale pannile kallatud õlis keskmisel kuumusel minut või paar. Kalla juurde väikesteks tükkideks lõigatud sai ja lase aeglaselt pruunistuda. Töötle vahepeal tomatid sauseguriga püreeks ja kalla see keedunõusse. Lisa pruunistunud sai, maitse järgi soola ja pipart ning sega läbi. Lisa nii palju külma vett, et keedunõu sisu muutuks supitaoliseks; hauta seda kaane all vaevalt keevana 30 minutit või isegi kauem; maitsesta lõplikult. Serveeri soojalt või leigelt, riputa igale portsjonile ohtralt riivjuustu.\n1 veidi kuivanud pikk sai\n3 hästi küpset tomatit\nmõned oksakesed siledalehelist peterselli\nEemalda saialt koorikud, murra sisu paari cm suurusteks tükkideks, kuivata neid ahjuplaadil 150° juures 10 – 15 minutit ja lase jahtuda. Lõika tomatid sektoriteks, sibul väga õhukesteks poolrõngasteks, maitseroheline kääridega ribadeks. Pane ained kaussi, riputa peale soola ja pipart ning tõsta alt ülepoole segamini. Klopi äädikas ja õli hästi läbi, nirista tihedate siksakkidena salati peale ja tõsta veelkord põhjalikult läbi. Serveeri kohe.\nPanzanella ehk Toscana saia-köögiviljasalat\n1 poolkuivanud viilutatud batoon (nt Kodusai)\n1 kimp varsellerit\n12 värsket basiilikulehte\n1 sl või rohkem punast veiniäädikat\nSelle algselt Toscana põllutöölise õhtueine lugematuid variante võib leida kõikidest kokaraamatutest.\nLõika sibul imeõhukesteks poolrõngasteks ja leota neid maitse mahendamiseks vähemalt 30 minutit külmas vees, vett 3 – 4 korda vahetades. Nõruta ja patsuta paberiga kuivaks. Lõika kuivanud saiaviiludelt koorikud ja tükelda sisu 2 cm suurusteks tükkideks. Nirista või pihusta oliiviõliga üle, kalla ühe kihina ahjuplaadile ja küpseta 200° juures 10 – 15 minutit ehk kuni kerge pruunistumiseni ja krõbedaks muutumiseni; tõsta välja ja lase tadrikul jahtuda. Kasuta sellerist ainult kimbu sisemist, õrna helerohelist osa õhukeste viiludena. Koori tomatid, õõnesta seemned välja ja lõika viljaliha 1 cm suurusteks tükkideks. Sama suureks lõika ka kooritud kurk. Peenesta küüslauk noaga, basiilikulehed lõika kääridega ribadeks. Pane kõik ained segamisnõusse, nirista üle kokkuklopitud õli ja äädikaga, maitsesta soola ja pipraga ning tõsta alt ülespoole segamini. Kalla saiakuubikud salati peale, tõsta veelkord segamini ja serveeri otsekohe.\nSelle maailmakuulsa salati mõtles 1924.a. välja ühe Kalifornia restorani chefi Caesar Cardini, kui külastajaid saabus ootamatult palju ja toiduained olid otsakorral.\nRaputa kõik kastmeained kaanetatud purgis läbi. Lõika munad õhukesteks sektoriteks. Rösti saiaviilud rösteris, ahjuplaadil või kuival pannil; lõika paari sentimeetri suurusteks tükkideks. Rebi pestud ja kuivaks patsutatud salatilehed suutäiesuurusteks tükkideks. Tõsta jahtunud saiakuubikud ja salat kausis õrnalt läbi, lisa riivjuust ja tõsta jälle kergelt läbi. Pane salat vaagnale, aseta peale munasektorid ja nirista kastmega üle.\n8 – 10 viilu kuiva röstsaia\n150 g riivitud Campanello juustu\n5 – 6 dl piima\n6 – 7 suurt (L) muna\nVõta spinat aegsasti sulama, nõruta sõelal ja pigista kuivaks. Vali ahjuvorm, mille põhja saad katta poolte saiaviiludega. Suurema vormi jaoks võta vastavalt suurem kogus piima ja mune. Määri vorm margariiniga ja lao saiaviilud vormi põhjale. Riputa peale pool riivjuustust, pudista selle peale ühtlaselt spinat ning kata ülejäänud juustuga. Määri ülejäänud saiaviilud võiga ja lao need juustu peale, määritud pooled ülespidi. Klopi ülejäänud ained hästi läbi ja kalla väga aeglaselt saiaviilude peale. Tee seda kordamööda igast nurgast ning sega vedelikku vahepeal, et basiilik ja pipar jaotuksid ühtlaselt; lase 30 minutit seista.\nNB USA perenaiste kinnitusel tuleks eriti maitsva ja kõrgeks kerkinud strata saamiseks kilega kaetud vormi üleöö külmas hoida. Kui oled talitanud nõnda, pane eemaldatud kilega vorm külma ahju. Lühikest aega külmas hoitud vormiroa võid ka kohe kuuma ahju panna, eriti kui vorm talub kuuma ja külma vaheldumist. Lülita ahi 175°-le ja küpseta 1 tund pluss ahju kuumenemiseks kuluv 10 – 15 minutit ehk kuni strata roa keskele torgatud nuga jääb puhtaks. Lase enne serveerimist 5 minutit seista.\nAmeerika saiavorm Bread pudding\nSelle retsepti järgi küpsetatud saiavormi alumine pool on kreemitaoliselt pehme, maitse on kergelt vürtsikas ja mitte liiga magus; pindmine kiht on krõbe, pruun ja kaneelimaitseline.\nMääri umbes 33 x 22 cm ahjuvorm pehme margariiniga. Lõika sai koos koorikutega umbes sentimeetri paksusteks viiludeks ja poolita need. Sega munad, üksik rebu ja suhkur põhjalikult läbi, kuid ära vahusta. Mikserda juurde piim, koor ja maitseained. Eralda saiatükkidest umbes veerand, ülejäänu puista vormi, kalla munapiimaga üle ja lase 20 minutit seista.\nLao ülejäänud saiatükid lapiti vormiroa pinnale ja suru õrnalt munapiimasse. Pintselda saiaviile sulatatud võiga ja riputa üle kaneelisuhkruga ning küpseta ahju allosasse pandud restil 150° juures 45 – 50 minutit. Võta vorm ahjust, kui pind on toredasti pruun, kuid roog vormi raputamisel alles võdiseb kergelt. Arvesta, et küpsemine jätkub veel ka pärast ahjust võtmist, üleküpsenud puding aga pole enam mahlane ja kreemitaoline, vaid kuiv. Lase enne serveerimist 45 minutit restil jahtuda.\nSaiavorm kookose ja aprikoosidega\n400 g saia\npeotäis pehmeid kuivatatud aprikoose\n6 dl 3,5% rõõska piima\n6 suurt (63 – 73 g ehk suurus L) muna\nEemalda saialt koorikud, lõika sisu paari cm suurusteks tükkideks ja pane nendest pool margariiniga määritud 32x22 cm ahjuvormi põhjale. Puista peale pisikesteks tükikesteks lõigatud aprikoosid ja nende peale ülejäänud saiatükid. Mõõda piim, kookospiim ja mõlemad suhkrud keedunõusse ja kuumuta segades aeglasel tulel, kuni segu soojeneb ja suhkur sulab. Klopi kausis munad lahti, lisa piimasegu. Kalla munapiim aeglaselt saiakuubikute peale ja lase 30 minutit seista. Küpseta 175° juures 50 minutit ja tõsta restile jahtuma. Serveeri leigelt, sõelu pinnale tolmsuhkrut.\nLõika sai reede hommikul enne tööleminekut 2 cm paksusteks viiludeks ja jäta kandikule kuivama. Õhtul mikserda suures kausis kokku munad, munavalged, suhkur, sidrunikoor, vanillsuhkur ja sool; viimasena lisa piim. Kasta saiatükid segusse ja lao tihedalt vaagnale või kandikule. Nirista kaussi jäänud segu saiatükkide peale, kata toidukilega ja aseta külma. Hommikul prae saiaviile kergelt õlitatud pannil keskmisel kuumusel umbes 3 minutit ja teiselt poolt veel 2 minutit. Tõsta saiad ahjupannile ja küpseta ahjus 200° juures 10 minutit ehk kuni saiad on läbiküpsed ja kõrgeks kerkinud. Paku juurde mõrkjat apelsinimarmelaadi ja kohvi või külma piima.


Hulgimüük Naiste prillid \_ 1 page | Truby.ee\n€9.16 €30.53 -69%\nRetsepti FQA: 1. Sa saad teha Klaase vastavalt minu Retsepti?Meie professionaalne prillid 15 aastat，Meil on Professionaalne Prillid Tarnija, teeme koostööd palju Raami ja Klaaside Tehased ja me saame kohandada ka iga tüüpi Objektiivid vastavalt ostja nõue. 2. Mis andmed ma pean esitama?Meil on vaja Parema ja Vasaku silma BO -, Silindri -, Telg, LISA & PD. (mõned inimesed ei pea\n€55.74 €61.94 -10%\nVõite ka nagu: Ilma Originaal Karbi! TEENUSED Pühendunud klienditeenindus. PAKEND JA SAADETISE GARANTII Nautida rahu Nautida peEnjoy meelerahu koos Truby.ee uksest-ukseni pakendi ja laevandus kaitse.\nSuurus Andmed Objektiivi laius: 65MM Objektiivi kõrgus: 56MM Bridgewidth:20MM Templid pikkus:147MM Raami kokku laius: 148MM Teade:käsitsi mõõtmine on lahknevus umbes 2mm\nVintage Cat Eye Prillid Raami Naiste Mood Liiga Bling Šampanja Diamond Cateye Meeste ja Naiste Prillid Tooni UV400 Gafas\nKui segada, et rohkem kui $180, tasuta shipping: DHL, Fedex, EMS.Välja arvatud äärepoolseimad alad, Et rohkem, kui 5 tk, Allahindlus 10% maha .Puhtalt käsitöö, seal paratamatult jälgi liimi.Tähelepanelikumad ostja, siis palun ärge ostke seda, see tuleb hoolikalt kontrollida enne saatmist.Ärge muretsege, palun võtke meiega ühendust kui teil on küsimusi. Mida\nKuusnurk päikeseprillid Naistele okulary 2019 Brändi Disainer Moe-Rimless Selge Ookeani Läätsed klaasist, metallist Daamid päikeseprillid UV400\nDaamid kuusnurk sunglasse metallist Naiste Brändi Disainer Moe-Rimless Selge Ookeani Läätsed, päikeseprillid Oculos UV400 altıgen gözlük\nROUPAI anti sinine valgus röntgenikiirguse klaasid arvuti mängude prillid naised mehed sinine blokeerimine blokeerija Kaitseprillid gafas luz\nAnti-sinine valgus prillid hooldus Meetodid/sammud Hooldus anti-sinine prillid on nagu hooldus tavalised prillid, puhastus -, kantimis -, ladustamis-peaksid arendama harjumusi.Kuid anti-sinine prillid sageli ära võtta ja kanda, kogemata on nullist, nii et seal on mõned väikesed detailid, mis tuletavad meelde: anti-sinine prillid plekk haardumist, ärge kasutage küüned lõigatud,\nZAOLIHU Armas Cat Eye Diamond Naiste Päikeseprillid Luksus Naiste päikeseprillid UV400 Värviline Kristall Vintage Tooni Gafas de sol\nDRESSUUP 2017 Uued Kassi Silmade Päikeseprillid Naistele Brändi Disainer, Vintage M küünte Prillid Mood päikeseprillid Oculos De Sol Feminino\nOwl City Vintage Naiste Päikeseprillid Cat eye Prillid Brändi Disainer Retro päikeseprillide läätsesid Naine Oculos de sol UV400 päikeseprillid\nKlassikaline Polariseeritud Päikeseprillid Naistele Cat Eye Prillid Retsepti Päikeseprillid 0 -0.5 -1.0 -2.0, Et -5.0\nKlassikaline Luksus Square Päikeseprillid Naistele Itaalia Brändi Disainer Mustad päikeseprillid naistele, Meestele Trend päikeseprillide läätsesid uv400\nFestival Päikeseprillid Ebatavaline Steampunk Prillid Meeste Kulla Tooni Naiste Päikese Poole\nFestival Päikeseprillid Ebatavaline Steampunk Prillid Meeste Kulla Tooni Naistele Toote Andmed Omadused: 1. Steampunk Prillid 2. Unisex Päikeseprillid, Naiste, Meeste Mood Hipster 3. Hea Pool, Cosplay, Rand, Mood Mängida, Seksikas, Wild Spetsifikatsioonid: Päikeseprillid Raami Materjal: Sulam, Päikeseprillid Läätse Materjal: Polükarbonaat Päikeseprillid Värvi:\n€9.82 €23.94 -58%\nRetro Suur Ruut Päikeseprillid Naiste Vintage Suured Päikeseprillid Luksus Brändi Mees Naine Kalle Tooni Seksikas Fashion Prillid\nBolo.ban 3447 ring päikeseprillid naistele, meestele 50mm klaasist objektiiv metallraamiga peegel päikese prillid oculos de sol Gafas UV400\ncrystal klaas objektiivi metallist raam Suurus lens-bridge: 50 21 mm Temple Pikkus: 125 koos naha puhul\nPeekaboo retro päikeseprillid naistele cat eye suvel stiilis uv400 daamid päikeseprillid vintage kingitus emane pruun must hot müük\nPeekaboo retro päikeseprillid naistele cat eye suvel stiilis uv400 daamid päikeseprillid vintage kingitus emane pruun must hot müük.\nMood Liiga Square Päikeseprillid Naistele Diamond Päikeseprillid Rhinestone Glitter Päikeseprillid Meestele 2020 Luksus Brand Prillid UV400\n€4.30 €13.44 -68%\n2019 Vaatemängu raami cat eye Prillid raami selge objektiiv Naiste brand Prillid on optilised raamid lühinägevus nerd must lilla prillid\nCyxus Retro Ring Polariseeritud Päikeseprillid Naistele, UV 400 Peegelpildis Prillid 1001\nVALMIS STOCK KIIRE KOHALETOIMETAMINE Prillid Tüüp: Päikeseprillid Päikeseprillid objektiivi tüüp：Polariseeritud TAC Läätsed, selgem ja mugavam Visioon Sugu: Unisex Mudeli Number:1001 100% UV 400 Kaitse, Anti-Glare(Peegeldus) Klassikaline Aviator Raami Mood Lahe Vaadata Loodud Cyxus USA, Eluaegne Garantii On\nUued Trendid Väike Mesilane Roheline Ruut Päikeseprillid Naistele Luksus Brändi Rimless Kalle Prillid Mood Metallist Päikeseprillid Meestele Punktid\nMeeste Naised Polariseeritud Päikeseprillid Luksus Brändi Klassikaline Unisex Prillid Naiste Disainer Vaba aja veetmise Prillid gafas de sol 2019\nToote Info: • Kerge Vintage Polariseeritud Päikeseprillid • Kõrge Kvaliteediga Kummist Raam & Templid • Kerge Nina Padjad • Saadaval 4Colors Suurus: ① Raami Kõrgus: 41mm ② Nina Pad Laius: 18mm ③ Raami Pikkus: 54mm ④ Temple Pikkus: 142mm ⑤ Raami Laius: 143mm Maksmine: 1) võtame\nRBRARE Vintage Square Päikeseprillid Naistele Väike Raam päikeseprillid Naistele Retro Brändi Disainer Päikeseprillid Gafas De Sol De Mujer\nVintage Kitsad Prillid Kõhn Päikeseprillid Kassi Silmade Tooni Naiste Mood Brändi Disainer Naiste Väike Päike Prillid Unisex Lahe\n2021 Uued luksus mood barokk stiilis rimless square Naiste päikeseprillid ookeani viil värv lunette de soleil femme Päikeseprillid\nNäitab 30 / 799 toodet


Globaalne nõudlus põlevkiviõli järele lähikümnenditel kasvab jätkuvalt - Viru Keemia Grupp\nElektri- ja soojusenergia müük\nTehnilise vee müük\nPlaneering ja ajakava\nKontaktid ja päringud\nÕpi ja tööta\nUudised & meedia\nStruktuur ja juhtimine\nSaavutused ja tunnustused\nViru Keemia Grupp\nGlobaalne nõudlus põlevkiviõli järele lähikümnenditel kasvab jätkuvalt\n„Nõudlus põlevkiviõli järele globaalsel laevakütuste turul suureneb järgmised 20–30 aastat kuna turumaht kasvab ning toimivad alternatiivid mittefossiilsete kütuste kasutuselevõtmiseks puuduvad,“ ütles Viru Keemia Grupi tehnikadirektor Meelis Eldermann Põlevkivi Kompetentsikeskuse korraldatud XII Põlevkivikonverentsi paneelis. Erinevalt elektritootmisest on põlevkiviõlil laevakütusena selge potentsiaal ning kõrge lisandväärtus.\nKontserni juhatuse aseesimees Meelis Eldermann tõi paneeldiskussioonis esile, et OECD prognoosi kohaselt kasvab meretranspordi maht lähima 30 aasta jooksul pea kolm ja pool korda. „Kaubaveo mahtude mitmekordistumine tähendab loomulikult ka kasvavat nõudlust laevakütuste järele. Ülemaailmne laevakütuste turg kasvab ning ookeanilaevade puhul hetkel alternatiivsed süsinikuneutraalsed lahendused puuduvad,“ selgitas Eldermann. Nišilahendused akupankade ja vesinikelementide näol küll eksisteerivad, kuid neid pole erinevate rahvusvaheliste uuringute põhjal ookeanilaevadel võimalik rakendada lähima kümne aasta jooksul. Kui uued tehnoloogiad muutuvad praktiliselt kasutatavateks, kulub laevandussektoris nende reaalseks rakendamiseks täiendavalt vähemalt 20 aastat.\nEestis toodetud põlevkiviõli on vaatamata karmistunud regulatsioonidele laevakütusena endiselt konkurentsivõimeline. „Küsimus ei ole kas turg ja nõudlus säilib, küsimus on kas Euroopa süsinikumaksupoliitika võimaldab Euroopa ettevõtetel võrdselt muu maailmaga konkureerida selle nõudluse rahuldamiseks. Kuigi Eesti on oma 2030. aasta kliimaeesmärgi peagi täitnud, saab siiski määravaks süsinikumaksupoliitika, mille EL ja Eesti kujundab lähima aasta jooksul. Põlevkiviõli tootmise konkurentsivõimetuks muutmine Euroopas ei lahenda laevakütuste turul kliimaprobleemi, vaid muudab lihtsalt Euroopa ja Eesti vaesemaks,“ ütles Eldermann.\nRohepöörde ja kvoodipoliitika mõjudest tööstussektorile rääkides nentis Eldermann, et süsinikumaksupoliitika oma praegusel kujul toob endaga negatiivsed tagajärjed enne, kui teadus tegelikke lahendusi pakkuda suudab. „VKG ja põlevkivisektor tervikuna tegutseb ja areneb õiglase konkurentsi ning turunõudluse tingimustes, kuid antud hetkel on määramatust nii palju, et edasisi investeeringuid ei ole võimalik sellises keskkonnas teha. Seatakse üha uusi piiranguid, kuid töötavad lahendused või konkreetne plaan puudub nii EL-il, Eestil kui ka teadusel.“\nTel 334 2702\nGSM 523 2700\nAsmann: läbimõtlematus muudab Eesti suurtööstuse tuleviku ebaselgeks\nPostimehe rohepöörde teemalisel konverentsil esinenud Viru Keemia Grupi (VKG) juhatuse esimehe Ahti Asmanni sõnul on rohepöörde probleemiks selge ja jälgitava riikliku juhtimissüsteemi ning vahe-eesmärkidega tegevuskava puudumine.\nViru Keemia Grupi ja Kiviõli Keemiatööstus muudavad plastjäätmed õliks ja gaasiks\n26. jaanuar 2022\nViru Keemia Grupp ja Kiviõli Keemiatööstus hakkavad ellu viima ühisprojekti, mille käigus kasutatakse olemasolevat põlevkiviõli tootmise tehnoloogiat, et töödelda mujal kasutuks muutunud plastjäätmed ümber õliks ja gaasiks.\nStockmann müüb oma kaubamajade hooned Tallinnas ja Riias ning jätkab pikaajaliste rendilepingutega\nStockmann müüs täna ettevõtte saneerimiskava raames oma Tallinnas ja Riias asuvate kaubamajade hooned Viru Keemia Grupile (VKG).\n+372 334 2701\nJärveküla tee 14\n+372 515 9933 (24h)\n+372 716 6666\n+372 716 6633\nhttp://facebook.com/virukeemiagrupp http://linkedin.com/company/viru-keemia-grupp http://instagram.com/virukeemiagrupp


Kreeta - Malia\n26. apr 2011 09:22\nKuna meie perel sellel aastal taas lend Kreetale ees, siis koguks siia infot nendelt, kes on käinud Kreetal Malias.\nMis Malias meeldis?\nMis Malia lähiümbruses meeldis?\nMis sellel saare poolel veel teha?\nNendelt, kes 2011 Kreetal käinud on ka kommentaarid oodatud.\nOodatud on ka info huvitavate mitteturistidele mõeldud tegemiste kohta, ehk mida kohalikud sealkandis armastavad. Samuti auto/mootorratta rendikohad, mõni tavern, mida lihtsalt peab külastama jne.\nIse leidsin kasuliku olevat sellise lehe: http://www.holidays2crete.com/malia.html\nOleme küll Kreetal käinud, kuid peatusime Chania's.\nJa lõpetuseks: kes veel kohe peale jaanipäeva Kreetal on?\n4. mai 2011 16:29\nTere, olen Maliast läbi sõitnud ja natuke linna ka uudistanud. Minu reis jäis peale jaanipäeva kohe, seega ajastu enam vähem sama, mis teil ees.\nMalia oli selline turismikas, eriti populaarne briti ja vist saksa/taani/norra noorte seal. Palju möllu ja kära, kohalikke näed vaid lettide taga:)\nLähedal asub Agios Nikolaos, kus ise peatusin. Väga soovitan sinna ka minna ja veeda mõni õhtu seal linnaski. Ilus ehe kreeta linn, kus küll palju turiste, kuid kohalike konsentratsioon on samuti kõrge. Elounda ja Agiose sadamatest väljub rohkelt turismilaevu, mis teevad siis ekskursioone saartele. Sealt ise kõige mõistlikum pilet ka osta.\nSõida veel edasigi, kuni Vai palmiranda välja. Teepeale jäävad ilusad külad, väiksemad linnad (Sitia), tuled lõuna kaudu tagasi siis Irapetra samuti. Mõnusad mägiteed ja veel mõnusamad vaated. Vaadata on.\nSamaria ekskursil käisin ka. Kõik väga ilus, kuid kõik väga raske ka. Mega palav oli:)\nAuto rent. Ise sain auto renditud (Fiat Punto 1,2 , 5 ust) Agoisést ja maksin 20 euri päev (kokku 5 päeva). Kõik toimis.\n4. mai 2011 23:24\nOlime koos abikaasaga mõni aasta tagasi Agios Nikolaoses. Soovitan omaltpoolt kindlasti Spinalonga saart (saab Agios N.-st laevaga). Saar on olnud Veneetsia kindlus türklaste vastu ja hiljem leproosium. Agios Nikolaosest ca 10 - 15 km on Kritsa küla,kuhu ka tasub minna (enne küla on kuulus Panagia Kera kirik keskajast pärit freskodega, tasub vaatamist). Sitia linnas mäe otsas on vana kindlus mis kannab Kazarma nime (sellest ka väidetavalt sõjaline termin kasarm). Sitiasse läksime liinilaevaga, tagasi tulime bussiga. Käisime ka Ierapetra linnas, mis on Agios Nikolaosest lõunas. Linn ise on suht tagasihoidlik, kuid on ilus pikk rannapromenaad, rannapromenaadil vana veneetsia kindlus ja saarelt saab laevaga (edasi-tagasi) Chrissi saarele. http://www.ierapetra.net/chrissi.html\n26. mai 2011 20:24\nKreeta hooaeg peaks ju avatud olema. Kus on tagasiside reisijatelt?\n27. mai 2011 08:59\nZeusi koobas Lasshiti platool on kindlasti vaatamisväärsus mis jääb Teie peatuskohast üle mägede lõunasse. Seal on ka veekeskus mis on suht ok. Vai rand on hea päevapuhkus. Iraklionis konossose palee (turismiobjekt mis jätab suht külmaks). Lõunarannik on vaiksem ja mägedes seigelda niisama on kõige parem kogemus. Ise olen olnud kreetal palju kordi ja saare risti-põiki läbi sõitnud.\nErinevalt eekirjutajatest tean rääkida, et Herssonissos on kohalike seas mitte just parimate linnade nimekirjas kuna seal on palju briti ja vene turiste ja nad ei ole just kõige talutavamad ....:)\nAutorendist parim on voyager, endal ei ole siiani nendega probleeme olnud.\n30. mai 2011 13:54\nise ole puhanud Stalidas, mis on Maliast nii poole tunni jalutuskäigu kaugusel. Stalida on rahulikum koht kui Malia. Malia on just briti noorte pidutsemis koht, päris lärmakas linnake. Kui küsid mida seal teha (peale pidutsemise), siis minu meelest pole seal midagi teha.\nSeal kandis on veepark (Water City)- külastake seda, seal on tegevust nii lastele, kui ka täiskasvanutele. Kui sinna minna ekskursiooni bussiga siis seal olemise aeg on pisut liiga pikk - ehk siis hommikul kella 10-ks viiakse sinna ja õhtul kell 6 viib buss oma linnakesse tagasi. Kui võimalik siis minge omal käel.Lasshiti platool peaks ära käima, Agious Nikolaus, Chania- omamoodi lahedad linnakesed. Ja muidugi võimaluse korral mägedesse- vaatama kuidas kohalikud elavad.\nNii et, ilusat reisi. Kreeta on tore saar!!!\n13. juuli 2011 11:15\nMalias käidud ja see saare pool on ikka hoopis teine, kui Chania kant 2 aastat tagasi.\nHotelliga vedas, Sirens Beach on väha hea asukohaga ja ilusas rannas.\nRendiautod on odavamaks läinud. Väike auto, millel on lahtivolditav katus ja A/C maksis 100 Eurot 5 päeva ja ise sai valida, mis päevadel autot kasutad, ei pidanud järjest võtma 5 päeva.\nMalia on muidu tüüpiline Kreeka turistilinn, kui välja arvata suur hulk noori ja quad'idega sõitjaid.\nMalia asukoht on hea, et rendiautoga igale poole jõuda.\nLemmikkohad, mida külastasin olid Vai rand koos Zakrose küla kaudu tagasisõitmisega, Lasithi plato, Boutari veiniistandus koos degusteerimisega, Agios Nikolaus õhtusel ajal, Iraklion õhtusel ajal, Igasugused kivivaremed siin ja seal olid huvitavad vist tänu LP'e ja TOP10 abile.\nMalias igav kindlasti ei hakka, õhtul algab elu koos päikese loojumisega ja tihe konkurents on hindadele hästi mõjunud. Linnake oli turvaline ja mõnus.\nKui kellegil küsimusi, laske tulla.\n12. märts 2013 10:08\nlähen mais Maliasse. Plaan auto võtta 2-4 päevaks. Kuid, kas mingit gps'i saab kasutada Kreetal? Waze tundub Kreeta kaarti mitte omavat, TomTomile samuti peab 40 naela eest ostma kaardi... Google maps saaks kasutada, aga kas see mobiilse neti tasu on väga kõrge võõrsil?\n12. märts 2013 11:50\nGoogle Mapsil puudus vist hääljuhatamine Kreetal, vähemalt eelmine aasta Rhodosel polnud.\nVähese raha eest hea navigatsiooni programm on Google Play poes Forever Maps 2, Apple poes vist Skobbler.\nRhodosel ostsin ma putkast kohaliku kõnekaardi, 10euri eest sai nädal aega neti kasutatud ja helistatud.\n12. märts 2013 12:35\nSellist asja nagu forever maps 2 ma ei leidnud, mingi mymappa offline mappe hakkas pakkuma. Kuid avastasin, et google maps kaudu saab ka kreeta offline kaarti alla tõmmata, isegi ilma hääljuhendamiseta peaks päris palju abi olema sellest.\n12. märts 2013 15:48\nSygic , ostsin omale 40 EUR eest Europpa kaardid. Uuenda, palju tahad ja kaua tahad. Kasutab Tomtomi kaarte.\nÜldiselt on mõistlik, kui reisida.\n6. aug 2014 10:36\nTere! värskendan teemat ja ootan tänuga reisimuljeid kõigilt, kes 2014 kevad-suvel Kreetal puhanud (eriti pakub huvi Stalida ja Malia kant). Palun kirjutage enda toredatest (ja mitte nii väga) elamustest hotellides, linnades, randades ja ekskursioonidel. Kas keegi on käinud laevaekskursioonil Santorini saarel? (mis on selle ekskursiooni plussid ja miinused? Kuhu tasuks veel minna?\n9. aug 2014 09:50\nSantorinil sai laevaga käidud. Ainuke miinus oli kallis hind. Muidu on see üks eredamaid mälestusi kreeta reisist. Saab super ilusaid pilte, ilusa vaatega kohvikus head sööki ja eesliga mäest üles-alla sõita.\nSinna soovian igatahes minna!\n15. aug 2014 21:14\nKäisin sel nädalal Malias, nagu eelpool mainitud on kahjuks tegu Briti noorte läbulinnaga. Alguses oli päris ehmatav näha tänavatel poolpaljaid räuskavaid noori, kes ATVdega kihutamisega sisustasid seda vähest aega, mil parasjagu ei joonud. Kui aga kõrvaltänavale minna, on veidi rahulikum. Hea mulje jättis nt restoran Drossia. Rand oli kena, ööbimispaik samuti. Veetsime 5 ööd Sun Village Malia butiikhotellis. Oli ilus ja puhas, ent võrdlemisi tagasihoidlik.\nSantorini oli tõesti suurepärane kogemus. Õnnestus 115 euro eest päevane ekskursioon sinna saada. Buss korjas hotelli eest hommikul kl 7.30 peale. Sõidutati Iraklioni ja sealt laevaga Santorinile. Kohapeal külastasime 3 linnakest. Turiste on seal tohutult palju, aga vapustav vaade on selle talumist väärt. Toit on unustamatu nagu Kreekas ikka ja teenindus ülihea.\nKokkuvõttes Kreeta meeldis, aga teistele väga Malia linna ei soovita.


Ideaalne kaalulangus lahendused vt, Kulma ilmaga rasva kadu\nTee kaalulangus neile chino arvamustele\nTe vajate 1 gm valku 1 kg kehakaalu kohta. Ainuke asi, mida ülaltoodud harjutused ei toimi, on toonid kui sul on , mis on kaotanud oma elastsuse vananemisprotsessi käigus, kuid muidu võime vaadata aastasele toonile ja sobivusele. Sa ei taha neid dehüdraatida, nii et niipea kui tagasi koju saadate, anna talle värsket vett.\nKeskkonnasõbralik tee ekstrakt. Kommentaarid Mangosteen salendava joogiga seoses. Kuidas Mangustina siirup toimib ja milline on kasutajakogemus.\nVõtke lähemalt ametlikul koduleheküljel ajastuse Mango ja Acai ekstrakti. Mis mis on tervislik kaalulangus 3 kuu jooksul Aafrika Mango?\nIrvingia Gabonensis Tegemist on Aafrikas kasvava puuga, mis kannab mangole sarnaseid vilju. Keskmine kaalulangus on 1 kg nädalas.\nMango ja Acai hood Normaliseerida seedesüsteemi, Komponendid Fito Spray kaalulangus moodustavad tasakaalu vitamiini komplekse ja normaliseerida.\nSamuti, FitoSpray sisaldab siiski palju erinevaid kasulikke elemente, — on mango ekstrakt, L-karnitiin, ja mentooli ja sidrunhapet. Tervislik Kaalulangus Toitumine Kala O! Slim, ülevaated, tegevus, Mõni aeg tagasi leidsin Internetis salvestamine African Mango, et ta on proovinud.\nKui Otsid kõrge puhtusastmega ja enimmüüdud Mango pulbrit või te soovite importida kvaliteetne ja korralik Mango pulbrit, Kaalulangus koostisosad.\nTõhus Salendav kaalulangus, ülevaated, tegevus, hind, kui osta Ei ole tegutsemiseks informatsiooni, tõhus kaalulangus groping. Need pillid, kaalulangus. African mango mul on sõber soovitas seda mulle.\nSee vürts on kõige tõhusam, kollane. Siirup Mangosteen kaalulangus — põletab rasva ilma dieediga ja füüsilise koormuse 7 päevaContents1 Siirup Mangosteen kaalulangus — põletab rasva ilma dieediga ja füüsilise koormuse 7 päeva2 Kuidas3 Osta Mangoosteen siirup Eestis4 Koostis5 Kasutusjuhend6 Vastunäidustused7 Arvustused8 Application tulemused Absoluutselt iga naine. Fat Burner Pro — Reviews, hind, kuidas see toimib, arvamused, kogemused, koostis, annus, kõrvaltoimed, kust osta4.\nAafrika Mango Kaalulangus Toitumine. Tegelikult, mõned hulka kuuluvad mõned päris usaldusväärne teadus, nõuete ja on odav ja lihtne, proovida.\nEksperdid ja toitumisspetsialistid hoiatavad, et viimastel aastatel on inimkonna üle ohus kogu ülekaalulisus.\nSee toode on muutunud järjest populaarsemaks viimasel ajal et antioksüdant teooria võiks aidata kaalulangus, Vaarika ketoonid on Aafrika Mango. Intentional weight loss is the loss of total body mass as a result of efforts to improve fitness and health, or to change appearance through slimming.\nKaalulangus Mango on ideaalne kaalualandaja. Kuna temas on palju kiudaineid, siis see aitab kaasa jääkainete väljutamisele ning seedimisele.\nLisaks kaalulangus pillid koostisosade hulka kuulub näiteks Aafrika mango superfoods. Eksperdid ja toitumisspetsialistid hoiatavad, et viimastel.\nAfricanMango Aafrika mango, mitte täna, on väga tuntud vahend, et edendada kaalulangus, mis tegutseb mitmel tasandil korraga. Kasutada tabletid. Adiphene, 5 In 1 Kaalulangus Pillid.\nKui teil on praegu otsin õige massi kadu toote, võib samuti käsitleda proovida Adiphene.\nkuidas teha kloostri toitumine 7 päikese george toitu tatraga\nSee on lihtsalt. Guajaav mahl pakub erinevaid kasu tervisele. See edendab kaalulangus. See on hea vahend kõhukinnisus ja ideaalne kaalulangus lahendused vt. Guajaav on puu, millel.\nSuuremate annuste võtmise korral võib tekkida ootamatu ja märkimisväärne kaalulangus, mis võib kahjustada teie tervist. Siirup Mangustanipuu — unikaalne toode, mis võib pakkuda tõhusat kaalulangus ilma täiendavaid jõupingutusi. Mango — eriline viljad Ideaalne kaalulangus lahendused vt, mis on sageli nimetatakse puu jumalad. Fito Spray - Spray kaalulangus.\nDieedinõuanded: 5 pöidlareeglit, et saaksite oma praegusest toitumisplaanist maksimumi saada\nKoosseisu, toimimise, juhiseid, tulemused, pildid enne ja pärast taotluse arvamusi arstid. Aafrika mango Irvingia gabonensise ekstrakt, mg.\nKaalulangus seoses dieedimuutusega või toidulisandite tarbimisega. Looduslik kaalulangus lahendus käivitati ime fat burner pudel, Nendeks on acai marja, Aafrika mango, õunasiidri äädikat, Greibi pektiini. Puhtast looduslikust materjalist ekstraheeritud see Mango pulber, puhtad looduslikud mango puuviljamahla pulbrid, hulgimüügiga Mengo ekstraktid.\nKehakaalu Samm-Sammult African Mango ülevaated, tegevus, hind, kust osta Praegu on väga vähe kes kujutab ette kehakaalu abita nüüd terve jagu vitamiine. Tere tulemast minu läbivaatamine — Raspberry Ketoonid See toode on natuke teistsugune kui minu tavaline Vaarika Ketoonid sest selle täiuslikum. Mango on imeline. Eriti, kel on Kaalulangus Mango on ideaalne kaalualandaja. Kuna temas on palju kiudaineid, siis see aitab kaasa jääkainete väljutamisele. Kaalulangus Ja Toitumine AfricanMango, ülevaated, tegevus, hind, kui osta Pillid, aitab salenemisele, nautida suurt populaarsust.


Ülikooli esimesel astmel olevat bakalaureusekraadi on võimalik omandada ülikoolides ja kolledžites üle kogu maailma. Bakalaureusekraade pakutakse erinevates ainetes, nii et tudengid saavad sobitada oma haridusteed tulevaste eesmärkidega.Holland on komponent riigi Madalmaade Kuningriik, mis koosneb kaheteistkümnest provintsides Loode-Euroopa ja kolm saart Kariibi mere piirkonnas. Inglise keelt õpilased ei ole probleeme leida sobivaid kursusi. Rahvusvahelistele üliõpilastele kohaldatakse Madalmaade ülikooli, mitu stipendiumid on saadaval.Groningen on ilus linn Hollandis. See koht on erinevates ülikoolides, mis on pühendatud pakkuda kvaliteetset rahvusvahelist haridust. Mõned ülikoolid on University of Groningen ja Jenne Hoekstra Arts.Leia parimad akrediteeritud kolledžid, ärikoolid, ülikoolid ja bakalaureuse programmid Euroopas, USAs, Aasias, Austraalias ja paljudes teistes riikides!


Pühapäeval toimuvad esmakordselt Eesti meistrivõistlused ulukiliha grillimises\nSel pühapäeval korraldab Eesti Grilliliit Palmse I Mõisatoidu Festivali raames esmakordselt ulukiliha grillimise meistrivõistlused. Kell 10 algavale võistlusele on osalema ja pealtvaatajateks oodatud igaüks. Esimest korda toimuval mõisatoiduteemalisel festivalil esineb Jüri Kuuskema, toimub rahvalik leivategemise koolitus, peetakse toidulaata ja esineb ansambel Parvepoisid. Festivali info on Palmse mõisa kodulehel www.palmse.ee.\nViis tundi kestval rahvalikul toiduvalmistamise võistlusel süütavad söegrillidel võistlustule kuni kümme võistkonda. Võisteldakse kahes voorus. Esimeses, ehk Palmse metssearibivoorus, peavad võistkonnad puhastama ja maitsestama omal paremal äranägemisel Palmse mõisa poolt antava metssearibi ja grillima selle kohtunikele hindamiseks.\nFantaasiavoorus võib grillida kõike, kuid roa kohustuslikuks põhikomponendiks on ulukiliha võistkondade vabal valikul. Võistlustööde maitsestamine toimub võistkondade äranägemisel, võistluse maitseainepartner näidistoodetega on Meira. Fantaasiavoorus on lubatud kasutada ka gaasigrilli, fooliumi kasutamine küpsetusprotsessis on keelatud.\nVõistlustöid hindavad Eesti Grilliliidu kohtunikud. Esimese vooru võitja selgub pimehindamise teel, fantaasiavoorus toimuvad avalikud esitlused, lisaks antakse üle ka esitluse eripreemia atraktiivseima esitluse eest.\nKorraldatava võistluste eesmärgiks on propageerida isetegevuslikku toiduvalmistamist ja vabas õhus ning heas seltskonnas maitsva ja tervislike ulukilihast roogade nautimist ning pärjata riigi parimad ulukiliha grillijad.\nVõistluse korraldavad Eesti Grilliliit ja Palmse mõis, võistluse koostööpartnerid on Meira, Reola Gaas, Selver, Campingaz, A.Le Coq, Premia, Fest, Greencoal, Pakendikeskus, Seesam, Respo, Nikon ja Fullnet.\nVõistluse lisainfo: http://uluk.grillfest.ee.\nEesti Grilliliidu võistluskalender ja võistluste lisainfo: www.grilliliit.ee.\nAuris RätsepMTÜ Eesti Grilliliit juhatuse liigeRegionaalsete ja teemavõistluste korraldaja5043000grilliliit@grillfest.eewww.grilliliit.ee\nUudisedEesti grilliuudisedVõistlusedMitmesugustPartnerite uudisedMaailmastVideouudisedUudiste arhiivMõisted selgeks!RiistvaraTarkvaraMaitsesta ise!RetseptidToiduohutusTerviseabiCateringGrillipoodRentKKKVõistlusedHea Toidu FestivalHea Toidu LaatGrillikoolTV ja videoMuusika ja luuleGrilliveebidGrillirahwa HäälTule sööma!Eesti GrilliportaalTaustapildidSümboolikaEesti GrilliliitSoome Grillfest HEATEGEVUSMISSIOON


Bussifirma Sebe esitleb Tartus keskkonnasõbralikke gaasibusse | Bioneer\nBussifirma Sebe esitleb Tartus keskkonnasõbralikke gaasibusse\nSebe kutsub kõiki huvilisi neljapäeval, 3. märtsil kell 13 Küüni tänavale uue Kaubamaja lähedusse, kus on võimalik näha ja oma käega katsuda märtsist Tartu bussiliinidel sõitma hakkavaid keskkonnasõbralikke gaasibusse.\n„Tartu linnaliinidel hakkab sõitma lausa viis gaasibussi, mis on terve Eesti mõistes erakordne sündmus," ütles abilinnapea Margus Hanson Eestis esimeste püsivalt linnaliinidel sõitvate gaasibusside kohta.\nHansoni sõnul kasutavad bussid esialgu kütusena maagaasi, kuid hiljem on kavas võtta kasutusele biogaas kui taastuvenergiaallikas, mida saab toota näiteks jäätmetest või reoveest. „Kui kõik hästi läheb ja gaasibussid ennast tõestavad, siis ei välistaks isegi võimalust, et järgmise linnaliinivedude hankega nõutaksegi ainult gaasibusse," ütles Hanson.\nViis gaasil liikuvat bussi on soetatud projekti „Läänemere piirkonna biogaasil sõitev ühistransport" raames, mida rahastab Euroopa Liit ja mille eesmärk on innustada kasutama linnatranspordis kütusena biogaasi, toetamaks loodussäästlikku elukeskkonda.\nProjektiga luuakse strateegiaid, et tutvustada biogaasi kui taastuva energiaallika kasutusvõimalusi kütusena ning arendada biogaasi tootmist-jaotamist kohalikul tasandil.\nTartus on 25 bussiliini kogupikkusega 491 kilomeetrit. Igapäevaselt teenindab linna bussiliine 51 bussi. Liiniveo aastane töömaht on 3,6 miljonit liinikilomeetrit.


Pärilik mitte-polüpoosne kolorektaalvähk – iGen\nPärilik mitte-polüpoosne kolorektaalvähk\nPärilik mitte-polüpoosne kolorektaalvähk (Herediatry Non-Polyposis Colorectal Cancer – HNPCC) ehk Lynch sündroom on kõige levinum päriliku soolevähi vorm, mis moodustab 2-5% kõikidest kolorektaalvähi juhtudest. Lynch sündroomi iseloomustab autosoom-dominantne pärandumisviis ja varieeruv penetrantsus. Sündroomi esinemine on põhjustatud pärilikest mutatsioonidest DNA valepaardumise reparatsiooni süsteemi (mismatch repair-MMR) geenides.\nMutatsioonid võivad esineda vähemalt neljas MMR geenis MLH1, MSH2, MSH6, PMS2. Kõige sagedamini on mutatsioone leitud HNPCC juhtudega perekonnas, rohkem kui 90%, geenides MLH1 ja MSH2.\nViimasel aastakümnel on tehtud suur edasimineks Lynch sündroomi molekulaarse tausta arusaamises. Uuringutes on näidatud, et molekulaardiagnostika valestipaardumise reparatsiooni süsteemi geenidele aitab tuvastada HNPCC perekondi ja omab väga olulist osa geneetilisel konsultatsioonil. Kahjuks on inimeste valik geneetiliseks testimiseks siiani vastuoluline. Kuna patsiendi perekonna-anamnees võib tihti olla puudulik või ebatäpne, on äärmiselt vajalik leida objektiivne prognostiline mutatsioonanalüüsi strateegia. HNPCC perekondade tuvastamine kliinilises praktikas on problemaatiline.\n1991. aastal koostati kliinilised kriteeriumid Amsterdam I, mis arvestasid vaid kolorektaalvähi esinemist perekonnas. Sellele järgnesid Amsterdam II kriteeriumid, mis arvestasid lisaks kolorektaalvähile ka teiste paikmete kasvajate esinemist, tõstsid patsientide valiku meetodi tundlikkust. Kuid antud kriteeriumite tundlikkus on siiski limiteeriv, kuna võimaldab leida vaid 50-60% inimestest, kellel esinevad MMR geenides pärilikud mutatsioonid.\n1996. aastal koostati Bethesda kriteeriumid, olgugi et tegemist on vähem rangete kriteeriumitega kui Amsterdam II, jääb osa mutatsioonikandjatest siiski tuvastamata.\nSeega väikeste või väheinformatiivsete perekondade puhul on soovituslik kasutada veel nõrgemaid kriteeriume, mis võtavad arvesse rohkem teisi Lynch sündroomi kasvajaid kui kolorektaalvähk. Nõrgemate kriteeriumite kasutamisel on valik laiem perekonnas esinevate vähijuhtumite numbri, patsientide vanuse ja kasvajate asukohtade suhtes.\nOluline on, et adekvaatne HNPCC sündroomi diagnoosimine annab võimalust perekonna-liikme õigeks skriinimiseks, mis vähendab vähi arenemise riski ja annab võimaluse pikemale elulemusele.\nKriteeriumid Lynchi sündroomi kahtlusega patsientide tuvastamiseks.\nA. Amsterdam I kriteeriumid (kõik tingimused peavad olema täidetud)\nVähemasti kolmel sugulasel on diagnoositud kolorektaalvähk:\nüks kolmest kolorektaalvähiga sugulasest on esimese astme sugulane;\nkolorektaalvähi juhud vähemasti kahes järjestikus põlvkonnas;\nvähemasti üks kolorektaalvähi juht enne 50. Eluaastat;\nB. Amsterdam II kriteeriumid (kõik tingimused peavad olema täidetud)\nVähemasti kolmel sugulasel on diagnoositud Lynchi sündroomi spektri vähk:\nLynchi sündroomiga seotud kasvajate juhud vähemasti kahes järjestikus põlvkonnas;\nüks kasvaja juht enne 50. eluaastat;\nhistoloogiliselt kinnitatud Lynchi sündroomi spektri kasvaja vähemasti kolmel sugulasel, üks neist on esimese astme sugulane teise kahega.\nC. Patsient vastab täiendatud Bethesda kriteeriumitele (üks kriteerium peab olema täidetud)\nkolorektaalvähk diagnoositud enne 50. eluaastat;\nsünkroonse või metakroonse kolorektaalvähi või teiste Lynchi sündroomi spektri kasvajate esinemine igas vanuses;\nkolorektaalvähk MSI-H fenotüübiga (tuumori lümfotsütaarne infiltratsioon, Chron’i-taoline lümfotsütaarne reaktsioon, mutsinoosne signet-ring diferentsioon, medullaarne kasvutüüp) diagnoositud enne 60. eluaastat;\nkolorektaalvähiga, kellel, vähemalt ühel esimese astme sugulasel, on diagnoositud Lynchi sündroomi spektri kasvaja enne 50. eluaastat;\nkolorektaalvähiga patsient, kelle kahel või enamal esimese või teise astme sugulasel on diagnoositud Lynchi sündroomi spektri kasvajad (sõltumata vanusest).\nD. Kolorektaalvähiga patsient väikese või väheinformatiivse anamneesiga perekonnast, kui ühel esimese või teise astme sugulasel on esinenud kolorektaalvähk (sõltumata vanusest)./\nE. Patsient, kellel on diagnoositud jämesoole adenomatoos(sed)ne polüüp(bid) ja tema esimese astme sugulane vastab Bethesda kriteeriumitele või perekond vastab Amsterdam II kriteeriumitele, kuid perekonnas ei ole elusolevaid või kättesaadavaid kolorektaalvähiga patsiente.\nF. Patsient, kellel on diagnoositud jämesoole-adenoom enne 40. eluaastat.\nG. Patsient, kellel diagnoositud emakavähk enne 50. eluaastat ja kellel vähemalt ühel esimese või teise astme sugulasel diagnoositud Lynchi sündroomi spektri kasvaja.\nMolekulaardiagnostiline skeem Lynchi sündroomi diagnoosimiseks.


Vene senaatorid paluvad Tadžikistani võimudel kohtuotsus üle vaadata - Maailm - Postimees.ee\nVene senaatorid paluvad Tadžikistani võimudel kohtuotsus üle vaadata\nMatvijenko kavatseb teemat arutada Tadžikistani spiikriga!\nVene Föderatsiooninõukogu esimees Valentina Matvijenko (vasakul) kuulab asespiikrit Svetlana Orlovat.\nVene parlamendi ülemkoda saadab homme pöördumise Tadžikistani presidendile ja parlamendile, milles väljendatakse muret seoses Vene piloodi vangimõistmisega ja palutakse küsimus tähelepanelikult veelkord üle vaadata.\nTadžikistani Hatloni vilajeti kohus mõistis eile Vene kodaniku Vladimir Sadovnitši ja Eesti kodaniku Aleksei Rudenko süüdi salakaubavedamises ja riigipiiri illegaalses ületamises ning karistas mehi 8,5-aastase vangistusega, vahendas RIA Novosti.\nMõlemad mehed töötasid Vene firmas Rolkan ja pole ennast süüdi tunnistanud.\nVene senaatorid otsustasid täna spiikri Valentina Matvijenko initsiatiivil teha pöördumise Tadžikistani võimudele.\n«Me peame selles kirjas ütlema välja oma seisukoha ja paluma Tadžikistani võime vaadata seda küsimust veelkord tähelepanelikult, et taolised otsused ei kahjustaks Vene-Tadžikistani traditsiooniliselt häid suhteid,» selgitas Matvijenko.\nFöderatsiooninõukogu esimees Matvijenko kavatseb Peterburis aset leidval SRÜ parlamentidevahelise assambleel, kuhu ta sõidab juba täna, arutada teemat Tadžikistani parlamendi esimehega.\n«Meil pole õigust sekkuda kohtuotsusesse, kuid ma palun tal tähelepanelikult analüüsida tekkinud olukorda ja võimalike parlamendi protseduuride raames hinnata otsuse legitiimsust,» rääkis Matvijenko.\nSpiiker nimetas kahele piloodile esitatud süüdimõistvat otsust, millele karistusena järgnes pikk vangistus, äärmiselt karmiks ja poliitiliselt angažeerituks. «Me pole kuulnud kohtualuste süü kohta juriidilisi tõendeid, süüdistuskokkuvõte rajati mingisugustele oletustele ja alusetutele eeldustele.»\nMatvijenko suhtub oma sõnul sellesse otsusesse kui rahvusvahelisi norme rikkuvasse.


Jahieeskirja muudatus pikendab metskitsejahti - Maaleht\nUudised 1. jaanuar 2020\nJahieeskirja muudatus pikendab metskitsejahti\nKeskkonnaminister Rene Kokk allkirjastas jahieeskirja muudatused, kus pikendatakse jahikoeraga metskitsele lubatavat jahiaega ühe kuu võrra varasema 31. detsembri asemel 31. jaanuarini.\nSee on vajalik, et välitida metskitsede arvukuse kiirest kasvust tingitud metsakahjustusi.\nMetskitsejahi pikendamise ettepaneku on teinud oma küttimissoovitustes Keskkonnaagentuuri ulukiseire osakond ja Eesti Jahimeeste Seltsis toimunud jahimeeste, metsaomanike, põllumeeste, Keskkonnaagentuuri ja Keskkonnaministeeriumi esindajate ümarlaud.\n"Metskitsede küttimise aja pikendamine aitab alla viia nende kõrget arvukust ja sellest tulenevat kahjustuste hulka. Jaanuaris peetavas metskitsejahis on võimalik loomi küttida just kahjustuskohtades – metsakultuuride ümbruses, kuhu nad talvise rände ajal liiguvad," ütles Keskkonnaministeeriumi jahindusnõunik Tõnu Traks.\nKuna ulukite poolt tekitatud kahjud tuleb osaliselt kompenseerida jahipiirkonna kasutajal, võimaldab kahjude ära hoidmine vähendada jahipiirkonna kasutaja rahalisi kohustusi maaomanike ees.


Põhiline·Windows·Mis on dumprep.exe? Miks on KernelFaultCheck dumprep 0 -k MSCONFIG käivitamisel?\nVõite olla ettevaatlik inimene, kes otsib regulaarselt oma arvutit viiruste suhtes, kontrollib Windowsi värskendusi, puhastab ajutisi faile, ajab kõvaketta lahti ja kontrollib ka seda, kas teie käivitamisel pole programme. Kuid nagu me teame, on Windowsi käivitamine üks levinumaid süsteemipiirkondi, kus pahatahtlik tarkvara sisestab end iga kord, kui arvuti käivitatakse, ja see võib tekitada natuke muret, kui leiad midagi sellist, mida te ei tunne. Üks kirje, mida võite märgata, et üks päev ilmub süsteemi konfiguratsiooniutiliiti (MSConfig), on uus käivitusüksus nimega KernelFaultCheck, mille käsk:\n% Systemroot% \_ System32 \_ dumprep 0 -u\n% Systemroot% \_ System32 \_ dumprep 0 -k\nOlenemata sellest, kas see on seaduslik alustamisüksus või mitte, lihtsalt nimi ise muudab selle kande üsna kahtlaseks.\nNiisiis, kas dumprep.exe on viirus ja kuidas see sattus minu käivitusprogrammidesse? Miks see isegi pärast dumprepi sissekande eemaldamist käivituselt automaatselt tagasi tuleb? Kui soovite teada, mis on dumprep.exe ja kuidas seda püsivalt käivitusest eemaldada, aitab teid järgmine tekst. Esiteks on teil hea meel teada saada, et dumprep-programm pole viirus ja on tegelikult Windowsi opsüsteemi osa. Tõsise Windowsi tõrke tuvastamisel kutsutakse programm dumprep.exe tõrke logima ja seejärel vea üksikasjad tekstifaili kirjutama. Vea logimisel palutakse teil seejärel saata tõrketeavet sisaldav tekstifail Microsoftile analüüsimiseks. Tööriist Dumprep.exe on vähemoluline süsteemiprotsess, mis on installitud kasutamiseks kolmandatele isikutele.\nTavaliselt on dumprep.exe-ga seotud 2 lülitit. Argument “-k” on kerneli tõrkekontroll ja “-u” kasutaja tõrkekontroll. Kuna Microsoft on maininud, et dumprep.exe on hädavajalik süsteemiprotsess, saab selle turvaliselt ilma probleemideta keelata.\nDumprep.exe käivitamisel keelamiseks minge vahekaardile Juhtpaneel -> Süsteem -> Täpsemalt -> klõpsake nuppu Seadistused jaotises Käivitamine ja taastamine. Klõpsake jaotises Kirjuta silumisteave rippmenüül, valige (puudub) ja klõpsake nuppu OK. Kasutamise hõlbustamiseks saate selle registrifaili lihtsalt alla laadida ja käivitada, mis keelab selle automaatselt teie jaoks.\nJärgmisena klõpsake allosas nuppu Veateadete esitamine ja valige “ Keela tõrketeavitus ”. Võite jätta valiku "Aga teata mulle, kui ilmnevad kriitilised vead" märkimise. Akna Veateavitus sulgemiseks klõpsake nuppu OK. Selle .reg-faili allalaadimise ja käitamisega saate tõrketeavituse automaatselt keelata.\nMinge käsku Käivita ja tippige msconfig. Kontrollige, kas dumprep.exe on loendis endiselt olemas või mitte. Kui see on endiselt olemas, käivitage regedit ja liikuge saidile:\nValige kirje KernelFaultCheck nimi ja kustutage see. Seejärel taaskäivitage arvuti. Kui teil ei ole registris mugav, kasutage seda reg-faili dumprepi kirje kustutamiseks. Teise võimalusena saab kirje eemaldamiseks kasutada mis tahes kolmanda osapoole tarkvara, mis võimaldab teil registri käivitusüksusi redigeerida, nagu näiteks suurepärane tööriist CCleaner, mis on hädavajalik puhastus- / optimeerimisprogramm. Lihtsalt käivitage programm ja minge menüüsse Tööriistad -> Käivitamine -> Windows, valige rippmenüü rida ja klõpsake nuppu Kustuta.\nKui dumprep.exe lisatakse pärast veateadete keelamist ja silumisteabe kirjutamist ikkagi automaatselt käivitamisse, tähendab see, et teie arvutis on varem ilmnenud sinise ekraani tõrge ja mälu tühjendamine. Peate otsima faili MEMORY.DMP ja kustutama selle. Tavaliselt asub fail MEMORY.DMP Windowsi kaustas. Kui olete prügifaili Windowsist kustutanud, ei kuvata dumprep.exe enam MSConfigis.\nWindows 10 „Windows Defender Offline” välistab keeruka pahavara


Galerii – Meisi Volt\nIdeaalse puhkuse võlunipid\nIga puhkus on minu jaoks eriline ja teistsugune ning avastan alati midagi uut ja põnevat. Jah, ei-tea-mitmendat korda Türgis, ja veel samas regioonis, puhates võib endiselt palju põnevat juhtuda. Kuna olen Türgis puhkamisest ka varem kirjutanud, siis asun Alanya linna… Jätka lugemist →\nGALERII: nostalgia üledoos Haapsalus\nHaapsalu nostalgiapäevi õnnistati sel aastal vihmaga. Kui kogunemise ja paraadi sai kuivas ära vaadata-pildistada, siis lossihoovis toimunud sündmus kujunes juba liiga niiskeks. Sellest hoolimata ei lasknud keegi tujul langeda ning nostaligast võeti viimast! Pildistamise mõttes on igal aastal septembrikuus Haapsalus… Jätka lugemist →\nTiina Talumees tarbimisest: me ei oska enam riideid väärtustada\nMoelooja Tiina Talumees esitles Pärnus Rannahotellis koostöös Baboriga toimunud ilu- ja moepärastlõunal oma kevadsuvist kollektsiooni ning ühtlasi jagas mulle, kuhu on liikumas kodumaine moemaastik ning eesti tarbija käitumine. Mida ja kuidas tasub osta? Maailmas on praegu väga palju räägitud sellest,… Jätka lugemist →\njuuli 26, 2020 0\nKülas disaineril: Gowri Style House muudab mehed šikiks\nHaarasin telefoni ja kaamera ning tutvusin moemajaga, mille kohta olin siiani vaid meediast lugenud. Ja tuli välja, et tegemist polegi otseselt moemajaga, vaid Gowri Style House’iga – kohaga, kus šikid mehed omale stiilsed rõivad selga saavad. Esmamulje on inglaslik –… Jätka lugemist →\njuuli 13, 2020 0\nTOP 10 LEMMIKUT Oksana Tanditi suvekollektsioonist\n18. juunil tähistati moelooja esindussalongis suve algust ning tutvuti värskelt valminud suvise kapselkollektsiooniga “Šahh ja matt”, mis teeb koroonapaanikale kindlasti oma iluga üks-null! Ma võiks öelda isegi, et see oli üks mu lemmikuid viimase aja Tanditi kollektsioone, seega noppisin välja… Jätka lugemist →\njuuni 26, 2020 0


Et Marilyn Monroe Tema Valge Kleit Uus Naiste Mood Kaelakee, Käsitöö Ristküliku Kuju Choker Kaelakee Ehted Mitme Kujunduse / Kaelakeed & Ripatsid - Puitkomposiit.ee\nAvaleht > Kaelakeed & Ripatsid>Marilyn Monroe Tema Valge Kleit Uus Naiste Mood Kaelakee, Käsitöö Ristküliku Kuju Choker Kaelakee Ehted Mitme Kujunduse\nMärksõnad: crystal kombekas, partneri, eest spanjel, choker valge, kleit valge pits, kleit valge, metsa printsess, clubwear mood, eest dady, kleit valge naiste.\nKivi ümber Diameeter: 18*37mm Paketi, Sealhulgas: 1 tk kaelakee Naiste Poole Marilyn Monroe Tema Valge Kleit Kõige Kallim Klaas kivi ümber Ehted Teras Värv Pikk Ripats, Choker Ristküliku Kaelakee\nVintage Kolju Madu Ripats Kaelakee Medusa Madu Kolju Wiccan Kaelakee Gooti Pagan Ehted\nRipats Suurus:Umbes 34*23mm PU keti pikkus:umbes 50cm Metallist keti pikkus:umbes 60cm Värv:KUI/AB\n2021 Uus Yin Yang Kass Medaljon Kaelakee Must Valge Ripatsid Ring Klaas Kivi Ümber Foto Ehteid, Käsitsi Valmistatud Kingitused\nTeamer Roostevabast Terasest Kee Naiste Choker Tantsu Haldjas, Ingel Ripats Kaelakee Keti Armas Võlusid Minimalistlik Ehted Tüdruk\nAngel Kaelakee Brändi nimi: Teamer Muster: Angel Kaelakee Üritustele : Pulmad/ Kaasamine/ Pidu /Sünnipäev Tähtpäev Kingitus : Ema / Õe/Sõbranna / Naine /Tütar/ Naissoost Sõbrad /Ise Miks valida roostevabast terasest: 1. Puudub rooste; 2. Ole Allergiline; 3. Võimas anti-acid,anti-leelise;\nLooduslik Mageda veega Värvi Abalone Shell Kaelakee Ripatsid Hull Öökull Võlusid Nahast Köis Kett Kaelakeed Naistele Trahvi Ehteid\nAn456 Kuum 925 Sterling Hõbedast Kaelakee 925 Hõbe Ehted Ripats /asyajkfa Aycajpja\nHip-Hop Kaelakeed, Meeste Iced out Kett Kuuba Naastrehvid 45 cm Sillutatud Kivid CZ Räppar Kaelakee 2021 Miami Ohjeldada Kuuba Kett\nKirjeldus Stiil: Sulam, Kuuba Kett Kaelakee & Käevõru Suurus: 15mm Käevõru pikkus:8inch Kaelakee pikkus:18inch,20inch,22inch,24inch,30inch Materjal:Tsingi Sulam AAA Rhinestone Punkt mida tarnitakse jooksul 2-3 tööpäeva jooksul, kui kogu summa on tasutud.Kui te ei saa\n2021 Pere Süda Ema Poiss Roostevabast Terasest Poja Ema Hõbeda Värvi Kett Kaelakee Naiste Ehted bijoux femme NXS01\n82539 Pere-Ema Süda Poiss Roostevabast Terasest Poja Ema Hõbeda Värvi Kett Kaelakee Naiste Ehted bijoux femme Stiilis:Südame Ema Poja Pere Ripats Kaelakee Materjal:Roostevaba Teras Kaelakee Suurus:Nagu Näitavad Seljas Sündmus: Pulmad / Prom / Sünnipäeva / Pidu, Kingitus:Poiss-sõbra/sõbranna / Abikaasa Poja\nMystic Vintage Mere Sinine Tsirkoon Ripats Kaelakee Naiste Suur Kristall Kivi Tõusis Kulla Värvi Kaelakee Keti Pulm Ehteid\nHiphop Clavicle Kett Chocker Paks Kett OT Pannal Tsirkoon Õmblemine Kaelakeed Liialdatud Disain Naiste Kaelakeed 2021 Uus\nTüüp: Chocker Värv: Gold Materjal: Sulam,Tsirkoon Pikkus: 37cm Pakett Sisaldab: 1tk Chocker


Adventistide Kogudus - Sõnakuulelik süda\nAvaldatud 12.2.2019, rubriik Päeva sõna\n„Anna seepärast oma sulasele sõnakuulelik süda, et ta võiks su rahvale kohut mõista ning vahet teha hea ja kurja vahel; sest kes suudaks muidu kohut mõista sellele sinu suurele rahvale?“ 1. Kuningate 3:9\nPärast neljakümne kahe aasta pikkust valitsusaega suri Taavet ja tema poeg Saalomon võttis tema koha. Kuningriik oli veel suurem, kui siis, mil Taavet selle rajas. Ta oli riiki ühendanud, vabastanud selle enamikust vaenlastest ning ehitanud üles pealinna Jeruusalemma. Saalomon teadis, et tal on vaja täita suurmehe koht.\nEnne surma oli isa temaga südamest südamesse rääkinud: „Pea, mida Issand, su Jumal, on käskinud pidada, käies tema teedel, pidades tema määrusi, käske, seadlusi ja manitsusi, nõnda nagu Moosese Seaduses on kirjutatud, et sa võiksid targasti teha kõike, mida sa teed, ja kõikjal, kuhu sa pöördud.“ (1. Kuningate 2:3)\nKui siis Jumal ühel ööl unes ilmus ja küsis, mida Saalomon kõige enam soovib, oli Saalomon valmis vastama. „Ja nüüd, Issand, mu Jumal, sa oled tõstnud oma sulase kuningaks mu isa Taaveti asemele; aga mina olen nagu pisike poiss − ei mõista minna ega tulla. Ja su sulane on su rahva keskel, kelle sa oled ära valinud − suur rahvas, keda ei saa ära lugeda ega arvutada rohkuse pärast. Anna seepärast oma sulasele sõnakuulelik süda, et ta võiks su rahvale kohut mõista ning vahet teha hea ja kurja vahel; sest kes suudaks muidu kohut mõista sellele sinu suurele rahvale?“ (1. Kuningate 3:7−9)\nSaalomon teadis, et tõelist rahu saab ainult otse Jumalalt. Ta ei olnud uhke ega kõrk ega arvanud, et suudab iseenesest rahvast arukalt ja hästi valitseda. Ta ei olnud isekas ega arvanud, et Jumal selles unenäos on nagu džinn lambist, valmis täitma iga tema ablast soovi. Ta palus tarkust või nagu Piiblis on öeldud – „sõnakuulelikku südant“, mis suudaks „vahet teha hea ja kurja vahel“.\nMinu arust kõlab see suurepärase soovina ning me ei pea selle esitamiseks ootama Jumala ilmumist unenäos.\nSaalomon läks veelgi rohkem kui tema isa Taavet kõrvale sellelt teelt, mille Jumal oli tema jaoks valmistanud. Tegelikult ei täitunud kunagi tõotus, et kui nad järgivad Teda, siis on Taavetil alati järeltulija troonil, sest nad ei järginud Teda!\nRahu ja tarkuse Allikas, ka mina soovin endale sõnakuulelikku südant. Ka mul on ülesandeid, mis on minu arust rohkem, kui ma suudan täita. Ka mina tunnen ennast nagu mõistmatu laps, kes ei oska teha seda, mida Sina tahad. Ja kindlasti on mul vaja vahet teha hea ja kurja vahel. Palun anna mulle, nagu Saalomonile, tark süda! Ja ma luban, et ma ei lähe maailma ebajumalate kummardamise teed ega oota tagasitulemisega vana eani!


OMAR ENGINEERING OÜ (14071191) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nOMAR ENGINEERING OÜ\nOMAR ENGINEERING OÜ: Tegevuslugu 10.11.2020\nOMAR ENGINEERING OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige O. Õ. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 17 aastat.OMAR ENGINEERING OÜ valdkond on muud ehituspaigaldustööd. Samas valdkonnas (EMTAK 4329) on tegutsevaid ettevõtteid 2020 aasta seisuga kokku 97 tükki, kes annavad tööd kokku 251-le inimesele ja kogu valdkonna 2020 käibeprognoos on ca 13.2 miljonit eurot.OMAR ENGINEERING OÜ - Varad ja finantsid 2018Ühe töötaja tootlikkus: 50...\nOMAR ENGINEERING OÜ: Sünnilugu 03.11.2020\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, OMAR ENGINEERING OÜ sündis 4 aastat tagasi.Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, OMAR ENGINEERING OÜ...\nOMAR ENGINEERING OÜ: Palgarallilugu 27.10.2020\nAasta 2020 III kvartalis kuulus OMAR ENGINEERING OÜ meeskonda 4 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 1 240 EUR/kuus.Võrdlus...\nOMAR ENGINEERING OÜ: Tegevuslugu 10.11.2020 OMAR ENGINEERING OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liige O. Õ. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 17 aastat.OMAR ENGINEERING OÜ valdkond on muud ehituspaigaldustööd. Samas valdkonnas (EMTAK 4329) on tegutsevaid ettevõtteid 2020 aasta seisuga kokku 97 tükki, kes annavad tööd kokku 251-le inimesele ja kogu valdkonna 2020 käibeprognoos on ca 13.2 miljonit eurot.OMAR ENGINEERING OÜ - Varad ja finantsid 2018Ühe töötaja tootlikkus: 50...\nOMAR ENGINEERING OÜ: Sünnilugu 03.11.2020 Tallinna linna kandis toimetav ettevõte, OMAR ENGINEERING OÜ sündis 4 aastat tagasi.Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, OMAR ENGINEERING OÜ...\nOMAR ENGINEERING OÜ: Palgarallilugu 27.10.2020 Aasta 2020 III kvartalis kuulus OMAR ENGINEERING OÜ meeskonda 4 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 1 240 EUR/kuus.Võrdlus...\nRiiklikult tasutud maksud: 13 319,95 € ja tööjõumaksud: 7 037,55 €\nKäive summas: 74 766,64 € ja töötajate arv: 4\nPrognooskäive 2020 ~ 334 000,00 €\n1 14071191 21.07.2016 21.07.2016 EE101893682\nEsmakande kpv. 28.06.16\nKäive (2019) 320 346 €\nBilansimaht (2019) 148 242 €\nO. Õ. 1170 punkti Juhatuse liige\nJuriidiline aadress Harjumaa, Tallinn linn, Kaupmehe tn 17/1, 10114\nO. �. Amet... Logi sisse > (+372) 536...\n2020 III 74 767 € 13 320 € 7 038 € 4 1240 €\n2020 II 34 798 € 5 025 € 5 547 € 4 1040 €\n2020 I 140 269 € 19 764 € 7 038 € 4 1240 €\n2019 IV 132 142 € 13 615 € 6 915 € 4 1240 €\n2019 III 82 797 € 9 673 € 4 518 € 4 840 €\n2019 II 45 181 € 6 538 € 802 € 4 155 €\n2019 I 48 628 € 6 759 € 802 € 1 650 €\n2018 IV 36 923 € 3 920 € 802 € 1 650 €\n2018 III 34 280 € 3 345 € 802 € 1 650 €\n2018 II 32 241 € 3 859 € 802 € 1 650 €\n2018 I 44 483 € 4 410 € 0 € 1 0 €\n2017 IV 48 139 € 2 002 € 1 170 € 1 840 €\n2017 III 41 507 € 1 140 € 0 € 1 0 €\n2017 II 68 049 € 4 923 € 0 € 1 0 €\n2017 I 23 974 € 1 713 € 0 € 1 0 €\n2016 IV 0 € 1 688 € 0 € 0 0 €\n2016 III 0 € 403 € 0 € 0 0 €