Valori tähetarkus: Valge laev - 16\nAjakiri „Avanemine“ (sept. 2005), „Mida peegeldab parvlaeva „Estonia“ horoskoop? Autoriks Abhirama.......Astrokartograafia on selline astroloogia haru, kus horoskoobi planeediseisud kantakse üle maakaardile, kus on näha, millises piirkonnas ühe või teise planeedi mõju avaldub. Laeva vettelaskmise koha Papenburgist lähtuvad Marsi ja Jupiteri jooned läbivad mõlemad punkti, kus laev põhja läks. Tallinnat aga läbib Papenburgist algav Kuu sõlmede joon, mis on astroloogias karmalise tähendusega. Nii on kaardis lisaks hukkumise kohale märgitud ka selle laeva jaoks teine karmaline punkt – Tallinn, koht kust algas saatuslik viimane reis.Viimase väljasõidu horoskoobist, alguskohaga Tallinnas, projetseerub aga Päikese joon hukkumispaiga lähedale. Sellisel moel on näha, et täpsete horoskoopide olemasolul on kõigi, nii elus kui elutute horoskoobi omanike, saatused must-valgel kirjas\nNeid tegureid ja faktoreid on niivõrd palju, et leida need peened nüansid, mis näitaksid, kas laeval saab olema pikk iga või mitte, on üksi uurides vägagi keeruline. Pikemalt on kavas kuulsatest laevadest eraldi artikkel kokku kirjutada. Ka seda teemat pole meil lähemalt käsitletud. Eks elu näitab, kas kunagi jõuab selleni või mitte.\nEt jõuda peamiseni, selleks tuli välja tuua palju erinevaid fakte, seoseid, seise, rohkesti taevaseid detaile ja muudki. Pilt, mis tekkis, on väga kirju ja meenutab pigem taevaasukate põõsas rägastikku, kui ülevaatlikku horoskoopi. Sai ka selgeks, et nii „head kui kurjad“ taevakehad pole alati need, mis välja paistavad. Nad lihtsalt on, loovad mustri, kujundeid ja peegelduvad seejärel maistes sündmustes ja asjades. Inimeste otsused ja valikud koos taevaste mõjudega viivad ellu selle, mis toimus. Oluline on ka laeva sünni ja hukkumise kuuloomise ja täiskuu vaheline seos. Samuti 5-s Kaalude kraad ja seal erinevatel aegadel asunud taevakehad ning palju muutki.\nArvamised peale katastroofi:\nParaku mitte kõige parema kandi pealt.\nMiks „Estonia“ uppus?\nTraagiline juhtum jääb ajaliselt meist üha kaugemale, kuid küsimuste hulk, mis aastatega sugugi ei vähene. Liiga palju on vasturääkivusi ja lahtiseid otsi.\n..... Paari tormise ööminuti jooksul sai luksuslaevast teraskirst üle kaheksasajale inimesele. Sama kiiresti kui „Estonia“ põhja läks, hakkasid asjamehed olukorda enese kasuks kallutama: laevaomanikud pühkisid ajakirjanike ees pisaraid, tuukrifirmad kibelesid suurt lepingut üksteiselt üle lööma, kärarikkalt läks lahti visiiride mõttetu kinnikeevitamine, algatati kohtuprotsesse ja rahajagamisi.\nKatastroof tõi ilmsiks laevakompaniide – klassifikatsioonifirmade ja laevaehitajate korruptiivse ringkaitsesüsteemi. Võib olla kunagi annavad insenerid, kriminalistid, sensitiivid, hüdroloogid meile lõpliku, vaidlustamata tõe, miks pidi reisilaev „Estonia“ 28.septembri öösel hukkuma, kuid see teadmine ei vaigista nende perede kaotusevalu, kelle lähedased sellelelt reisilt enam kunagi tagasi ei tule. Lõigu autor ajakirjanik Tiina Jõgeda.\n.....Oma tehniliste ja turvanäitajate poolest ei oleks laev tohtinud uppuda, isegi kui autod oleks hakanud nihkuma, isegi kui juhtus mingi avarii. See pidi olema mingi erakorraline asi, mis laeva uputas ja nii ruttu.\n.....Tegemist on suure ja tõsise möödalaskmisega konstruktsioonis. Tõenäoliselt järgnevad laeva hukule suured muutused laevaehituse teoorias ja praktikas. (visiirid keevitatakse kinni?) Laevaõnnetust poleks toimunud, kui teised laevakompaniid poleks oma laevadel toimunud vöörivisiiri õnnetusi maha vaikinud. Alles pärast „Estonia“ uppumist julgesid teised ro-ro tüüpi laevade omanikud suud paotada ja tunnistada, et ka neil on vöörivisiiriga probleeme olnud. Selgus, et lähiminevikus on kuuel „Estonia“ sõsaral olnud vööri-avariid. Laevajuhid hoidsid oma äpardused enda teada. Iga vihje mereavariile mõjub ju teadagi firma käibele halvasti.\n.... 100 % tõenäosusega olid „Estonia“ hukkumise algpõhjuseks laeva projekteerimisel ja talle klassi omistamisel tehtud vead, mis kombineerusid ebasoodsalt muude asjaoludega.\n.... Eesti riigi nime kandva laevastiku uhkuse põhjaminemises on võimalik näha ka poliitilist šantaazi.\n.... Jutud „Estonia“ uppumatusest on algusest peale valed. Seni pole maailmas ehitatud ühtegi kaubanduslikku profiiti toovat reisi- ja lõbustusalust, mis oleks uppumatu.\nEsimene vöörirambiga reisipraam uppus 1953.aastal Iiri meres, laev kandis nime „Printsess Victoria“. Laev lasti vette 27.08.1946 Dumbartonis Shotimaal. Uppus tugevas tormis 31.01.1953.aastal Iiri kanalis (North Channel), hukkus 133.\nLaeva vettelasmisel oli Merkuuril ühendus Pluutoga Lõvis. Marsil ühendus Neptuuni ja Leviathaniga, kusjuures Marss jäi nende kahe keskpunkti. Hukkumisel Päikesel ühendus Merkuuri ja Põhjasõlmega Veevalajas. Must Kuu laeva vettelaskmise Päikesel! Transiitne Scylla opositsioonis laeva vettelaskmise Päikesega. Hukupäeva Kuu Lõvi viimases kraadis ühenduses IC ja Musta Kuuga. Charybdis hukuhetke DC-l ja Scylla huku MC-l. http://en.wikipedia.org/wiki/MV_Princess_Victoria\nEksisteerib arvamus (artikkel ilmus ajalehes Õhtuleht 13.10.1994), et huku tõeline põhjuseks ei olnud konstruktsiooni viga, hooletus, müstika, salamiin ega vähene meeskonna väljaõpe (sellele on ka vastupidist väidetud, et meeskond oli lohakas, hoolimatus mitmes asjas. Suhtumine selline, nagu oli mõned aastad tagasi igasugusesse riigi varasse – las lohiseb). Noor kapten ja noored tüürimehed, kellel oli võim ja kompetentsus muuta laeva kurssi, vähendada kiirust või jääda peaaegu seisma, liikudes vaikselt vööriga vastu lainet, jätsid selle tegemata, sest neil ei olnud piisavalt lugupidamist ega austust mere vastu, puudus see tunnetuslik elutarkus, kuues meel, mida ei anta koos kuldkirjades kaptenidiplomiga. Meri nõudis enda alahindamise eest ohvriks ligi tuhat inimelu. Kordus igipõline tuhandeid kordi varem olnud laevahukk oma inimlike põhjustega.\nAga ometi on selles nii vastutuse piir kui ka vastutuse määr, mida peaks tunnetama nii noor laevajuht kui noor riigijuht. Neid paralleele on juba piisavalt tõmmatud, sest analoogia on täielikult olemas. Nii, nagu meie noored riigivalitsejad ambitsioonika edasiliikumise ja isikliku kasusaamise nimel on kaotanud lugupidamise rahva ja tema vara vastu, liikudes paratamatult vastu endi (poliitilisele) hukule, nii liikus ka praamlaev „Estonia“ vastu oma hukule, sest laeva juhtkond arvas end olevat üle mere stiihiast.\nLaev viis endaga kaasa suure hulga Eesti ja teiste riikide inimesi (hukkunuid oli 17-st riigist). Kui suure hulga eesti rahvast on noored ambitsioonikad riigimehed endaga koos juba jõudnud uputada korruptsiooni ja kuritegevuse sohu ja kui palju veel uputavad, seda võib ainult oletada. Meri ei armasta neid, kes püüavad temast üle olla. Ta tasub kätte. Iga kord, kui inimene on püüdnud alahinnata merd ja temas kätkevaid ohtusid, on meri näidanud oma halastamatust. Ka 20.sajandi alguses maailma vapustanud „Titanicu“ hukkumise põhjustas inimlik edevus ja soov olla sõltumatu mere stiihiast.\nMeri nõuab enda vastu lugupidamist ja austust, temaga kaasamängimist. Ta on nagu elusolend, kes võib olla nii truu sõber kui halastamatu vaenlane. Mere muusikat peab oskama kuulata ja tema hingust tunnetada, pinnavirvenduse ja põhjalainetuse vahel peab oskama vahet teha. Aga sellel kõigel pole navigatsiooniteadmiste, laevaseadmete hoolduse ja laevaelektroonika kükloopsilmadega midagi pistmist. See on tunnetuslik, meeleline, aimduslik, igal juhul kogemuslik, mitte raamatutarkusega õpitav. Ja käib ta kaasas mitte suure laeva kõrgel kaptenisillal trooniva noore kapteniga, vaid vaikse, sünge, võib-olla ka tahumatu ja vähese jutuga kippariga, kes loeb merd nagu avatud raamatut. Artikli lõpp.\nVeel üks väljalõige, mis ilmus tolle aja ajalehes „Nelli Teataja“ 1.10.1994.... Üldse on igasuguseid hädasid ja kokkusattumusi niivõrd palju, et ühe kotermanni pea poleks võimeline neid kõiki välja mõtlema ja ühte punti keerama. Nendeks vigadeks on väited, et laeva mootorid seiskusid. Laeval oli neid neli, kusjuures igaühe võimsuseks 6000 hj. Kui neid juhib automaatika, on ekstreemsetes olukordades võimalik üle minna ka otsesele juhtimisele. Teine asi, mis lausa võimatuna tunduvat, on elektrivoolu täielik väljalülitumine ja sellega seoses ka edasiste appikutsesignaalide eetrisse andmise lakkamine. On ju niisugusel laeval olemas ka autonoomse toitega avariivalgustussüsteem.\nKõige lõpuks ei rakendunud tööle ka raadiopoi, mis õnnetuse korral jääb avariipaigale vette ulpima ja annab signaali rahvusvahelisele satelliitsüsteemile (hiljem selgus, et poi oli jäänud päästerõnga korvi külge kinni ja seepärast ei saanud veepinnale kerkida).\nKus olid sel ajal, kui vesi tungis autotekile, meeskonna liikmed. Pole ju võimalik, et laeva voolab kohinal vett ka keegi ei tea sellest midagi. Ja kui mootorid seiskusid seetõttu, et neile vett kaela lendas, siis kas tähendab see seda, et kõik hermeetiliselt suletavad luugid olid lahti nagu hooletu talumehe aidaväravad?\nImestust tekitab ka see, et ei ühtinud meiepoolsed ja Soome politsei antud arvud laeval viibinud reisijate kohta. Kuidas on võimalik, et laeval oli inimesi, kellest keegi midagi ei tea? Esialge info kohaselt oli laevas veidi üle 850 inimese, päeva jooksul number järjest suurenes ja jõudis järgmiseks hommikuks tuhande piirimaile, kusjuures reisijaid oli nendest 700 ringis. Kuuldus juba ka sellist infot, et laeval võis olla üle tuhande inimese. (Valor: nüüdseks on lepitud arvudega, et hukkus 852 inimest ja päästeti 137. Ajaleht „Meremees“ toob oma erinumbris 30.september 1994.a. ära kogu laeva meeskonna nimekirja ja selle järgi oli pardal kokku 191 meeskonna liiget).\nKui arvestada viimaste numbritega, siis võib juhtuda, et katastroof osutub suurima ohvrite arvuga juhtumiks rahuaegses Balti meres. Midagi ligilähedast toimus tervelt 137 aastat tagasi 10.septembril 1857.a. Soome lahes Tütarsaare lähistel, kus tormis hukkus purjelaev „Lefort“. Tookord leidsid märja haua kõik laeva pardal olnud inimesed. Neid oli kokku 828. Artikli lõpp.\nPostitaja: Valor kell 08:30\nSildid: Estonia. Lefort, Princess Victoria


*Voodi põhjalipid 160x200 cm\n-- Vali --Voodi põhjalipid I sort 160x200 cm +44,00 €Voodi põhjalipid II sort 160x200 cm R160 +69,00 €Ei soovi\nVoodi sarjast Vievien. Materjal: tammepuit (tamm konjaki peitsiga), lamineeritud mööbliplaat (matt musta värviga), klaas must. Mõõdud: 170*90*207cm. Madrats ja voodipõhi ei kuulu komplekti. Voodile sobib madrats mõõtudega 160*200cm.


VIDEO | Kaamerapilt ei valeta: vaata, kuidas altkäemaksu küsinud tolliametnik jäi haledalt vahele - Delfi\nVIDEO | Kaamerapilt ei valeta: vaata, kuidas altkäemaksu küsinud tolliametnik jäi haledalt vahele\nProkuratuur jagab Facebookis hetke, kus tolliametnik loeb altkäemaksuks saadud raha. Kokkuvõttes päädis kriminaalne vangerdus mehele kahe kuu pikkuse vangistusega.\n"Lihtsustatult võib öelda, et ametnik võimaldas ühel tolliagendil oma kliente tollikontrollist ja sellega seotud ajakulust vabaks osta. Teadupärast on aeg ärimaailmas kallis vara ning selline ebaseaduslik tegevus andis altkäemaksu andnud vahendajale märkimisväärse konkurentsieelise," selgitas Lääne ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör Kaido Tuulemäe.\nUurimine tuvastas kahe süüdistatava vahel nelja aasta jooksul üle kolmekümne sellise tehingu. "Tuvastasime üle 7 tuhande euro kuritegelikul teel saadud tulu, mis kohtuotsusega altkäemaksu võtjalt välja mõisteti ja tuleb nüüd kanda riigituludesse," ütles prokurör.\nProkuratuur kirjutas Facebookis, et kriminaalasi alustati möödunud novembris. Videos on näha hetk, kui sulist ametnik loeb valel teel saadud raha. "Kuriteokahtlus oli sedavõrd tõsine, et ametniku varjatud jälgimist võis pidada põhjendatuks. Nii kiire lahendus sai võimalikuks tänu jälitusega kogutud tõenditele. Tänu kiirele lahendusele saavad uurijad ja prokurör nüüd keskenduda juba uutele kriminaalasjadele," vahendab prokuratuur.\nMöödunud reedel kinnitas Pärnu maakohus süüdistatavate ja prokuratuuri vahel sõlmitud karistuskokkuleppe, millega ametiseisundit kuritarvitanud ametnikku karistati nelja aasta pikkuse vangistusega, millest kohe kuulub ära kandmisele kaks kuud. Ülejäänud vangistus määrati tingimisi nelja aasta pikkuse katseajaga.\nAltkäemaksu andmise eest mõisteti tollimaakleri teenust pakkunud mehele 3 aasta pikkune vangistus, millest tuleb koha ära kanda 2 kuud ning ülejäänud karistus jääb kandmisele tingimisi 3 aasta pikkuse katseajaga.


Ülemise jäseme veenid - Hüpertensioon 2021\nÜlemise jäseme pindmistele veenidele, v. superficiales membri superioris, hõlmavad käe külgmisi ja mediaalseid sapenoosseid veene, v. cephalica jt. basiilika.\nMõlemad veenid algavad käe veenivõrkudest, rete venosum manus.\nPindmised veenid on rohkem arenenud käe tagaküljel.\nSõrmede peopesa pinnal on peopesa digitaalsete veenide poolt moodustatud venoossete veresoonte võrk, v. digitales palmares. See võrk on laialdaselt ühendatud sõrmede seljaosa venoosse võrguga. Proksimaalsete falangide põhjas moodustavad sõrmede peopesa põimiku veenid pea vahelised veenid, v. intercapitulares, mis kulgevad piki interdigitaalseid voldeid käe tagaküljeni.\nII-III-IV-V sõrmede aluses peopesa pinnal on pea vahelised veenid omavahel ühendatud ja, moodustades kaare, voolavad peopesade kämblaluudesse, v. metacarpales palmares.\nViimased lähevad pindmistesse ja sügavatesse peopesaveenikaartesse arcus venosi palmares superficialis et profundus. Neist pärinevad ulnaar- ja radiaalveenid, v. ulnares et vv. süvaveeni radiales.\nSeljaveenivõrgu harude hulgast eristatakse suuremaid dorsaalseid digitaalveene, mõlemal sõrmel kaks, mis järgnevad pikisuunas ja moodustavad üksteisega anastomoosides proksimaalsete falangide keskosa seljaosas dorsaalveeni digitaalkaared..\nLaevad, mis tühjendavad verd kahe külgneva sõrme veenidest, voolavad vv-sse. intercapitulares, on omavahel ühendatud ja moodustavad neli dorsaalset kämblaluudet, v. metacarpales dorsales. Käe radiaalsel ja ulnarpoolsel küljel on I ja V sõrme veenide jätk.\nÜlejäänud selja-metakarpaalsed veenid voolavad 1. ja 4. selja-metakarpaalsesse veeni.\nEsimene seljaosa metakarpaalne veen läheb käsivarrele ja sellest saab käsivarre külgmine saphenoosne veen, v. cephalica. Neljandat seljaosa metakarpaalset veeni nimetatakse käe mediaalseks sapenoosseks veeniks, v. basiilika.\nKäe külgne sapenoosne veen, v. cephalica, on esimese selja-metakarpaalse veeni otsene jätk.\nAlustades käe tagaküljelt, läheb see üles, painutatakse randmeliigese ümber ja järgneb kõigepealt mööda käsivarre radiaalserva ning seejärel alumise ja keskmise kolmandiku piiril läheb see oma peopesapinnale, ulatudes küünarnukini..\nSiin liigub veen õlale ja läheb kõigepealt mööda sulcus bicipitalis lateralis'e ning seejärel mööda deltalihase ja rinnalihase vahelist soonet, kus see, läbistades sidet, tungib sügavalt. Jõudes alamklavia piirkonda, v. cephalica võtab rindkere-akromiaalveeni, v. thoracoacromialis ja, läbistades klavikulaar-rindkere fastsia mediaalse sektsiooni, suubub aksillaarsesse veeni, v. axillaris.\nMõnikord v. cephalicaga kaasneb käsivarre külgmine külgmine saphenoosne veen, v. cephalica accessoria, mis asub piki küünarvarre külgmist serva ja voolab sellesse küünarnukist.\nMediaalne käe sapenoosne veen, v. basiilika, on 4. seljaosa kämbla veeni jätk. See tõuseb kõigepealt mööda käsivarre seljaosa ülespoole ja liigub seejärel järk-järgult oma peopesapinnale, mille keskmist serva mööda jõuab küünarnuki painutuseni.\nSiin aktsepteerib veen küünarnuki vahepealset veeni, v. intermedia cubiti ja, märkimisväärselt suureneva kaliibriga, liigub õlale ja läheb sulcus bicipitalis medialis.\nLigikaudu õla alumise ja keskmise kolmandiku piiri tasandil. basiilika läbistab õla fastsiat ja suubub oma teed jätkates õlavarre veenidesse, v. brachiales.\nMõnikord v. basiilika ainult anastomoosid v. brachiales ja järgneb ise koos õla neurovaskulaarse kimpuga aksillaarsesse õõnsusse, kus see suubub aksillaarsesse veeni, v. axillaris.\nKüünarliigese vaheveen, v. intermedia cubiti, algab v. cephalica küünarvarre ülemises kolmandikus ning alt ülespoole ja mediaalselt minnes ületab kaldu ulnar fossa, langedes v. basiilika. Pole alati saadaval ühe tünnina.\nKüünarvarre peopesa pinnal v vahel. basiilika ja v. cephalica on käsivarre mittepüsiv vaheveen, v. intermedia antebrachii.\nKüünarvarre ülemises kolmandikus läbib see soon kas koos v-ga. intermedia cubiti ehk selle pagasiruum kahestub: üks haru, mida nimetatakse vahepealseks külgmiseks saphenoosveeniks, v. intermedia cephalica, suundudes v. cephalica, teine on vahepealne mediaalne sapfenoosne veen, v. intermedia basiilika, läheb v. basiilika. Küünarnukis v vahel. intermedia cubiti on püsiv süvaveenide anastomoos.\nDistaalses küünarvarres nagu v. cephalica ja v. basiilika on ühendatud sügava peopesaveenikaarega. Lisaks v. basiilika ja v. nende peajoonel olevad cephalicad on anastomoosidega laialdaselt seotud nii peopesal kui ka käsivarre seljas.\nVeenid käte anatoomias\nÜlemise jäseme veenid jagunevad pindmisteks ja sügavateks. Neil kõigil on klapid ja need voolavad suurde venoossesse pagasiruumi - aksillaarsesse veeni, v. axillaris, jätkates subklavia veeni, v. subklavia.\nPindmised veenid algavad venoossetest võrkudest, mis asuvad käe ja käsivarre nahaaluses koes. On kaks suurt veeni (joonis 172).\nJoonis: 172. Ülemise jäseme pindmised veenid, eesmine (peopesa) pind. 1 - rete venosum palmare; 2 - v. tsefalika; 3 - v. basiilika; 4 - v. mediana antebrachii; 5 - v. mediana cubiti; 6 - v. basiilika; 7 - v. cephalica\n1. Peaveen, v. cephalica algab käe radiaalse külje rete dorsalis manus'est. Küünarvarrel ja küünarnukis asub see ees ja õlal läheb mööda sulcus bicipitalis lateralis. Deltalihase-rindkere soones sukeldub soon rangluu alla ja voolab v-sse. axillaris.\n2. Kuninglik Viin, v. basiilika, mis on moodustatud ulnaarkäe venoossest võrgust. Küünarvarrel ja käel anastomoseerub v. cephalica, voolab aksillaarsesse lohku aksillaarveeni. Selle peamine anastomoos on v. mediana cubiti, mis asub kubitaalse lohu naha all ja ületab selle kaldu. See veen mitte ainult ei ühenda pindmisi veene, vaid loob anastomoosi ka ülemise jäseme pindmiste ja sügavate veenide vahel. Kubitaalse lohu keskmise veeni asukoht ja läbimõõt ei ole alati konstantsed.\nSügavad veenid saadavad reeglina kõiki ülemise jäseme arteriaalseid anumaid, kõige sagedamini paaritatud pagasiruumidega.\nAksillaarne veen, v. õlavarre veeni sulandumisel tekkinud axillaris, v. brachialis, samuti sellesse voolavad järgmised veenid: 1) külgmine rindkere, v. thoracica lateralis; 2) rindkere-epigastriline, v. thoracoepigas tricae. Aksillaarveeni pagasiruumi samanimeline fossa jookseb a ees. axillaris kuni I ribini, jätkates edasi v-ni. subklavia.\nAlamklavia veen (inimese anatoomia)\nAlamklavia veeni moodustumisel on v. subklavia, osalevad ülajäseme (v. axillaris), rinna- ja õlavöötme veenid (uv. perforates, uu. thoracoacromiales) ja kael (ja. jugularis externa, v. jugularis anterior). Kaks viimast veeni moodustuvad kaelas ja tähistavad suuri pagasiruume.\n1. Väline kaenaveen, v. jugularis externa, leiliruum, ühinevad kuklakujulisest ja tagumisest kõrvaveenist välise kuulmiskanali all. Läheb alla m. sternocleidomastoideus, ristudes seda keskelt eestpoolt tagant ja jõuab kaela külgkolmnurgas asuva supraklavikulaarse lohuni, kus see voolab subklaviaalsesse veeni. Anastomoosid sisemise kaenaveeni harudega.\n2. Eesmine kaelaveen, v. jugularis anterior, aururuum, moodustub hüoidluu kohal lõua naha ja lihaste veenidest. Seejärel läheb see kaela külgedel naha alla ja voolab subklaviaalsesse veeni või välisse kaenaveeni. Parem ja vasak eesmine kaelaveen on omavahel ühendatud arcus venosus juguli kaudu, mis paikneb rinnaku kaela sälgu kohal kaela suprasternalises interposiaalses ruumis.\nOlles löödud I serva m ette. scalenus anterior sternoklavikulaarse ristmiku lähedal, subklavia veen ühendub sisemise kaenaveeniga, moodustades brachiocephalic veeni, v. brachiocephalica, paaritatud suur anum.\nÕla-pea veenid (inimese anatoomia)\nÕla-pea veenid, v. brachiocephalicae dextra et sinistra, on seotud ülemise õõnesveeni moodustumisega (vt joonis 169). Õlapeaveenid on paaritatud suured 15–17 mm läbimõõduga pagasiruumid, mis moodustuvad v. jugularis interna ja v. subklavia vastava külje sternoklavikulaarse liigese taga. Parempoolne õlg-peaveen on 2-3 cm pikk, kulgeb peaaegu vertikaalselt sternoklavikulaarse liigese taga, vasak on 2 korda paremast pikem, ristub aordikaare suurte harude, vasaku vaguse ja phrenic närvide ees. I ribi rinnaku külge kinnitamise taga on vasak veen ühendatud sarnase parempoolse veeniga, moodustades ülemise õõnesveeni. Väiksemad veenid voolavad õlg-pea veenidesse:\n1. Kilpnäärme alumine veen, v. thyreoidea inferior, algab kilpnäärme põimikust ja võtab verd kilpnäärmest, kõrist, hingetorust, neelu alakõhust ja söögitorust.\n2. madalaim kilpnäärme veen, v. ainus türeoidea ima asub kaela keskosas, suubub sageli v-sse. brachiocephalica sinistra või parema ja vasaku õlg-pea veeni liitumiskohas.\n3. Mediastiinumi organite veenid: harknääre, keskseinandi koe ja lümfisõlmed, bronhid, hingetoru ja söögitoru - kõik voolavad iseseisvate pagasiruumidena parema ja vasaku õlg-pea veeni alaossa.\n4. selgroolüli veen, v. vertebralis, leiliruum, algab suboksipitaalpõimikust ja seljaaju veenide põimikust. Asub koos selgrooarteriga. Tulles välja VI kaelalüli põikprotsessi avausest, voolab see õlg-pea veeni algsesse ossa.\n5. Sügav emakakaela veen, v. cervicalis profunda, aurusaun, kaasneb samanimelise arteriga, voolab õlavarre-peaveeni algosasse, mõnikord selgroolüli veeni.\n6. Rindkere sisemised veenid, v. thoracicae internae, paaris, algavad kõhuõõne ülemiste epigastriliste veenide ja muskulofreeniliste veenide ristmikust. Rinna sisemise arteriga kaasnevad topeltkärud, anastomoseeruvad roietevahelised veenid. Parem veen voolab mõnikord ülemisse õõnesveeni.\n7. Kõrgeim roietevaheline veen, v. intercostalis suprema, aururuum, kogub verd 2-3 ülemisest roietevahelisest lihasest.\nPaardumatud ja poolpaardumatud veenid (inimese anatoomia)\nPaardumata veen, v. asygos, algab kõhuõõnes alates vv. lumbales dextrae ja nende anastomoosid, mis moodustavad nimmelüli I tasemel tõusva nimmeveeni. Paardumata veen tungib diafragma parema mediaalse ja vahepealse jala vahel oleva ava kaudu rinnaõõnde. Rindkereõõnes asub paarimata veen rindkere selgroolülide kehade paremal küljel. Sellest vasakul asuvad rindkere lümfikanal ja rindkere aord. Veen on ees kaetud söögitoruga. Paardumata veen, mis tõuseb tagumises mediastiinumis, IV-V rindkere selgroolülide tasemel, asub parempoolse kopsu juure taga, seejärel paindub tagant ja ülevalt parempoolse bronhi ümber, voolates perikardi perforatsiooni kohas ülemisse õõnesveeni..\nPoolpaarimata veen, v. hemiazygos, mis on asügose veeni suurim lisajõgi. Poolpaarimata veen moodustub vasakust tõusvast nimme-, veeni-, v. lumbalis ascendens sinistra, kõhuõõnes anastoomeerub see veen koos nimme veenidega. Rinnaõõnes läbib poolpaarimata veen diafragmas oleva ava vasaku mediaalse ja vahepealse jala vahel. XI-VII vasakpoolsed roietevahelised veenid, vv, voolavad poolpaarimata veeni. intercostales posteriores sinistrae; täiendav asygos veen, v. hemiazygos accessoria, moodustunud roietevahelistest veenidest VI-III; söögitoru veenid, v. söögitorud, mediastiinumi veenid, v. mediastinales; tagumised roietevahelised veenid on anastomooside abil ühendatud selgroolülide veenipõimikutega. Lisaks voolab asügoosveeni järgmine: 1) IV-XI parempoolsed tagumised roietevahelised veenid, v. intercostales posteriores dextrae; 2) subkostaalne veen, v. subcostalis; 3) bronhiveenid, v. bronhioolid; 4) ülemised phrenic veenid, v. phrenicae superiores; 5) parem ülemine roietevaheline veen, v. intercostalis superior dextra; samuti anastomoosid, mis ühendavad esi- ja tagumist roietevahelisi veene seljaaju veenipõimikutega; 6) söögitoru veenid, v. söögitoru; 7) mediastiinumi veenid, v. mediastinales; 8) perikardi veenid, v. pericardiacae.\nÜlemine õõnesveen (inimese anatoomia)\nÜlemine õõnesveen, v. cava superior, üksik, pikkusega 5-6 cm, läbimõõduga 20-23 mm, paiknedes vertikaalselt. Paremal küljel külgneb see parema mediastiinumi pleuraga ja vasakul - tõusva aordiga, ees on see kaetud harknäärmega. II ribi tasemel läbistab see perikardi ja III ribi tasemel suubub parempoolsesse aatriumisse. Intraperikardiaalne osa külgneb parempoolse kopsu juure esiosaga. Ülemises õõnesveenis enne perikardi läbimist on v. südamepauna ja eesmise mediastiiniumi asigod ja väikesed veenid.\nAlumine õõnesveenisüsteem (inimese anatoomia)\nAlumine - õõnesveen, v. cava inferior, kogub verd alajäsemetest, pagasiruumist, kõhuõõne ja maksa paaritatud organitest.\nAlajäseme veenid (inimese anatoomia)\nAlajäseme veenid jagunevad pindmisteks ja sügavateks.\nPindmised veenid asuvad nahaaluses koes ja ühinevad jala ja sääre väikestest veenidest, mis moodustavad selja- ja plantaarvõrgustiku. Suurimad on suured ja väikesed varjatud veenid..\n1. Väike varjatud soon, v. saphena parva, pärineb jala külgpinnalt. Säärel asub see triitsepsi lihase kõõluse külgsuunas ja asub siis sääre tagumisel pinnal keskjoonel. Fascia läbistavas popliteaalses lohus on see jagatud kaheks haruks, mis ühendavad popliteaalveeni ja reie süvaveeni haruga.\n2. Suur varjatud soon, v. saphena magna, mis on moodustatud mediaalse pahkluu ja jala selja piirkonnas, kulgeb mööda sääre ja põlveliigese keskmist pinda. Ristib reie piki anteromediaalset pinda, voolates fossa ovalis piirkonnas reieluumi. Suure varjatud veeni suhu voolavad eesmise kõhu seina saphenoossed veenid, kubeme- ja niudepiirkonnad. Säärel on väikeste ja suurte varjatud veenide vahel anastomoosid.\nReie sügavad veenid kordavad arterite hargnemist. Sääreosas on topeltveenid. Kõik alajäseme veenid ühinevad reieveeni, v. femoralis, mis kulgeb kubemesonga taga lacuna vasorum medialis reieluuarterisse. Kubemesideme kohal, juba kõhuõõnes, läheb see veenidesse t ja z a, v. iliaca externa.\nVäline niudeluum, v. iliaca externa, mis asub esmalt välise niudearteri mediaalis ja seejärel selle taga. Alumine epigastriline veen suubub välimisse niudeveeni, v. epigastrica alumine ja niude ümbritsev süvaveen, v. circumflexa ilium profunda. Need veenid koguvad verd kõhu esiosast ja vaagna sisepinnast.\nSisemine niudeluum, v. iliaca interna, moodustub samanimelistest veenidest, mis kaasnevad vaagna parietaalse ja sisemise arteriga. Eripäraks on see, et emaka, tupe, pärasoole, põie ja eesnäärme ümber asuvas väikeses vaagnas on organivälised venoossed põimikud. Pärasoole alumised ja keskmised veenid, v. rectales inferiores et vahendavad, pärinevad nendest põimikutest ja voolavad sisemisse niudeveeni ning ülemise pärasoole veeni, v. rectalis superior, - madalamasse mesenteriaalsesse veeni (portaalveenisüsteem). Pärasooles on ka hästi arenenud submukoosne venoosne põimik, kus veenid võivad hõlpsasti laieneda, moodustades hemorroidid.\nAlumine õõnesveen, v. alumine kaava, mis on moodustatud tavaliste niudeveenide sulandumisest IV-V nimmelülide tasemel aordist paremal. Aktsepteerib ka parietaalseid ja sisemisi harusid.\nAlumise õõnesveeni parietaalsed lisajõed on järgmised.\n1. Sakraalveeni keskmine, v. sacralis media, pärineb venoossest sakraalpõimikust.\n2. Nimmepiirkonna veenid, v. paaritud lumbalid algavad külgmise kõhu seina lihastes. Neisse voolavad tagumised lihaselised ja seljaoksad. Nad moodustavad diafragma lähedal v. lumbales ascendens ja allpool anastomoseeruvad v-ga. iliommbalis, mis voolab ühisesse niudeveeni. Nimmepiirkonna veenid ühenduvad selgroolüli venoosse põimikuga.\n3. Seljaaju veenid jagunevad tavapäraselt selgroolülide venoosse välise ja sisemise põimikuks. Ülal (lülisamba emakakaela osa) anastoomiseeruvad nad ülemise õõnesveenisüsteemi venoossete siinuste ja harudega, allpool - alumise õõnesveeni parietaalsete harudega ja sisemise niudeveeniga. Vere väljavool põimikust toimub v. lumbales, intercostales posteriores et vertebrales.\nAlumise õõnesveeni sisemised harud koosnevad kahest rühmast. Esimesse rühma kuuluvad veenid, mis voolavad otse alumisse õõnesveeni. Teise rühma veenid ühinevad üheks pagasiruumi - portaalveen, mis jaguneb taas maksasagarate kapillaarideks, mis on maksaveenide lisajõed; need veenid voolavad alumisse õõnesveeni.\nEsimene harude rühm. 1. Munandiveen (munasari), v. munandid (v. ovarica), leiliruum kogub sugunäärmetest verd, moodustades spermatosoidis (naistel lig. suspensorium ovarii'is) plexus plexus, plexus pampiniformis. Munandi parem veen (munasari) voolab otse alumisse õõnesveeni, vasak vasakusse neeruveeni.\n2. Neeruveen, v. renalis, leiliruum, tuleb neeruarteri ees asuvast küngast välja. Vasak neeruveen läbib kõhu aordi, 15-20 mm pikem kui parem. Neerukapsli veenid voolavad neeruveeni. Viimane anastomoseerib nimme- ja kusejuha veenidega.\n3. Neerupealiste veen, v. suprarenalis, leiliruum, lai (3-4 mm); parem voolab alumisse õõnesveeni, vasak vasakusse neeru.\n4. Maksaveenid, v. hepaticae, maksa tagumises servas oleva sälgu kaudu läbipääsu kohas voolab 3-4 pagasiruumi alumisse õõnesveeni..\nPortaalveenisüsteem (inimese anatoomia)\nPortaalveen, v. porta, kogub vere kõhuõõne paarimata elunditest (mao, peensool ja jämesool, kõhunääre ja põrn) ning läheb maksa, kus hargnen parempoolsesse ja vasakpoolsesse harusse, seejärel lobar-, segmentaalsed, interlobulaarsed veenid. Neist pärinevad sinusoidid (kapillaarid), mis lobula keskel sulavad keskveenidesse. Lobulite tsentraalsed veenid on maksaveenide varud. Portaalveeni moodustavad järgmised veenid (joonis 173).\nJoonis: 173. Portaalveeni moodustumise skeem. 1 - v. mesenterica superior; 2 - kõht üles kallutatud; 3 - suurema täidisekasti päritolukoht; 4 - v. gastrica sinistra; 5 - põrn; 6 - pankrease saba; 7 - v. lienalis; 8 - v. mesenterica madalam; 9 - laskuv jämesool; 10 - pärasool; 11, 12, 13 - s. pärasooled madalamad, media et superior; 14 - iileum; 15 - tõusev jämesool; 16 - kõhunäärme pea; 17 - v. koolikakeskkond; 18 - v. portae; 19 - sapipõie veen; 20 - sapipõis; 21 - kaksteistsõrmiksoole algus; 22 - maks (volditud); 23 - v. gastroepiploica dextra; 24 - v. gastrica dextra\n1. Ülemine mesenteriaalne veen, v. mesenterica superior, üksik, kogub verd peensoolest (vj. jejunales et ilei), vermiformilisest pimesoolest ja pimesoolest (vv. iliocolicae), tõusvas jämesooles (v. colica dextra), põiki jämesoolest (v. colica media), kõhunäärmest näärmed ja kaksteistsõrmiksool (vv. pancreaticoduodenales). Peensoole mesenteria juures asub ülemine mesenteriaalne veen samanimelisest arterist paremal.\n2. põrna veen, v. lienalis, üksik, eemaldab vere põrnast, põhjast, kehast ja mao (v. gastroepiploica dextra, vv. gastricae breves) ja kõhunäärme (v. pancreaticae) suurema kõveruse. Põrnaveen ühendub kõhunäärme pea ja kaksteistsõrmiksoole ülemise horisontaalse osa taga ülemise mesenteriaalveeniga.\n3. Alumine mesenteriaalne, veen, v. mesenterica inferior, kogub verd laskuvast jämesoolest (v. colica sinistra), sigmoidist (vv. sigmoideae) ja pärasoole ülemisest osast (v. rectalis superior). Alumine mesenteriaalne veen ühendub kõhunäärme keskosas asuva põrna veeniga või voolab ülemiste mesenteriaalsete ja põrna veenide ristmikku.\n4. Otseselt ühendatud portaalveeniga: tsüstiline veen, v. tsüstika, nabaveenid, v. paraumbilicales asuvad lig. teres hepatis, vasak ja parem maoveen, v. gastricae sinistra et dextra, väravaeelne veen, v. prepylorica.\nPortaalveen moodustumiskohast (kõhunäärme pea taga) kuni maksaväravani on 6-8 cm pikk, läbimõõduga 15-20 mm, asub lig. hepato duo tähistab seda, kus ductus choledochus läheb sellest paremale ning a ette ja vasakule. hepatica propria. Maksa väravas jaguneb portaalveen kaheks suureks haruks, mis omakorda hargnevad 8 segmentaalseks veeniks. Segmendiveenid jagunevad interlobulaarseteks, mis moodustavad lobulate sinusoidid. Lõppkokkuvõttes läbib kogu veri lobulite kapillaare, millest moodustuvad taas suured oksad - maksaveenid, v. hepaticae, voolab alumisse õõnesveeni. Seega läbib kõhuõõne siseorganitest pärinev venoosne veri enne alumisse veeni sisenemist maksa.\nAnastomoosid portaali, ülemise ja alumise õõnesveeni harude vahel (inimese anatoomia)\nPortaalveeni harude anastomoosid ülemise ja alumise õõnesveeni harudega - port-caval anastomoosid, anastomoses portacavales, tagavad vere ülemineku portaalveenist ülemisse ja alumisse õõnesveeni maksa kahjustatud verevoolu korral. Portokavalseid anastomoose on neli (joonis 174).\nJoonis: 174. Anastomoosid ülemise ja alumise õõnesveeni vahel ning portaalveeniga. 1 - v. subklavia; 2 - v. brachiocephalica dextra; 3 - rindkere sein; 4 - v. thoracoepigastrica; 5 - v. thoracica interna; 6 - v. asygos; 7 - v. söögitoru; 8 - v. intercostales posteriores; 9 - v. portae; 10 - jooksmine v. umbilicalis; 11, 14 - s. paraumbilikaalid; 12 - naba; 13 - jääkkanal; v. umbilicalis; 15 - v. lumbalis; 16 - v. lum-balis ascendens; 17 - kõhusein; 18 - v. epigastrica sisustus; 19 - v. iliaca communis; 20 - v. epigastrica superficialis; 21 - s. kordab meediat ja alamat; 22 - v. iliaca externa; 23 - v. iliaca interna; 24 - plexus rectalis; 25 - v. rectalis superior; 26 - v. cava halvem; 27 - v. mesenterica madalam; 28 - v. mesenterica superior; 29 - v. porta; 30, 31 - söögitoru veenid; 32, 33 - v. hemiazygos accessoria; 34 - v. cava superior; 35 - v. brachiocephalica sinistra; 36 - v. hememiazygos; 37 - v. gastrica sinistra\n1. Portaalveeni veri suunatakse tagasiulatuvalt mao veenidesse, mis anastomoseerivad söögitoru veenidega. Söögitoru veenid voolavad v. asigod ja v. hemiazygos (ülemise õõnesveeni lisajõed).\n2. Veeniväravatest voolab veri tagasi v. mesenterica inferior ja seejärel v. rectalis superior, mis anastomoseerub rektaalses seinas vv-ga. rectales media et inferior, mis on niude sisemise veeni harud. Sellest liigub veri ühisesse niude- ja alumisse õõnesveeni.\n3. Portaalveeni veri satub vv. paraumbilicales, mis ühendavad v. thoracica interna ja v. thoracoepigastrica - ülemise õõnesveeniga ja anastomooside kaudu vv-ga. paraumbilicales, v. epigastricae inferiores ja v. epigastricae superficiales - alumise õõnesveeniga.\n4. Neerukapsli anastomoosi veenid ühelt poolt põrna- ja alumiste mesenteriaalsete veenidega ning teiselt poolt neeruveenid, moodustades seega tagakõhu seinale portokavalilised anastomoosid..\nAnastomoosid ülemise ja alumise õõnesveeni harude vahel - cava-caval anastomoosid, anastomoses cavacavales, on välja töötatud igal inimesel. Need toimivad eriti hästi, kui alumise või ülemise õõnesveeni kaudu on verevool takistatud. On olemas järgmised anastomoosid.\n1. Kõhu eesmise seina (v. Thoracoepigastricae, v. Epigastricae superiores) veenid ülemisest õõnesveenist nabarõngas anastomose vv. epigastricae inferieres, v. epigastricae superficiales alumisest õõnesveenisüsteemist.\n2. Pagasiruumi tagaseinal on selgroolülide venoossete põimikute tõttu ülemise ja alumise õõnesveeni vahel anastomoosid. Need emakakaela lülisamba põimikud ühenduvad pea ja kaela veenidega, mis on ülemise õõnesveenisüsteemi harud. Lülisamba alumises osas anastomiseerub selgroolüli koos nimme veenidega, mis on alumise õõnesveeni oksad.\n3. Pagasiruumi tagaseinal on nimmepiirkonna veenide (alumine õõnesveenisüsteem), asügoosi ja pool-asügoosveenide (ülemine õõnesveenisüsteem) vahel anastomoosid, mis on tingitud ülenevatest nimme- ja seljaaju veenipõimikutest..\nLoote vereringe (inimese anatoomia)\nLoote toitmine emakas toimub platsenta (lapse koht) arvelt, mis kasvab koos villidega emaka limaskestale (joonis 175). Nabaveen, mis sisaldab arteriaalset verd, lahkub platsentast. Veen kulgeb piki nabanööri ja läbi nabaava kõhu eesseinas kõhuõõnde. Kõhuõõnes jaguneb nabaveen kaheks haruks: üks läheb alumisse õõnesveeni ja teine portaalveeni. Portaalis ja alumises õõnesveenis segatakse arteriaalne veri kõigepealt venoosse verega, mis voolab läbi nende anumate. Segatud veri alumise õõnesveeni kaudu siseneb loote südame parempoolsesse aatriumi ja seejärel voolab märkimisväärne osa verest läbi foramen ovale'i vasakusse aatriumi. Sellele aitab kaasa vererõhu erinevus, kuna kopsuveenide kaudu satub vasakusse aatriumi väga vähe verd ja rõhk on madalam kui paremas aatriumis. Parema aatriumi alumise ja ülemise õõnesveeni veri peaaegu ei segune. Südame struktuuri iseärasuste tõttu suunatakse alumise õõnesveeni veri, kui see on arterialiseerunud, läbi foramen ovale'i vasakusse aatriumisse ja väiksem osa parema aatriumi verest (peamiselt ülemise õõnesveeni verest) parema atrioventrikulaarse forameni kaudu parempoolsesse vatsakesse.\nParempoolsest vatsakesest väljutatakse verd truncus pulmonalisesse, kus selle hargnemise kohas on parem ja vasak aa. aordikaare all on pulmonales ductus arteriosus, ductus arteriosus, mille kaudu osa truncus pulmonalis'est pärinevast venoossest verest satub aordi. Ductus arteriosus suubub aordi laskuvasse ossa selle koha all, kus suured anumad aordikaarest peani väljuvad. See loob tingimused närvisüsteemi rikkamaks hapnikuvarustuseks, kuna aordikaarde siseneva vasaku vatsakese veri on arteritesem kui arterioosjuha liitumiskoha all oleva aordi veri..\nSegatud veri jaotub aordi kaudu anumate kaudu, mis tarnivad elunditele verd. Sisemisest niudearterist vaagnaelunditesse suunduvate harude hulgast pärineb nabaarteri (leiliruumi) a. umbilicalis.\nKõhu eesmisel seinal asuvad nabaarterid põie külgedel ja koonduvad selle tipus. Nabaava kaudu tungivad nad nabanööri ja jõuavad platsenta. Platsentas moodustavad arterid villi kapillaare.\nPlatsentas ema ja loote vere segunemist ei toimu. Platsenta villid on sukeldatud emaka limaskesta lüngadesse, mille kaudu ema veri ringleb. Gaasid, toitained ja mürgised ained, hormoonid ja vesi tungivad difusiooni teel ema verest loote verre ja vastupidi.\nPärast sündi, kui platsenta vereringe katkeb, lülitatakse sisse intensiivsemalt väike (kopsu) ring. Sel hetkel on kopsukoe ja kopsuvereringe anumad intensiivseks gaasivahetuseks hästi ette valmistatud. Ductus arteriosuse valendik sulgub intima kasvu tõttu järk-järgult. Seda aitab kaasa kanali seina lihaskonna kokkutõmbumine. 6-8 kuu pärast muutub ductus arteriosus sidemeks.\nVereringe väikese ringi täieliku kaasamise hetkest alates toimub vere parempoolsesse ja vasakpoolsesse kodasse voolamisel tasakaal. Ovaalne avaklapp jääb seisma ja ava ummistub 6-8 kuu jooksul. On leitud, et 20-25% -l täiskasvanutest ei ole vahesein täielikult kasvanud. Väikesed augud ei põhjusta märgatavaid funktsionaalseid kahjustusi.\nKui vastsündinul on nabaväädi ligeeritud, täheldatakse 3-5 nädala pärast nabaveeni ja arterite involutsiooni. Nabaveen, mis kulgeb nabanöörist maksa hilni, muutub maksa ümmarguseks ja venoosseks sidemeks, mis ulatub maksast kuni alumise õõnesveeni. Nendes sidemetes on vähenenud veeni osaline läbitavus. Nabaarterid on samuti osaliselt hävitatud. Täiskasvanu puhul jääb läbitavus ainult nende esialgsesse ossa ja proksimaalne osa muutub sidemete ligiks. nabakeskkond.\nÜlemise jäseme veenid jagunevad sügavaks ja pindmiseks.\nPindmised ehk nahaalused veenid, mis on üksteisega anastomoseerunud, moodustavad laia silmusega võrgu, millest rohkem on kohati isoleeritud. suured pagasiruumid. Need pagasiruumid on järgmised:\n1. V. cephalica, külgne saphenoosne veen, algab käe tagakülje radiaalsest osast, küünarvarre radiaalne külg ulatub küünarnukini, anastoomides siin v-ga. basiilika, kulgeb mööda sulcus bicipitalis lateralis, torkab seejärel sidekesta ja voolab v. axillaris.\n2. V. basilica, käe sapheniaalne keskmine veen, algab käe tagakülje ulnarpoolsest küljest, läheb küünarvarre esipinna mediaalsesse ossa mööda m. flexor carpi ulnaris küünarnuki painutusse, anastoomiseerudes siin v-ga. cephalica läbi v. intermedia cubiti; asetub seejärel sulcus bicipitalis medialisse, läbistab poolelt õlalt fastsia ja voolab v-sse. brachialis.\n3. V. intermedia cubiti, küünarliigese vaheveen, on kaldu paiknev anastomoos, mis ühendab küünarnuki piirkonnas v. basiilika ja v. cephalica. Tavaliselt voolab see v. intermedia antebrachii, mis kannab verd käe ja käsivarre peopesapoolsest küljest.\nV. intermedia cubiti on väga praktilise tähtsusega, kuna see on koht ravimite ainete intravenoosseks infusiooniks, vereülekandeks ja laboratoorseks uurimiseks..\nSügavad veenid käivad sama nimega arterites, tavaliselt kaks. Seega on kaks v. brachiales, ulnares, radiales, interosseae.\nMõlemad v. brachiales m alumisel serval. pectoralis major, ühinevad koos ja moodustavad aksillaarveeni, v. axillaris, mis asub meditsiinis ja ees kaenla samanimelise arteri ees, kattes selle osaliselt. Rangluu alt läbi minnes jätkub see edasi kujul v. subklavia.\nIn v. axillaris, välja arvatud ülaltoodud v. cephalica, suubub v. thoracoacromialis (vastab samanimelisele arterile), v. thoracica lateralis (kuhu suubub sageli kõhuseina suur pagasiruumi v. thoracoepigastrica), v. subscapularis, v. circumflexae humeri.\nInimese ülajäseme veeni anatoomia - teave:\nMis on ülemise äärmuse veenid\nMilliste arstide poole peaksin pöörduma ülajäseme veenide uurimiseks\nMillised haigused on seotud ülajäseme veenidega\nMilliseid katseid ja diagnostikat tuleb teha ülajäseme veenides\nÜlemise jäseme veenid -\nPindmised ehk nahaalused veenid, mis on üksteisega anastomoseerunud, moodustavad laia silmusega võrgu, millest rohkem on kohati isoleeritud. suured pagasiruumid.\nNeed pagasiruumid on järgmised:\nV. cephalica, külgne saphenoosne veen, algab käe tagumise osa radiaalsest osast, küünarvarre radiaalne külg ulatub küünarnukini, anastoomides siin v-ga. basiilika, kulgeb mööda sulcus bicipitalis lateralis, torkab seejärel sidekesta ja voolab v. axillaris.\nKäte mediaalne saphenoosne veen V. basilica algab käe tagakülje ulnarpoolsest küljest, läheb küünarvarre esipinna mediaalsesse ossa mööda m. flexor carpi ulnaris küünarnuki painutusse, anastoomiseerudes siin v-ga. cephalica läbi v. intermedia cubiti; asetub seejärel sulcus bicipitalis medialisse, läbistab poolelt õlalt fastsia ja voolab v-sse. brachialis.\nV. intermedia cubiti, küünarliigese vaheveen, on kaldu asetsev anastomoos, mis ühendub küünarnuki piirkonnas v vahel. basiilika ja v. cephalica. Tavaliselt voolab see v. intermedia antebrachii, mis kannab verd käe ja käsivarre peopesapoolsest küljest. V. intermedia cubiti on väga praktilise tähtsusega, kuna see on koht ravimite ainete intravenoosseks infusiooniks, vereülekandeks ja laboratoorseks uurimiseks..\nSügavad veenid käivad sama nimega arterites, tavaliselt kaks. Seega on kaks v. brachiales, ulnares, radiales, interosseae. Mõlemad v. brachiales m alumisel serval. pectoralis major, ühinevad koos ja moodustavad aksillaarveeni, v. axillaris, mis asub meditsiinis ja ees kaenla samanimelise arteri ees, kattes selle osaliselt. Rangluu alt läbi minnes jätkub see edasi kujul v. subklavia. In v. axillaris, välja arvatud ülaltoodud v. cephalica, voolab v. thoracoacromialis (vastab samanimelisele arterile), v. thoracica lateralis (kuhu suubub sageli kõhuseina suur pagasiruumi v. thoracoepigastrica), v. subscapularis, v. circumflexae humeri.\nÜLJÄSEME VINDADE DOPPLEROGRAAFILINE UURIMINE\nTsentraalne veenikateeter võib põhjustada ülajäseme süvaveeni trombi (DVT). Ülemiste jäsemete veenide ultraheli skaneerimise, kompressiooni ja Doppleri ultraheliuuringu režiimis on ohutu ja usaldusväärne meetod süvaveenitromboosi diagnoosimiseks.\nUltraheli diagnostika on mitteinvasiivne ja usaldusväärne meetod ülajäseme venoosse süsteemi (VC) uurimiseks, eriti arvestades võimalust kinnitada või välistada trombi olemasolu iseloomulike sümptomitega patsientidel. VC ultraheli kasutatakse tavaliselt süvaveenitromboosi (DVT) tuvastamiseks.\nÜlemise jäseme süvaveeni tromb (DVT) on tavaliselt seotud riskifaktoritega, näiteks intensiivravi, keemiaravi, dialüüsi või parenteraalse toitmise jaoks sisestatud keskveenikateetriga. Onkoloogiliste haigustega patsientidel, kellel on tekkinud vere hüperkoaguleeritavuse staadium, on samuti kõrge DVT risk. Kuid rohkem kui 20% patsientidest esineb DVT spontaanselt ilma nähtava põhjuseta (vt 1. selgitus).\nDVT riski suurendavad tegurid\nÜlemiste jäsemete liigne treenimine, arenguhäired, mis põhjustavad veenide kokkusurumist\nOmandatud trombofiilia, sealhulgas rasedus, suukaudsete rasestumisvastaste vahendite kasutamine ja vähk\nDVT diagnoosi täpseks välistamiseks nõuab ultraheli diagnostika teadmisi veenide standardsest anatoomiast, korralikust B-režiimi skaneerimisest ja Doppleri skaneerimise tehnikast ning võimest tõlgendada verevoolu normaalset ja patoloogilist spektrit..\nÜLJÄSEME VIINTE ANATOOMIA\nVC venoosne süsteem koosneb sügavatest ja pindmistest veenidest. Distaalselt sügavad veenid on kahekordistunud ja kaasnevad vastavate arteritega: ulnaarne ja radiaalne. Proksimaalsemalt jätkub venoosne süsteem õlavarre-, aksillaar-, subklavia- ja brachiocephalic veenide kujul. Lähimad veenid ei ole enamasti kahekordistunud, välja arvatud aksillaarne veen, kus ristlõikes võib täheldada kahekordistumise tsooni (vt joonis 1).\nJoonis: 1. Parema õlavarre veeni pikilõige (RT BRACH V). Pange tähele kahekordistunud veeni märkimisväärset pikkust aksillaartsooni lähedal asuvas piirkonnas (nool).\nVC pindmist veenisüsteemi esindavad kaks peamist pagasiruumi: külgne sapfenoosne veen (vena cefalica), mis kulgeb mööda käsivarre radiaalset külge, ja mediaalne sapfenoosne veen (vena basilica), mis kulgeb piki ulnaripinda (vt joonis 2). Need veenid anastomiseeritakse küünarnuki piirkonnas, kasutades küünarliigese vahepealset veeni (V. intermediacubiti). Mediaalne sapenoosne veen kulgeb küünarvarre sisepinnal, piki m. Flexor carpi ulnaris, käest kaenla alla, kus see voolab aksillaarsesse veeni. Mediaalse sapenoosse veeni eripära on see, et õla alumise ja keskmise kolmandiku piiril tungib see nahaalusest asendist õla sügavasse fastsiasse. Külgne sapenoosne veen pärineb käe välispinnalt, jätkub mööda küünarvarre ja õla välispinda, bicepsi külgmise külje tasemel, ja voolab õlgade ülemisse kolmandikku õlavarre veeni. Teised õla ja rindkere piirkonna venoossed kanalid voolavad aksillaarveeni. Pärast esimese ribi läbimist jätkub aksillaarne veen subklaviaalse veeni kujul. Subklavia veen ühendub sisemise kaenaveeniga, moodustades brachiocephalic veeni. Parem ja vasak brachiocephalic veen ühinevad, moodustades ülemise õõnesveeni, mis seejärel suubub paremasse aatriumisse (vt joonis 3).\nJoonis: 2. Ülemise jäseme pindmiste veenide anatoomia.\nJoonis: 3. Ülemise õlavöötme veenide anatoomia. Parema aatriumi lähedase asukoha tõttu on nendes veenides vaja pidevalt jälgida verevoolu südame faasilisust..\nOluline omadus, mis eristab sügavaid veene pindmistest, on see, et esimesed kulgevad paralleelselt vastavate arteritega (vt joonised 4A, B). Pindmised veenid läbivad arteriaalsest süsteemist sõltumatult.\nJoonis: 4. (A) Vasaku õlavarre arteri ja veeni pikilõige. Asjaolu, et arter ja veen jooksevad koos, näitab nende kuulumist süvaveenisüsteemi. (B) käsivarre keskosa pikilõige. Teise patsiendi õlgarter, millel on kaks külgnevat veeni. Veenide kahekordistamine põhjustab tromboosi diagnoosimisel raskusi. Ühe kokkusurutud veeni tuvastamine arteri lähedal võib varjata trombi olemasolu teises veenis.\nPerforatsiooniga veenid kulgevad käsivarre ja õlavarre pindmiste ja süvaveenide süsteemide vahel, moodustades tromboosi olemasolul olulised kõrvalteed. Tromboosi puudumisel ei saa neid liiga väikese suuruse tõttu tavaliselt näha, kuid nende veenide läbimõõt võib suureneda, kui nad on seotud vere juhtimisega blokeeritud anumast (vt joonis 5).\nJoonis: 5. Selles õlavarre veenis, mis on osaliselt blokeeritud trombi (noolega), on nähtav perifeerse kateetri (PC) riba. Laienenud perforeeruv veen (sinine) ühendub õlavarre veeniga, taastades verevoolu kahjustatud piirkonda (punane).\nVC veenide eripära on ventiilide olemasolu nende valendikus. Perifeerselt liikudes on märgatav, et esimese klapi asukoht muutub üsna sageli, kuid see asub tavaliselt õlavarre proksimaalses veenis. Klapitangid peaksid olema õhukesed ja liikuma sõltuvalt verevoolu suunast. Ventiili klapid peaksid olema suhteliselt ehhogeensed (vt joonis 6).\nJoonis: 6. Normaalsed klapid veenides. Pöörake tähelepanu õhukestele ventiilidele, mis on verevoolu selles faasis avatud asendis. Pange tähele ventiilist väljaspool asuvat kajatut ruumi ilma trombita (nooled).\nVT-veenide ultraheliuuring DVT olemasolu suhtes põhineb sarnastel põhimõtetel, mida kasutatakse alajäsemete venoossel uurimisel: skaneerimine, kompressioon ja Doppler.\nUuring viiakse tavaliselt läbi patsiendi horisontaalses asendis ja käe neutraalses anatoomilises asendis. Aksillaarveeni nägemiseks peab käsi olema osaliselt küljele sirutatud. Kui käsi on täielikult röövitud, võib aksillaarveen rangluu ja esimese ribi vahelt läbi kukkuda.\nUuringu läbiviimiseks kasutatakse lineaarset sondi. Muunduri sagedus vahemikus 7 kuni 12 MHz on uurimise alustamiseks normaalne, kuna see tagab piisava läbitungimissügavuse, eriti suurte ja paistes käte jaoks. Kõrgsagedusmuundurit saab kasutada pindmiste veenide või õhukeste käte korral. Oluline on jälgida, et Doppler oleks kohandatud veenidele omase aeglasema verevoolu kiiruse järgi..\nVaskulaarse kokkusurumise standardprotseduuri kasutatakse kogu käsivarres ja kaelas, pindmiste ja sügavate veenide korral (vt joonis 7). Subklavia ja tsentraalsete veenide puhul ei saa seda meetodit siiski kasutada, arvestades nende anatoomilist asukohta.\nJoonis: 7. Ülajäseme anumate ristlõige kaenla all. Käe aksillaarne ja mediaalne saphenoosne veen (V) on vasakpoolsel pildil selgelt nähtav. Paremal on pärast kokkusurumist näha ainult arter (A). Veenid surutakse kokku, kuni luumen täielikult kaob, kõrvaldades trombi olemasolu tõhusalt.\nVerehüübe võib otseselt näha veeni luumenis. See näeb välja nagu ehhogeenne konglomeraat, mis on fikseeritud vaskulaarseina külge. Anduri kerge rõhk viib normaalveeni valendiku kokkusurumiseni, mida ei toimu, kui selles on tromb. Kompressioon peaks olema kerge, sest värsked verehüübed on pehmed ja želee moodi. Tugev rõhk võib põhjustada sellise kokkusurumise, mis näitab valesti anuma läbitavust. Kokkusurumine peaks toimuma põiksektsioonis, sest kui seda teostada pikisuunalises osas, võib ummistunud veen kaduda skaneerimistasandist kaugemale mineku, mitte kokkusurumise tõttu. Ristlõike skaneerimise teine põhjus on võime paarisveenid täpsemalt tuvastada.\nColor Doppler on tõhus täiendav meetod veenide läbitavuse kinnitamiseks. Kogu veeni lai valendik peaks olema täielikult värvikoodiga (vt joonis 8). Värvilise Doppleri skaneerimise käigus registreeritakse suurtes tsentraalveenides füsioloogilised kõikumised verevoolu suunas. Parema aatriumi kokkutõmbumise tõttu järgneb a-laine tagasi venoosse voodisse, põhjustades verevoolu ajutise vastupidise tüübi. Kui külmutamisraam näitab vastupidise a-laine läbimise lühikest hetke, ei tohiks seda faili arhiveerida.\nJoonis: 8. Jugulaarveeni pikilõige. Selle veeni õõnsus on värviga täielikult visandatud, välja arvatud verehüübe olemasolu.\nVärvisignaali suurendamiseks aeglase verevooluga veenides või kitsenenud valendikuga veenides võite paluda patsiendil teostada Valsalva tehnikat. Sügav sissehingamine suurendab intratorakaalset rõhku, mis piirab venoosse vere tagasitulekut südamesse, põhjustades südame väljundvõimsuse vähenemist, mis viib venoosse vere ajutise stagnatsioonini perifeerias..\nSeejärel palutakse patsiendil välja hingata ja sulgeda käsi rusikasse. Kompressiooni rakendatakse ka käsivarre anumatele. Kokkusurumine peab olema kiire ja piisav, et verd läbi veenide suruda. Selle tulemusena toimub täiendav vere tagasitulek veenisüsteemi, mis viib vastuvõetud Doppleri signaali suurenemiseni. Doppleri uuringu läbiviimisel suurtes veenides võib tekkida pseudonüüm - efekt, kui seadme värviskaala on seatud kiirusvahemikule, mis ei vasta uuritavate veenide verevoolu kiirusele.\nSee viib Doppleri värvimuutuse soovimatute alade ilmnemiseni (vt joonis 9). Seadet reguleerides suurema voolukiirusega anumas verevoolu registreerimiseks võib avastada, et piki seina aeglast laminaarset verevoolu ei visualiseerita (vt joonis 10). Sellist pilti saab valesti tõlgendada; peate olema ettevaatlik, et mitte segi ajada seda artefakti seina külge kinnitatud hüübiga.\nJoonis: 9. Brahhiaalveeni pikipilt Doppleri värviskaalaga, mis on reguleeritud kiirusskaala madalamale vahemikule kui veenis. Pange tähele, et laeva keskel on värvimuutus, see on tingitud aliasing-efektist, mida ei tohiks segi ajada verevoolu suuna muutumisega.\nJoonis: 10. Brachiaalveeni värviline Doppleri pilt, mille värviskaala on reguleeritud kiirusskaala kõrgemale vahemikule. Pange tähele, et värviga tähistatakse ainult keskmist segmenti, mille verevool on suur ja mis läbib anuma keskosa. Seinte äärne ala EI ole visandatud (nooled), see on artefakt, mida ei tohiks segi ajada seinte lähedal asuva trombiga.\nVerevooluprofiil spektraalses Doppleri režiimis võib olla ülajäsemete veenide uurimisel suure diagnostilise väärtusega. Tulenevalt asjaolust, et VC veenid on südamelähedased, on verevoolu väljendunud faasilisuse registreerimine ASVD kuju kõveraga normaalne. Verevoolu väljendunud faasilisuse olemasolu veenab meid, et Doppleri vaatluspunkti ja parema aatriumi vahelise kanali läbitavus on rahuldav. Selle puudumine näitab vastupidi trombi olemasolu tsentraalsetes veenides, mida samal ajal ei pruugi anatoomiliste tunnuste (selle visualiseerimist takistavate kopsu- ja luustruktuuride olemasolu) tõttu visualiseerida..\nJoonis: 11. Kaelaveeni kontroll spektraalse doppleri abil. Kõver vastab südametsüklile, eriti aktiivsusele paremas aatriumis. Kodade kokkutõmbumise ajal ilmub lühike vastupidine verevool - laine A, millele järgneb kiire antegrade vool tühja parempoolse aatriumi. Parema aatriumi täitumisel verevool aeglustub, registreeritakse S laine. Seejärel avaneb trikuspidaalklapp ja antegrade verevool täidab suure kiirusega parema vatsakese, mis on tähistatud D-lainega. Siis verevoolu kiirus väheneb, kuni vatsake on täielikult täidetud: D-laine. Selle kõvera visualiseerimine tagab kanali läbipääsu vaatluspunkti ja parema aatriumi vahel..\nÜLEMJÄSEMETE JA KOLLANEHTE VÄNADE Tromboos\nDVT uurimiseks kasutatavad põhimõtted alajäsemetes kehtivad sarnaselt ülajäseme ja kaela veenidele. Ebapiisav valendiku vähenemine käe ja kaela veenide kokkusurumisel ja / või värvi- või energiavoolu puudumine Doppler on tromboosi diagnostilised kriteeriumid (vt joonis 12). Suuremaid proksimaalseid veene, näiteks aksillaarseid ja subklaviaalseid veene, ei saa nende asukoha tõttu kokku suruda; seetõttu sõltub nende anumate tromboosi diagnoosimine hoolikast Doppleri uuringust. Tromboosi kaudsete sümptomite hulgas võib välja tuua veeni seina võnkumise kaotuse, mis on seotud hingamise ja südame löögisageduse faasidega, mis näitab veenide proksimaalset oklusiooni; sellised sümptomid on olulised, kui kahtlustatakse tsentraalveeni (brachiocephalic või superior vena cava) tromboosi võimalikku diagnoosimist. Hingamisega seotud faasilisust ja südame löögisageduse sagedust saab muuta, paludes patsiendil sügavalt sisse hingata, hinge kinni hoida või teostada Valsalva tehnikat. Antegrade verevoolu laine puudumine pärast aegumist Valsalva manustamise ajal näitab trombi olemasolu keskveenis. Tromboosi taseme kindlaksmääramine aitab võrrelda verevoolu vastasküljel.\nJoonis: 12. Laevade ristlõige vasaku kaenla lähedal. Aksillaarveeni kujutisel, mis ei olnud kokkusurutud, on näha ehhogeensed koosseisud. Kokkusurumise (nool) ajal ei saa seinad trombi poolt ummistumise tõttu läheneda. Kuid hoolimata asjaolust, et tegemist on suhteliselt värske trombiga, läbib see osalise kokkusurumise.\nSÜGAVA VENOOSSE TROMBOOSI DIAGNOSTIKA\nTavalise veeni valendik on kajatu ja Doppleri värvilisel pildil tuleks see täielikult üle värvida, eriti kui verevool suureneb. Tromb visualiseeritakse liikumatu ehhogeense materjalina anuma valendikus (vt joonis 13). Doppleri värv näitab verevoolu puudumist kahjustatud piirkonnas (vt joonis 14). Hoolimata asjaolust, et äsja moodustunud tromb on suhteliselt hüpoehootiline, suureneb ego arengu ajal ehhogeensus. Lisaks iseloomustab värsket trombi veeni paisumine, mis muutub normiga võrreldes ümaramaks . GE LOGIQ E9 sobib suurepäraselt diagnostikaks.\nJoonis: 13. Parema käe sapenoosse mediaalveeni pilt. Pange tähele suhteliselt laienenud luumenit, mis on täidetud ehhogeense trombiga (nooled).\nVärske tromb ei kleepu vaskulaarsele seinale tihedalt kinni, mistõttu Doppleri värviline pilt näitab verevoolu trombi perifeerias (vt joonis 14). Vanem tromb muutub ehhogeensemaks, kinnitub tihedalt veresoonte seinale, muutub korrastatumaks ja kiulisemaks, mille tagajärjel muutub veen suhteliselt väikeseks ehhogeenseks struktuuriks, mida on raske tuvastada. On tavaline, et tromb levib ühele veeni seinale, mis viib Doppleri värvilise kaardistamise ajal laeva valendiku asümmeetrilise värviga täitumise ilmnemiseni. Kroonilise tromboosiga patsientidel võib uus tromb kattuda eelmisega ja anuma valendikus näete erineva ehhogeensusega massi (vt joonis 15)..\nJoonis: 14. (A) Suhteliselt värske hüpoehootiline tromb subklavia veeni valendikus. Verevool on siiski nähtav trombi ja anuma seina (nool) vahel. Parim viis selle sümptomi tuvastamiseks on väljahingamine, Valsvalva testi ajal või vaskulaarseina kokkusurumine. (B) Trombi serva määratletakse kui subklavia veeni (nool) valendiku täitmisdefekt. Pange tähele ka seda, kuidas värvilise Doppleri pildil on trombi ümbrus värviga täidetud.\nJoonis: 15. Selles veenis on tromb (lokkis traks). Pange tähele segatud kajastruktuuri, mis on seotud värske verehüüvete kihistumisega eelmisele.\nTavaliselt on anuma veri kajatu. Üksikud punased verelibled (E) on ultrahelilaine kajastamiseks liiga väikesed. Teatud tingimustel võib E siiski üksteise külge jääda. Selliseid E rühmi nimetatakse “erütrotsüütide müntideks” (vt joonis 16). Selleni viivad põhjused hõlmavad infektsioone, hulgimüeloomi, diabeeti, vähki ja rasedust. "Erütrotsüütide mündikolonn" muutub üsna suureks takistuseks ja peegeldab ultrahelilaineid, mille tagajärjel jälgime ultraheliuuringu käigus kaja-positiivsete kandmiste olemasolu anuma valendikus. Selliseid kandeid täheldatakse sagedamini aeglase verevooluga piirkondades, eriti anuma klapiklappide taga olevas õõnes (vt joonis 17). Kui anuma kokkusurumisel klapi piirkonnas täheldame selle konglomeraadi kerget nihet, võime väita „mündikolonnide moodustumise“ kohta. Kui ehhogeenset materjali pärast kokkusurumist ei nihutata, diagnoositakse trombi moodustumise varajane staadium (vt joonis 18).\nJoonis: 16. Punaste vereliblede mikrograaf. Pöörake tähelepanu mitmele ritoctiva rühmale, mis ühendatuna muutuvad kuju poolest päästerõngastega. Rühmitatuna võivad need peegeldada ultrahelilaineid, võimaldades visualiseerida mittetrombeeritud verd (suurendus 30 korda).\nJoonis: 17. Ventiilipulgad veenis. Pange tähele, et sügavama akna taga on ehhogeenne materjal (nool). Kompressiooniga oli sellest lihtne lahti saada. See sümptom näitab "erütrotsüütide kolonni" moodustumist aeglase verevoolu tsoonis.\nJoonis: 18. Klapisulgurid veenis. Pange tähele, et ehhogeenset materjali (nooli) leidub nii sügava akna taga kui ka väljaspool. Kompressiooni abil ei õnnestunud sellest lahti saada. See on värske verehüüv, mis hakkab moodustuma ventiilivoldiku taha ja levib mööda anuma seina.\nSPEKTRIDOPPLERIGA AVASTATUD SÜMPTOMID\nSpontaanne verevool ja hingamisteede kõikumised\nJoonis: 19. Laienenud veeni spektraalne Doppleri pilt näitab Valsalva testi ajal hinge kinnipidamise ajal suhteliselt väikest verevoolu. Kuid aegumisel on antegrade voolu kerge tõus, mis näitab tsentraalse veeni tromboosi. Pange tähele ka seda, et südametsükliga pole sünkroniseerimist..\nNormaalne venoosne verevool on aeglane. Doppleri pildil kuvamise kvaliteeti saab parandada, kasutades uurimiskohast distaalset kokkusurumist (vt joonis 20). Tavalises veenisüsteemis toimub pärast kokkusurumist verevoolu kiiruse kiire tõus ja langus, samas kui trombi olemasolul ei reageerita kokkusurumisele vähe või üldse mitte (vt joonis 21). Kompressioon peaks olema mõõdukas, kuna on oht värskete habraste verehüüvete tõrjumiseks, mis võib põhjustada kopsuembooliat. Kuid selle esinemise oht on väike ja selliste juhtumite kohta on vähe teateid..\nJoonis: 20. Normaalse muutmata õlavarre veeni pikilõige. Spektriline Doppleri pilt näitab suhteliselt laminaarset verevoolu. Kuid ebaoluline kokkusurumine põhjustab kiiruse järsu kasvu, mis viib aliaseeriva efekti ilmnemiseni, mis näitab vaskulaarseina normaalset seisundit. Ülemise jäseme veene iseloomustab aeglane verevool. Verevoolu kiirendamiseks peab patsient käsivarsi harjutama, pigistades rätiku uuesti rusikasse. See harjutus suurendab ainevahetust, parandades seeläbi vereringet..\nJoonis: 21. Spektriline Doppleri pilt parempoolsest klaviatuurveenist, brachiocephalic veeni lähedal asuvas piirkonnas. Vaatamata veeniõõne piisavale täitmisele verega, täheldame hingamise faasidest asünkroonselt vähenenud laminaarset voolu (ühefaasiline). Kompressioon (august) näitab vere liikumise kerget kiirenemist, mis võimaldab kinnitada trombi olemasolu veenis.\nKui peamised veenid on blokeeritud, võib kõrvalveenides näha verd. Esialgsel etapil laienevad täiendavad anumad endiselt, kuid märgatav on suurenenud kiirus ja verevool. Mõne nädala pärast suurenevad kaassoonte läbimõõt ja need kuvatakse Doppleri värvilise uuringu ajal ekraanil (vt joonis 5). Sellepärast näitab nende välimus kroonilise tromboosi esinemist..\nKõrvalveenid võivad ise toimida trombi leviku juhina pindmistelt sügavatele süsteemidele (vt joonis 22). See omadus on oluline tromboflebiidi diagnoosimisel. Sügav tromboflebiit annab halvema prognoosi ja nõuab sageli invasiivseid ravimeetodeid.\nJoonis: 22. (A) Ehhogeenset trombi nähakse tagatise veenis (nooled). Kui see voolab sügavasse veeni, suureneb tromb (C), blokeerides suurema veeni valendiku. (B) Pikisuunaline lõik näitab põhiveeni, mis on täidetud ehhogeense trombiga (nooled allapoole). Proksimaalses tsoonis on märgatav selle süvenemine ja trombi levik aksillaarveeni (nool ülespoole). See on õhuke palpeeritav anum, mille kliiniline diagnoos on pindmine tromboflebiit. Asjaolu, et nakatunud tromb on sattunud süvaveenisüsteemi, muudab ravi keeruliseks.\nKroonilised muutused pärast DVT-d\nTerved klapid liiguvad verevooluga õrnalt (vt joonis 6). Kui ventiilivoldikud on jäigad või fikseeritud, viitab see tavaliselt DVT tüsistustele..\nTavalise veeni seinad on siledad ja õhukesed. Vaskulaarse läbitavuse taastumise tõttu pärast DVT-d muutuvad seinad ebaühtlaseks, paksenevad ja neil on suurenenud ehhogeensus. Mõnikord võib tekkida vaskulaarseina lupjumine.\nTromboosil, mis tekib venoosse kateetriga ravimise tulemusena, on teatud omadused. Verehüüv võib levida piki kateetrit või kinnitada selle tipu külge (vt joonis 23). Kui kateeter on ankurdatud parempoolse aatriumi lähedusse, näiteks ülemise õõnesveeni või brachiocephalic veeni sisse, võib tekkida ja levida verehüüve, mis takistab venoosset voolu. Kui tromb lokaliseeritakse tsentraalsetes veenides, on selle visualiseerimine B-režiimi abil võimatu, seetõttu on vajalik Doppleri kasutamine. Ülemise õlavöötme suurtes veenides (subklaviaalsed ja kaelaveenid) kogu pikkuses jälgime spektraalsete Doppleri uuringute käigus ASVD kõverat. Kui pagasiruumi ülemise osa (subklavia ja kaelalüli) suured keskveenid on laiad, peaks nende veresoonte ja parema aatriumi vaheline verevarre edastama ASVD kõverat.\nKuid kui Doppler peegeldab veeni aeglast verevoolu ja täheldatakse ka retrograadset verevoolu, näitab see tsentraalse trombi olemasolu (vt joonis 24). Kui neid sümptomeid leitakse nii parempoolses kui ka vasakpoolses subklavia ja jugulaarveenis, on obstruktsiooni tase õõnesveen. Kuid kui sellised muutused avastatakse ainult ühel küljel, on tromboosi asukoht brachiocephalic veeni tasemel..\nJoonis: 23. Vasakus subklavia veenis (nool) on nähtav kateeter. Laeva valendikus on kateetri otsaga ühendatud ehhogeenne trombi tromb (C)..\nJoonis: 24. Parema subklavia veeni värviline ja spektraalne Doppleri kujutis. Verevoolu jälgitakse keskel, kuid spektraalpildis on see suhteliselt aeglane ega vasta südame faasidele. See sümptom näitab trombi olemasolu keskveenis parema brachiocephalic või vena cava tasemel.\nBaarslag ja tema kolleegid võrdlesid ülemise jäseme DVT diagnoosimisel ultraheli Dopplerit ja venograafiat ning leidsid 82% tundlikkuse ja 82% spetsiifilisuse. Need uuringud näitasid, et 63% -l tromboosiga diagnoositud patsientidest diagnoositi ka pahaloomulised haigused ja 14% põhjustas siseruumides asuva keskkateetri kasutuselevõtt.\nKliiniliselt olulise kopsuemboolia risk koos ülemise jäseme DVT-ga on suhteliselt madal võrreldes alajäseme DVT-ga, kuid selliste juhtumite esinemissagedus on pidevalt erinev. Mustafa ja tema kolleegid leidsid, et 65 ülemise jäseme veenitromboosiga patsiendil ei ilmnenud kopsuemboolia sümptomeid.\nBernardi ja tema kolleegid leidsid, et DVT-C-d saab diagnoosida umbes 10% veenitromboosi juhtudest. Hoolimata asjaolust, et riskifaktorid on selgelt määratletud, ei selgitatud 20% -l patsientidest DVT esinemist. Bernardi ja tema kolleegid teatasid, et peaaegu kolmandikul DVT diagnoosiga patsientidest võib tekkida kopsuemboolia, rõhutades, et DVT-d ei tohiks pidada haruldaseks ja kahjutuks manifestatsiooniks.\nSeevastu Kommareddy ja tema kolleegid on kindlaks teinud, et DVT diagnoositakse ainult umbes 1–4% kõigist DVT juhtudest. Kuid need teadlased märkisid, et arusaamatu või korduv DVT peaks tingima hüübimishäirete või varjatud pahaloomulise haiguse püsiva otsimise..\nLevy ja tema kolleegid teatasid, et varem tuvastatud DVT-ga seotud kopsuemboolia levimus on suhteliselt väike (umbes 1%). Antikoagulantravi on parem DVT ilmingute raviks, kuid see ei vähenda kopsuemboolia riski. Arvestades, et DVT diagnoosiga patsiendid tunnevad end tavaliselt väga halvasti, tuleks suurt tähelepanu pöörata sellega seotud antikoagulantravi riskile..\nKuid Hingorani ja tema kolleegid on jälginud suurt DVT diagnoosiga patsientide rühma, leides, et nende üldine suremus ulatub 30% -ni. Kuid ainult 5% sellest rühmast arenes kopsuemboolia. Enamiku patsientide surma põhjustasid kaasnevad haigused, mis mõjutasid suremust rohkem kui kopsuemboolia. Sellepärast võib DVT-C suurt suremust seostada varjatud tunnustega iga patsiendi haiguse progresseerumises, ilma et see oleks otsene tagajärg DVT-le..\nUltraheliuuring on ohutu ja usaldusväärne meetod DVT võimaliku diagnoosi kindlakstegemiseks sobivate sümptomitega patsientidel. Vähihaige, kellel on paistes käsi ja pidev intravenoosne kateeter, on selle uuringu jaoks ideaalne kandidaat. Nendel patsientidel tuleb siiski täpselt kindlaks määrata võimaliku kopsuemboolia oht..\nKui füüsiline seisund halveneb ja kahtlustatakse kardiovaskulaarset puudulikkust, võite kohe minna haiglasse ja kogeda tohutut südameravimite arsenali ja samal ajal võivad individuaalsed füüsilised parameetrid paraneda, kuid mitte üldine seisund.


🟢 FORCERA OÜ (14552358) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nFORCERA OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nFORCERA OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liige D. R. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat. FORCERA OÜ valdkond on ajutise tööjõu rent. Samas valdkonnas (EMTAK 78201) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 783 tükki, kes annavad tööd kokku 7993-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ...\nFORCERA OÜ on asutatud 2 aastat tagasi.\nEsmakande kpv. 27.08.18\nJuriidiline aadress Harjumaa, Tallinn linn, Järveotsa tee 47-88, 13520\nLogi sisse Juhatuse liige info@unistusteaed.ee\nAjutise tööjõu rent (78201)


1.veebruaril 2021 jõustusid äriseadustiku muudatused, millega pandi teatud tingimustel pankrotiavalduse esitamise kohustus ja sellega kaasnev vastutus ka nõukogu liikmetele ja osanikele.\nNimetatud muudatused on osa üldisest pankrotiõiguse nn minireformist, mille eesmärgiks on muuta pankrotimenetlus efektiivsemaks ja tulemuslikumaks. Põhilised muudatused tehti pankrotiseadusesse, kuid muudeti ka teisi seaduseid, sh äriseadustikku.\nPankrotiavalduse esitamise kohustus oli varasemalt üksnes juhatusel\nVarem lasus pankrotiavalduse esitamise kohustus üksnes äriühingu juhatusel. See võis aga kaasa tuua olukorra, kus pankrotiavalduse esitamise kohustust ja vastutust kellelgi otseselt ei olnudki, kui juhatuse liige oli nt tagasi astunud või kui tema volitused olid lõppenud. See omakorda aga vähendas võlausaldajate nõuete täitmise võimalikku määra, kuna pankrotiavalduse esitamisega viivitamine võis süvendada äriühingu maksejõuetust. Võlausaldajal oleks sellisel juhul teoreetiliselt võimalik nõuda pankrotiavalduse esitamise kohustust kandvalt isikult viivitusest tuleneva kahju hüvitamist.\nVarasem regulatsioon ei võimaldanud pankrotiavalduse esitamise kohustust ka teistele organitele (nõukogule, osanikele) üle anda, kuna tegemist oli juhatuse pädevusse kuuluva spetsiifilise kohustusega.\nUus regulatsioon laiendab pankrotiavalduse esitamise kohustust\nOlukorra lahendamiseks on osaühingute puhul uue regulatsiooniga ette nähtud, et kui osaühingul puuduvad juhatuse liikmed, lasub pankrotiavalduse esitamise kohustus:\nnõukogu liikmel, välja arvatud juhul, kui ta tõendab, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma püsivast maksejõuetusest; või\nnõukogu puudumisel osanikel juhul, kui osanik teadis või pidi teadma püsivast maksejõuetusest.\nSeega peab nõukogu liige ise tõendama, et ta ei teadnud ega pidanudki teadma püsivast maksejõuetusest, ehk et ta on olnud hoolas ning osaniku puhul peab võlausaldaja tõendama, et osanik teadis või pidi teadma püsivast maksejõuetusest, ehk et osanik on olnud hooletu.\nSellise tõendamiskoormise erinevuse põhjuseks on asjaolu, et nõukogu liikme ja osaniku seotud äriühingu juhtimisega on erinev. Nõukogu liige on reeglina äriühingu tegevuse ja olukorraga tihedamalt seotud kui osanik, kes võib olla ka passiivne.\nVastutuse esmaseks eelduseks on juhatuse puudumine\nTasub aga üle korrata, et esimene eeldus nõukogu liikme ja osaniku kohustuse ning sellega kaasneva vastutuse tekkimiseks on juhatuse puudumine. Kui äriühingul on juhatus olemas, siis nõukogu liikme ja osaniku vastutuse küsimust ei teki.\nKuna nõukogu liikmete ja osanike pädevuses on juhatuse valimine, siis saavad nad ka ise kontrollida ja tagada, et äriühingul oleks pidevalt juhatus olemas, ja seeläbi oma vastutuse välistada.\nEelkirjeldatud pankrotiavalduse esitamise kohustuse laiendamine kehtib nii osaühingute, aktsiaseltside kui ka sihtasutuste ja tulundusühistute puhul. Usaldusühingute ja täisühingute puhul seda kohustust ei ole, kuna vähemalt üks osanikest vastutab ühingu kohustuste eest nii või teisiti kogu oma varaga ja nendel ühingutel puudub ka juhatus.


Perekond: Magnoliophyta - Klass: Equisetopsida - Järjekord: Liliales - Perekond: Melanthiaceae\nSelle uudishimuliku taime lõpuks nägemiseks ja pildistamiseks on kulunud palju aega - kasutan sõna „vaata”, kuna me pole seda kunagi leidnud, ja olen tänulik, et seda meile niiske metsamaa (selle klassikalise elupaiga) nurgas juhiti. ) Gait Barrowsi riiklikus looduskaitsealal Lancashire'is. Gait Barrowsil on suur paekivisillutis ja see on teine tegur, mis määrab Herb Paris kasvukoha - talle meeldivad lubjarikkad aluspinnad.\nSpetsiifiline epiteet quadrifolia tähendab „nelja lehe olemasolu“, kuid aeg-ajalt, nagu Põhja-Itaalias nähtud allpool toodud näites, näete viieliste lehtedena taimi. (Sõber nõuab nende Pariisi quinquifolia nimetamist !)\nHerb Paris on väga lokaliseeritud, kuid on Lõuna-ja Kesk-Suurbritannias üsna laialt levinud, tõenäoliselt kaabutab see Šotimaale. Iirimaal seda ei esine.\nSelle taime nimes „paris” pole geograafiaga midagi pistmist - see tuleneb ladinakeelsest sõnast „par”, mis tähendab võrdset ja viitab lihtsalt lehtede sümmeetriale. Lill on sama uudishimulik kui ülejäänud taim - tal on rohekaskollased kroonlehed ja tupplehed, mille keskel on tume, läikiv munasari ja kollased tolmukad. See õitseb mais ja juunis.\nHerb Paris'i esinemine on iidsete metsamaade hea näitaja, kuid enamiku metsamaa pimedas ja rohelises aluses on sellest väga lihtne mööda vaadata.\nJustkui sageli, kui olete leidnud midagi, see ilmub pidevalt ja me pildistasime Herb Paris'i metsas Sloveenias Triglavi rahvuspargis 2011. aastal.\nSellel lehel näidatud taimi pildistati juuni keskel Gait Barrowsi riiklikul looduskaitsealal ja juuli alguses Põhja-Itaalias.


GRILLIMISE VARIKATUS AMARILLO 224X154 CM, HALL HIND | kaup24.ee\nGrillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall\nGrillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall hind\nGrillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall Internetist\nGrillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall tagasiside\nSäästke: € 14748\nToote kirjeldus: Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall\nMõõtmed: laius - 224 cm, sügavus - 154 cm, kõrgus - 225 cm.\nKonstruktsioon on valmistatud terasest ja katus - 180 g / m2 polüestermaterjalist, kaetud PVC-ga, tulekindel.\nRaam on valmistatud terasest torudest - 40x40 mm, 20x30 mm ja 18x18 mm.\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall praktiline valik.\nSoovitame osta koos Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall\nÜldine informatsioon tootest: Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall\nKauba ID: 1493060\nSoovitame osta koos: Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall\nTagasiside tootele: Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall\nKüsimused ja vastused toote kohta: Grillimise varikatus Amarillo 224x154 cm, hall\n€ 20747 *


Rebased ja inimesed | Kodutee\n← Õunane õunakook\nTagurpidi kõrvitsakook ja muud rõõmud →\nPosted on 11. nov. 2010 by ingridvooglaid\n2 thoughts on “Rebased ja inimesed”\n12. nov. 2010, 10:21\t | Vasta\nAitäh!:) Eks mõnes kohas ja mõnikord ja mõnedel inimestel on rohkem, mida karta, ja mujal vähem. Kui ma kuulen, mis jälle kellelgi linnas juhtunud on või mis kõik võiks potentsiaalselt juhtuda, siis mõtlen hoopis, et kuidas inimesed julgevad linnas elada. Ikka väga vapper peab olema:) Vahepeal otsisin linnas ka korterit aga tegelikult teadsin, et kusagil linnakorteris üksi elada oleks minu jaoks ikka hoopis midagi muud kui maal talu hoida ja seal oleks palju rohkem karta. Maal on nii, et kui seinad on ümber, küttepuud olemas, lähitaludest saab mõnedki peamised toiduained ja on kellegagi suhelda ka, siis polegi eriti midagi karta.\n11. nov. 2010, 20:59\t | Vasta\nMulle väga meeldis lause, mida osaliselt tsiteerin: "…siis ta leidis, et ikka on vaja alati karta". Nii mõnusalt eestlaslik! 🙂 Mul on vanaisa ka selline, kes koguaeg mõtleb: "Aga äkki…".Jaksu Sulle, Ingrid!


Hotellid orientiiri Amboula rand lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri Amboula rand läheduses\nAmboula rand hotellid – Tsilivi\nAmboula rand – rohkem teavet\nKus on Amboula rand?\nLähim asula – Tsilivi. Selles rannaäärses paigas on peamiseks turismimagnetiks rannad. Kes soovivad lähiümbrusega põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Tsilivi rand ja Alykanase rand.\nAmboula rand ja lähikond. Kus ööbida?\nMeie valikust leiad 106 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie reisisõprade hulgas populaarsemad on järgnevad:\n• 5 tärni kuurorthotell • tasuta hommikueine • tasuta parkimisabi • basseiniäärsed tasuta päikesevarjud • suured toad\n• 3 tärni majutuskoht • tasuta parkimine • restoran • 3 välibasseini\n• 3 tärni villa • tasuta wifi toas • terrass\nAmboula rand ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\nAmboula rand. Transpordiühendused


Eesti toodang Hannoveri messil\nSelle nädala lõpus algaval maailma suurimal tööstusmessil Hannoveris tutvustab teaduspaviljonis ja lääde-ida kontaktide paviljonis oma toodangut üle kümne Eesti ettevõtte.\nTeaduspaviljoni 35ruutmeetrises boksis on väljas Eesti ettevõtete uudistoodang, mis baseerub kõrgtehnoloogilistel ideedel, rääkis Eesti teaduste akadeemia asepresident, küberneetikainstituudi peateadur Boris Tamm. «Kuna läksime näitusele Eesti teaduse nime all, sai majandusministeerium ettevõtmist rahaliselt toetada,» lisas Tamm.\nEesti ekspositsiooni vastutava korraldaja, ASi Eesti Näitused arengudirektori Siimu Loogma andmeil ulatus riigi toetus üle 400 000 krooni. «Riigi raha eest makstakse kinni stendipinna rent, stendi püstitus, eksponaatide transport ja reklaamtrükised,» loetles Loogma.\nHuvipakkuvamatest eksponaatidest nimetas Tamm TTÜ dotsendi Aleksei Tümanoka löökjahvatuse meetodil töötavat desintegraatorit ja mitmesuguseid lasereid.\nTartu teaduspargi assotsieerunud liikme, ASi Karl juhatuse esimehe Ants Kallikormi sõnul on neil väljas CO2 laser Petar. ASi Tartu Instrument juhatuse esimees Kaido Klaassen ja ASi Tarkon juhatuse esimees Toomas Noorem ütlesid, et tutvustavad messil oma firma allhankevõimalusi ja metalli töötlemise tehnoloogiat. ÄP