Nädalavahetustel võib Kagu-Eestis söömata jääda\n26. aug 2007 18:24\nNonii, ei saa käia maailmas ringi, kui endal Eestis veel kohti käimata. Tühimikku siis püüan aastas 5-6 korda täita, erinevaid reisistiile harrastades. Kuna kool on tulemas, siis võtsin kaasa ka lapsed, et need pisut tarkust ja emotsioone koguksid enne kooli algust.\nVõtsin ette seekord Kagu-Eesti vaatamisväärtused: Suur-Munamägi, Piusa koopad, Obinitsa, Värska koos nn "Värska saapaga", Taevaskoja ja veel tagasiteel ühtteist Kesk-Eestist. Piusa koopad ja Taevaskoda on ikka fantastilised küll. Igatahes nägid poisid rohkelt Eestimaad, said läbi sõita Venemaalt("Värska saabas") ja nägid ära ka Koidula piiripunkti veokite kilomeetrite pikkused järjekorrad.\nPiusa pood oma kaubavaliku poolest on ka elamus(kahjuks jäi foto tegemata). Küsisin müüjalt, et kas kohalikke üldse siis pole(toidukaubast oli ainult pakk hapukoort, ja mõned konservid "mingi-kala-tomatis"). Üks kohalik pidi ikka olema, aga see ei pidanud sööma vaid ainult õlut jooma:).\nNüüd siis natukene ka sellest miks selline pealkiri. Kui jätan välja Suure-Munamäe, kus oleks saanud süüa nii üleval mäe otsas vaatetornis kui mäe all kohvikutes-söögikohtades, siis muu oli katastroofiline. Valisin tugeva lõunasöögi kohaks Värska, paraku olid nii Seto Tsäimaja kui Hirvemäe Puhkekeskuse restoranid(söögikohad) reserveeritud, grupid ja suvepäevalised, sanatooriumis olev baar aga tehti kirjade järgi lahti alles õhtul 20.00. Hirvemäe Puhkekeskusest anti küll korraks lootust, et ehk mingi hetk tekib ka meile söögi tegemiseks, aga seda hetke ei õnnestunud tabada. Niisiis sõitsime mööda Värskat ringi ja otsisime söögikohti. Lõuks tekkis juba mitu autotäit tuttavaid nägusid(söögi otsijaid), kellega järgmises võimalikus söögikohas kokkusaime, aga jah, söömata jäigi.\nKuna lapsed on lapsed, ise võiksin ju ka üldse söömata olla mõne aja, siis põrutasime Räpinasse. Nüüd küll internetist otsides, on seal viiteid veel söögikohtadele, aga meie leitud Puurida Pubi, oli taas reserveeritud. Lõpuks Põlvas saime ikkagi kõhu täis. Seega soovitus neile, kes nädalavahetustel Kagu-Eestis reisivad: toitlustamine peaks olema eelnevalt kokkulepitud nn kohad kinnipandud. Või teha endale võileivad kaasa ja süüa kõva õhtusöök mõnes suuremas linnas: Võrus või Põlvas.\nMa saan aru toitlustajatest: grupid ja suvepäevalised on hoopis kindlam äri ning tagab kindlama sissetuleku, kui väiksed autoseltskonnad. Mida võiks toitlustajatele soovitada, kirjutage reserveeritud silt suurem ja pange juba see informatsioon juba või ka autoparklasse(lastega autost välja ja sisse on natukene tüütu).\nJa neile toitlustajatele, keda ma ülesse ei leidnud: viited olid segased või puudusid üldse\nEdu Eestimaa avastamisel...\nLoode-Eestis on täpselt sama lugu, suvistel nädalavahetusel on vähegivõimalikud söögikohad reserveeritud.\n26. aug 2007 20:02\nVõru on toidukohtade osas parim. Rõuges on üks täitsa asjalik koht. Aga Värskas saab vähemalt poest midagi osta. Priimus kaasa järgmine kord - ongi lastel põnevam.\n26. aug 2007 20:17\nSeega jätsin võileivad, priimuse ja pannid-potid maha. Aga loodame, et toitlustajad teevad oma järeldused, palkavad nädalavahetusteks lisatööjõudu ja tahavad ka väikseimaid seltskondi toitlustada. Vabu laudu oli küll, aga kokad ei pidavat olema võimelised valmistama nii paljudele inimestele.\n27. aug 2007 11:43\non see osaliselt kindlasti ka põhjuseks, miks meil turismindusega on lood nii nagu on. Ülimalt tuttavlik tundus mulle see Tsäimajas käik. Ja ega teist korda nagu ei kisugi enam sinna Värska-kanti. Praktilise inimesena on mul autos enamasti kaasas kohv termosega ja midagi söögipoolist. Ja see võib olla (häda)vajalik ka Valgast Riiga minekul. Mulle meenub siinkohal eesti toidu kampaania. Miks pean ma Munamäel sööma friikartuleid? Äkki tuleks selliseid kampaaniaid suunata hoopis turismiettevõtjatele (toetamaks rahvusköögi populariseerimist) ja ametnikele (selgitamaks bürokraatia mõju)?\n27. aug 2007 15:14\nTegin isegi seal kandis ühe tiiru. Värskas õnnestus süüa sanatooriumi sööklas, kus läksin kööki süüa küsima ja saingi. :)\nSamas osutus probleemsemaks bensiini mittesaadavus. Nädalavahetusel ja õhtusel ajal tuleb alt piiri äärest Paganamaalt kui ka Misso kandist sõita Võrusse, kuna mujal lihtsalt pole ühtegi tanklat avatud. Autoga nagu polegi ehk eriline probleem aga tsikliga, millel väike paak... Täitsa üllatas see asi...\nPiusa koobaste kohta ei oska eriti kosta, kuna need on ju nüüd külastajatele kinni pandud? Koobaste avad olid poolenisti kinni aetud, jäetud üles vaid avaus, arvatavasti nahkhiirtele.\n27. aug 2007 15:38\nEhk sain aru , et vahepeal olidki nad täiesti kinniaetud nii laudade kui liivaga. Aga kuna praegu käivad ehitustööd, siis leidsin vähemalt ühe avause, mille kaudu sain sisse. Usun, et sealgi oleks pidanud lint ees olema,nagu mujal, aga õnneks ei olnud. Aga kasutasin siis viimase võimaluse ära, maa-alune koobastik on ikka võimas vaatepilt Eesti oludes.\n27. aug 2007 21:58\nTeate, kallid kaimud.\nHarjuge parem selle asjaga, et ääremaadel loksub elu natuke teises rütmis, kui pealinna ümbruses.\n"Palgaku tööjõudu juurde..." Kuidas, kui pole lihtsalt rahakest, mida maksta ja teiseks pole, kellele maksta. See piskuke, mis suvehooajal teenitakse, jaguneb aasta peale nii kuradima täpselt ära, et koht jääb alles (ei lähe päris põhja).\nKui juhtutegi kuskile Eestimaa nurka ja teid seal nii vastu ei võeta, nagu tahaksite, siis ärge ajage kohe oksi laiali, vaid tehke silmad lahti ja näete, kuidas väljaspool Harjumaa piire ka elu käib.\nEndalegi mõistatuseks jäänud, et kuidas, aga tont võtaks, kuidagi ikka elatakse (veel).\nRohkem mõistvat suhtumist, ei muud rohkemat.\n27. aug 2007 22:42\nAastat kolm tagasi tehti suur kampaania "Puhka Eestis", võin nimetusega ja ajaga eksida, aga andestage. Reklaamile kulutati hulk raha(kahtlemata vajalik), Turismi Ettevõtete Liit(nimetus võib olla ka miskit muud) vist saab tänini riigilt või sihtasutustest siseturismi arendamiseks raha. Tulemuseks on, et tõepoolest, eestlased(ka muud meil elavad rahvused) käivad agaralt Eestit avastamas. Nüüd kujutage seda seltskonda ette, kes reklaami peale läinuna avastavad, et Eestis on küll palju toredaid paiku ja ilusaid kohti, aga:\n-söögikohad on reserveeritud\n-kätepesemise võimalus ja ihuhädade kergendamise võimalus puudub\n-olemasolevad istumispaigad on koristama ja jätavad lagastatud mulje\nIhuhädade kergendamise kohta olgu öeldud, et tegemist on üleeestilise probleemiga, kes on sõitnud mööda suuremaid maanteid, need teavad, et kui mõnes sobivana tunduvas kohas peatuda(autole ja reisijatele ohutus kohas), siis on see koht 50 meetri raadiuses wc paberite, hügieenisidemete jne kihiga kaetud. Miks suurte maanteede ehituse käigus ei suuda me ühekordselt leida 50 miljonit krooni teedeäärsete puhkekohtade ehitamiseks ja hiljem 10 miljonit krooni aastas nende igapäevaseks hoolduseks?\nSöögikohtadega on samuti lihtne, tursimi on sisuliselt 3-4 kuud aastas. Sellehulgas tihedam aeg nädalavahetused. Kokku räägime umbes 16-20 nädalavahetusest. Arvan, et sel nädalavahetusel jäi Värskas nälga inimest 50. Ma ei tea kui palju on inimeste kohta söögikoha kasum, aga sellest ilmselt saaks ajutise abilise palga kinni maksta. Aga pakun välja veel parema idee.\nSeesama siseturismi toetav sihtasutus maksab toitlustusasutustele Kagu-Eesti väiksemates kohtades, Hiiumaal, Muhus, Vormis, Loode-Eestis jne turismi hooajal iga külastaja kohta näiteks 30 krooni lisaks. Pakun välja et et selliseid turistest külastajaid on umbes sellistes regioonides kokku ehk 1 miljon, seega on kulu 30 miljonit aastas . Aga see toetus ei oleks igavene, see oleks näiteks järgmised 10 aastat. Selle ajaga kujuneksid ja areneksid ka pisemad kohad välja, muutuksid tugevamaks ja rahvas hakkaks rohkem liikuma. Sest nad teavad, et nad saavad süüa, öömaja, wc(siia alla ka kuivkäimlad) kasutuse jne. Areneksid väiksemad kohad, oleks regionaalselt kasulik, metsaalused muutuksid puhtamaks jne.\nUsun, et tegelikult saaks ka EU-lt selliste programmide arendamiseks raha. Aga see on lihtsalt üks variant kuidas soodustada arengut, ma võin järgmine kord ka võileivad ja priimuse kaasa võtta. Enamuse kordadel ma rändangi priimus kaasas aga neil kordadel ma rabadest, soodest ja laantest nagunii sööklat leida ei looda:)\nNavile! Olen küll Harjumaalt, aga kujutan küllalt hästi ette probleeme väiksestes kohtades. Aga ärme vastanda siin ühtesid teistele, probleem on alati probleem. Harjumaal ja Tallinnas elab palju toredaid inimesi, nii ka mujal Eestis.\nAga see oleks juba hoopis teine teema.\n28. aug 2007 01:32\nSõidan palju tööasjus Eestis ringi ja söögikohtade probleem on tuttav. Olen küll vähenõudlik, aga sellest hoolimata olen korduvalt jäänud tühja kõhuga, söögikohti lihtsalt pole. Ostaks siis poest paar pirukat, aga neid ka pole. Ainus, millest üheski maapoes puudust pole, on parmuõlu.\n28. aug 2007 02:09\nSee on kole küll, kui mahajäänud me suurte teede äärsete peatuskohtade kujundamisel oleme. Tallinna ja Tartu vahel on ainus WC võimalus kas tankla või söögikoht. Lihtsalt parklakoht on ainult Tallinna lähedal ja Ardu metsa vahel ning Põltsamaal metsa vahel, needki WC võimaluseta. Pimedal ajal seal ilma taskulambita metsa alla asja ei ole. Alustuseks kõlbaks kuivkäimlagi.\nAinus mure on selliste peatuskohtade korrashoid. Kui pole enda raha eest ostetud, siis kiputakse kõike lagastama. Aga eks see saa paljuski alguse kodust, kus pereisa kalaluu otse suust põrandale sülitab ja prügi otse autoaknast välja viskab. Seda sotsialismiajast pärit mentaliteeti on kuradima raske välja juurida.\n28. aug 2007 15:43\nKui informatsiooni ei oma ,võid söömata jääda kogu eestis,ka tööpäeval keset tln. linna.\n28. aug 2007 18:26\nMulle meeldib väga RMK tegevus. Paljudesse kohtadesse on ehitatud piknikukohad ja kuivkäimlad, matkarajad ning infotahvlid. Sellega suunatakse ja juhitakse turistid kindlatesse kohtadesse, kindlatele radadele. Ja seal on nende järgi hoopis lihtsam koristada. Aga selliseid kohti ei ole piisavalt, ja ma ei tea nende koristuskava, aga see on ebapiisav. Loomulikult tuleb siin visata kivid turistide "kapsaaeda". Terve hulk ei oska enda järele jätta korrastatud platsi. Korrastamatus tekitab suuremat korrastamatust väga kiiresti. Ilmselt osa teist on juhtunud kevadel taolistele platsidele, hooaeg ei ole veel alanud.Kõik on ilus ja puhas, isegi puud grillimiseks on olemas. Aga osa seltskondi kujutab ette, et need puud on jaanitule korraldamiseks. Tulemuseks on see, et need puud lõpevad suve alguseks.\nKuidagi peaks turiste ja matkajaid ka harima sellistel teemadel, ja teadvustama mis on "igameheõigus". Et kasutame enda tarbeks hädavajaduse järgi ja koristame.\nArvan, et peaks olema ka nn pargivahid, kes siis silmapeal hoiaks ja kutsuks inimesi korrale.\nVõtame Matsalu Looduspargi. Kuna olen seal ise tihe külastaja, aastas nii 15 korda, siis ma ei ole kordagi näinud ühtegi pargivahti. Aga neid on seal kirjade järgi 4(vähemalt oli talvel). Ega suuremat lugu ei olegi, õnneks on külastajad suhteliselt mõistlikud olnud.\nAga teabeviidad võiksid olla keelatud tegevuste kohta juba parklas, ja ka jõel endal. Kui ikkagi tohib Matsalu Looduspargi jõgedel sõita ainult loa olemas olul, ja enne merre suubumist on reservuaat, kus praktiliselt ei tohi liikuda midagi, siis võiks olla ka sellekohane silt jõe ääres. Ise kohtan tihtilugu seal sõitjad, kes rahulikult läbi reservuaadi sõidavad, sest igasugune teave sellekohase tegevuse ebaseadusliku kohta jõepeal puudub. Või kalapüük, kui on keelatud, siis võiks see teave kirjas olla juba autoparklas.\nNüüd tagasi turismi juurde laiemalt. Eelnevad olid näited, et RMK ja Matsalu Looduspark on teinud vastavad kohad, ja suunanud loodushuvilised ning turistid kindlatesse kohtadesse. Matsalu Looduspark siis vaatlustornidesse. Seega puudub neil vajadus ise hakata leiutama kohti, kus olla või minna.\nSamuti oli hiljaaegu saade, kus käsitleti Piirisaart. Piirissaare elanikele turistid ei meeldi. Nõus, usun et paljudele ei meeldi. Seega tulekski seda protsessi juhtida, suunata need vood sinna, kus\n-on midagi vaadata\n-on loodud kohad ujumiseks, pikniku pidamiseks\n-on olemas söögikohad ja majutus\n-kus kohalikud soovivad, et neil turistid käiks\nMulle meeldis ühe eraomaniku suhtumine Kagu-Eestis. Tema omandis on järv(oli vist Külajärv, aga kuna olin seal mõned aastad tagasi, siis võin ka eksida) või järvekallas. Tegemist on teeääres oleva järvega, ehk ilmselt oli kimpus suvaliste ujujatega suvalises kohas. Viskasid prügi maha ja tegid lõked jne. Omanik võttis kätte ja ehitas välja ujumiskoha. Mõned pingid, prügikast ja suured viidad õpetussõnadega. Tulemuseks on, et inimesed käivad seal küll ujumas, aga ainult selles ühes kohas, ja peavad enda järel puhtust. Ülejäänud järvekallas on puutumatu ja kõik on rahul.\nSeega, töötame välja marsuudid. Internetis info üleval. Näiteks marsuutTartu-Võru- Haanja-Rõuge-Vastseliina-Piusa-Värska-Räpina-Tartu marsuudi pikkus 272km(vägivaldne arv minu poolt), vaatamisväärsused teeääres sellised, orienteeruv ajakulu selline. Söögikohad maruudil seal-seal ja seal. Sama käimlate, majutuse, pikniku ja ujumiskohtade kohta.\nJa selliseid marsuute on veel ja veel. Tulemuseks siis see, et turistid on kindlatel ringidel, neile on antud informatsioon, ja nad ei mõtle ise marsuute välja. Seega on nad suunatud mööda kohtadest, kuhu nad ei peaks sattuma, majutuskohad ja söögikohad võivad olla kindlad, et saavad endale kliente juurde (need ringlevad kindlal marsuudil), ja turistide järgi koristamine on lihtne.\nLäks nüüd kole pikaks, aga mis ikka.\n28. aug 2007 20:20\nei meeldi olla eraomanik, kes peab puhkajate jaoks välja ehitama\nujumiskohti, tühjendama prügikaste ja olema ehk veel ka vetelpäästja.\n28. aug 2007 20:34\nbravo! hea idee.\nmasse saaks suunata ka turismiteatmiku abil. põhja-eesti kohta on üsna head BTG matkajuhid. lõunaosariikidel midagi sellist vastu panna pole.\n28. aug 2007 21:02\nKujuta ette, et oled maavalduse omanik, mis piirneb järvega. Riputad sinna igasugu silte ülesse, aga kuna inimestel on õigus järveääres viibida, siis päris ära ka ajada ei saa. Tegeled lõkketegijate ja peolistega ühe päeva, teise päeva , kuu ja aasta. Pidevalt nagunii ei suuda neid korrale kutsuda. Lõke siin, pudelid seal. Ise oled pidevalt pinges ja vihane. Lisaks suureneb iga korrale kutsud seltskonnaga oht, et varem või hiljem antakse sulle lihtsalt vastu lõugu.\nSeega on hoopis kergem natukene vaeva näha, luua tingimused ja suunata need seltskonnad ühte kindlasse kohta. Ok, koristan nende järele. Aga koristan ühte kohta, mitte kogu järveäärt. Ehk suudan isegi kohalikult omavalitsuselt mõningase hüvituse selle eest saada.\nSeega jõudsime sinna, et eraomanikul on lisaks õigustele olemas ka kohustused.\nAga minu sügav kummardus selle järveäärse ala omanikule. Seal oli tel. nr ka juures, nii et vajadusel oleks saanud temalt paluda ka luba seal telkimiseks.\n28. aug 2007 22:33\nOlen ise mõelnud, et meie Eesti autoklubid saaksid teeäärsete peatuskohtade (peldikute) rajamisega kindlasti päris hästi hakkama.\nMõelge, kui lahe oleks tglt. käia täna Muhuklubi vetsus või külastada homme "Audikate" oma :). Oleks vaid ideest kinnihaarajaid...\nSamamoodi on RMK eeskujul puhkekohtade rajamisega. Nende lõkkekohtade rajamine koos katusealustega ei ole tegelikult mingi teab-mis ületamatu asi. Isegi ehitusmaterjal, mis kulub, maksab hetkel viis- kuni kümme tuhat krooni. Pakun, et MTÜ-na registreeritud autoklubid leiaksid ehk selle rahakese väheke aktiivsemalt kohalike omavalitsustega suheldes.\nKõige suurem probleem on koristamisega ja korras hoidmisega. Keegi ei taha seda teha, see on selge. Eraisik omanikuna võib jääda märkamatuks, aga autoklubi tase ei kannata enam kriitikat.\nLihtsalt, paar mõtet...\n28. aug 2007 23:03\nkas põhimaanteede äärsed "taskud" kuuluvad maanteeameti omandusse? või omavalitsuse? praegu jätavad need paigad eikellegimaa mulje-prügivirnad, ...hunnikud.\n29. aug 2007 03:43\nKeegi RMK-st võiks rääkida, et kuidas inimesed üldiselt nende ehitatud heategevuslikel lõkkeplatsidel üleval peavad ning kas ja kui palju nende järel koristama ning parandama peab.\nIse nägin Kakerdaja raba ääres nädalavahetusel sellist pilti...\n29. aug 2007 08:36\nNo Kui rääkida WC-dest, siis neid pole ei Tartus, Tallinnas ega muijal, kui sa just kugugi kõrtu omasse ei lähe. Ja söögikohtadega on ka nii, et imelik, miks Tallina ja Tartu söögikohtades nii röögatud hinnad on ja mix ikkagi osad pubid kaovad ja osad uuesti üritavad. Ja kujutage nüüd ette, et see sama pubi peaks toimima kusagil Obinitsas või teab kus kaugemal. Kui aastas eksib (just nimelt) sinna ära võibolla mõni tuhat klienti, kes siis on nõuab ja hädaldab, aga maksta ei raatsi. Selline söögi asutus ei saagi ära tasuda. Ega söögikoha pidamine tähenda ainult koka palkamist, naiivitarid. Selleks tuleb sul soetada köögi tehnika, hoone, seda kütta jne. Kui nüüd natuke mõelda, siis saate isegi aru, et EI TASU ÄRA. Ja paraku L-eesti inimestel on (tavalistel) on palgaks 500 kätte, kust nad maksavad maksud ja kätte ei jää sellist raha, mida pubisse viia, vaid võetaksegi poest nelipakk ja köetakse kodus sauna.\nJa kui esimene postitaja näeb, et L-eestis on söögikohtade totaalne põud, siis palun, ole esimene kes avab l-eestis turistidele söögikoht ja saa rikkaks, sest nagu sa ütlesid 50km raadiuses pole konkurente (Tln on see 50 m)\nJa looduse lagastajad. Viimase postituse pilt on kole, aga kui ma ise olen sellist laga näinud, pole kunagi mõelnud, et kus need koristajad on ja miks korda ei tehta, vaid kes on need inimesed kes niiiiviiisiii lagastavad. JA mix nad seda teevad. Keegi ei pea kellegi tagant koristama, vaid me ise peame enda järel koristama.\n29. aug 2007 09:22\nMa ei ole nõudnudki uute söögikohtade tegemist, ma siin olen välja pakkunud lahendusi, kuidas olemasolevate baasil võiks asi paremini toimida.\nVt. minu postitust 28.aug.2007 -18.26.\nAga tõepoolest, miks ka mitte uusi avada. Ma olen arvanud, et söögikoht peaks olema (vähemalt väiksemates kohtades) pereettevõtmine. Meie majandus on tasapisi edenenud ja sissetulekud suurenenud. Mingi hetk saab inimestel kiirest elutempost ja praegusest tööst kõrini, ja tahetakse midagi muud teha. Miks siis mitte oma säästud investeerida mõne kõrtsi tegemiseks, ja seal rahulikult toimetada. Siinkohal räägin mitte söögikoha pidamisest kui ärist, vaid söögikoha pidamisest kui elustiilist.


Kultuuritööstus 2020 -- Raamatukoi raamatupood\n612-leheküljeline suures formaadis ning pehmes köites raamat sarjast Gigantum Humeris\n2002. aastal esimest korda ilmunud David Hesmondhalgh' raamatust «Kultuuritööstus» on nüüdseks saanud kultuuri- ja loomemajanduse uuringute võtmeteos.\nTegemist on oma valdkonnas ühe enim loetud ja tsiteeritud teosega, mis on asendamatu käsiraamat nii üliõpilastele kui erialaspetsialistidele, ent ladusalt loetav ka kõigile teistele, kellele kultuuri mõtestamine huvi pakub.\nHesmondhalgh rakendab sotsioloogiliste meetodite tõhusust nõnda, et kultuuritööstuse toimeloogika saab päriselt selgeks, ja osutab ühtlasi seal kõige kiuste peituvatele võimalustele poliitiliseks ja kultuuriliseks vastupanuks.\nMõõdud 150 × 330 mm


Kodused varud ja abivahendid - Käitumisjuhised kriisiolukordadeks\nMõtle läbi, milliseid vahendeid ja varusid vajab su pere, et iseseisvalt ühe nädala jooksul hakkama saada. Arvesta võimalusega, et kriisiolukorra tõttu ei saa kodust lahkuda, kaubad ei ole kauplustest kättesaadavad või muud eluliselt tähtsad teenused (elekter, veevarustus jm) ei toimi. (Vt. Koduste varude meelespea)


Tartu volikogu soovib raudtee tollijaama kiiret väljaviimist linnast - Äripäev\nTartu volikogu soovib raudtee tollijaama kiiret väljaviimist linnast\n02. märts 2006, 16:16\nGea Velthut-Sokka 02. märts 2006, 16:16\nTartu volikogu tegi täna Vabariigi Valitsusele ettepaneku kiirendada tollijaama Tartu linna piiridest väljaviimist.\nVolikogu otsuse eesmärk on edastada linnavõimu kõrgeimal tasandil selge sõnum, et Tartu tahab raudteega seotud probleemide võimalikult kiiret lahendamist ning tolliprotseduuride linnast väljaviimist.\nAlgatus ettepaneku tegemiseks tuli volikogu Isamaaliidu fraktsiooni, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ning Res Publica saadikute poolt, lõplik sõnastus tulenes linnavalitsuse esitatud parandustest. Otsuse langetas volikogu üksmeelselt.\nPraeguseks ajaks on koostatud Tartu linna riskianalüüs, mis muuhulgas käsitleb ka raudteega seotud ohte, ning tänavu septembris valmib ohuolukorras tegutsemise plaan. Vastavalt volikogu poolt 2004. aasta oktoobris tehtud otsusele pidi linnavalitsus kindlustama mõlema dokumendi valmimise hiljemalt käesoleva aasta lõpuks.


Mis on seljalihtaste pÃ´letik | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\n3 728 nõuannet\n23.05. Põlv 18.04. Tere olen 20 aastane tüdruk. ... 07.03. kas keegi tab mis on Skleroos 05.03. Tere! Kui arst on Teie ... 02.03. Kuhu vastuse nägemiseks see ... Loe foorumeid\nSISUTURUNDUS Apteekri soovitused muretuks puhkuseks 5 kõige kahjulikumat dieedinippi, mida toitumisnõustajad on kuulnud Keha täielik taastumine suurest joomingust võib võtta lausa kuu aega Arst selgitab, miks esineb suviti sagedamini kõhuhädasid SISUTURUNDUS Kuidas suvel grillipidudega enda tervisele mitte liiga teha? Lapsena vähki põdenud naine otsis 30 aastat hiljem üles medõe, kes muutis ta elu Kuidas grillida liha nii, et selles ei tekiks mürgiseid ühendeid? Vähiravifond palub abi: jäta jaaniõlu ostmata ning tee annetus soolevähiga mehele (1)\nMis on seljalihtaste pÃ´letik 14.12.04 / Neuroloogia\nTere, olen 28 aastane naine. Pea kaks nädalat tagasi tundsin meeletut valu selja alaosas ja liikumine oli valulik. Et panna sokke ise jalga, nÃ´udis pingutust ja valukannatamist. Kannatasin 3 päeva ja siis läksin arsti juurde. Arst kontrollis reflekse ja käskis pead kallutada ette ja taha ja küljele. Ainult küljele oli see vôimalik. Mulle määratai tabletid diklofenak. Oli ka väike palavik. Need tabletid vôtsid seljavalu vähemaks, aga mitte meeletut peavalu. Sôin neid tablette nädala aega, nii nagu arst soovitas ja alaseljast valud kadusid ja peavalu ka. Nüüd aga tunnen väsinust ja seljavalu on koondunud ülesse poole külgedele. Olen väga väsinud ja mul ei ole energiat mitte millegi jaoks. Väsimus ja loid olla. Mis asi on üldse seljalihaste pÃ´letik ja kui kaua selle läbipÃ´demine aega vÃ´tab ja kas see praegune seljavalu on ikka normaalne?\nÜkski valu ei ole normaalne ja Teil ei ole tegu ka seljalihaste põletikuga.\nKonkreetse probleemi lahendamiseks tulge vastuvõtule.\nTere! Olen46a.naine.Sellest on möödas palju aastaid,kuid tahaks küsida,mis vÃ´is pÃ´hjustada sellise haigushoo...järsku tekkiv ebameeldiv tunne nagu "käte suremine" ja kramppi kiskumine,sÃ»damepekslemine ...\nIlmselt on tegemist neuroosi foonil esineva paanikahooga. Kui hood korduvad, on vajalik ravi.


B2B sotsiaalse turunduse universum Martech Zone\nB2B sotsiaalse turunduse universum\nReede september 28 2012 Douglas Karr\nB2B sotsiaalne turundus nõuab oma tööstuses kohalolu ja kasvava autoriteedi loomist. B2B-ettevõtteid, kes rakendavad agressiivset strateegiat oma veebipõhise kohaloleku suurendamiseks sotsiaalmeediumides, tunnustatakse kui mõttejuhte ja nende järgimine toob äri. Ma näen harva, kuidas B2B ettevõte kasvab plahvatuslikult, ilma et oleks sotsiaalse turunduse strateegiat paika pandud. Ja ma olen näinud paljusid B2B ettevõtteid võitlemas lihtsalt sellepärast, et neil puudus.\nEttevõtted, kes mõistavad oma turunduskampaaniatesse sotsiaalsete elementide lisamise olulisust, annavad klientidele ja väljavaadetele võimaluse oma võrkudega jagada, ehitades samal ajal kaubamärgi propageerimist. See peer-to-peer suusõnaline sõnumside on väga usaldusväärne ja teie kampaaniate mõju võimendamisel väga tõhus.\nNende infograafikus on B2B sotsiaalse turunduse universum, Marketo uurib eduka B2B sotsiaalse turunduse kampaania elemente.\nSildid: b2bb2b plii genereerimineb2b turundusb2b võrkb2b müükb2b hinded\nVälkmüük müügipoodide virtuaalseks ekvivalentiks


SLÕL: Salapärane liftiõnnetus Tallinnas Ilo trükikojas\nÜlo Toomsalu • 16. aprill 2002 kell 6:31\nPühapäeva õhtul kell üheksa kukkus aktsiaseltsi Ilo trükikojas Tallinnas Madara tänaval kolmanda korruse kõrguselt kaubalifti ?ahti 24aastane mees.\nTema lebab haiglas, ent kõik, kes juhtunust midagigi teadvad, keelduvad rääkimast, kirjutab SL Õhtuleht.\nEsialgu pole täpselt teada, kuidas õnnestus kannatanul lifti käsitsi avatavad uksed kolmandal korrusel lahti teha, kui liftikabiin asus esimesel korrusel. Mehaaniline lukustussüsteem peaks selle välistama. 1963. aastast pärit kaubalifti hooldava Eesti Otise montööri sõnul olid kolmanda korruse uste lukud eile töökorras. Samuti on arusaamatu, kuidas jäi kannatanul märkamata, et ukse taga pole liftikabiin, vaid tühjus.\n?Patsient ei soovi praegu enda kohta andmeid anda,? ütleb Põhja-Eesti regionaalhaigla kirurgiakliiniku juhataja doktor Kukk. ?Ta on kontaktne. Tema seisund on stabiilne. See on kõik, mis öelda saan.?\nArstide sõnul noormees praegu ajakirjandusega kohtuda ei soovi.\nAktsiaseltsi Ilo Print tegevdirektor Rain Kaarma palub esitada kirjalikud küsimused, et siis vastata lakooniliselt: ?Enne uurimise lõppu peame antud õnnetuse kommenteerimist mittevajalikuks.? Ta ei vasta ka süütutele küsimustele, nagu: kas firma esindajad on kannatanut haiglas vaatamas käinud ja miks on ta kategooriliselt lifti pildistamise vastu?\nÕnnetust uuriva tehnilise järelevalve inspektsiooni tõsteseadmete spetsialisti Allar Aidma sõnul peab trükikoda esmalt tellima talle kuuluvale kaubaliftile sõltumatu ekspertiisi. ?Siis vaatame, kas ja kellele järgnevad sanktsioonid,? selgitab Aidma, et põhimõtteliselt vastutab liftiga toimuva eest omanik.\n?Midagi pidi paigast ära olema. Küsimusi on palju,? arutleb Eesti Otise tegevdirektor Jaak Nael samuti ekspertiisi ootuses. ?Uks ei tohi lahti tulla, kui lifti ees ei ole, ja lift ei tohi sõita, kui uksed kinni pole,? kordab ta liftimontööri aabitsatõde.


30. Jubiläum | plains-raiders.org\nStart- und Reitzeiten\nChronik des German Trail\nBericht vom 30. European Pony Express - German Trail\nAuf ein zahlreiches Wiedersehen, wenn wir am 22. September 2018 im Western Village in Sebnitz, dieses Jubiläum feiern (https://www.western-village-sebnitz.de).


Huvitav ,et sa hoolega valid kes SINA oled. Näe MINA kõlban sinu minaks aga sulle ei kõlba militaarikute minad. Kõik on ju virvapettus ja mõte või enam pole? Või äkki kujutad ette ,et ma olen su mingi lilla kaksikleek ve? Huvitav on sinu hetkejumala lõputu isu. Katkematu vajadus omada ja suunata. Juhib näe mõtteid ja puha sul.\nMitu korda sa nüüd tahad veel korrata siin üle ,et sinu jumala jaoks on keha tähtsusetu ja kõik olevused mõtetud unenäod? See su kellaseierist jumal on ikka eriliselt labiilne ja rahutu. Egotu ,kes toitub egodest,et toita oma üliego. Jjahh, eks farmer ka söödab seale porksi ja kurksi ega mainigi ,et süldivisioonid on nii armsad.\nJa kõik mida sa saavutasid oli nagu alati. Tõmbad tähelepanu, kisud emotsioone, lutid isu täis, jooksutad teema põõsasse ja muudad kogu jutu mõtetuks mögaks. Oi kui egotud need superegolased ikka on . Puudu on veel jõuga headust külvavad hoolijad ja abivalmis aitajad .\n(selle postituse viimane muutmine: 06-08-2019 14:11 Lokster.)\nOhjah...no laskun siis Sinu tasemesse..."Oled Sa Lokster ikka rumal ja loll"...meeldis?...\n"Ehk siis kas mõtted on reaalsus?"\nOn küll...aga mõtted kerkivad Reaalsuses või Minas või Hetkes. Kuna nad seal tekkivad on nad Reaalsuse(Mina) osa...Mõte muidugi ise ei tea, et ta on mõte...Sina tead...\nKõik aspektid ja kihid kehtestavad ( püüavad valitseda ) omi reaalsusi. Kõik nad on väga päriselt olemas ,,omas,, kihis. Vaimureaalsus, hingereaalsus, kehareaalsus .....pluss ülejäänud aspektid. Kui keegi neist on tasakaalust välja kiselnud ,hakkab ta teisi reaalsusi allutama ja hävitama.\n(selle postituse viimane muutmine: 06-08-2019 14:34 Lokster.)\n(06-08-2019 14:27 )Q11 Kirjutas: "Ehk siis kas mõtted on reaalsus?"\nKas ma saan õigesti aru, et sinu jaoks ei ole oluline mis mõte pähe tuleb, sest igasugune mõte on reaalsuse osa? Seega Loksteri mõtted ei oma tähendust, vaid nad on Hetke väljendused. Minu meelest on reaalsus praegune hetk. Aga inimeselooma saadavad ka üleskerkivad mõtted minevikust, mis ei pruugi olla reaalsus, sest vaatleja näeb endast lähtuvalt reaalsust kõveriti, kui ta just ei küsitle oma mõtteid järele ja ei vaata uuesti toda hetke, ehk siis ei usu iga uskumust ega mõtet, mis pähe tuleb. Ehk siis tuleks uurida mis on tõde tema jaoks. Ja mida saab üldse teada .\n"Ja mida saab üldse teada"\nSelles ongi asi, et tegelikult (Päriselt) Teada saab ainult Mina. See ongi Valgustumine. Jumal ei tunne inimest. Ta tunneb vaid Ennast...\nValgustumist vaadatakse nagu ülimana tõena. Näen ise, et sellise asja võib ka ületada ja mitte anda sellel ennast piirata.\nNäiteks mõni suudab vaadata kirgast päikest pool sekundit. Teisel võib minna kaks minutit enne kui kopp ette viskab.\nKumb aga on valgustunum, seda on raske otsustada.\n(selle postituse viimane muutmine: 06-08-2019 16:28 6 G 6 G 6 G 6.)\nMina aga arvan; et valgustunud on see – kes saab aru – mida ta teeb – ja milleks ta seda teeb – ning kuidasta seda tegema peab, nii et see tegevus ei kahjustaks teiste heaolu. Vaid hoopis suurendaks seda. Kokkuvõttes – jõuaks oma mõtete ja tegudega - mõtestatud tegudeni.\nSellest esialgu piisab. Edasi on juba – üle võlli!\n"Kokkuvõttes – jõuaks oma mõtete ja tegudega - mõtestatud tegudeni."\nEee....tähendab... ei see ei ole nii. Sinu väitest kumab välja nagu Valgustumine oleks sündmus ja edasi on siis mingi muutumatu hea inimese tee ja moraalinorm. Niipalju võiks seda sündmuseks nimetada küll kuidas egoloor vaibub. Aga selle all oled Sa koguaeg olnud täpselt sama. No näiteks, kõik mis on muutuv ei ole Mina aga kõik mis ei muutu olen Mina. Või nagu ikka toon sama näidet...millistele tegudeni Hetk peaks jõudma, et Ta oleks rohkem Hetk? Mitte kuskile. Ta oleleb Iseendas. Nimetada siis Teda Jumalaks, Teadvuseks, Kõrgemaks Minaks, Hetkeks....kuidas kellelegi meeldib...\n(07-08-2019 13:01 )Q11 Kirjutas: "Kokkuvõttes – jõuaks oma mõtete ja tegudega - mõtestatud tegudeni."\nKas sa Q11 oled naine? Sest vaevalt mees sellist eelnevat esoteerilist juttu puhuks?\n(selle postituse viimane muutmine: 10-08-2019 18:53 Minaelan.)\n"Kas sa Q11 ole naine?"\nEi näe põhjust oma soo kohta luisata...\n(10-08-2019 18:54 )Q11 Kirjutas: "Kas sa Q11 ole naine?"\n(05-08-2019 12:03 )Lokster Kirjutas: Pühendan lingi Q11 ja kõkidele vaimlejatele. No muidugi inglise keeles. Kui juba mina saan hakkama ,saate ka teie. Nagu rusikas silma auku.\nEhk leiavad siit end ka kõik egotapjad ja ,,kohalolu-meelerahu,, roosad mullitajad. Pugege jah mulli ,siis ei pea enam teistest ega maailmast hoolima. Mida pisemalt püütakse näidata ( teistele) oma egokest ,seda ilgem EGOIST neis on. Ja mida VÄNGEM kusagilt leitud filosoofia ,seda tühjem kõmin oma minas. See aga ongi üks suur ja roosa mull väljaspool elulisust ja vastutust. Süüdimatus ja küündimatus.\nSee mida sa kirjeldad ja mis lingi taga kirjas viitab egoistliku meele loodud minapildile - mina kui valgustunu. Sellega puutuvad vist kõik kokku kellel on olnud üksolemise kogemus mis ei lahusta veel minapilte.\nÄrkamine ja sellel teel liikumine muudab meid avatumaks, kaastundlikumaks mõnel juhul aktiivsemaks ning osavõtlikumaks. See on hea indikaator mida jälgida eneses.\nEgo pole võimalik tappa. Ego eksisteerib ainult siis kui on tähelepanu mõtetel ja samastumine mõtetega. Seda peetakse silmas kui räägitakse ego illusoorsusest. Praktiseerides tuleb hetk kus me saame valida mõtlemise ja sisemise vaikuse vahel. Siis võib igaüks ise vaadata enda sisse ja otsida egoistliku meelt. Minu teada pole keegi leidnud.\nJah sisemiselt on rahu aga see pole mitte roosas mullis elamine. Elu esitab väljakutseid hoopis intensiivsemalt. Emotsioonid, tunded ei kao kuhugi kuid need ei jää enam kinni. Neid ei lükata tagasi ja ei põgeneta nende eest vaid tuntakse läbi, sügavalt. Samaaegselt eksisteerib rahu(lihtsalt pole paremat sõna) ja näiteks kurbus, depressioon, hirm. Tekib usaldus elu vastu - kõik mis kerkib meie ette on sisemiselt ok. Väliselt võime öelda ka ei aga see ei tuleb sisemisest jah-ist.\nValgustunu kui kardinataguse kolli järjekordse inimese täielik nahkapanek. No ilus oli vaadata David Icke pea kohal hõljuvat musta kera sel ajal kui ta Tallinnas oma loengut pidas kui valgustunu. Iga inimene kuulub mingisuguse kardinataguse kolli või kollide grupi ratsahobuste hulka kellega viimased siis siin maailmas ringi sõidavad.\nKrayon kirjutab mõnuga viljalõikusest kus kogu isiksus on küps nahkapanekuks mingil pidusöögil.\nValgustunu võib koll ka nägijaks muuta ja teadlikult tööle panna uute kehade värbamisse tulevasse viljalõikusesse. Enamikul juhtudel tekib valgustunutel sund inimesi ravida ja sellega oma nn Jumalat teenida. Tegelikult aga algab inimese kehas suur sõda eri kollide vahel kellele inimene enne kuulus ja kes tahab nüüd üle võtta. Keha haigus tähendab tavaliselt seda et keegi on mingi organiga liialt maiustanud. Ravitseja lööb kolli välja ja paneb oma kolli asemele. Nii võtab ravitseja koll järk järgult inimese üle ja lõpuks saavutab patsient küpsuse viljalõikuseks elik surmaks. Tavaliselt toimub aga pikk ajajärk kus ravitseja toidab oma kolli ja iseennast patsiendi ravimisega. UUrige nende valgustunud ravitsejate tegusid ja hingelaadi, kui ikka raha vaja siis jääb paras kogus patsiente haigeks ja peab ravile tulema.\nAga noh lugege ise ja mõelge.\n(11-08-2019 11:24 )VironShaman Kirjutas: Enamikul juhtudel tekib valgustunutel sund inimesi ravida ja sellega oma nn Jumalat teenida.\nTsiteerime Buda õpetust Andrus Kahni blogi kaudu:\n2. HOIDUMINE SOBIMATUST ELUVIISIST tähendab munkade ja teadjate puhul hoidumist 21st sobimatust tegevusest, milleks on:\nArstipraksise pidamine (vejjakammaṃ karoti)\nSõnumitoojana tegutsemine (dūtakammaṃ karoti)\nVõhiku (ilmiku) korraldusel tegutsemine (pahiṇakammaṃ karoti)\nPaisete (koeranaelade) lahti lõikamine (gaṇḍaṃ phāleti)\nÕli andmine meditsiiniliseks kasutamiseks (arumakkhaṇaṃ deti)\nOksendusvahendite andmine (uddhaṃ virecanaṃ deti)\nKõhulahtistite andmine (adho virecanaṃ deti)\nÕli valmistamine nina ravimiseks (natthutelaṃ pacati)\nÕli valmistamine meditsiiniliseks otstarbeks (pivanatelaṃ pacati)\nPilliroo kinkimine (veḷudānaṃ deti)\nTaimede lehted kinkimine (pattadānaṃ deti)\nLillede kinkimine (pupphadānaṃ deti)\nPuuvilja kinkimine (phaladānaṃ deti)\nSeebisegu kinkimine (sinānadānaṃ deti)\nHambatikkude kinkimine (dantakaṭṭhadānaṃ deti)\nNäo pesuks vee kinkimine (mukhodakadānaṃ deti)\nTalgi pulbri kinkimine (cuṇṇamattikadānaṃ deti)\nMeelitavate sõnade kasutamine (cāṭukamyaṃ karoti)\nPooltõdede rääkimine (muggasūpiyaṃ karoti)\nLastesse kiindumine (pāribatyaṃ karoti)\nEnd ilmalike asjatoimetustega hõivamine (jaṅghapesaniyaṃ karoti)\nNagu näha, ravimise eest pigem hoiatatakse.\nPõhimõtteks näib olevat, et igaüks ravigu ennast ise.\n(selle postituse viimane muutmine: 11-08-2019 17:38 filo.)\nSelle "point" on arvatavasti oskus ajukäsklust ennem mõtet ära tunda ja siis seda summutada. Kui see juba mõttesse on ilmunud on ta ka realiseerunud. No siin toodud näites siis lillede kinkimine...iseenesest pole selles midagi halba...Aga see kaldub nagu joogi või sidhhi praktikate alla...\nMunklus iseendast on juba enda kinkimine budistlikule koolkonna vaimude seltskonnale. Seal ongi tähtis oma keha täielik kinkimine ja elu jooksul vaimude toitmine igapäevaselt elulaadi ja rituaalide kaudu. Aga ma räägin praegu Euroopast ja läänemaailmast, siin on teised reeglid kui taimetoitlaste maailmas. Nii halal kui kosserliha on rituaalpapetud loomade vere kinkimine Jahve seltskonnale. Ära unusta seda miks Kain tappis Abeli, sest Kaini taimohvrit vilja Jahve põlgas ära aga ohvritalle vere võttis häämeelega vastu. Vihas tappiski jumala poolt ärapõlatu viljakasvataja karjakasvataja jumala meelisjärgija. Ja see vastasseis kehtib siiani, ikka ja jälle tapab Orioni jahimees taevast Sõnni (taimetoitlast). Niisama kingivad ravitsejad oma klientide kehad vaimule. Sama muide toimub ka Idas kus enamik on tavainimesed mitte mungad kes tavaliselt elavad tavainimeste kulul. Kingi ennast guru vaimule ja saad õnnistuse.\n(11-08-2019 21:28 )VironShaman Kirjutas: Munklus iseendast on juba enda kinkimine budistlikule koolkonna vaimude seltskonnale.\nKui on valida ainult see, kelle söögiks olla, siis valgustumise rajal sammuvad budistid ei vali kõige halvemini minu meelst.\nKelle söögiks sina, VironShaman, soovitad inimestel olla?\nOletame, et inimene elab ilmalikku elu ja hakkab siis askeediks.\nOma kahte elu võrreldes võib ta teha järelduse, et need nähtamatud,\nkes teda askeedina kaitsevad ja temast siis ilmselt toituvad,\non mitte ainult tema vaid kogu inimsoo suhtes kuidagi "paremad",\nkui need, keda ta enne ilmalikus elus toitis.\nKa Carlitose DJ räägib munkadest ja nunnadest ainult positiivses võtmes, mis on tähelepanuväärne.\nVironShaman arvab oma kogemusest, et ole ise, ära ole järgija. Ka Carlitose sõjamehe tee oli kogu grupi puhastamine teistest kollidest ja asendamine Naguali kolliga ja kutsuti seda ajaloo ja mineviku kustutamiseks.\nVS tegeles Carlitosega 10 aastat.\n(selle postituse viimane muutmine: 12-08-2019 09:24 VironShaman.)\n(12-08-2019 09:23 )VironShaman Kirjutas: VS tegeles Carlitosega 10 aastat\nKui saad, siis räägi sellest miskit, eelkõige milles see "tegelemine" väljendus ja miks see lõppema pidi. Carlitose DJ keskne soovitus on "lõpeta iseenesega rääkimine". Ja see on ju budismis, hinduismis, taoismis täpselt sama nõue koguaeg? Või pole?\nPistan vahele, et minu meelest on Don Carlose raamatutes ja budismis üllatavalt palju ühist.\nNt budismi kiindumatuse printsiip, ja Don Juan ütles: mitte miski pole millestki tähtsam. Pesuehtne kiindumatuse printsiip.\nNaguali kolliga (muude kollide) asendamine ning väljendused ja suhtumine Naguali kui "minu heategijasse" on pesueht gurujooga.\nHetkel kiiruga ei karga rohkem pähe; ühenduslüli osade kokkulangevuste puhul võib peituda šamanismis; mõlemil on suur ühisosa sellega.\n"Naguali kui "minu heategijasse" on pesueht gurujooga."\nAga kiindumatus moodustub täiesti iseenesest Valgustumise käigus. Mitte midagi omada enam ei saa...\nPanen siia tsitaadi ka Eestis tegutseva hinduistliku sekti guru intervjuust.\nMis on valgustumine ja kuidas see käesoleva aruteluga seostub?\nMarshall Govindan: „Valgustumise“ mõiste pärineb loomulikult Läänest ning kuni viimaste kümnenditeni ei kasutanud seda ükski advaita koolkond, budism välja arvatud, kus seda kasutati Buddha poolt saavutatud eksistentsiaalse vabaduse, nirvaana, kirjeldamiseks. Mulle ei meenu, et oleksin kunagi kohanud seda mõistet traditsioonilises advaita kirjavaras (vedaanta, Shankara, Marashi). Jääb mulje, et see väljend on moes tänu uuema aja neo-advaitistidena määratletud Lääne õpetajatele. Ma ei ole näinud selle kasutust ei klassikalise jooga pärimuses ega hindu tantrates.\nEhk siis päris valgustumine on Buda seisund. Kõik muu on suuresti ülekantud tähenduses ja väga laialivalguv. Keegi saavutab mingi seisundi, mis võimaldab näiteks inimesi ravida või võimaldavad mingid olendid talle seisundi, et ta raviks ja toitu korjaks olenditele. Kas öelda selle kohta "valgustunud"? Või oleks mõni täpsem sõna? Seisundid on ju väga muutuvad ja kõrvaltvaatajale üliraskelt määratletavad.\nLääne traditsiooni "oma" valgustumise sõna kasutatakse minu arust väljendis "valgustatud monarh". Siin võiks IBB meid aidata väikese ülevaatega selle väljendi päritolust ja tähendustest.\nhmm...sõna "seisund" ei ole õige. Vähemalt eesti keeles mitte. Valgustumine ei tähenda mingi oleku saavutamist. Ükskõik mis tekkib ka lõppeb, niiet selline nähtus Valgustumine kindlasti pole.\nMina arvaksin, et Ärkamine oleks kõige lähedasem väljend. No kui mõni eestlane pole kuulnudki budismist siis kuidas saaks ta aru, et ta pärisolemus on Buda? Ikka lihtsa näite kaudu. Vaata kui täna magasid ja nägid und, arvasid, et see on kõik päris...siis ärkasid ja mõistsid...\nMida peaks tegema inimene kes tahaks puhastuda? Sekhmet 44 12,687 23-01-2020 13:08\nMida uskuda, mida mitte? paat 19 7,474 21-12-2011 13:44


Myytävät tontit: Rukkilille, Lükati küla, Anija vald - 3705803 - City24.Ee\nRukkilille, Lükati küla\n31 300 EUR Ota yhteyttä\nResidential land for saleRukkilille, Lükati küla\n20060 m² | Residential land for sale\nOma kodu looduses!\nLooduskaunis Lükati külas on müüa Tallinnast vaid 40 km kaugusel üle 2 hektari suurnune maatulundusmaa. Peamine juurdepääsutee krundini on tolmuvabakattega ja kogu tee Lükatisse on asfalteeritud. Krundi vahetusse lähedusse jääb Jõelähtme jõgi. Samuti jääb kõrval külasse helilooja Gustav Ernesaksa sünnikodu.\nDetailplaneering puudub. Olemas on kaev ning elektrienergia liitumispunkt jääb vahetusse lähedusse.\nVõimalus on osta ka kõrval olevad viis krunti.\nLisaküsimuste korral võtke julgelt ühendust!\nPuhelin 1: 501 8475\nAll land lots for sale (2 471)


Lümfotsüütiline leukeemia - Embolism December\nLümfotsüütiline leukeemia on vähk, mis põhjustab ebatüüpiliste lümfotsüütide arvu suurenemist. Vähirakud kogunevad veres, siseorganites ja lümfisõlmedes. Patoloogia põhjustab kasvaja kasvu ja ümbritsevate kudede kahjustamist.\nHaiguse äge vorm on sagedasem lastel, tavaliselt kuni 4-aastastele lastele. Krooniline vere lümfotsüütiline leukeemia on vanematele vanuserühmadele iseloomulik.\nHematoloogilised häired mõjutavad sageli Kaukaasia rassi esindajaid. Juhtumite arv on keskmiselt 3 inimest 100 tuhande elaniku kohta.\nEakad mehed on ohus, nad kannatavad lümfotsüütilise leukeemia all 2 korda sagedamini kui naised. Ennustamist tekib pärilike tunnuste tõttu. Keskmiselt diagnoositakse patoloogiaid 5-10% patsientidest üle 40 aasta.\nSpetsialistid erinevad sellistes lümfotsüütilise leukeemia etappides:\nAlgne A-faas. Patoloogilist seisundit iseloomustab leukotsüütide arvu kerge suurenemine. Täheldatakse põrna kasvu. Patsient ei tunne ennast halvasti, ravi ei ole vajalik;\nB-faas. Haiguse sümptomid on suured, patsient vajab arstiabi;\nTerminal, C-faas. Tekib raske trombotsütopeenia ja aneemia. Täheldatakse kaasnevate tüsistuste, nagu nakkushaiguste ja lokaalse verejooksu esinemist. Teine kasvaja diagnoositakse sageli.\nIlmutusviisi järgi toimub:\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia. Lihtsam aeglasemas kursis esinevad rikkumised haiguse hilisemas staadiumis. Krooniline lümfotsüütiline leukeemia põhjustab vere moodustumise protsessi ebaõnnestumise. Patsiendi eeldatav eluiga sõltub tuumori levimusastmest ja luuüdi kahjustuse tasemest. On kehakaalu langus, üldine nõrkus, kõhuvalu tunne. Infektsiooni tundlikkus suureneb, söögiisu halveneb. On õhupuudus, liigne higistamine. Arst saab diagnoosida suurenenud maksa ja põrna;\nÄge lümfotsüütiline leukeemia. Arstid nimetavad selliseid akuutse lümfotsüütilise leukeemia sümptomeid kehatemperatuuri, iivelduse ja peavalude suurenemisena. Äge lümfotsüütiline leukeemia põhjustab kahvatu naha ja kuiva köha. Keha üldine mürgistus kasvab, patsient kaebab kõhuvalu. Pearinglus, hallutsinatsioonid, jäsemete nõrkus, nägemise halvenemine. Enamikul juhtudel areneb patsientidel hemorraagiline sündroom. Arenevad väikesed verejooksud, mis paiknevad peamiselt naha ja limaskestade pinnal.\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia avaldumise vorm on jagatud:\nHealoomuline. Kui kasvaja ei kasva, on patsientide eluiga kuni 20-40 aastat;\nProgressive. Patoloogia tüüpiline vorm, mis viib leukotsüütide arvu suurenemiseni. Patsiendi elu väheneb 6-8 aastani;\nKasvaja. Sellega kaasneb lümfisõlmede suuruse suurenemine;\nSplenomegalic. Seotud põrna domineeriva kasvuga;\nKortikosteroidid. Väljastab luuüdi häireid;\nJuukserakud. Viib eriliste kasvajate moodustumiseni, sarnaselt villi;\nT-vorm. Tüüpiline Jaapani elanikele. Põhjustab kiiresti progresseeruvat nahakahjustust;\nKeeruline. Koos tsütolüütilise sündroomi, paraproteineemia arenguga.\nLümfotsüütiline leukeemia: mis see on ja haiguse kulg\nSee haigus mõjutab lümfikoe, viib lümfisõlmedesse kasvaja lümfotsüütide akumulatsiooni. Mitte kõik patsiendid ei kujuta ette, milline see on - lümfotsüütiline leukeemia ja vahepeal on haigus väga tõsine.\nLümfotsüütiline leukeemia kujutab endast suurt ohtu inimkehale. Ilmselt erinevates vormides. Ohtliku haiguse kindlakstegemiseks on välja töötatud palju diagnostilisi meetodeid.\nMis on lümfotsüütiline leukeemia?\nLümfotsüütiline leukeemia on pahaloomuline kahjustus, mis esineb lümfikoes. Iseloomustab lümfotsüütide patoloogilisi muutusi.\nLugege lähemalt lümfotsüütide sisalduse kohta veres, lugege seda artiklit.\nHaigus mõjutab mitte ainult leukotsüüte, vaid ka luuüdi, perifeerset verd ja lümfoidseid elundeid. Patsiendi seisund halveneb kiiresti. Kõige levinum patoloogia sai Lääne-Euroopa riikides, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Peaaegu ei toimu Aasia riikides.\nPideva verevoolu tõttu levisid pahaloomulised loomad kiiresti immuunsüsteemi organite veres.\nSee toob kaasa kogu organismi ulatusliku nakatumise.\nSuur oht inimestele on see, et moodustuvad vähirakud hakkavad jagunema. See juhtub kontrollimatult. Nad tungivad tervetesse naaberkudedesse, viivad nende haiguse tekkeni. See selgitab haiguse kiiret arengut ja inimeste tervise järsku halvenemist.\nEnamikul juhtudel mõjutab haigus 2-5-aastaseid lapsi. Noortel leitakse palju harvemini. Lapsed kannatavad haiguse all: varases staadiumis tekib väsimus ja kiire väsimus. Lümfisõlmed suurendatakse.\nLapsel on äkiline kõhuvalu, liigeste valu. Kehal on verevalumeid, nad on sageli seotud suurenenud lapse aktiivsusega, kohmakusega, puhub ja kukub mängude ajal.\nKõik kriimustused põhjustavad rasket verejooksu, vere peatamine on väga raske. Hilisemates etappides kaebab laps raskete peavalude pärast, ta haigestub, oksendamine on võimalik. Kehatemperatuur tõuseb oluliselt.\nHaigus esineb täiskasvanutel harva. Enamik inimesi kannatab selle üle 50-aastaste vanuses. Kõigepealt mõjutab see põrn ja maks. Need elundid suurenevad. On valu, raskustunne.\nLümfisõlmed suurendavad suurust, põhjustavad ebamugavust ja isegi valu. Nad pigistavad bronhid, mis põhjustab tugevat köha ja õhupuudust.\nAlgne. Leukotsüütide sisaldus veres on kerge. Põrna suurus ei ole muutunud. Arstid jälgivad patsienti, kuid ravimeid ei nõuta. Eksam viiakse läbi regulaarselt. See on vajalik patsiendi seisundi jälgimiseks.\nKlappimata. Patoloogia peamised tunnused on olemas, ravi on vajalik. Tingimus on ebarahuldav. Sümptomid muutuvad üha tugevamaks, põhjustades patsiendile valu ja ebamugavust.\nTerminal. Täheldatud verejooksud, nakkuslikud tüsistused. Patsiendi seisund on raske. Patsienti jälgitakse haiglas. Patsiendi lahkumine üksi on ohtlik, kuna tema seisund selles etapis on äärmiselt tõsine. Vajad nii arstide kui ka tõsiste ravimite hoolt ja tähelepanu.\nVürtsikas Haigus esineb ootamatult, kiiresti arenemas. Sümptomid väljenduvad. See juhtub kõige sagedamini lastel, mille tõttu halveneb nende tervislik seisund kiiresti. Laps nõrgeneb kiiresti, väga haige.\nKrooniline. Haiguse areng on aeglasem, kõigepealt ei ole sümptomid peaaegu märgatavad. Ravi kulub palju aega. Vajad kontrolli arstid. See juhtub täiskasvanutel sagedamini. Haigust võib täheldada paljude aastate jooksul, samal ajal kui uurimine toimub regulaarselt.\nKrooniline vorm on omakorda jagatud mitmeks sordiks:\nHealoomuline. Laienenud lümfisõlmed ja põrn esineb aeglaselt. Patsientide oodatav eluiga: 30-40 aastat.\nKasvaja. Patsientidel on lümfisõlmed oluliselt suurenenud. Teised sümptomid on vähem väljendunud.\nProgressive. Haigus areneb kiiresti, sümptomid väljenduvad. Oodatav eluiga - mitte rohkem kui 8 aastat.\nLuuüdi. Tekib luuüdi rike. Märgid ilmnevad haiguse varases staadiumis.\nSplenomegalic. Põrn suureneb, selle asukoha asemel on raskustunne. Ülejäänud sümptomid on vähem väljendunud.\nTüsistunud tsütolüütilise sündroomiga haigus. Kasvajarakkude massiline surm, keha mürgistus.\nHaigus algab paraproteineemiaga. Kasvajarakud eritavad valku, mis ei ole normaalne.\nT-vorm. Patoloogia areneb kiiresti, nahk kannatab. Sügelus ja punetus on võimalikud. Aja jooksul keha seisund halveneb, haiguse ülejäänud sümptomid ilmuvad.\nKarvase raku leukeemia. Kasvajarakkudel on erilised protsessid, mis meenutavad villi. Arstid pööravad neile diagnoosi ajal erilist tähelepanu.\nLisateave kroonilise lümfotsüütilise leukeemia kohta videost:\nHaiguse põhjused ja areng on:\nPärilikkus. Kui keegi perekonnast leidis selle haiguse, kasvavad patoloogia esinemise võimalused mitu korda.\nDowni sündroom. Suurendab haiguse riski.\nWiskott-Aldrichi sündroom. Aitab kaasa haiguse arengule.\nNakkuslikud ja viirushaigused on raskes vormis. Kui inimene on selliseid haigusi kannatanud, võib tüsistusena tekkida lümfotsüütiline leukeemia.\nKiired kiirgusdoosid. Need põhjustavad tõsiseid tagajärgi, sealhulgas haiguse arengut. Kui annused olid väga suured, halveneb patsiendi seisund uskumatult kiiresti. Taastumine on vähe.\nÜlaltoodud tegurid põhjustavad haiguse esinemist. Rakkude mutatsioon tekib siis, kui nad hakkavad kontrollimatult jagunema. Haigus võib aastate jooksul areneda, kuid täielikku ravi ei saavutata.\nHaigus põhjustab kehale suurt kahju, pärast seda ei ole võimalik täielikult taastuda. Kaasaegne meditsiin võib peatada haiguse arengu ja leevendada patsiendi seisundit. Kuid komplikatsioonide ja patoloogia ägenemise tõenäosus.\nPatsiente ravitakse arsti range järelevalve all. Haiguse hilisemates etappides pannakse patsient haiglasse läbivaatamiseks ja tema tervise tõsisemaks kontrollimiseks.\nHaiguse diagnoos viiakse läbi haiglas. Selle patsiendi kontrollimiseks. Selle diagnoosimiseks ei piisa.\nSelle haiguse diagnoosimise kaasaegsete meetodite hulgas eristavad arstid:\nVereanalüüs Haiguse diagnostiline näitaja on leukotsüütide arvu suurenemine vereanalüüsis kuni 5 × 109 / l. Lümfotsüütide immunofenotüübi iseloomulikud muutused.\nPunase luuüdi uuring. Nad aitavad mõista patsiendi tervislikku seisundit, jälgida keha patoloogilisi muutusi.\nLuuüdi biopsia, lümfisõlmede ja põrna uuring. Lubage teil tutvuda kehakudedega nende muutustega.\nSisemine punktsioon. See on üks efektiivsemaid, aitab arstidel patsiendi keha uurida.\nHaiguste ja prognooside oht\nTaastumise prognoos sõltub otseselt haiguse diagnoosimise staadiumist. See sõltub ka haiguse arengu kiirusest ja ravimeetoditest.\nFolk õiguskaitsevahendid sel juhul ei aita. Haigus on tõsine ja nõuab tõhusaid ravimeid ning ravi haiglas.\nTeatud juhtudel võib haigus ilmneda ainult lümfotsüütide nõrga suurenemisega veres, jäädes paljude aastate jooksul "külmutatud" olekusse. Sellisel juhul ei teki haiguse arengut. See haiguse kulg esineb 1/3 patsientidest. Surm toimub pika aja pärast. Selle põhjused ei ole seotud haigusega.\nUmbes 15% patsientidest esineb kiire haiguse progresseerumine. Lümfotsüütide suurenemine veres toimub tohutu kiirusega. Aneemia ja trombopeenia nähtused on sagedased. Sel juhul võib surm tekkida kahe või kolme aasta jooksul pärast haiguse algust.\nÜlejäänud haigusjuhtumid on mõõdukalt agressiivsed. Patsiendi eluiga on 15 aastat.\nHaigus on väga ohtlik, seega on diagnoosimisega võimatu diagnoosida. Mida kiiremini diagnoositakse, seda suurem on selle arengu lõpetamise võimalus.\nTõhusaks raviks kasutatakse ravimeid, mitmesuguste ravimite süstimist, meditsiinilisi protseduure haiglas. Enesehooldus sellise diagnoosiga on välistatud. Ainult arsti kontroll aitab vähendada ohtu ja parandada patsiendi seisundit.\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia on pahaloomuline kasvaja-sarnane kasvaja, mida iseloomustab luuüdi, lümfisõlmede, põrna, maksa, samuti teiste organite mõjutavate küpse atüüpilise lümfotsüütide kontrollimatu jaotus. % - T-lümfotsüütides Normaalsetes B-lümfotsüütides läbivad mitmed arenguetapid, mille lõplikuks loetakse humoraalse immuunsuse eest vastutava plasma raku moodustumist. Kroonilises lümfotsüütilises leukeemias moodustuvad ebatüüpilised lümfotsüüdid ei jõua sellesse etappi, kogunevad vereloome süsteemi organitesse ja põhjustavad immuunsüsteemi tõsiseid kõrvalekaldeid, see haigus areneb väga aeglaselt ja võib ka aastate jooksul progresseeruda.\nSeda verehaigust peetakse üheks kõige levinumaks hematopoeetilise süsteemi vähivigastuste tüübiks. Erinevate andmete kohaselt moodustab see 30–35% kõigist leukeemiatest. Kroonilise lümfotsüütilise leukeemia esinemissagedus varieerub igal aastal 3-4 juhtu 100 000 elaniku kohta. See arv suureneb järsult üle 65-70-aastaste vanurite hulgas, ulatudes 20 kuni 50 juhtu 100 000 inimese kohta.\nMehed saavad kroonilist lümfotsüütilist leukeemiat umbes 1,5-2 korda sagedamini kui naised.\nSee haigus on kõige levinum Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Kuid Ida-Aasia elanikkond kannatab seda haigust väga harva.\nOn geneetiline eelsoodumus kroonilisele UL-le, mis suurendab oluliselt haiguse tekkimise riski sugulaste seas.\nEsimest korda kirjeldas saksa teadlane Virkhov kroonilist lümfotsüütilist leukeemiat 1856. aastal.\nKuni 20. sajandi alguseni raviti kõiki leukeemiaid arseeniga.\n70% kõigist haigusjuhtudest esineb üle 65-aastastel inimestel.\nAlla 35-aastase elanikkonna puhul on krooniline lümfotsüütiline leukeemia erakordselt haruldane.\nSeda haigust iseloomustab pahaloomulise kasvaja madal tase. Kuna krooniline lümfotsüütiline leukeemia häirib oluliselt immuunsüsteemi, on sageli selle haiguse taustal "sekundaarsed" pahaloomulised kasvajad.\nLümfotsüüdid on vererakud, mis vastutavad immuunsüsteemi toimimise eest. Neid peetakse valgete vereliblede või valgeliblede tüübiks. Nad pakuvad humoraalset ja rakulist immuunsust ning reguleerivad teiste tüüpi rakkude aktiivsust. Kõigist inimkeha lümfotsüütidest veres ringleb ainult 2%, ülejäänud 98% on mitmesugustes organites ja kudedes, pakkudes kohalikku kaitset kahjulike keskkonnategurite eest.\nLümfotsüütide eluiga varieerub mitu tundi kuni kümneid aastaid.\nLümfotsüütide moodustumist pakuvad mitmed elundid, nimelt lümfoidsed organid või lümfopoeesi organid. Nad on jagatud kesk- ja perifeerseks.\nKeskorganite hulka kuuluvad punane luuüdi ja tüümust (tüümust).\nLuuüdi paikneb peamiselt selgroolülides, vaagna ja kolju luudes, rinnakorvides, inimkeha ribides ja torukujulistes luudes ning on kogu elu jooksul peamine vere moodustumise organ. Hematopoeetiline koe on želee-sarnane aine, mis toodab pidevalt noori rakke, mis seejärel satuvad vereringesse. Erinevalt teistest rakkudest ei kogune lümfotsüüdid luuüdis. Kui nad moodustuvad, lähevad nad kohe vereringesse.\nThymus on lümfopoeesi organ, mis on lapsepõlves aktiivne. See asub rindkere ülaosas, just rinnaku taga. Puberteedi tekkega atraktiivseks tüümuse tekkeks. Tümmiseteemaline koor 85% -le koosneb lümfotsüütidest, seega nimi "T-lümfotsüüt" - lümfotsüüt tüümust. Need rakud tulevad siia veel ebaküpseks. Vereringega sisenevad nad lümfopoeesi perifeersetesse organitesse, kus nad jätkavad küpsemist ja diferentseerumist. Lisaks vanusele, stressile või glükokortikoidravimite manustamisele võib mõjutada tüümuse funktsioonide nõrgenemist.\nLümfopoeesi perifeersed organid on põrn, lümfisõlmed ja ka lümfoidsed akumulatsioonid seedetrakti organites („Peyeri” naastud). Need organid on täidetud T- ja B-lümfotsüütidega ning neil on oluline roll immuunsüsteemi toimimises.\nLümfotsüüdid on ainulaadne keharakkude rida, mida iseloomustab selle mitmekesisus ja funktsionaalsuse eripära. Need on ümarad rakud, millest enamik on tuuma poolt hõivatud. Ensüümide ja toimeainete komplekt lümfotsüütides varieerub sõltuvalt nende põhifunktsioonist. Kõik lümfotsüüdid jagunevad kaheks suureks rühmaks: T ja B.\nT-lümfotsüüdid on rakud, mida iseloomustab ühine päritolu ja sarnane struktuur, kuid millel on erinevad funktsioonid. T-lümfotsüütide seas on rakkude rühm, mis reageerib võõrkehadele (antigeenidele), allergilist reaktsiooni teostavatele rakkudele, abistajarakkudele, rünnavatele rakkudele (tapjad), rakkude rühmale, mis pärsib immuunvastust (supressorid), samuti erirakud, mälestuse salvestamine teatud võõrasse ainesse, mis üheaegselt sisenes inimkehasse. Seega, järgmine kord, kui seda süstitakse, tuvastatakse aine kohe nende rakkude tõttu, mis viib immuunvastuse ilmumiseni.\nB-lümfotsüüte iseloomustab ka luuüdi ühine päritolu, kuid suur hulk funktsioone. Nagu T-lümfotsüütide puhul, eristatakse selle rakusarja vahel tapjaid, supressoreid ja mälurakke. Kuid enamik B-lümfotsüüte on immunoglobuliini tootvad rakud. Need on spetsiifilised valgud, mis vastutavad humoraalse immuunsuse eest, samuti osalevad mitmesugustes rakulistes reaktsioonides.\nMis on krooniline lümfotsüütiline leukeemia?\nSõna "leukeemia" tähendab vereloome süsteemi onkoloogilist haigust. See tähendab, et normaalsete vererakkude seas ilmuvad uued, ebatüüpilised rakud, millel on häiritud geeni struktuur ja toimimine. Selliseid rakke peetakse pahaloomulisteks, sest nad jagavad pidevalt ja kontrollimatult, nihutades normaalseid "terveid" rakke aja jooksul. Haiguse tekkimisega hakkab nende rakkude liigne elimineerumine keha erinevatesse organitesse ja kudedesse, häirides nende funktsioone ja hävitades neid.\nLümfotsüütiline leukeemia on leukeemia, mis mõjutab lümfotsüütide rakuliini. See tähendab, et lümfotsüütide hulgas esineb ebatüüpilisi rakke, neil on sarnane struktuur, kuid nad kaotavad oma põhifunktsiooni - organismi immuunsüsteemi kaitsmise. Kuna sellised rakud suruvad välja normaalsed lümfotsüüdid, väheneb immuunsus, mis tähendab, et organism muutub üha kaitsvamaks paljude kahjulike tegurite, nakkuste ja bakterite ees iga päev.\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia toimub väga aeglaselt. Esimesed sümptomid ilmnevad enamasti juba hilisematel etappidel, kui atüüpilised rakud muutuvad tavalisest suuremaks. Varases “asümptomaatilises” staadiumis tuvastatakse haigus peamiselt rutiinse vereanalüüsi käigus. Kroonilise lümfotsüütilise leukeemia korral suureneb lümfotsüütide sisalduse suurenemise tõttu veres leukotsüütide koguarv.\nTavaliselt on lümfotsüütide arv 19–37% leukotsüütide koguarvust. Lümfotsüütilise leukeemia hilisemates etappides võib see arv tõusta kuni 98% -ni. Tuleb meeles pidada, et "uued" lümfotsüüdid ei täida oma funktsioone, mis tähendab, et hoolimata nende suurest sisaldusest veres, väheneb immuunvastuse tugevus oluliselt. Sel põhjusel kaasneb kroonilise lümfotsüütilise leukeemiaga sageli terve rida viirus-, bakteri- ja seenhaigusi, mis on pikemad ja raskemad kui tervetel inimestel.\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia põhjused\nErinevalt teistest onkoloogilistest haigustest ei ole veel kindlaks tehtud kroonilise lümfotsüütilise leukeemia seost "klassikaliste" kantserogeensete teguritega. Samuti on see haigus ainus leukeemia, mille päritolu ei ole seotud ioniseeriva kiirgusega.\nTänapäeval on peamine kroonilise lümfotsüütilise leukeemia ilmnemise teooria geneetiline, teadlased on leidnud, et haiguse progresseerumisel esineb teatud muutusi lümfotsüütide kromosoomides, mis on seotud nende kontrollimata jagunemisega ja kasvuga. Samal põhjusel paljastab raku analüüs mitmesuguseid rakulisi lümfotsüütide variante.\nTundmatute tegurite mõju B-lümfotsüütide eellasrakule mõjutab tema geneetilises materjalis teatavaid muutusi, mis häirivad selle normaalset toimimist. See rakk hakkab aktiivselt jagama, luues niinimetatud "ebatüüpiliste rakkude klooni". Tulevikus küpsevad ja muutuvad uued rakud lümfotsüütideks, kuid nad ei täida vajalikke funktsioone. On kindlaks tehtud, et geenimutatsioonid võivad esineda „uutes” ebatüüpilistes lümfotsüütides, mis viivad subkloonide ilmnemisele ja haiguse agressiivsemale arengule.\nHaiguse progresseerumisel asendavad vähirakud järk-järgult esmalt tavalisi lümfotsüüte ja seejärel teisi vererakke. Lisaks immuunfunktsioonidele osalevad lümfotsüüdid mitmesugustes rakulistes reaktsioonides ning mõjutavad ka teiste rakkude kasvu ja arengut. Kui need asendatakse atüüpiliste rakkudega, on täheldatud erütrotsüütide ja müelotsüütide seeria eellasrakkude supressiooni. Autoimmuunne mehhanism on seotud ka tervete vererakkude hävitamisega.\nOn kalduvus kroonilisele lümfotsüütilisele leukeemiale, mis on pärilik. Kuigi teadlased ei ole veel kindlaks teinud selle haiguse poolt kahjustatud geenide täpset kogumit, näitab statistika, et perekonnas, kus esineb vähemalt üks kroonilise lümfotsüütilise leukeemia juhtum, suureneb sugulaste risk haigestumise suhtes 7 korda.\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia sümptomid\nHaiguse algstaadiumis sümptomeid praktiliselt ei esine. Haigus võib aastate jooksul areneda asümptomaatiliselt, üldise vereringe muutused on vaid mõned. Leukotsüütide arv haiguse varases staadiumis varieerub normaalse ülemise piiri piires.\nEsimesed märgid on tavaliselt kroonilise lümfotsüütilise leukeemia suhtes mittespetsiifilised, need on sageli haigustega kaasnevad sümptomid: nõrkus, väsimus, üldine halb enesetunne, kaalulangus, suurenenud higistamine. Haiguse kujunemisega ilmnevad rohkem iseloomulikud tunnused.\nPahaloomuliste kasvajate kui terviku spetsiifilisus väheneb patoloogiaks, millega kaasneb rakkude moodustumine, mille jagunemine toimub kontrollimatul viisil koos järgneva võimega tungida (so invasioon) nende kõrval olevasse koesse. Samal ajal on neil ka võimalus metastaseerida (või liikuda) nende organitest, mis asuvad nendest teatud kaugusel. See patoloogia on otseselt seotud ühe või teise geneetilise häire põhjustatud kudede ja rakkude jagunemise proliferatsiooniga.\nSpetsiifiliselt lümfotsüütilise leukeemia korral, nagu me juba märkisime, on tegemist pahaloomulise haigusega ja lümfoidkoe kasv toimub lümfisõlmedes, luuüdis, maksas, põrnas ja ka mõnes muus organi tüübis. Patoloogia diagnoos on valdavalt täheldatud kaukaaside rassis ja iga saja tuhande inimese kohta esineb igal aastal umbes kolm haigusjuhtumit. Üldiselt esineb haiguse kaotust eakate seas, samas kui meessoost on lümfotsüütiline leukeemia kaks korda suurem kui naistel. Lisaks määrab haiguse eelsoodumus ka päriliku teguri mõju.\nOlemasolev klassifikatsioon, mis määrab haiguse kulgemise ja spetsiifilisuse, eristab kahte lümfotsüütilise leukeemia vormi: äge (lümfoblastne) leukeemia ja krooniline leukeemia (lümfotsüütiline leukeemia).\nÄge lümfotsüütiline leukeemia: sümptomid\nSelle haiguse vormi diagnoosimiseks kasutatakse perifeerset verd, kus umbes 98% juhtude koguarvust tuvastatakse iseloomulikud blastid. Vere määrdumist iseloomustab "leukeemiline ebaõnnestumine" (või "haigutav"), st on ainult küpsed rakud ja blastid, vahefaase ei ole. Lümfotsüütilise leukeemia akuutset vormi iseloomustab nii normokroomne aneemia kui ka trombotsütopeenia. Teised lümfotsüütilise leukeemia ägeda vormi, nimelt leukopeenia ja leukotsütoosi sümptomid on mõnevõrra vähem levinud.\nMõnel juhul viitab üldise verepildi ülevaatamine koos sümptomitega akuutse lümfotsüütilise leukeemia tähtsusele, kuid diagnostiline täpsus on võimalik ainult luuüdi mõjutava uuringu läbiviimisel, eriti selle blastide histoloogiliseks, tsütogeneetiliseks ja tsütokemiliseks iseloomustamiseks.\nLeukotsütoosi akuutse vormi peamised sümptomid on järgmised:\nPatsientide kaebused üldise halbuse, nõrkuse;\nKaalu muutus (vähenemine);\nToitlustamata temperatuuri tõus;\nAneemia, tekitades naha hellust;\nHingamishäire, köha (kuiv);\nÜldise joobeseisundi esinemine kõige erinevamates ilmingutes. Mürgisus määrab seda tüüpi seisundi, mille puhul organismi normaalset toimimist on rikutud mürgiste ainete tungimise või tekke tõttu. Teisisõnu, see on keha üldine mürgistus ja sõltuvalt selle kahjustuse määrast määratakse selle taustal joobeseisundi sümptomid, mis, nagu märgitud, võivad olla väga erinevad: iiveldus ja oksendamine, peavalu, kõhulahtisus, kõhuvalu - GIT-i häire; südame rütmihäirete sümptomid (arütmia, tahhükardia jne); kesknärvisüsteemi häire sümptomid (pearinglus, depressioon, hallutsinatsioonid, nägemisteravus) jne. ;\nValu selg ja jäsemed;\nPerifeersete lümfisõlmede haiguse arengu suurenemine. Mõnel juhul - mediastiinne lümfisõlmed. Vaheseina lümfisõlmed on omakorda jagatud neljaks põhirühmaks: ülemise mediastiini lümfisõlmed trahhea bifurkatsiooni kohale; tagasiulatuvad lümfisõlmed (rinnaku taga); bifurkatsiooni lümfisõlmed (alumise trahheobronheaalse piirkonna lümfisõlmed); alumise tagumise mediastiini piirkonna lümfisõlmed;\nLigikaudu poolele haigusjuhtude koguarvust on iseloomulik hemorraagilise sündroomi kujunemine, mis on sellele iseloomulikud verejooksud - need on petehia. Petechiae on teatud tüüpi verejooks, mis keskendub peamiselt nahale, mõnel juhul limaskestadele, nende suurus võib olla erinev, alates peapeast hernesuuruseni;\nEkstrramedullaarsete kahjustuste kahjustuste teke kesknärvisüsteemis kutsub esile neuroleukeemia tekkimise;\nHarvadel juhtudel on munandite infiltreerumine - näiteks nende kaotused, mille suuruse suurenemine on peamiselt ühepoolne (vastavalt diagnoositakse esinemise leukeemiline iseloom umbes 1-3% juhtudest).\nSellisel juhul räägime lümfikoe vähist, mille iseloomulikuks ilminguks on kasvaja lümfotsüütide kogunemine perifeersesse veresse. Võrreldes lümfotsüütilise leukeemia ägeda vormiga võib eristada, et kroonilist vormi iseloomustab aeglasem kulg. Mis puudutab vere rikkumisi, siis need esinevad ainult haiguse hilisemas staadiumis.\nKaasaegsed onkoloogid kasutavad mitut liiki lähenemisi, mis võimaldavad määrata kindlaks lümfotsüütilise leukeemia konkreetse etapi järgimise täpsust. Selle haiguse all kannatavate patsientide eluiga sõltub otseselt kahest tegurist. Eelkõige hõlmavad need vere moodustumise protsessi luuüdi häirete astet ja pahaloomulise kasvajale iseloomulikku esinemissagedust. Krooniline lümfotsüütiline leukeemia vastavalt üldistele sümptomitele jaguneb järgmisteks etappideks:\nEsialgne etapp (A). Seda iseloomustab ühe või kahe rühma lümfisõlmede kerge tõus. Pikka aega ei suurene veres leukotsütoosi suundumus. Patsiendid jäävad meditsiinilise järelevalve alla ilma tsütostaatilise ravi vajaduseta. Trombotsütopeenia ja aneemia puuduvad.\nKasutusel olev etapp (B). Sel juhul muutub leukotsütoos üha suuremaks, lümfisõlmed kasvavad progresseeruvas või üldistatud skaalal. Tekivad korduvad infektsioonid. Haiguse edasijõudnuks on vaja sobivat aktiivset ravi. Samuti puuduvad trombotsütopeenia ja aneemia.\nTerminal (C). Need hõlmavad juhtumeid, kus esineb leukotsütoosi kroonilise vormi pahaloomuline transformatsioon. On olemas trombotsütopeenia ja aneemia, olenemata tundlikkusest teatud lümfisõlmede rünnakule.\nTähtede tähistamiseks kasutatakse sageli rooma numbreid, mille tõttu määratakse kindlaks ka haiguse spetsiifilisus ja selle teatud tunnuste esinemine patsiendil konkreetsel juhul:\nI - antud juhul näitab joonis lümfadenopaatia olemasolu (see tähendab lümfisõlmede suurenemist);\nII - põrna suuruse suurenemise märge;\nIII - aneemia esinemise näitaja;\nIV - näidustus trombotsütopeenia esinemise kohta.\nRäägime peamistest sümptomitest, mis iseloomustavad kroonilist lümfisüsteemi. Siin on olulised järgmised ilmingud, mille areng on järkjärguline ja hilinenud:\nÜldine nõrkus ja ebakindlus (asteenia);\nMaos (eriti vasakpoolses hüpokondriumis) esinev raskustunne;\nSuurenenud vastuvõtlikkus erinevat tüüpi nakkuste suhtes;\nHingamishäire, mis on tingitud tugevatest pingutustest;\nTrombotsütopeenia (sümptom, mida iseloomustab vereliistakute kontsentratsiooni langus alla teatava normi);\nNeutropeenia. Sel juhul esineb sümptom, mida iseloomustab neutrofiilide granulotsüütide vere vähenemine. Neutropeenia, mis sel juhul toimib põhihaiguse sümptomina (tegelikult lümfotsüütiline leukeemia), on haigus, millega kaasneb neutrofiilide (neutrofiilsete granulotsüütide) arvu muutus veres. Eelkõige on neutrofiilid vererakud, mis küpsevad luuüdis kahe nädala jooksul. Nende rakkude tõttu hävitatakse võõrkehad, mis võivad olla vereringesüsteemis. Seega muutub neutrofiilide arvu vähenemise taustal meie keha teatud nakkushaiguste arengule eriti vastuvõtlik. Sarnaselt on see sümptom seotud lümfotsüütilise leukeemiaga;\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia: haiguse vormid\nHaiguse morfoloogilised ja kliinilised tunnused määravad kindlaks kroonilise lümfotsüütilise leukeemia üksikasjaliku klassifikatsiooni, mis osutab ka sobivale ravivastusele. Kroonilise lümfotsüütilise leukeemia peamised vormid on:\nKlassikaline (progressiivne) vorm;\nSplenomegaliline vorm (suurenenud põrnaga);\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia vorm, mille komplikatsioon on tsütolüüsi kujul;\nHealoomuline vorm. See kutsub esile vere lümfotsütoosi aeglase ja märgatava suurenemise aastate jooksul, millega kaasneb ka leukotsüütide arvu suurenemine selles. Tähelepanuväärne on see, et selles vormis võib haigus kesta kuni aastakümneid. Puudega inimest ei kahjustata. Enamikul juhtudel, kui patsiente jälgitakse, ei teostata aju punktsioon ja lümfisõlmede histoloogiline uurimine. Nendel uuringutel on oluline mõju psüühikale, samas kui neid ega tsütostaatilisi ravimeid, mis on haiguse kulgemise sarnaste omaduste tõttu, ei ole vaja üldse kuni patsiendi elu lõpuni.\nKlassikaline (progressiivne) vorm. See algab analoogselt eelmise vormiga, kuid leukotsüütide arv suureneb kuust kuuni, samuti on suurenenud lümfisõlmed, mis oma konsistentsi tõttu võivad olla testitaolised, kergelt elastsed ja pehmed. Tsütostaatilise ravi eesmärk on haiguse ilmingute märgatav suurenemine, samuti lümfisõlmede ja leukotsütoosi kasvu korral.\nKasvaja vorm. Siin peitub iseärasus lümfisõlmede järjepidevuse ja tiheduse olulisel suurenemisel, samas kui leukotsütoos ei ole kõrge. Mandlid suurenevad peaaegu üksteisega kuni sulgumiseni. Põrn suureneb mõõduka tasemeni, mõnel juhul võib suurenemine olla märkimisväärne, kuni hüpokondriumi mõne sentimeetri kõrgusele. Mürgistus on sel juhul kerge.\nLuuüdi vorm. Seda iseloomustab kiire progresseeruv pancytopenia, osaline või täielik asendamine küpsete lümfotsüütidega luuüdi difusiooniliselt kasvavas etapis. Suurenenud lümfisõlme ei täheldata, enamikel juhtudel ei suurenenud põrn, nagu ka maks. Mis puudutab morfoloogilisi muutusi, siis iseloomustab neid tuumakromatiini poolt omandatud struktuuri homogeensus, mõnel juhul täheldatakse selles pildiomadusi, struktuurielemente määratakse harva. Tähelepanuväärne on see, et varem oli see vorm surmav ja haiguse eluiga oli kuni 2 aastat.\nProlümfotsüütiline vorm. Erinevus seisneb peamiselt lümfotsüütide morfoloogias. Kliinilisi tunnuseid iseloomustab selle vormi kiire areng koos põrna märkimisväärse suurenemisega, samuti perifeersete lümfisõlmede suurenemise mõõdukus.\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia koos paraproteineemiaga. Kliinilisel pildil on eespool loetletud vormide tavalised tunnused, millele on lisatud G- või M- tüüpi monoklonaalne gammapaatia.\nJuukserakkude vorm. Sellisel juhul määratleb nimi lümfotsüütide struktuuriomadused, mis kujutavad selles vormis kroonilise lümfotsüütilise leukeemia protsessi arengut. Kliinilisel pildil on iseloomulikud tunnused, mis koosnevad tsütopeeniast ühes või teises vormis (mõõdukus / raskusaste). Põrn laieneb, lümfisõlmed on normaalse suurusega. Haiguse kulg selles vormis on erinev, kuni aastate jooksul ei ole täheldatud progresseerumise märke. Granulotsütopeeniat täheldatakse, mõnel juhul provotseerides surmaga lõppevaid tüsistusi, samuti trombotsütopeeniat, mida iseloomustab hemorraagiline sündroom.\nT-vorm. See vorm moodustab umbes 5% juhtudest. Infiltratsioon mõjutab peamiselt nahakoe ja dermise sügavaid kihte. Vere iseloomustab leukotsütoos erinevas raskusastmes, neutropeenia, aneemia.\nLümfotsüütiline leukeemia: haiguse ravi\nLümfotsüütilise leukeemia ravi iseärasus seisneb selles, et eksperdid on arvamuses selle rakendamise ebatõhususest varases etapis. See on tingitud asjaolust, et enamik patsiente haiguse algstaadiumis kannab seda hõõguval kujul. Seega saate pikka aega teha ilma ravimite võtmise vajaduseta, samuti elada ilma piiranguteta, olles suhteliselt heas seisukorras.\nRavi viiakse läbi kroonilise lümfotsüütilise leukeemia korral ja ainult siis, kui selle põhjuseks on haiguse iseloomulikud ja erksad ilmingud. Seega toimub ravi otstarbekus siis, kui lümfotsüütide arv suureneb kiiresti, samuti suureneb lümfisõlmede arv, suureneb põrna kiire ja oluline suurenemine, suureneb aneemia ja trombotsütopeenia.\nOn vaja ravida isegi tuumori mürgistuse tunnuseid. Need koosnevad suurenenud higistamisest öösel, kiire kaalulangus, pidev nõrkus ja palavik.\nTänapäeval kasutatakse ravis aktiivselt keemiaravi. Hiljuti kasutati protseduurides kloorbutiini, kuid nüüd saavutatakse ravi suurim efektiivsus puriinanaloogide abil. Bioimmunoteraapia on aktuaalne lahus, mille meetod hõlmab monoklonaalsete antikehade kasutamist. Nende sissetoomine kutsub esile kasvajarakkude selektiivse hävitamise, kuid tervete kudede kahjustusi ei esine.\nSoovitud mõju puudumisel nende meetodite kasutamisel määrab arst välja suure annuse keemiaravi, mis võimaldab hematopoeetiliste tüvirakkude edasist siirdamist. Kui patsiendil on märkimisväärne kasvaja mass, kasutatakse kiiritusravi, mis toimib ravina adjuvantravina.\nPõrna tugev laienemine võib nõuda selle elundi täielikku eemaldamist.\nHaiguse diagnoosimiseks tuleb viidata spetsialistidele nagu terapeut ja hematoloog.\nLümfotsüütilise leukeemia eluiga\nPaljude inimeste jaoks tundub lümfotsüütilise leukeemia või verevähi diagnoos nagu lause. Kuid vähesed inimesed teavad, et viimase 15 aasta jooksul on meditsiinis ilmnenud võimas ravimiarenal, mille tõttu on võimalik saavutada pikaajaline remissioon või nn suhteline ravimine ja isegi farmakoloogiliste ravimite tühistamine.\nMis on lümfotsüütiline leukeemia ja millised on selle põhjused?\nSee on vähk, mis mõjutab leukotsüüte, luuüdi, perifeerset verd ja protsessis osalevad lümfoidsed organid.\nTeadlased kalduvad uskuma, et haiguse põhjus on geneetilisel tasemel. Väga väljendunud nn perekonna eelsoodumus. Arvatakse, et haiguse tekkimise oht lähisugulastel, nimelt lastel, on 8 korda suurem. Samal ajal ei leitud ühtegi spetsiifilist haigust põhjustavat geeni.\nHaigus on kõige levinum Ameerikas, Kanadas, Lääne-Euroopas. Ja lümfotsüütiline leukeemia on Aasia ja Jaapani riikides peaaegu haruldane. Isegi Ameerikas sündinud ja kasvatatud Aasia riikide esindajate seas on see haigus väga haruldane. Sellised pikaajalised tähelepanekud viisid järelduseni, et keskkonnategurid ei mõjuta haiguse arengut.\nLümfotsüütiline leukeemia võib areneda ka sekundaarse haigena pärast kiiritusravi (10% juhtudest).\nArvatakse, et mõned kaasasündinud kõrvalekalded võivad põhjustada haiguse arengut: Down'i sündroom, Wiskott-Aldrichi sündroom.\nÄge lümfotsüütiline leukeemia (ALL) on vähk, mis on morfoloogiliselt esindatud ebaküpsete lümfotsüütide (lümfoblastide) poolt. Puuduvad spetsiifilised sümptomid, mille puhul on võimalik üheselt diagnoosida.\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia (CLL) ─ kasvaja, mis koosneb küpsetest lümfotsüütide enn mitmeaastastest aeglastest haigustest.\nLL-le iseloomulikud sümptomid:\nperifeersete lümfisõlmede, maksa, põrna suurenemine;\nülemäärane higistamine, nahalööve, kerge temperatuuri tõus:\nisutus, kaalukaotus, krooniline väsimus;\nlihaste nõrkus, luude valu;\nimmuunpuudulikkus body organismi immuunreaktiivsus on häiritud, nakkused ühinevad;\nimmuunhemolüüs - punaste vereliblede kahjustus;\nimmuuntrombotsütopeenia ─ viib verejooksuni, veritsuseni, verele uriinis;\nLümfotsüütiline leukeemia, sõltuvalt haiguse vormist\nEsmane rünnak ─ esimeste sümptomite periood, juurdepääs arstile, täpne diagnoos.\nRemissioon (sümptomite nõrgenemine või kadumine) ─ toimub pärast ravi. Kui see periood kestab rohkem kui viis aastat, diagnoositakse patsiendil täielik taastumine. Siiski tuleb iga kuue kuu järel läbi viia vere kliiniline uuring.\nTaandumine - haiguse taastumine nähtava taastumise taustal.\nResistentsus - immuunsus ja resistentsus keemiaravi suhtes, kui mitmed läbiviidud ravikursused ei andnud tulemusi.\nVarajane suremus patient patsient sureb keemiaravi ravimite ravi alguses.\nCLL-i etapid sõltuvad vereparameetritest ja lümfoidsete organite (pea ja kaela lümfisõlmede, kaenlaaluste, kubeme, põrna, maksa) osalemise astmest patoloogilises protsessis:\nA-etapp - patoloogia hõlmab vähem kui kolme ala, väljendunud lümfotsütoosi, risk on madal, ellujäämise määr on üle 10 aasta.\nB etapp - mõjutatakse kolme või enamat piirkonda, lümfotsütoosi, mõõdukat või keskmist riski, elulemust 5-9 aastat.\nC etapp ─ kõik lümfisõlmed, lümfotsütoos, trombotsütopeenia, aneemia, suur risk, elulemus 1,5-3 aastat.\nMis on diagnoosimisel?\nKliiniliste uuringute meetodid - üksikasjalik vereanalüüs (leukotsüütide valem).\nLeukotsüütide diagnoosi immunofenotüüpimine, mis iseloomustab rakke (määrab nende tüübi ja funktsionaalse seisundi). See võimaldab meil mõista haiguse olemust ja ennustada selle edasist arengut.\nLuuüdi trepanobiopsia unc punktsioon luuüdi täieliku fragmendi ekstraheerimisel. Selleks, et meetod oleks võimalikult informatiivne, peab võetud kangas säilitama oma struktuuri.\nTsütogeneetilised uuringud on hematoloogias kohustuslikud. Meetod esitab luuüdi rakkude kromosoomide analüüsi mikroskoobi all.\nMolekulaarne bioloogilise uurimise ─ geeni diagnostika, DNA ja RNA analüüs. See aitab diagnoosida haigust varases staadiumis, kavandada ja põhjendada edasist ravi.\nVere ja uriini immunokeemiline uurimine ─ määrab leukotsüütide parameetrid.\nLümfotsüütilise leukeemia modernne ravi\nLähenemisviis ALL ja CLL ravile on erinev.\nÄgeda lümfotsüütilise leukeemia ravi toimub kahes etapis:\nEsimene etapp on suunatud stabiilse remissiooni saavutamisele luuüdis ja veres esinevate ebanormaalsete leukotsüütide hävitamise teel.\nTeine etapp (ambitsioonika ravi) active mitteaktiivsete leukotsüütide hävitamine, mis tulevikus võib põhjustada retsidiivi.\nTavalised ravivõimalused kõigile:\nSüstemaatiline (ravimid sisenevad üldisse vereringesse), intratekaalne (kemoteraapia ravimid süstitakse seljaaju kanalisse, kus asub tserebrospinaalvedelik), piirkondlikud (ravimid toimivad konkreetsel organil).\nSee on välimine (kiiritus eriseadmega) ja sisemine (hermeetiliselt pakitud radioaktiivsete ainete paigutamine kasvaja endasse või selle lähedusse). Kui on oht kasvaja levimiseks kesknärvisüsteemis, siis kasutage välist kiiritusravi.\nLuuüdi või vereloome tüvirakkude siirdamine (vererakkude lähteained).\nSelle eesmärk on patsiendi immuunsuse taastamine ja stimuleerimine.\nLuuüdi taastamine ja normaliseerimine ei ole varem kui kaks aastat pärast keemiaravi.\nCLL-i raviks kasutatakse kemoteraapiat ja ITC-ravi os türosiinkinaasi inhibiitoreid. Teadlastel on isoleeritud valke (türosiinkinaase), mis soodustavad valgeliblede kasvu ja kõrget tootmist tüvirakkudest. ITC preparaadid blokeerivad selle funktsiooni.\nVähk suremuses on maailmas teine. Lümfotsüütilise leukeemia osakaal selles statistikas ei ületa 2,8%.\nÄge vorm tekib peamiselt lastel ja noorukitel. Uuenduslike ravitehnoloogiate osas on soodsa tulemuse prognoos väga suur ja moodustab üle 90%. 2-6-aastaselt on taastumine peaaegu 100%. Kuid üks tingimus peab olema täidetud ─ õigeaegse meditsiinilise abi otsimine!\nKrooniline on täiskasvanud haigus. Patsientide vanusega seotud haigus on selge. Mida vanem inimene, seda suurem on vere vähi tõenäosus. Näiteks 50 aasta jooksul registreeritakse 4 juhtumit 100 000 inimese kohta ja 80 aasta jooksul on see juba 30 juhtu sama arvu inimeste puhul. Haiguse tipp on 60 aastat. Lümfotsüütiline leukeemia on meestel tavalisem, see on 2/3 kõigist juhtudest. Selle seksuaalse diferentseerimise põhjus ei ole selge. Krooniline vorm on ravimatu, kuid kümneaastase elulemuse prognoos on 70% (aastate jooksul ei ole haigus korduv).\nKuidas avaldub krooniline lümfotsüütiline leukeemia, miks see tekib, selle diagnoosimise ja ravi meetodid\n„Leukeemia” on vereprobleem, milles pärinevad normaalsetest verd moodustavatest rakkudest geenide patoloogilise struktuuriga rakud. Neil rakkudel on võime paljundada väga kiiresti ja eemaldada terved rakud. Järk-järgult kogunevad nad inimese kudedesse või organitesse ja seega häirivad nende nõuetekohast toimimist ja hävitavad need täielikult.\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia (CLL) või krooniline lümfotsüütiline leukeemia viitab pahaloomulistele verehaigustele. Krooniline lümfotsüütiline leukeemia mbk 10-s on koodi C91.1 all. Selle haiguse korral mõjutab lümfoidorganite kaasamine leukotsüüte, luuüdi ja perifeerset verd.\nSee haigus on tuntud ka teise nimega - raku leukeemia. Seda iseloomustab nn atüüpiliste B-lümfotsüütide olemasolu veres, lümfisõlmedes ja lümfis, samuti luuüdis, põrnas ja maksas patoloogiliselt suurtes kogustes. Olles ilmunud, hakkavad pahaloomulised rakud väga kiiresti paljunema - jagamismeetodi abil.\nLümfotsüütilise leukeemia korral esineb lümfotsüütiline kahjustus, mille tulemusena moodustuvad rakud, mis on struktuuris sarnased normaalsetele lümfotsüütidele, kuid ei ole täielikult arenenud, lõpetavad nad oma põhifunktsiooni keha immuunsüsteemi kaitsmisel. Seega levivad nad üha enam levinud "normaalsetest" valgelibledest ja keha kaotab oma võime infektsioonide vastu. Kui leukotsüütide normaalne sisaldus ei ületa 37%, siis haiguse viimases etapis võib see arv ulatuda 98% -ni.\nSee haigus on teatud põhjustel mõnevõrra välja lülitatud leukeemiate koguarvust.\nSelle patoloogia väljanägemist ei mõjuta absoluutselt välised negatiivsed tegurid - kantserogeenid, ioniseeriv kiirgus, elustiil ja toitumine.\nHaigestumise oht võib veidi suureneda kokkupuutel insektitsiidide ja ainega. Kõige sagedamini esineb see patoloogia Caucasoidi rassist. Seda tüüpi haigust diagnoositakse igal kolmandal isikul, kellel on Ameerika Ühendriikides ja Euroopas verevähk. Teistes rassides diagnoositakse harva CLL-i. Sellise rassilise selektiivsuse põhjused pole tänapäeval veel teada.\nLisaks mõjutab krooniline lümfotsüütiline leukeemia tavaliselt inimesi, kes on juba üle 70-aastased. Patsiendid, kelle haiguse esimesed tunnused hakkasid ilmuma mõnevõrra varem kui 40 aastat, moodustavad selle diagnoosiga patsientidest mitte rohkem kui 10%, kuigi arstid registreerisid selle patoloogia järkjärgulise noorendamise.\nKõige sagedamini mõjutab CLL mehi. Naised seisavad selle haigusega silmitsi 2 korda vähem.\nSelle haiguse arengu üks olulisemaid tegureid on pärilikkuse põhimõte. Kui arvestame CLL-i sõltuvust sellel küljel, siis tuleb märkida, et pärilik hetk esineb 8 korda sagedamini kui haigus, mis on just esinenud inimesel, kellel pole haigusega sugulasi.\nCLL kestab ilma sümptomideta väga pikka aega ja avaldub hilisemates etappides. Arengu varajases staadiumis leitakse haigus, kõige sagedamini juhuslikult, kui võetakse üldist analüüsi verd, kuigi siin on lümfotsüütide arv praktiliselt sama, mis normaalne. Patsiendid kaebavad tavaliselt väsimuse, arusaamatu kaalulanguse, higistamise, hüppamise temperatuuri pärast.\nHaiguse progresseerumisel hakkavad kroonilise lümfotsüütilise leukeemiaga patsientidel ilmnema järgmised sümptomid:\nLümfisõlmede patoloogiline seisund. Lümfisõlmed on oluliselt suurenenud ja võivad ulatuda 5 cm-ni. Palpeerimisel on need selgelt tihendatud, kuid täiesti valutu. Sügava lümfisõlme suurenemist võib näha ultraheliuuringuga.\nAneemia Patsiendi nahk muutub väga kahvatuks, ilmneb nõrkus ja pearinglus. Väga vähenenud vastupidavus ja jõudlus.\nTrombotsütopeenia. Trombotsüütide arvu vähenemine on kriitiline, mis tähendab vere hüübimise olulist vähenemist. Nahal võib olla hemorraagilise lööve - ecimosis või petechiae.\nGranulotsütopeenia. Väliselt ei ilmne see patoloogia, kuid patsient võib areneda erinevate nakkushaiguste korral.\nVähendatud immuunsus. Patsient muutub vastuvõtlikuks nakkuslike ja bakteriaalsete haiguste suhtes. Keha kaotab praktiliselt igasuguse võime iseseisvalt võidelda ja haigused on rasked nende komplikatsioonidega. Inimest pidevalt tagakiusatakse - tsüstiit, uretriit, katarraalne ja viirushaigus.\nAutoimmuunsed häired. Need protsessid põhjustavad ägeda aneemia ja trombotsütopeenia. Neid seisundeid iseloomustab temperatuuri järsk tõus ja bilirubiinisisaldus veres, mis viib tõsise verejooksu tekkeni.\nLaienenud põrn ja maks. Need sümptomid ilmnevad juba haiguse hilisemates etappides. Patsient hakkab tundma raskustunnet ja ebamugavustunnet.\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia kõige halvema tulemuse korral surevad patsiendid kõige sagedamini näiliselt lihtsate haiguste tüsistustest.\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia klassifikatsioon\nArvestades kõiki selle haiguse tunnuseid, on tänapäeva meditsiinis tavapärane eristada järgmisi CLL-i liike.\nHealoomuline kroonilise leukeemia tüüp. Sellist tüüpi haiguste arenguperiood on väga aeglane, mõnikord mitu aastakümmet. Patsiendil puudub praktiliselt mingeid haiguse tunnuseid. Isik viib täiesti normaalse elu ilma puudeta. Järkjärgulisi muutusi täheldatakse ainult analüüsides - leukotsüütide arvu kasv. Täiendavad uuringud lümfisõlmede või seljaaju kohta, läbitorkamise teel, neid patsiente kõige sagedamini ei läbi.\nKlassikaline tüüp. Sel juhul ilmneb ja areneb üsna sarnaselt eelmisele variandile, kuid leukotsüütide arvu suurenemise kiirus on mitu korda suurem. Siin saavad muutused iga nädal hoogu. Patsiendil on lümfisõlmede kasv, mis järjepidevalt sarnaneb tainale.\nKasvaja tüüp. Seda tüüpi haigust iseloomustab lümfisõlmede tugev kasv, mis on palpatsiooniga üsna tihe. Sel juhul ei suurene leukotsüütide arv tugevalt. Tüüpiliseks märgiks võib pidada mandlite suuruse suurenemist. Nad võivad praktiliselt sulgeda. Lisaks suureneb põrn ka veidi, harvadel juhtudel võib tekkida kerge mürgistus.\nLuuüdi tüüp Patsiendile diagnoositakse väga kiiresti arenev pancytopenia. Põrn ja maks ei laiene.\nPrelimphocytic. Selle tüübi peamised erinevused on leukotsüütide morfoloogilised erinevused. See vorm edeneb väga kiiresti. Sellistel patsientidel suureneb põrn oluliselt ja muutused lümfisõlmedes on väikesed.\nParaproteineemiaga. Sellisel juhul lisatakse tavalisele kliinilisele pildile G või M gammopaatia monoklonaalne.\nJuukserakkude tüüp. See tüüp sai oma nime tänu lümfotsüütidele, millel on spetsiifilised tsütoplasmad, mis sarnanevad karvadega. Haigus võib toimuda väga kiiresti ja väga pikka aega ilma sümptomideta.\nT - rakuline. Seda tüüpi haigus on väga haruldane, kuid see areneb väga kiiresti. Patsiendi naha ja dermise infiltreerumine on tugev.\nPraeguseks on välja töötatud süsteem haiguse eristamiseks etappide kaupa. Kroonilise lümfotsüütilise leukeemia etapid jagunevad tavaliselt kolme põhirühma.\nA etapp (algne) - iseloomustab haiguse algust, kus patsiendil ei ole sageli suurenenud lümfisõlmi, üks või kaks lümfisõlmede rühma on palju vähem levinud. Selles etapis ei ole aneemia ega trombotsütopeenia märke.\nB etapp (kasutusele võetud) - aneemia ja trombotsütopeenia puudumisel võib patsient avastada vähemalt kolm lümfisõlmede rühma ja nende patoloogia areneb kiiresti. Ilmselt pidevalt korduvad nakkushaigused. Selles etapis on juba vajalik aktiivne ravi.\nC etapp (terminal) - juba on aneemia või trombotsütopeenia. Krooniline vorm muutub pahaloomuliseks.\nHaiguse staadiumi tähise kõrval on alati võimalik näha Rooma numbreid. Need tähised näitavad konkreetse sümptomi olemasolu.\n0 - esialgne etapp, mille ellujäämisperiood on umbes 10 aastat.\nI - lümfadenopaatia, elulemus väheneb umbes 7 aastani.\nII - põrna või maksa suurenemine, keskmine riskirühm, mille eluiga on umbes 7 aastat.\nIII - aneemia erineval määral, täiendab kõiki varem esinenud sümptomeid. Eluaeg pärast üleminekut sellele etapile on vähenenud 1, 5 aastani.\nIV - trombotsütopeenia. Patsient kuulub kõrgeima riskigruppi, mille ellujäämisperiood ei ületa 1,5 aastat.\nSeda haigust tuvastatakse üldise vereanalüüsi käigus tavaliselt juhuslikult. Patsiendi leukotsüütide veregrupi uurimisel juhib arst tähelepanu indikaatorite patoloogilistele kõrvalekalletele. Tekkinud kahtluste täpseks kinnitamiseks või ümberlükkamiseks määravad arstid patsiendile mitmeid täiendavaid uuringuid.\nLuuüdi punktsioon. Selle analüüsi läbiviimisel tehakse kindlaks, kas punase aju lümfoproliferatiivse koega on asendus. Alguses, selle patoloogiaga, sisaldab luuüdi vähem kui 50% leukotsüüte ja seejärel võib see arv ületada 90%.\nTsütogeneetiline uuring näitab pahaloomuliste kasvajate esinemist ja iseloomustamist.\nSuurenenud lümfisõlme biopsia ja selle histoloogilised uuringud.\nImmunofenotüüpimine - annab haigusele iseloomulikud markerid.\nVere biokeemiline uuring. See uuring võimaldab määrata patsiendi immuunsüsteemi kõrvalekaldeid.\nKrooniline lümfotsüütiline leukeemia viitab haigustele, mida ei saa täielikult ravida. Aga kui diagnoos tehakse varajases staadiumis ja arst valib teraapia õigesti, siis võib haige inimene elada pikka aega ja tema elukvaliteet halveneb väga aeglaselt.\nHaiguse algstaadiumis ei ole patsientidel vaja eriravi. Sellised inimesed väga pikka aega tunnevad end täiesti normaalsena ja normaalseks eluks. Kõige olulisem on siin hematoloogi korrapärane vaatlus ja spetsialiseeritud ravimite vastuvõtmine algab alles siis, kui leukotsüütide arv on tunduvalt suurenenud, vähemalt kaks korda kõrgem kui kehtestatud määr.\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia kiire progresseerumise korral antakse patsiendile terviklik ravi, mille aluseks on kemoteraapia. Selliste ravimite kombinatsioon nagu rituksimab, tsüklofosfamiid ja fludarbiin annavad kõige head tulemused.\nSageli täiendatakse keemiaravi hormonaalsete ravimite kasutamisega üsna suurtes annustes.\nKui patsiendil on tugev lümfisõlmede või põrna suurenemine, samuti organite infiltreerumise korral, kasutavad arstid peaaegu alati kiiritusravi.\nKonservatiivsete ravimeetodite positiivsete tulemuste puudumisel võib patsient läbida luuüdi siirdamise või põrna.\nCLL-i ravi raskendab asjaolu, et haiged on kõik eakad. Nende jaoks on paljud menetlused üsna rasked ja arstid otsivad pidevalt alternatiivseid viise haiguse progresseerumise aeglustamiseks.\nKahjuks puuduvad retseptid, millel on teaduslikult tõestatud tulemused kroonilise lümfotsüütilise leukeemia raviks, kasutades rahvahooldusvahendeid. Kuid vahendid, mis on võimelised toetama vanema inimese keha selles elujärgus, on üsna erinevad.\nKõik vähktõvega patsiendid vajavad pidevat immuunsüsteemi tugevdamist. Selleks on väga oluline kasutada askorbiinhapet ja B-vitamiini sisaldavaid keetmisi ja tinktuure. Nende taimede hulka kuuluvad roosapuu, viirpuu, astelpaju, mägede tuhk jne. Nendest taimedest on väga soovitav teha igasuguseid "vitamiin" teesid. Näiteks võite võtta 25-30 grammi. Rowan marjad ja tõusis puusad poole liitri keeva veega, nõudke seda segu ühe päeva jooksul ja võtke 50 ml. pool tundi enne sööki.\nRowan ja rosehip tee\nCLL-iga patsientide päevane toitumine\nEakate immuunsus väheneb iseenesest, kuid kui on olemas ka krooniline leukotsütoos, siis probleem tõuseb loomulikult. Arvestades tõsiasja, et haigus areneb väga aeglaselt ja esmalt ei esine väliseid ilminguid, ei ole sellised patsiendid retseptiravim. Tervist sellises olukorras tuleb toetada looduslike meetoditega.\nPatsiendid peaksid jälgima aktiivsuse ja puhkuse ratsionaalset vahetamise viisi.\nLümfotsüütilise leukeemia korral pööratakse suurt tähelepanu heale toitumisele. Selliste inimeste toitumises peab olema kõrgeima võimaliku B- ja C-vitamiinisisaldusega tooted. Seetõttu peaks tabelis olema mitmesugused marjad - viinamarjad, maasikad, murakad, karusmarjad, kirsid, jõhvikad jne. oranž Sellised köögiviljad nagu kartul, kõrvits, kapsas, suvikõrvits, küüslauk jne on väga kasulikud, sest patsientidel on näidatud, et nad tarbivad loomset valku, kuid rasvad peavad olema piiratud.\nMida oodata haige\nNagu varem mainitud, krooniline lümfotsüütiline leukeemia kipub haiguse healoomulise variandiga väga aeglaselt arenema. Juhul, kui haigus avastatakse õigel ajal ja arst määrab efektiivse ravi, siis patsiendil on seisund ja patsiendil märkimisväärne paranemine pikka aega - mõnikord mitu aastakümmet.\nElulemuse prognoos CLL-is on üsna optimistlik, vaid 15% kõigist kroonilise lümfotsüütilise leukeemia juhtudest on kiiresti arenemas, mille tagajärjel toimub surm umbes aasta pärast. Kõigil muudel juhtudel elab patsient 7-10 aastat.\nKroonilise lümfotsüütilise leukeemia areng ei ole seotud negatiivsete väliste teguritega. Kõik kättesaadavad uuringud ei leidnud provotseerivaid tegureid, mis oleksid ühemõtteliselt seotud haiguse ilmnemisega või järsu progresseerumisega. CLL-i ainus teadaolev meditsiiniline põhjus on pärilik tegur. Seega, kõige olulisem asi, mida eakas inimene saab teha, läbib korrapäraselt arstliku läbivaatuse, et haigus esmases staadiumis haarata ja püüda seda võimalikult palju aeglustada.\nKirjutage retsept ladina mildronaadis\nMis on ROE (erütrotsüütide settimise määr) vereanalüüsis\nMiks valu rinnus | Valu rinnus\n6. aasta õpilane. Dep. mesi Faka Osh State University, Kõrgõzstani Vabariik\nSünnitusabi ja günekoloogia osakonna assistentHemorraagiline šokk (GSH) on osaliste naiste ja puerperade peamine ja vahetu surmapõhjus, mis on endiselt kõige ohtlikum mitmesuguste haiguste ilming, mis määravad surmava tulemuse.\nMis on ohtlikud hemorroidid - mis juhtub, kui te ei alga ravi õigeaegselt?