Kirjed kus märksõnaks on "paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed)" (21)\nkõik 1932 1934 1937 1938 1939\n"Taara" paat Saksamaale parandusele. Teatavasti purunes möödunud suvel harjutussõidul üks sp.-s. "Taara" uutest paatidest - üheistmeline kiirpaat. Kuna paadi parandamine, erilise konstruktsiooni ja materjali tõttu, kodumaal võimata oli, siis saadeti paat neil päevil autol Tallinna ja sealt laeval edasi. Parandamine ühes veokuludega läheb maksma umbes 400 kr. Paat saadetakse tagasi märtsikuus.\n629.125 + 796(06)Trt., Taara\nlodjad (ehitus, tootmine, remont) / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / parved (ehitamine, remont) / Taara (spordiselts Tartus) / Tartu Sõudeklubi Taara\nMootorpaadi ühendus linna ujulaga. Endiste aastate eeskujul tahab ka tänavu Reeder ja Koppa paadisadam ujulaga ühendust pidama hakata. Neil päevil valmis uus paadisild, mis tuuakse endisse kohta Kivisilla juurde. Ühendust peetakse ilusate ilmadega tööpäevadel kl. 13-20 ja pühapäevadel kl. 9 homm. alates. Külmade, vilude ja vihmaste ilmade puhul, kus ujula külastajaist pooltühi, ühendust ei peeta. Ühendus algab kõige lähemail päevil.\n613.76Tartu + 629.125Tartu\nkuurordid (suvituskohana, kohtadel, konkreetsed) / lodjad (ehitus, tootmine, remont) / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / parved (ehitamine, remont) / puhkekodud (kohtadel, konkreetsed) / supelrannad (kohtadel, konkreetsed) / suvitajad, puhkajad (üldiselt) / suvitamine / suvituskohad (kohtadel, konkreetsed) / talikuurordid (kohtadel) / ujulad (kohalikud, konkreetsed)\nPikasilla kaudu mootorpaate Peipsi kaluritele. Käesoleval suvel on Pärnust rohkesti mootorpaate enesele tellinud Peipsi kalurid. Enamik paate on 4-8-hobusejõulised, ja varustatud petrooleumimootoritega ja maksavad 700-1300 kr. Järjekordne saadetis, 4 paati, mis veoautoga Pikasillale toodi, läksid Võrtsjärve kaudu äsja jälle teele. Võrtsjärve lõunaosa kaluritest on ainsana käesoleval suvel enesele mootorpaadi soetanud Joh. Roosalu Pikasillast.\nPikasilla + Pärnu\n639.2Pikasilla + 629.125Pärnu\nkalakaitse / kalalaevad / kalandus (seadused, määrused) / kalandus (üldküsimused) / kalapüügiseadus / kalurid (üldküsimused) / lodjad (ehitus, tootmine, remont) / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / parved (ehitamine, remont)\nPeipsi rannas, kui suuremas kalurite piirkonnas, tuntakse suurt vajadust paadimeistrite järele. Praegu on Lohusuu-Praaga vahelise 60-70 km rannajoone kohta vaid üks hea ja tuntud paadimeister Omedas, kes aga ei suuda paatide tellimusi nii suurelt täita.\n629.125 + 639.2\nkalakaitse / kalalaevad / kalandus (üldküsimused) / kalandus (seadused, määrused) / kalapüügiseadus / kalurid (üldküsimused) / lodjad (ehitus, tootmine, remont) / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / parved (ehitamine, remont)\nRuhnulased said paatidest 42.000 krooni. ruhnu saare elanikele on andnud teenistust sõudepaatide valmistamine, mida transporteeriti peamiselt rootsi. Üldse viidi tänavu Stokholmi müügile 206 sõudepaati. nende järele oli nõudmine väga suur. Paatide eest maksti 100 -170 krooni tükist. Ka soomlased transporteerivad Stokholmi oma paate, kuid rootslased eelistavad siiski ruhnulaste omi. nagu kokkuvõttest nähtub, teenisid ruhnulased paatide valmistamisega üle 42.000 krooni. Paatide valmistamisest võttis osa kogu saare elanikkond. Saarel elavast 50 perekonnast oli 46 kogu talve tegevuses paatide valmistamisega, sest ruhnulaste senine tööala, talvine hülgepüük, annab järjest vähem teenimisvõimalusi.\nlodjad (ehitus, tootmine, remont) / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / parved (ehitamine, remont)\nVeesõidukite asetuskohad määrati kindlaks. Linnavalitsus on kindlaks määranud linna sadamates veesõidukite ja palgiparvede asetuskohad.\n352.3Tartu + 629.125Tartu\nlinnaomavalitsus (üldküsimused, kohtadel) / linnapea / linnaseadus / linnatöölised / linnateenijad / linnavalitsus (selle osakonnad, ametid) / linnavolikogu (kohtadel) / lodjad (ehitus, tootmine, remont) / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / parved (ehitamine, remont) / raad\nVeesõidukite järjekordne ülevaatus 26. ja 27. aprillil. ... Ülevaatust toimetab vastav komisjon. 26. aprillil toimub ülevaatus ülalpool Vabadussilda asuvate veesõidukite juures, kuna 27. aprillil on ülevaatus allpool Kivisilda, pärmivabriku juures. Ülevaatus algab mõlemal pool kell 9 hommikul. Ülevaatusel antakse kohe kohapeal paadi number ja sõidukõlbulikkuse tunnistus, mille eest tuleb maksta 1 kr.\nVõõpsu parv uue omaniku kätte. 22. märtsil jäätõukest põhja vajunud Võõpsu parv tõsteti üles ja liiklemine on uuesti alanud. Võru aj. maavalitsuse korraldusel renditi parv Võõpsus elutsevale Munsk'ile 5 a. rendiõigusega, kusjuures parverentnik on kohustatud ehitama uue ajakohasema parve 2 aasta rendi arvel. Ülejäänud 3 aasta eest tasub rentnik lepingus ette nähtud summa.\n656.6Võõpsu + 629.125\nauruparved / laevandus / laevasõiduamet / lodjad (ehitus, tootmine, remont) / mereasjanduse peavalitsus / merelaevandus / merendus / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / parveühendus / parved (ehitamine, remont) / praamiühendus / transport (siseveekogudel) / Võõpsu / veeteed (üldküsimused) / veetransport (üldküsimused) / veetransport (juhtivad asutused)\n200 paati Ruhnust Rootsi. Eeloleval kevadel tahavad Ruhnu saare elanikud saata Rootsi umbes 200 omavalmistatud sõudepaati. Praegu on saarel paatide valmistamine ainsaks peatööks, kuna ilmastikuoludest tingituna ei saada hülgeid küttida. Seni on Ruhnus valmistatud ümmarguselt 50 paati\n300 paati Ruhnust Rootsi. Niipea kui meri jääkattest vabaneb, algab Ruhnu saarelt sõudepaatide eksport Rootsi. Tänavu on näha ette eriti rohkel arvul paate Rootsi saatmiseks, nimelt kuni 300. Sõudepaatide valmistamiseks oli tänavu talvel eriti rohkelt aega kuna ilmastikuoludest tingituna ei saadud hülgepüüki Ruhnus üldse harrastada.\n382.4(E:485) + 382.6:66 + 629.125Ruhnu\nKoppa, K., temast\nTartu saab uusi mootorpaate. Paadisadama omanik K. Koppa omandas hiljuti Tallinnas paar tugevajõulist paadimootorit. Need mootorid asetatakse tuleval kevadel paatidele. Ühe mootoriga tahetakse varustada uut luksus-mootorpaati, mida ehitab A. Reeder ja S. Kopra paadisadam tulevaks kevadeks. Peale selle ehitatakse veel tugevajõuline veomootorpaat, mis varustatakse ka kajutiga, kus paadijuhtidel halva ilma puhul oleks leida varju.\n621.4 + 629.125 + 656.615\ndiiselmootorid / dokid / kaid / lodjad (ehitus, tootmine, remont) / mootoritehased (kohtadel, konkreetsed) / muulid / paadid (ehitamine, remont, kohtadel, konkreetsed) / paadimeistrid (kohtadel, konkreetsed) / paadimootorid / paadisadamad (kohtadel, konkreetsed) / parved (ehitamine, remont) / puusöegaasi mootorid / sõjasadamad / sadamad (ehitus, süvendamine, tegevus) / sadamaehitused / sisepõlemismootorid / soojusenergeetika / välismaa laevad (Eesti sadamates, kohtadel)\nKrõlov, Aleksander, temast\nPaadimeister valmistas 35 aastaga 573 paati. 16. mail pühitses Magerburgi paadimeister Aleksander Krõlov oma ametitegevuse 35 aasta juubelit. Haruldane on see, et juubilar on 35 aasta jooksul valmistanud rekordilise arvu paate. Arvatavasti ei leia Eestis ühtegi teist meest, kelle käed oleks sama palju paate valmistanud, nagu seda on teinud Aleksander Krõlov.\nPaadimeistri haruldane juubel. 40 aasta jooksul ehitas 700 laeva ja paati. Täna pühitseb N.-Jõesuu paadimeister Aleksander Krõlov oma haruldast juubelit. Ta on 40 aasta jooksul ehitanud ... 700 laeva ja paati, kusjuures viimase paadi ehitustööd viis lõpule jjuubeli eelpäevaks. Paadiehitamistööd tahab juubilar veel jätkata. Ta tahab veel ehitada 300 paati. Hariliku paadi valmistab ta 6 päeva jooksul. ... Kõik paadid on juubilar ehitanud abilisteta. ...\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 176118829


HONDA BF, 25HP\nKaardiplotterid, Sonarid (40)\nTEKIVARUSTUS JA ABIVAHENDID (410)\nKUMMIPAADID JA TARVIKUD (76)\nPAADI- JA JAHIVÄRVID (109)\nPURJETAMISRIIDED JA JALANÕUD (392)\nLÕPUMÜÜK / OUTLET (161)\nSÕUKRUVID Sõukruvid- Honda\n3M Aceco ActiveSol Adeco Admiral Aemme Colori Airhead Akzo Nobel Albin Pump Marine Altitude ANVI Aqua Storm Aquatone Atwood Autoterm Aztron Baltic Baltic Ropes Bardahl Barigo Batsystem Bel-Ray Bema Bestway Beuchat BIC Sport Casio Champion Chatham Chillbean CleanToGleam Cobra Marine Comet Marine Condor Coo-Var Crewsaver Danforth Daniamant Davis Instruments Dometic Dulkan Dursol Enecom Energizer Eval Exide ExNC Feldten Marine Fell Marine Fiamm Fladen Fladen Marine Flex Tred Flojet Franco Pace Fusion Garmin Gator Guards Gerber GFN Glomex Gulf Helly Hansen Hempel Honda Humminbird HYE Ibberson Icom Igloo Indel Webasto Marine InMare International Intex Jarvis Marine JDC Electronic Jenhal Jobe Johnson Jotun Kenko Lahnakoski Lalizas Le Tonkinois Lenco Marine Lewmar Life Cell Limit Liqui Moly Lowrance LVM Magellan Marco Marinepool Marinetech Maritim Marlow Minn Kota NASA Marine Nash Sports Nasiol Nauticalia Navionics Nawa Neraus Nexus Nordline Boats Nuova Rade O`Brien Oakley Oceanmax Oceansouth Optima Batteries Optimum Time Orca Osculati Osram Owatrol Pacific Aerials Peli Pentax Plastex Polyform Pretech Princeton Pro Marine Prop Guard Prorainer Quick Quicksilver Raymarine Regatta Ritchie Riviera Rockport Ron Marks Rule Schatz Sea-Club Seapower Seastar Solutions Secumar Sevylor Sierra Sika Silva Simrad Skipp Sonca Spinera StarBrite Steiner StingRay Superwinch Suunto Tactical Foodpack Teal & Mackrill Ltd. Teamac Tecnoseal Thetford Tonar Trem Ultraflex Unimer Urannus Valvoline VDO Veneziani Viadana Victron Energy Viking Vion Vitrifrigo Wallas-Marin Watski Wavewerx Waypoint Whale Wichard Wilks WOW YCM\nPeakategooria: Sõukruvid- Honda\nAlumiinium 6061 sulamist valmistatud sőukruvi, 10 hambaga puks. Honda tootekood: 58130-ZV7-860ZB; Mőődud: 10 x 8-1/4" ; Materjal: Alumiinium; Labade arv: 3; Ř: 10 ; Samm: 8-1/4".\nOtsi foorumist märksõnu: Sõukruvid- Honda\nHONDA BF, 30HP, 9-1 / 4 x 12"\nAlumiinium 6061 sulamist valmistatud sõukruvi, 10 hambaga puks. Honda tootekood: 58130-ZV7-000ZA; Mõõdud: 9-1/4 x 12" ; Materjal: Alumiinium; Labade arv: 3; Ø: 9 1/4 ; Samm: 12".\nHind: 87.93 €\nHONDA BF, 30HP, 9-1 / 2 x 9-7 / 8"\nAlumiinium 6061 sulamist valmistatud sõukruvi, 10 hambaga puks. Honda tootekood: 58130-ZV7-850ZA; Mõõdud: 9-3/4 x 9-7/8" ; Materjal: Alumiinium; Labade arv: 3; Ø: 9-3/4 ; Samm: 9-7/8".\nHÜDRO-STABILISAATORID, kuni 50 HP\nValmistatud mustast polüamiidist. Universaalse suurusega "tiivad", mis sobivaid enamusele päramootoritele vőimsusega kuni 50 HP. Neid on lihtne paigaldada ja stabilisaatorid tagavad paadile hea stabiilsuse ja suurema sőidukiiruse. Samuti väheneb mootori küttekulu 10-40 %\nHind: 18.04 €\nPÄRAMOOTORI KÄEPIDEME PIKENDUS, 80-110 cm\nPäramootori käepideme teleskoop-pikendus. Valmistatud kergmetallist ja käepide on kummeeritud. Sobib kõikidele päramootoritele. Pikkus: 80-110 cm.\nHind: 17.93 €\nSÕUKRUVI KAITSE, 10,5" (26,67 cm)\nSõukruvi kaitse Prop Guard (USA) on tehtud kergest kuid tugevast plastikust. Lisaks kaitsmisele reguleerib see vee liikumist ning parendab seeläbi juhitavust ja jõudlust. Kaitse sobib sõukruvile, mille maksimaalne diameeter on 10,5” (26,67 cm). Mootori võimsus: ca. 25 - 35 HP. Värvus: Oranž.\nHind: 257.00 €


Blood Journal | Table of Contents — February 04, 2016, 127 (5) Skip to main content\nFebruary 04, 2016; 127 (5)\nReissmann KR. Studies on the mechanism of erythropoietic stimulation in parabiotic rats during hypoxia. Blood. 1950;5(4):372-380.\nBo An and Barbara Brodsky\nHDL/ApoA-I: role in VWF-dependent thrombosis\nLong Zhou, Jennifer M. Hinerman, Michal Blaszczyk, Jeanette L. C. Miller, Deborah G. Conrady, Alexander D. Barrow, Dimitri Y. Chirgadze, Dominique Bihan, Richard W. Farndale, and Andrew B. Herr\nShiraazkhan Abdul, Frank W. G. Leebeek, Dingeman C. Rijken, and Shirley Uitte de Willige\nMichael Nagler, Lucas M. Bachmann, Hugo ten Cate, and Arina ten Cate-Hoek\nSeth E. Karol, Leonard A. Mattano Jr, Wenjian Yang, Kelly W. Maloney, Colton Smith, ChengCheng Liu, Laura B. Ramsey, Christian A. Fernandez, Tamara Y. Chang, Geoffrey Neale, Cheng Cheng, Elaine Mardis, Robert Fulton, Paul Scheet, F. Anthony San Lucas, Eric C. Larsen, Mignon L. Loh, Elizabeth A. Raetz, Stephen P. Hunger, Meenakshi Devidas, and Mary V. Relling\nOscar A. Marcos-Contreras, Shannon M. Smith, Dwight A. Bellinger, Robin A. Raymer, Elizabeth Merricks, Armida Faella, Giulia Pavani, Shangzhen Zhou, Timothy C. Nichols, Katherine A. High, and Paris Margaritis\nJulia Herglotz, Ludmilla Unrau, Friderike Hauschildt, Meike Fischer, Neele Kriebitzsch, Malik Alawi, Daniela Indenbirken, Michael Spohn, Ursula Müller, Marion Ziegler, Wolfgang Schuh, Hans-Martin Jäck, and Carol Stocking\nMarwan Kwok, Nicholas Davies, Angelo Agathanggelou, Edward Smith, Ceri Oldreive, Eva Petermann, Grant Stewart, Jeff Brown, Alan Lau, Guy Pratt, Helen Parry, Malcolm Taylor, Paul Moss, Peter Hillmen, and Tatjana Stankovic\nYasunobu Nagata, Kenji Kontani, Terukazu Enami, Keisuke Kataoka, Ryohei Ishii, Yasushi Totoki, Tatsuki R. Kataoka, Masahiro Hirata, Kazuhiro Aoki, Kazumi Nakano, Akira Kitanaka, Mamiko Sakata-Yanagimoto, Sachiko Egami, Yuichi Shiraishi, Kenichi Chiba, Hiroko Tanaka, Yusuke Shiozawa, Tetsuichi Yoshizato, Hiromichi Suzuki, Ayana Kon, Kenichi Yoshida, Yusuke Sato, Aiko Sato-Otsubo, Masashi Sanada, Wataru Munakata, Hiromi Nakamura, Natsuko Hama, Satoru Miyano, Osamu Nureki, Tatsuhiro Shibata, Hironori Haga, Kazuya Shimoda, Toshiaki Katada, Shigeru Chiba, Toshiki Watanabe, and Seishi Ogawa\nNitin K. Agarwal, Chae H. Kim, Kranthi Kunkalla, Hiroyasu Konno, Youley Tjendra, Deukwoo Kwon, Marzenna Blonska, Goldi A. Kozloski, Vincent T. Moy, Ramiro E. Verdun, Glen N. Barber, Izidore S. Lossos, and Francisco Vega\nSophia R. Balderman, Allison J. Li, Corey M. Hoffman, Benjamin J. Frisch, Alexandra N. Goodman, Mark W. LaMere, Mary A. Georger, Andrew G. Evans, Jane L. Liesveld, Michael W. Becker, and Laura M. Calvi\nBrian Estevez, Kyungho Kim, M. Keegan Delaney, Aleksandra Stojanovic-Terpo, Bo Shen, Changgeng Ruan, Jaehyung Cho, Zaverio M. Ruggeri, and Xiaoping Du\nDominic W. Chung, Junmei Chen, Minhua Ling, Xiaoyun Fu, Teri Blevins, Scott Parsons, Jennie Le, Jeff Harris, Thomas R. Martin, Barbara A. Konkle, Ying Zheng, and José A. López\nAna C. Alho, Haesook T. Kim, Marie J. Chammas, Carol G. Reynolds, Tiago R. Matos, Edouard Forcade, Jennifer Whangbo, Sarah Nikiforow, Corey S. Cutler, John Koreth, Vincent T. Ho, Philippe Armand, Joseph H. Antin, Edwin P. Alyea, Joao F. Lacerda, Robert J. Soiffer, and Jerome Ritz\nSenthil K. Vasan, Flaminia Chiesa, Klaus Rostgaard, Patrik K. E. Magnusson, Märit Halmin, Kaspar René Nielsen, Kjell Einar Titlestad, Henrik Hjalgrim, and Gustaf Edgren\nBack to top About the Cover Image\nPreviousNext Manage Table of Contents Alerts Search This Issue Search for this keyword Browse this issue\nANNIVERSARY EDITORIALBLOOD FLASHBACKINSIDE BLOOD COMMENTARIESPLENARY PAPERREVIEW ARTICLECLINICAL TRIALS AND OBSERVATIONSGENE THERAPYHEMATOPOIESIS AND STEM CELLSLYMPHOID NEOPLASIAMYELOID NEOPLASIAPLATELETS AND THROMBOPOIESISTHROMBOSIS AND HEMOSTASISTRANSPLANTATIONLETTERS TO BLOODBLOOD WORK About this issue Index by Author Cover Caption Editorial Board Front Matter TOC Back Matter Inside Blood Commentaries\nAdvertisement Advertisement Leading the way in experimental and clinical research in hematology American Society of Hematology


ISETÄITUV PÄÄSTEVEST- MARINEPOOL 180 N ISO, PRO-SENSOR, HARNESS\nMarinepool ISO Premium seeria automaatne päästevest, 180 N. Ajakirja German Yacht testivõitja. Polsterdatud fliisist kaelus (eemaldatav), ergonoomiline kuju, polüester materjalist kinnitusrihmad, mis tagavad pannalde paigalpüsivuse, jalgevaherihm, vastab ISO 12401 standardile ja on sobilik kasutamiseks kõikide kategooria veesõidukites. Kehakaalule 40 -120 kg.


Muroran – Vikipedii\nEläjiden lugu (2018-09-30) 84,278 ristitud\nPind 80,65 km²\nPämez' Takeši Aojama\nMuroran (japon.: 室蘭市 Muroran-si «Muroran-lidn») om lidn da meriport Japonijan pohjoižes, Hokkaido-prefekturan suvipäivlaskmas. Se om Iburi-alaprefekturan administrativine keskuz.\nMacumae-klanan torguindfaktorii oli tetab niiš tahoiš 16. voz'sadan lopuspäi. Nimi libub ainun kelespäi, Mo Ruerani kändase «penen pautken alahaine pala». Eländpunktan aluz om pandud imperatoran käskön mödhe vl 1899 kuti joudjaline port torguimha AÜV:oidenke i Surenke Britanijanke, mugažo se oli meriport vemha ujuden kivihil't sijaližes löudmižsijaspäi.\nMuroran šingotase raudan metallurgijal («Japan Steel Works»-kompanii), laivansauvomižel, kivivoin ümbriradmižel, cementan tehmižel.\nLidn sijadase Tünen valdmeren randan nemel. Röunatab Noboribecu-lidnanke pohjoižpäivnouzmas i Date-lidnanke lodehes.\nKlimat om ven valdmeren. Elokun lämuz om +20,5 C°, vilukun i uhokun −2 C°. Voden keskmäine lämuz om +8,6 C°. Paneb sadegid 1185 mm vodes, enamba heinkus-sügü'kus (164..193 mm kus). Oleleb 211 sm lunt ühtel tal'vel.\nVl 2013 lidnan eläjiden lugu oli 94 918 ristitud. Kaikiš suremb ristitišt oli läz 160 tuhad eläjid vll 1965−1975.\nHokkaidon universitetan Algologijan tedoinstitut sijadase lidnas, om otnus meribiologijha. Üläopendusen seičeme aluzkundad ratas lidnas, ned oma Muroranan tehnologine unstitut i kuz' korktad školad: nell' valdkundališt da kaks' privatišt.\nLidnan oficialine sait (city.muroran.lg.jp). (jap.) (+ äikel'ne avtomatine känduz)\nPurde - "https://vep.wikipedia.org/w/index.php?title=Muroran&oldid=114009"\nNece lehtpol' toižetadihe 27. sulaku 2019, aigal 19:00.


Kohus või tribunal ELTL art 267 tähenduses – Vikipeedia\nKohus või tribunal ELTL art 267 tähenduses\nSee artikkel on esitatud liitmiseks artikliga Eelotsusetaotlus. Lisateavet artikli arutelust\nEuroopa Liidu õiguse ühetaoliseks tõlgendamiseks ja kohaldamiseks saab liikmesriigi kohus esitada eelotsusetaotluse Euroopa Kohtule. See on Euroopa Liidu õiguse põhimehhanism, mis toimib Euroopa Kohtu ja liikmesriikide kohtute vahelisel tihedal koostööl. Eelotsusemenetluse eesmärgi tagamiseks on ette nähtud kindlad kriteeriumid nii eelotsusetaotlust esitavale organile kui ka taotluse vormile ja sisule.\n1 Milline organ saab esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse?\n2 Kohtuorgani õigusliku aluse olemasolu\n3 Otsuste tegemine ja võistlev menetlus\n3.1 Kohustuslikud otsused\n3.2 Inter partes menetlus\n3.3 Kehtivad õigusnormid\n3.4 Kohtu sõltumatuse põhimõte\n4.1 Kas vahekohus on kohus või tribunal?\n5 Rakendus Eesti kohtupraktikas\nMilline organ saab esitada Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse?Redigeeri\nEuroopa Kohtule eelotsuse taotluse esitamiseks peab siseriiklikul organil olema selleks õiguslik alus ja tema tegevus peab vastama ELTL artiklis 267 toodud alustele. Siseriiklik organ võib kohtulike ülesannete täitmisel ELTL artikli 267 tähenduses olla kohus või tribunal. Kui organi peamiseks tegevusvaldkonnaks on muude haldusülesannete täitmine, siis ei saa seda pidada kohtuks või tribunaliks. Et tuvastada, kas siseriiklik asutus on kohus või tribunal ELTL artikli 267 tähenduses, tuleb esmalt kindlaks teha selle organi õiguslik pädevus, mille määramisel on kindlad kriteeriumid.\nKohtu ja tribunali iseloomulikud jooned ELTL artikli 267 järgi:\ntegemist on liikmesriigi kohtuga;\nkohtu õiguslik alus ehk kohus on loodud seaduse alusel;\nkohus on alaline;\nkohtu otsused on kohustuslikud ehk kohustusliku jurisdiktsiooniga;\nkohus mõistab õigust inter partes menetluses ehk vaidluste lahendamine toimub võistlevas menetluses, kuid see pole absoluutne kriteerium;\nkohus kohaldab kehtivat õigust ehk otsuse tegemine toimub kehtiva õiguse alusel;\nkohus on sõltumatu.\nEelotsust ei saa küsida:\nliikmesriigi kohus küsimustes, mille sisuks ei ole õigusmõistmine (nt registrisse kandmise funktsiooni täites);\nliikmesriigi kohtumenetluse pooled ise;\nüldjuhul liikmesriikide haldusasutused (v.a erandid);\nmitteliikmesriigi kohtud, üldiselt ka rahvusvahelised kohtud;\nteised EL institutsioonid.\nKohtuorgani õigusliku aluse olemasoluRedigeeri\nVastavalt ELTL artiklile 267 peab kohtul või tribunalil olema õiguslik alus. See tähendab, et kohus on loodud seaduse alusel. Kohus jälgib õigusriigis ettenähtud menetlusreegleid ja Euroopa Liidu õiguses on selline kohus ette nähtud ka vaidluste lahendamiseks. Õiguslik alus puudutab veel kohtu sõltumatuse olemuse küsimust. Eelotsust küsiv organ võib olla teatud juhtudel ka haldusasutus, kuid tal peab olema õiguslik alus ja garantii. Samuti võtab Euroopa kohus küsimuse vastu organilt, kelle otsuse peale pole siseriiklikult võimalik edasi kaevata. Eelotsusetaotluste vastuvõtmist kohtupraktikas on raske üldistada, sest väga palju sõltub konkreetsest juhtumist. Näiteks kohtuasjas C-337/95 (Parfums Christian Dior SA & Parfums Christian Dior BV vs Evora BV) lubas Euroopa Liidu kohus eelotsust küsida Beneluksi kohtul, kuigi viimane on riikidevaheline kohus. Seega on teatud juhtudel võimalik, et riikidevaheline kohus võib taotleda Euroopa Kohtult eelotsust.\nOtsuste tegemine ja võistlev menetlusRedigeeri\nKohustuslikud otsused on siduvad ja täitmiseks kohustuslikud. Kohustusliku jurisdiktsiooniga seotud pooled on vaidluse korral kohustatud pöörduma kindlaks määratud kohtu poole, mõne teise organi poole pöördumine pole selles olukorras võimalik. Euroopa Kohus on leidnud, et määrusega ei saa keelata isikul algatada või jätkata menetlust teise liikmesriigi kohtutes. Määrus ei järgi põhimõtet, mille kohaselt menetlev kohus määrab enda suhtes kohaldatavate õigusnormide alusel ise kindlaks, kas ta on pädev otsuseid tegema (vaidlust lahendama).\nInter partes menetlusRedigeeri\nInter Partes ärakuulamine ei kuulu ELTL artikli 267 kohaselt menetluse rakendamise tingimuste hulka. See on üksnes siseriikliku kohtu ülesanne hinnata kostja ärakuulamise vajadust enne eelotsusetaotluse esitamist. Kohtupraktika kohaselt kuulub õigus olla ära kuulatud Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtete hulka. Selline üldpõhimõte on ühelt poolt hõlmatud õigusega heale haldusele ja teiselt poolt kaitseõiguste austamisega ja õigusega õiglasele kohtulikule arutamisele. Seda õigust on kohustatud austama kõikide liikmesriikide haldusasutused juhul, kui nad teevad otsuseid Euroopa Liidu õiguse kohaldamisalas, ja seda ka siis, kui kohaldatavad õigusaktid niisugust formaalsust sõnaselgelt ette ei näe. Kuigi võistleva menetluse olemasolu pole absoluutne kriteerium eeltaotlusküsimuses, on tähtis, et vaidluste pooled oleksid ära kuulatud enne eelotsustaotluse esitamist.\nEelotsust taotlev õigusorgan peab otsuse langetamisel lähtuma kehtivatest õigusnormidest. Õigusnormi kehtivusel on kolm aspekti: juriidiline, õigusfilosoofiline ja sotsioloogiline. Norm on õiguslikult kehtiv siis, kui see on juriidiliselt korrektselt (st pädevus-, menetlus- ja vormireegleid järgides) kehtestatud; selle mittejärgimist sanktsioneeritakse ning see on õiglane.\nKohtu sõltumatuse põhimõteRedigeeri\nSõltumatuse mõistel on kaks aspekti: väline ja sisemine. Esimene aspekt (väline aspekt) eeldab, et asutus on kaitstud välise sekkumise või surve eest, mis võib seada ohtu tema sõltumatut kohtuotsust. Sõltumatuse põhimõte nõuab teatavaid tagatisi, mis on piisavad, et kaitsta neid isikuid, kelle ülesandeks on vaidluse lahendamine, nt tagatised ametist kõrvaldamise vastu. Eesti põhiseaduse kommenteeritud väljaandes on rõhutatud ka kohtuniku vaimset ehk personaalset sõltumatust, mida mõjutavad tema kompetentsus (teadmised, kogemused ja arukus), moraalsus ja julgus. Teine aspekt (sisemine aspekt) on seotud erapooletusega ja selle eesmärgiks on tagada menetlusosalistele võrdsed võimalused. See aspekt nõuab objektiivsust ja menetluse tulemuse vastu huvi puudumist. Sõltumatuse ja erapooletuse tagatised nõuavad eeskirju, mis puudutavad asutuse koosseisu, ametissenimetamist, teenistusaja pikkust ja liikmete eiramise, tagasilükkamise ja vallandamise põhjuseid.\nEuroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 teise lõigu kohaselt kohus peab olema sõltumatu ja erapooletu, et igaühe potentsiaalne kaitse oleks tagatud vastavalt menetlusosaliste võrdsete võimaluste printsiibile.\nKas vahekohus on kohus või tribunal?Redigeeri\nÜldise põhimõtte kohaselt ei ole vahekohus liikmesriigi kohus või tribunal ELTL artikli 267 tähenduses. Pooltel ei ole kohustust pöörduda oma vaidluste lahendamiseks vahekohtusse ja liikmesriigi ametiasutused ei osale vahekohtumenetluse otsustamises ning neil pole võimalik vahekohtu menetlusse sekkuda.\nErandlikel juhtudel on Euroopa Kohus siiski andnud eelotsuseid vahekohtutele, mis tegutsesid õiguslikel alustel ning mille otsused olid pooltele siduvad ja mille pädevus ei sõltunud poolte kokkuleppest. Lahendis C‑555/13 märkis Euroopa Kohus, et liikmesriigil on tulenevalt menetlusautonoomiast õigus anda spetsiifiliste vaidluste lahendamise pädevus mitte üldkohtule, vaid muule organile. Oluline on seejuures, et see muu organ vastaks eelotsuse küsimisel samadele kriteeriumitele, millele kohus.\nRakendus Eesti kohtupraktikasRedigeeri\nPõhiseaduse § 146 kohaselt mõistab õigust ainult kohus, olles seejuures sõltumatu ja tegutsedes kooskõlas põhiseaduse ja seadustega. Alama kohtuastme kohtunik võib pöörduda taotlusega Euroopa Kohtusse eelotsuse saamiseks, kui tal tekivad raskused Euroopa Liidu õigusakti tõlgendamisel või kahtlused selle akti kehtivuses. Riigikohtul on sellises olukorras kohustus eelotsust küsida (v.a. kui tegemist on (acte clair või acte éclairé olukorraga).\nEuroopa Kohtult saavad eelotsust küsida kõik Eesti maakohtud, halduskohtud, ringkonnakohtud ja Riigikohus nende menetluses oleva kohtuasja menetlemise käigus. Tekib küsimus aga järgmiste institutsioonidega:\nEesti Vabariigi Õiguskantsler - seaduse alusel loodud alaline, sõltumatu ametiisik. Võib pöörduda kohtusse juhul, kui lahendab lepitusmenetluses eraõiguslike isikute vahel diskrimineerimise üle tekkinud vaidlusi, kui lepitusmenetlus on katkestatud või kokkuleppele ei ole jõutud (ÕKS § 3515)\nÜürikomisjon - seaduse alusel loodud, sõltumatu organ (ÜVLS § 2 lg 1). Lahendab vaidlusi ainult siis, kui pooled ei ole samas asjas kohtusse pöördunud, st üürikomisjoni poole pöördumine ei ole kohustuslik;\nTöövaidluskomisjon on seaduse alusel loodud, püsiv, kohtueelne sõltumatu individuaalseid töövaidlusi lahendav töövaidlusorgan, kuid ei ole kohustuslik selles mõttes, et vaidlusega võib pöörduda ka otse kohtusse (TvLS § 4);\nTööstusomandi apellatsioonikomisjon - kohtueelne sõltumatu organ;\nTarbijakaebuste komisjon - tarbija ja kaupleja vahelisi vaidlusi lahendav sõltumatu institutsioon, teeb otsuseid sõltumatult seadusest ning muudest õigusaktidest (TKS §-id 22-37);\nKaubandus-Tööstuskoja arbitraažikohus - seaduse alusel loodud alaliselt tegutsev, kuid mitteriiklik institutsioon, mittekohustuslik jurisdiktsioon;\nKindlustuse vahekohus - kohtuväliste küsimuste lahendamine;\nAukohtud (nt advokatuuri aukohus).\nKuigi mõned neist institutsioonidest täidavad osaliselt Euroopa Kohtult eelotsuse küsimiseks vajalikke tingimusi, siis üldjuhul on selleks pädevus ikkagi ainult kohtutel.\nEestis ei ole riiklikku süsteemi, mille järgi saab kontrollida vahekohtu alalisust. Kõik vahekohtu lahendid läbivad enne täitmist tunnustamismenetluse. Riigikohus on lahendis 3-2-1-4-06 toonitanud, et eelotsuse küsimise ainuõigus on kohtul ning menetlusosalise taotlust eelotsuse küsimiseks ei saa pidada menetluslikuks taotluseks. Kolleegium ei välistanud, et asja tagasisaatmisel alama astme kohtusse võib tekkida vajadus Euroopa Kohtu poole pöördumiseks.\n↑ Soovitused liikmesriikide kohtutele eelotsuse taotlemiseks. Euroopa Liidu Teataja. C 439/1 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1486393608002&uri=CELEX:32016H1125%2801%29\n↑ Barents, R. Directory of EU Case Law on the Preliminary Ruling Procedure. The Hague : Kluwer Law International, 2009. Lk 53-54\n↑ J. Laffranque. Õppematerjal kohtunikele 2005. Eelotsuse küsimine Euroopa Kohtult. Lk 18-19, Tartu 2005\n↑ J. Laffranque. Õppematerjal kohtunikele 2005. Eelotsuse küsimine Euroopa Kohtult. Lk 21\n↑ 5,0 5,1 J. Laffranque. Õppematerjal kohtunikele 2005. Eelotsuse küsimine Euroopa Kohtult. Lk 18\n↑ J. Laffranque. Õppematerjal kohtunikele 2005. Eelotsuse küsimine Euroopa Kohtult. Lk 19\n↑ Asi C-337/95 Parfums Christian Dior SA & Parfums Christian Dior BV vs Evora BV EKL 1997, punkt 6 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/GA/TXT/?uri=CELEX:61995CJ0337\n↑ Asi C-325/18, Hampshire County Council vs C.E., N.E. EKL 2018, punkt 90\n↑ Barents, R. Directory of EU Case Law on the Preliminary Ruling Procedure. The Hague : Kluwer Law International, 2009. Lk 56\n↑ Asi C‑249/13, Khaled Boudjlida vs Préfet des Pyrénées-Atlantiques. Kohtujuristi ettepanek 2014, Melchior Wathelet, punkt 26\n↑ Asi C-54/96: Dorsch Consult vs Berlin, EKL 1997, I-4961, punkt 31\n↑ H. Kelsen. General Theory of Law and State (1945), lk 30\n↑ G. Radbruch. Grundzüge der Rechtsphilosophie. Leipzig 1914, lk 158 jj\n↑ R. Alexy. Begriff und Geltung des Rechts. 2. tr, 2002, lk 139 jj\n↑ Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne. Paragrahv 146, p 21\n↑ Barents, R. Directory of EU Case Law on the Preliminary Ruling Procedure. The Hague : Kluwer Law International, 2009. Lk 55\n↑ Euroopa Liidu põhiõiguste harta, art 47, II lg I lause. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex%3A12012P%2FTXT\n↑ Barents, R. Directory of EU Case Law on the Preliminary Ruling Procedure. The Hague : Kluwer Law International, 2009. Lk 68\n↑ Asi 109/88: Danfoss, EKL 1989, lk 3199, p 7–9\n↑ Asi C‑555/13: Merck Canada Inc., EKL 13.02.2014, p 18-21\n↑ Eesti Vabariigi Põhiseadus § 146\n↑ Põhiseaduse kommenteeritud väljaanne, paragrahv 146 p 29\n↑ J. Laffranque. Õppematerjal kohtunikele 2005. Eelotsuse küsimine Euroopa Kohtult. Lk 22-23\n↑ https://www.riigikohus.ee/et/uudiste-arhiiv/koik-vahekohtu-otsused-peavad-labima-kohtuliku-tunnustuse, vaadatud 24.03.2019\n↑ Riigikohtu 30.03.2006 otsuse nr 3-2-1-4-06 p 56-59\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kohus_või_tribunal_ELTL_art_267_tähenduses&oldid=5436736"\nLehekülje viimane muutmine: 27. august 2019, 09:10


CV: Kristo Heero\nCybernetica AS, teadur, tarkvarainsener\nTartu Ülikooli Arvutuskeskus, süsteemiadministraator\nTartu Ülikool, informaatika doktor\nTartu Ülikool, informaatika magister\nTartu Ülikool, informaatika bakalaureus\nNõo Reaalgümnaasium, keskharidus\n2005, Kristo Heero, Münsteri Ülikooli uurimisstipendium\n2005, Kristo Heero, Eesti Teaduste Akadeemia Bernhard Schmidti preemia teadus- ja arendustöö rakenduse eest: "e-hääletamise tarkvaralahendus"\n2004, Kristo Heero, Tiigriülikooli stipendium 2004 IKT doktorandile\ndoktorikraad, Tartu Ülikool\nHeero, K.; Kruusmaa, M.; Aabloo, A. (2005). Learning innovative routes for mobile robots in dynamic partially unknown environments. International Journal of Advanced Robotic Systems, 2 (3), 209−222.\nHeero, K.; Kruusmaa, M.; Willemson, J.; Aabloo, A. (2004). Robots Find a Better Way: A Learning Method for Mobile Robot Navigation in Partially Unknown Environments. In: Groen, F.; Amato, N.;Bonarini, A.; Yoshida, E.; Kröse, B. (Ed.). Intelligent Autonomous Systems (559−566). . Amsterdam: IOS Press.\nHeero, K.; Puus, U.; Willemson, J. (2002). XML based document management in Estonian legislative system. Databases and information systems, 1: 5th International Baltic Conference BalticDB&IS; Tallinn; 03.-06.06.2002. _EditorsAbbr Haav, Hele-Mai; Kalja, Ahto. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 321−330.\nCybernetica AS, researcher, software engineer\nUniversity of Tartu, system administrator\nUniversity of Tartu, PhD in Computer Sciense\nUniversity of Tartu, MSc in Computer Science\nUniversity of Tartu, Bachelor in Computer Science\nSpecialized math high school in Nõo\n2005, Kristo Heero, The research stipend of the University of Munster\n2005, Kristo Heero, The prize of Bernhard Schmidt of The Estonian Academy of Sciences for research and development of Estonian e-voting system\n2004, Kristo Heero, The stipend for doctoral student of information and communication technology of Tiger University\nSF SF0011799s01 Elektrondokumentide krüptograafilised turvaatribuudid ja nende pikaajaline säilitamine 01.01.2001 31.12.2005 Ahto Buldas Cybernetica AS 145 654,64 EUR\nSF SF0012708s06 Heterogeensete infosüsteemide teoreetiline ja praktiline turvalisus 01.01.2006 31.12.2011 Ahto Buldas Cybernetica AS 589 336,79 EUR\nMUU SMTAT03043/32 Mobiilsustoetus. 2nd European Conference on Mobile Robots (ECMR05), Ancona, Itaalia 06.09.2005 26.11.2005 Kristo Heero Tartu Ülikool 998,24 EUR\nETF ETF6096 Mänguteooria ja riskianalüüsi meetodid andmeturbes 01.01.2005 31.12.2006 Jan Villemson Cybernetica AS 22 782,63 EUR\nETF ETF7081 Ohuanalüüsi mudelid ja nende kasutamine praktilise turvalisuse hindamisel 01.01.2007 30.12.2009 Jan Villemson Cybernetica AS 33 257,58 EUR


Kui palju on palju? - Terviseuudised\n01. november 2017 13:00\nAlkoholi liigtarvitamise ja võimaliku alkoholisõltuvuse riski hindamiseks on välja töötatud lühike küsimustik – AUDIT test. AUDIT test koosneb 10 küsimusest. AUDIT testi alusel ei diagnoosita alkoholisõltuvust, test annab viiteid võimalikule probleemile ning aitab hinnata edasiste sekkumiste vajadust olenevalt probleemi raskusastmest.\nAUDIT testi tulemused võivad jääda vahemikku 0–40 punkti. Punktisumma üle kaheksa viitab alkoholi liigtarvitamisele ning sel juhul on põhjust enda alkoholitarvitamist vähendada. Punktisumma 16 või enam puhul võib arst läbi viia intervjuu alkoholi kuritarvitamise või alkoholisõltuvuse diagnoosi täpsustamiseks. AUDIT testi lühendatud variant (AUDIT-C) koosneb kolmest küsimusest.\nTesti saab teha SIIN\n31. October 2017, 14:20


Jahimeestelt oodatakse metssigade massimõrva - Maaleht\nJahimeestelt oodatakse metssigade massimõrva\nJust praegu Riigikogus esimesel lugemisel oleva jahiseaduse eelnõu lubaks metssigu küttida senisest leebematel tingimustel, kuid jahimeeste hinnangul võib lausküttimine võimaluseta liha realiseerida päädida hoopis ulukite hukkamisega.\nKa Eesti Jahimeeste Seltsi tegevjuht Tõnis Korts nendib, et jahimehed tõepoolest tervitavad jahipidamise reeglite muutmist – valikuid on senisest rohkem ja selle tõttu jahipidamine tõenäoliselt ka tulemuslikum. Ent siiski on uues seaduses mitmeid vasturääkivusi, mis enne nende umbropsu omaksvõtmist vajavad tõsisemat süvenemist.\nJahimehed märgivad ka, et veterinaarameti nõuded metssealiha realiseerimise kohta muutuvad Aafrika seakatku tõttu üha karmimaks. Ja kuna iga lastud sea kudedest ja verest tuleb võtta proovid ning neid analüüsida, laborivõimsus pole meil aga samuti kiita, tekivad pudelikaelad, mis lihtsalt ei võimalda metssigu rohkem lasta. Ning ulukeid tappa lihtsalt sellepärast, et inimene ei mõista oma hädadele teistmoodi leevendust leida, oleks barbaarne.\nKui aga riiklikult tehakse jahimeestele selgesõnaliselt ülesandeks metssigade arvu maksku mis maksab vähendada, samas aga liha kasutada ei saa kas rangete meetmete või turunõudluse ja töötlemisvõimaluste vähesuse pärast, tuleks see töö jahimeestele kas iga lastud looma pearahana või muul moel kuidagi kinni maksta.\nJahimehed pelgavad, kas laboritel on võimekus seakatku proovide hulgaga hakkama saada (6) 22.09.2015\nKütid on seajahiga üksi jäetud (5) 18.09.2015\nMeil kipubki olema sedasi, et kõike üritatakse teha kampaania korras ning uisapäisa.\nJahimeeste õlule on juba niigi üksjagu kohustusi pandud, olgu selleks siis maanteedelt autorataste all hukkunud loomade koristamine või nüüdne katku lõpnud metssigade matmine. Olgu, kõike seda ka tehakse, aga ulukite mass-tapmine käib paljuski jahieetika põhimõtete vastu, ning on arusaadav, et jäägrid ei pruugi soovida selles osaleda.\nSeakatku kiiret levikut soodustavad jahiturism ja metsade söödaplatsid\nKoduloomad on seakatku potensiaalseteks levitajateks\nEestis on juba 19 seakatkuga taudistunud ala\nOktoobrist hakkab labor sigade Aafrika katku proove analüüsima ka pühapäeviti\nVõrumaa Jahimeeste Selts asub võitlusse Aafrika seakatkuga\nJõgevamaa Omavalitsuste Liit: riigis on tekkinud ökoloogilise katastroofi lähedane seisund


Rinnaga toitmise ning piima pumpamise A JA O | Siit-sealt\nHome FOOD Rinnaga toitmise ning piima pumpamise A JA O\nTsau! Olen siin täiskohaga maakas ja pole väga arvutit viitsinud välja võtta, ainult mõne projekti raames. Vot mõtlesin siin, et oleks aeg millestki kirjutada ja miks mitte üks aktuaalne ja oluline teema jälle üles võtta, sest mitmed emad on mult rinnaga toitmise kohta uurinud.\nEsmalt ütlen, et Romet saab siin 26.06 kahe kuuseks ja hetkeseisuga on ta 100% rinnalaps. Ma ei tea, kui kauaks, aga i’m working hard on it. Mõnele on lihtsalt looduse poolt antud seda piimanäärmegeeni, mõnele mitte. Ma olen see teine variant, kes peab tohutult vaeva nägema ja tean, et neid emasid on minuga ühes pundis väga väga väga palju.\nKes meie stoorit teab, siis esimese pojaga läbisin ebareaalse kadalipu seoses piima puudumisega. Sattusime kaalukaotusega lastehaiglasse (seda saate SIIT lugeda), mis oli minu senise elu kõige jubedam kogemus. Isegi selle õudsa ämmaemanda neelaksin teist korda alla, seda kogemust Tallinna Lastehaiglas aga mitte.\nKennet sai rinda heal juhul 3 kuud koos lisaga ja ma peaks ütlema, et ta pole teisest kuidagi rohkem haige või midagi sellist. Minu meelest on see müüt, et nüüd rinnapiimaasendajat söönud lapsed on kõik haiged ja kes on siis rinda saanud, on jube terved. Andruse ema kutsub Kentsut Tõnissoniks. Jumala hea hüüdnimi – hea isuga, turske poiss. Kõnnib (nagu ta emagi) kuhugi otsa või lööb end ära kuhugi, ei tee teist nägugi. Haige on olnud ka ainult Hawaiil. Seal oli tal esimest korda palavik ka, 1a6k’selt. Mõni üksik lihtne nohu enne seda ja see ka kõik.\nSeega jah, ükski ema ei peaks ennast halvasti tundma, kui mingil põhjusel pole rinnaga võimalik toita. See on ISEGI siis ok, kui imetamine lihtsalt pole Sinu teema. Minu jaoks on see ka väga protseduuriline ja intiimne tegevus, sp selliseid pilte, kus lapsel tiss suus on, ei tule kunagi. Siinkohal ei ütle midagi nende emade kohta, kelle jaoks on okei imetada ja pilti teha. Mul on pohhui, mina lihtsalt tunnen, et seda on too much teistele näidata.\nMina näiteks Kentsuga tundsin pidevalt süümekaid, et ma ei suuda lapsele nii palju rinnast piima anda, kui ta vajas. Mis juhtus? Juhtus see, et ma pumpasin ja nutsin, nutsin ja pumpasin. Ma ei tarbinud piisavalt vett, isu ka peale keisrit väga polnud. Olin kurnatud sellest Lastehaigla trallist jne jne. Tundsin, et olen juba oma ema teekonna alguses LÄBIKUKKUNUD. Andrus tegelikult ei teadnudki, kui palju ma selle imetamise pärast pisaraid valasin, kuniks ta üks õhtu nägi mind nutmas ja ütles, et kelle või mille jaoks ma ennast niimoodi piinan. Ütles kohe, et Kennet ei saa tervemaks ega jää haigemaks, kui tal jääb see 10-20ml piima saamata. Masenduses ja depressioonis ema on palju hullem tegelane vastsündinud lapsele, kui see, et laps hakkab piimaasendajat sööma. Esmalt ikka mõelge, emad, iseenda heaolule. Kui ema on rõõmus, on ka laps. Kõik ema emotsioonid ju kanduvad lapsele üle.\nTegin otsuse, et ma ei piina ennast enam, kuid ärge arvake, et ühes sellega SÜÜMEPIINAD ära kadusid. Ei, need läksid veel hullemaks. Mõelge, minu laps ei saanudki miinimum 0,5 aastat rinnapiima. Täiesti perses, kui sitt ema ma olin/olen. Vot sellised mõtted tiirlesid mul peas.. Õnneks see kadus kuskil kuu möödudes. Ma leppisin olukorraga ja ma olen oma mehele väga tänulik, et ta mind toetab ja oskab märgata ja mind vajadusel kokku lappida. Leidke enda kõrvale need õiged inimesed, sest jagatud mure on pool muret, aga mõelge, mis veel siis on, kui see teinepool veel mure kuidagi enam-vähem ära lahedada ka aitab.\nIgatahes, nüüd teema juurde. Olen võtnud otsuse vastu, et Rometile üritan rinda anda. Kuna keisrilõiget mulle ei tehtud ja oma esimese poja kogemus on all, siis proovida ju võib. Mul tekkis peale Kentsu sündi alles 7-dal päeval piimapais Saaremaal. Pump jäi loomulikult Tallinna, sest ma ei teadnud, et tuleks välja pumbata piima. Maadlesin seal kapsalehtede ja asjadega.. Rometiga aga ei tekkinud seda kullahinnalist piimapaisu, mida ma ootasin pikkisilmi valmis rinnapumbaga ründama. Ja tutkit. Mitte midagi ei lähe lihtsalt.\nRometiga oli mul haiglas isegi pump kaasas. Mul olid kõik asjad kaasas selleks, kui maailma lõpp peaks saabuma. 😀 Küll aga ei julgenud ma seda välja võtta. Don’t ask. Ma ei tea, tundus weird teise ema ees veel pumpama ka hakata. Ta niigi vaatas raudselt, et kes see hull nii palju sööb. Suu ainult vehkis toitu jahvatada. Vana oleks sünnitustoatrauma saanud: kõrval ema midagi muud peale söömise ei tee, pumpab päevad läbi jne. ja on niisama imelik, et oma vastsündinuga kogu aeg räägib (see teine ema oli kogu aeg vaikuses).\nTahaksin jagada teiega nippe, mida jagas üks teine ema minuga. Kuna mulle ikka inimesed kirjutavad, siis mõtlesin, et jagaks neid teistega ka. Ma sain abi, ehk saate teiegi. Ja eraldi, tänks Auri, et viitsisid mulle kirjutada. Ma nüüd Sinu lahkel loal jagan neid ka oma lugejatega.\nMida tuleb siis teha, et piim jooksma hakkaks?\n– Esmalt vaadake ära see VIDEO – teeb üldse selgeks selle, milline on õige imetamisvõte ja milline mitte. Paljuski võib teie beebi nälg sellest tulla, et ta ei saa rinnast piisavalt piima, sest tal on vale imetamisvõte.\n– OSTA OMALE pump, soovitavalt elektripump. Ausalt, see on üks parim investeering olnud. Haiglas õpetati mõlema lapsega käsitsi pumpama, aga no hallelujah. Jube nüri ja raske töö, EI VIITSI. Elektrilise pumbaga hoiab palju stressi ära. Käsitsi pumbates võib reaalselt lolliks minna.\n– Ära oota pumpamisega! Hakka juba nädal enne tähtaega pumpama. Mina mõlema lapsega (kogemata) eirasin seda punkti ja kahetsen – ühega ei teadnud, teisega juhtus see, et beebi tuli liiga vara ja ootamatult siia ilma 😀 Btw, pumpasin saab laenutada ka (INVARU OÜ)\n– kui piima on algul vähe, siis osta PIIMAKOGUJAD. Mina tellisin 4Kids lehelt. LINK SIIN. Piimakogujatega saad iga tilga kätte, eriti siis, kui ühest rinnast voolab piim ja teisest tilgub täiega. Ära raiska kallist kraami! Soovikorral külmuta või anna cupfeed’igu meetodil beebile. Või süstlast.\n– See tore ema Airi ütles head sõnad: ”Pumpamine on nagu religioon. Kui usud, siis toimib ka.” Ma tahtsin nii väga Rometit kauem AINULT rinnaga toita ja võtsin omale eesmärgi, et I CAN DO THIS. See pole lihtne tee, mida valida, kui Sul piima väga pole, aga see on võimalik, kui tahad 100% pühenduda.\n– Esimene kuni esimesed kaks nädalat on nn ”kuldne aken”, kus on kõige lihtsam piima juurde tekitada, sest organism alles paneb paika piimavajadust ja -kogust. Soovitav pumbata 8 korda 24-tunni jooksul. Soovitavalt peale lapse toitmist, siis kiddol kõht täis ja saad rahulikult rinda stimuleerida ja kui juhtub, et kiddol pole kõht täis veel, siis saad kenasti ära pumbata ja juurde anda peale krooksusid. Mina algul tegingi nii, sest lihtsalt R ei saanud kohe kõike kätte. Või noh, ta ei jaksanud/viitsinud piimavoolu ära oodata ja lasi rinnast lahti, kui piimavoolust paus sisse tekkis.\n– PUMPA MÕLEMAT RINDA VÄHEMALT 15min IGA KORD, hea kui 20+min, aga vähem kui 30min. See reegel on mind palju aidanud. Teinekord on viimasel minutil piimavoog tulnud. Ma varem sain pumpamisest täiesti teistmoodi aru, kui nüüd, kui pumpamine käpas.\n– Auri mainib, et lehtri(Flange size inlg k) suurus ka oluline, et valige seda. Minul oma Philips Avent pumbal nt polnud lehtrisuurust valida. Oli see, mis pakis ja kogu muusika. Toimib, seega ei kurda.\n– YOUTUBE : pane otsingusse “exclusive pumping” või “pumping and breastfeeding” jms ja vaata end oimetuks. Pumpamise juures on igalühel oma toimiv süsteem\n– Mind aidanud ”nipp” joo palju vett ja apteegitilli teed nt. Ma joon nii palju vedelikku, et mul tekib vaikselt okserefleks. Aga midagi pole teha, see aitab. Kennetiga ma ei suutnud sellistes kogustes vett tarbida. Kui oled korralikult vett tarbinud, siis piss on helekollane. Kui ei, siis tumekollane.\n– Söö korralikult, et oleks millestki piima tekitada. Vesi pole ainuke abimees. Imetamine kulutab viisakalt kaloreid. Poputa oma keha korraliku toiduga. Su beebi vajab seda! Ma ei suutnud peale keisrit korralikult süüa ka.\n– Proovi haiglas erinevaid pumpasid. Leia oma, mis meeldib. Toida laps ja siis pumpa 15 min mõlemat rinda peale toitmist, kuid mitte üle 30min.\n– “LET-DOWN” ON TREENITAV : see on see piimarefleks, et tiss laseb piima lahti nö, siis hakkabki see alles voolama. Ma arvasin, et piim peaks kohe voolama, kui pumbaga pumpama hakkad, aga ei. See oli algul nii weird, et piim ei voolagi korraga terve aeg. Btw, ma olin terve aeg valesti piima pumbanud selles osas ka, et mul oli kõige see tugevam imemisrefleksfunktsioon peal. ja nii ma siis tiksusingi, kuigi oleks võinud seda nuppu vajutada, kus on piimatilgad peal(minu pumbal vähemalt), mis aitabki piimavoolu kiiremini kohale meelitada. Ma arvasin, et ei hakka aega raiskama mõtetute nuppude kasutamisele ja kasutan seda kõige karmimat, et ehk tuleb piim kiiremini. Naerge lolli üle eks. Hea, et vähemalt nüüd sain aru, et igal nupul pumbal on oma eesmärk täita. Seetõttu uurige enne pumpade kohta veidi.\nIgatahes, seda piimavoolu värki saab treenida nigut lihast. Vali oma mingi mõte või lugu või toit, mida sööd või veel midagi, mida teed piima jooksmise ajal. Varsti õpib su rind piima samal ajal ”lahti laskma”. Minu puhul toimib see, et pean lihtsalt lõdvestuma ja rõõmus ja veidi keskenduma.\n– OLE RÕÕMUS JA ÄRA STRESSA. Lihtne, labane, konkreetse sõnumiga nipp. Stress mõjutab samamoodi piimakogust nagu ka vedeliku mitte joomine. Ole positiivne ja sihikindel. Kui ma algul tühja rinda pumpasin või sain mingi 20 ml heal juhul kätte, olin ikka päris õnnetu. Mul oli tunne, et ma ei saagi kunagi nii, et midagi jääb piimast külmkappi varusse ka. Aga see aeg saabus ja päris ruttu isegi. Mul ei ole küll jääkambris veel midagi, aga järgmiseks päevaks on väike varu küll, kui piimatootlikus pole nii suur ja Romet veidi rohkem näljasem on. Saan kohe talle lisa rinnapiima näol juurde kütta. Andruse emps naeris, et oi kurja, teine Tõnisson kasvamas. Romet ju hüppas 56 suuruse täitsa üle. Oli 50 suurus ja nüüd kohe 62, kõik 56 suuruses riided jäid kandmata pmst. Kennet kandis veel 3-kuuselt 56 suurust. Aga eks Kentsu algus oligi raskem ja võttis kauem aega.\n– PESA – vaadake juutuubist, paljud räägivad sellest, et pumpamise ajal peab olema kena soe kohake, pingevaba ja sulle meelepärane, kus pumbata. TÄIEGA NÕUS! Siin maal pumpan meie VOODI-TOAS(väike tuba, kus ainult üks suur voodi), rahulikult, kärast eemal. Kodus, kui külalisi pole, siis saan meie baarisaarekesel pumbata. Ja meestele öelge, et pumpamine on püha üritus. Selleks peab aega varuma ja kannatust nii Sinu kaasa kui ka Sa ise. Mul õnneks on Andrus ELUMEGASUPER TOETAV. Kodus teeb selle pumba häält kaasa ja räpib sellega ühes rütmis, nii naljakas! Igakord muigan 😀\nntsikka- nstsikka- nstsikka.\n– VALK – sööge valgurikkaid toite (kana, veis, muna, piim). Piimatooted võivad gaase tekitada, et see võib veidi fishy olla. Minul tekitas beebile ka müsli söömine gaase. Sellest oli jube kahju, kuna mul oli rets müsli-hullus tekkinud. Kaussideviisi ajasin sisse ja nüüd ei söö üldse. Nii raske. 😀 Aga kõik enda beebi heaolu nimel. Tasub pingutada.\n– Avastasin, et mul tekitab piima juurde ALOE VERA jook. Nii 10-20ml. Aga seda peab jooma ka pudelite viisi, mitte nii, et jood pudeli ära, mis seal maos ära kaob ja siis ootad, et järgmine päev piimakosed välja voolavad. Ei, seda ei juhtu 😀\n– Tee testpumpamisi. Mul käib see nii – mul on järgmiseks päevaks üks toidukord välja pumbatud. Nt mingi 120-130ml. Ja siis toitmata pumpan mõlemad rinnad tühjaks. Teen rindade analüüsi. 😀 Kui palju tuleb ja kas on suurenenud ka kogused või mitte. 😀 :D:D\n– Mul on ALATI, nüüd kui piima rohkem, üks toidukord külmkapis IGAKS JUHUKS. Äkki laps ei saa rinnast piisavalt, äkki mul vaja korra kuskil mõned tunnid käia jne. JA LISAKS KA Aptamil 1 oleme kappi ostnud IGAKS JUHUKS. Mul juhtus siin maal ju selline asi, et olin eelmine õhtu 80 ml välja pumbanud ja järka päev oli vaja kuhugi minna. Rindade tootlikus polnud suurem asi ja mõtlesin siis enne vanaemale jätmist pisikesele pudelist anda. Olin juba piima soojendanud, kui nägin, et mingit pruunid täpikesed tila peal. Mõtlesin, et wtf need on.. Ja siis uurisin lutipudelit. PIIMA SEES OLI NEID PÕHJAS MEGAPALJU. Mingid pruunid täpikesed. EI oleks nagu arusaanud, et mingid putukad vms. Selline šokk, siiamaani mõtlen õudusega, KUI ROMET OLEKS SEDA PIIMA JOONUD. Appi! MA VALASIN SELLE 80 ML KRAANIKAUSIST ALLA. See oli umbes sama jube kogemust, kui see, et Andrus tahmas peaga valas kodus 50ml värsket piima kraanikausist alla ja pani oma ÕLLEPURGI külmkappi sinna piimapudeli asemele, sest meil oli külmar täiesti täis kraami. See oli veel aeg, kus mul väga piima polnud. Ma reaalselt 1,5 päeva nutsin vaheldumisi. Tundub täiesti jabur asi, mille pärast nutta, aga ma nutsin ja kogu hingest, sest see tuli nii vaevaliselt ja oli päriselt ka kulla hinnaga, mille üks tainas lihtsalt kraanist alla valas.\nIgatahes, selle teema päästis piimaasendaja, mis meil külmikus oli. Alati peab olema igaks juhuks, kui Sul just piima ojadena ei voola. Võivad sellised olukorrad juhtuda.\n– Siinkohal olek paslik ära mainida, et olge rinnapumba hügieeniga väga hoolsad. Peske spetsiaalse beebide toidunõude pesuvahendiga, tehke vähemalt nädalas korra keeva veega atribuutikast ”suppi” . Ma siiamaani ei oska välja mõelda, kust see värk mu piima sai. Ainuke, mis tõenäoline, et kui ma piima välja pumpasin ja lehtrisse midagi sattus. Ma ei tea, ausalt. Aga väga hirmutav kogemus. Siiamaani tunnen süümekaid, et mis siis oleks saanud, kui Romet oleks…. Oeh, meil vedas!\n– pumpamine ja rinnaga toitmine on väga ajakulukas ja nõuab pühendumist. Ära loobu kohe. Ma algul pumpasin tühja, siis 10 ml, siis 20ml, siis 50ml, nüüd juba testpumpamisega 140ml. Kuna Romet ei saa korraga nii palju rinnast kätte, siis ta sööb tihendamini. Nii 1,5h – 2,5h vahel. Väiksemad portsud, aga tihti. Praegu maal saab seda rakendada, kui Kennetil siin lapsehoidjad. Linnas olles läheb keeruliseks. Ma ei taha, et Kentsu armukadedust tunneb, aga ma ei saa midagi teha ka, kui venna süüa tahab ja korraga kohe nii palju ei söö. Õnneks see on kõik mööduv.\n– Ülitähtis on ÖÖSEL PUMBATA, siis on prolaktiini tase kõige suurem. 01:00 – 04:00. See on väga raske, I KNOW, kõik me tahame magada, aga midagi pole teha.\nAuri jagas ka kraamilisti, mis peaks aitama piimatootlikust suurendada:\nApteegitillitee, ingl k Fennel, maitseb nagu lagrits. Mul kena kopp ees sellest, aga pole viga, survaivin ja joon. Eraldi müüakse apteekides Hippi imetava ema teed, seal lisaks apteegitillile veel hunnik teisi piimatootlikkust soodustavaid ürte. Uuri, katseta!\nkaer – teed putru või sööd külma pudruna mingi piimaga või suva millega. parem on täistera kaerahelbed mitte kiir.\nimetamise küpsised (lactation cookies) – pole ise proovinud, aga jällegi paljud vannuvad et see on imerohi, netist leiab erinevaid retsepte.\nkookosevesi (coconut water) – mitte kookospiim. Olen proovinud ALEO firma oma, Rimist sain vist. Kuna jõin ainult ühe pudeli, siis ei saanud mõjust aru.\nKui rinda tekivad kõvad kohad, nn sõlmed, siis letsitiin aitab. Imetamise ja pumpamise ajal masseeri neid kohti, neist tuleb kohe lahti saada, muidu lähevad need piimajuhad põletikku sest on liiga täis. Nendest tulevad alati ilusad piimavood pudelisse. ujee.\nKui suudad, siis väldi suhkruseid tooteid ja magusat. Ma pole suutnud, just sayin. Seetõttu pole ma veel suurt midagi alla ka võtnud. Saaremaal hoopis juurde. Aga pole viga, Tallinna tulen, ostan omale rullikad ja hakkan Peetri vahel kimama.\nPS! PIIMA PUMPAMINE AITAB stimuleerida piimatootlikust jne, kuid see ei asenda rinnaga toitmist. Laps saab alati rinnast rohkem piima kätte, kui Sina või mina pumbates. Pane laps VÕIMALIKULT PALJU ESMAJOONES IKKA RINNALE, et ta piima juurde ”telliks” .\nÜks targem ema kirjutas sellise asja nt mulle, et mõne kuu pärast ei pruugi ma pumbates üldse piima kätte saada, aga laps saab. Kuna laps on see, kes juurde tellimisega toimetab, mitte rinnapump 🙂\nSiinkohal mainin veel seda ka, et kes peaks tahtma oma lapse nahk-naha kontakti asemel pumbata? Mina mitte. Kui muul ajal kogu aeg kiire-kiire kahe lapse kõrvalt, siis see imetamisaeg on just see aeg, kus saab natukene aega maha võtta ja beebit imetleda. 🙂\nRääkides veel pisipojast, siis step by step hakkame öösel juba kenasti magama. Täna on muidugi suht terve päev maganud. Rota pärast vist, las puhkab :*\nIgatahes, pisike läheb ööunne kell 21:30-22:30 vahemikus ja siis ärkab 2:45 – 3:30(ma saan 4 tundi lepsida, jee!) vahemikus, sööb läbi une ja kohe magama. Siis uus äratus 5-6 vahel ja kui gaase pole, siis tiksub veel veidi (mingi 7:30-8:00ni) ja siis ma juba ärkan siin maal, kohvitan, söödan ja siis Romet uuesti tuttu mingi 8:30, norksab kena mõned tunnid, kuniks ärkab ja on päris pikalt üleval. Teeb ainult uinakuid mingi 30 min jne. Ehk see palavus ka mängib rolli. Endalgi siin saunas raske vastu pidada.\nVot nii, loodan, et kedagi see postitus aitab ja musid-kallid-paid kõigile.\nPrevious article1 kuu juba viiekesi\nNext articleAga miks Sind häirib?\nS juuni 30, 2020 At 4:31 e.l.\nOlen just kuulnud, et enne sünnitust ei tohi pumpamisega alustada! Kuna tinnaga toitmine aitab emal kiiremini taastuda ehk siis tekitab emakakokkutõmbeid, siis võib sellega hoopiski kahju teha ja sünnituse esile kutsuda.\nLiina Kolomainen juuli 6, 2020 At 7:36 e.l.\nSeda küll, see on täiesti õige info.Kunagi ei tea ju, millal see beebi välja tuleb. Minu näiteks tekkis esimese lapsega piim alles 7-ndal päeval, jube hea oleks olnud varem pumpamisega pihta hakata. Teisega läks 5 päeva aega, aga tema sünniks ma polnud üldse valmis 😀\nLiina Kolomainen juuli 8, 2020 At 5:49 p.l.\nappi, i feel you. Respekt mehele, et viitsis aidata 🙂 Minu oma ka abimees 🙂 va öösel, siis on kõige raskem, kui pead lapse uuesti unne toimetama ja pumpama, uneaega jääb nii väheks. Aga ei raatsi meest üles ka ajada, temal ka järka päev tööle vaja minna.\neriti seda ”kulla hinnaga kraami” asja. 🙂\nMaris Raudsepp august 16, 2020 At 2:35 p.l.\nKui kaua Sa niimoodi pumpasid ja möllasid, et piima jooksma said? Või on see pidev protsess ja iga päev näed vaeva? Tänud postituse eest, oli äratundmist ja uusi nippe ka!\nLiina Kolomainen august 16, 2020 At 2:37 p.l.\nKuule, pea kaks ja pool kuud.\nAGA SEE ON SEDA VÄÄRT =) Ma siiamaani ei suuda uskuda, et I MADE IT. öösel oli nii raske pumbata ja oksele ajas see apteegitilli tee.\naga see tõi tulemust =) siiamaani söön mariakapsleid ka 🙂\nArhiiv Vali kuu juuli 2021 juuni 2021 mai 2021 märts 2021 detsember 2020 november 2020 oktoober 2020 september 2020 august 2020 juuli 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 oktoober 2017 september 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017


Kuidas see võimalik on? Teismeline elas üle õõvastava liiklusõnnetuse. Sõiduki kiirus oli meeletu - Publik\nKuidas see võimalik on? Teismeline elas üle õõvastava liiklusõnnetuse. Sõiduki kiirus oli meeletu\nTeismeline kihutas autoga kiirteelt välja, sõites kiirusel 168 kilomeetrit tunnis. Auto purustas teetõkke ja kukkus all olevale teele. Dramaatilise autoõnnetuse salvestas kohalik videokaamera.\nÕnnetus toimus Argentina pealinnas Buenos Aireses. Autoroolis oli 19-aastane Patricio Avila, kes sõitis Volkswagen Voyage'iga. Ühel hetkel kaotas noormees sõiduki üle juhitavuse. Kui auto kukkus kõrgemal olevalt teelt alla, olid teised autojuhid sunnitud peatuma. Tuletõrjujad lõikasid noormehe sõidukist välja.\nHetkel on Patricio haiglas ja paraneb. See, et ta ellu jäi, on ime. Ta sai vigastusi mitmesse kehapiirkonda. Samas saab noormees hetkel iseseisvalt hingata ja süüa.\nKohalikud spekuleerivad, et tegemist võis olla enesetapukatsega. Samas lükkab noormehe perekond taolised väited ümber.\nÜhe pealtnägija sõnul on see uskumatu, kuidas keegi saab taolise liiklusõnnetuse üldse üle elada. Tüdruku sõnul olid kõik kohad verd täis ja noormeest oli autost äärmiselt keeruline kätte saada. Enne, kui tuletõrjujad jõudsid sündmuskohale, oli noormees poole kehaga autost väljas.\nAmetivõimude sõnul on liiklusõnnetuse teinud autole tehtud korduvalt trahve kiiruseületamise ja autoroolis nutitelefoni näppimise eest.


põrandaküte puitpõrandale betoonita - Leht 2 - Ehitusfoorum\npõrandaküte puitpõrandale betoonita\nRe: põrandaküte puitpõrandale betoonita\nLugemata postitus Postitas Külaline » 09 Dets 2015, 12:14\nPeno soonde pandav toru on rohkem kui poole ümbermõõdu ulatuses isoleeritud - seega töötab kütmisel ainult õhuga kokkupuutuv osa. Soojusjaotusplaadi ülesanne on muu hulgas ka tuua ära soojus toru alumiselt küljelt. Lihtsalt kipsiribade vahele maha pandud torude puhul toimub soojusülekanne toru->õhk peaaegu kogu toru ümbermõõdu ulatuses - seega see on parem variant kui toru paljas peno soones. Kipsiribade vahele jäävas kanalis hakkab õhk tsirkuleerimaja selle kanali ulatuses kannab soojuse ilmselt laiali. Kui kanal miskit segu täis valada, siis peaks see segu olema selline mille soojusülekanne torult ja soojusjuhtivus oleks parem kui õhul ja selle tsirkulatsioonil. Millised need numbrid erinevatel materjalidel on.... kes seda öelda oskaks?\nMul enesel on elektrikaabel kipsiribade vahele miski seguga valatud - toimib ilusti, kuid siin on see erinevus, et elektrienergia mis kaablisse sisse läheb, muutub soojuseks igal juhul, kehvema soojusülekandega materjali puhul kaabli temperatuur lihtsalt tõuseb ja lõpuks kandub see soojus ikka minema (võib tekkida vaid kaabli läbipõlemise oht). Vesikütte puhul on küttevee max temperatuur sissetulev temp. ja kui toru soojust ära ei suuda anda, siis tuleb toru teisest otsast seesama soe vesi uuesti välja ja tuba jääb külmaks....\nLiitunud: 27 Aug 2010, 09:33\nLugemata postitus Postitas kaupz » 25 Mär 2019, 21:27\n350mm kivivilla ja peale 22mm saepuru / põrandaplaat + puitparkett.\nkas 250mm sammuga vesipõrandaküte on piisav 20 m2 toale?\nkuidas toestada või kinnitada torud 50x100 prusside vahele villa peale?\nparketi alla pigem alusvaip 2mm "mullikile"\nvõi kork 2mm\nvõi puitkiud "tuuletõke" 7mm et soojust paremini läbi tuleks?\nLugemata postitus Postitas Coolhouse » 26 Mär 2019, 08:09\nkaupz kirjutas: ↑\n1. Põrandakütte samm on tavaliselt 15 cm 20 mm toruga ja 10 cm 16 mm toruga.\nAsi tuleks veidi rohkem läbi mõelda. Toa kütmiseks on vaja soojushulka ehk mingit kogust soojust. Kui soojushulk on teada siis saab arvutada palju peaks põrandakütet olema.\n2. Soovitaks vältida laudparketti sest see on päris korralik takistus soojuse levikule.\n3. Ka 22 mm osb on suur takistus soojuse levikule.\nKõik 3 möödapanekut kokku annavad tulemuseks külma toa.\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 26 Mär 2019, 09:50\nSoovitud on alati üsna probleemne, kuigi saab.\nCoolhouse ütles täpselt ära mis võib valesti minna.\nSiiski on väikesed lisanipid:\nTorule pannakse külge soojuse hajutid - tavaline metallist plekk, kuid tänu metalli heale soojusjuhtivusele hajutab otse laua all soojust paremini.\nTõstetakse sellise põranda küttevee temperatuuri. Kui kõik põrandad on sama lahendusega pole probleemi aga kui osad on betooniga ja osad mitte siis on õudusunenägu silme ees. Ainus võimalus on eraldi kollektorid ja betoonomale oma segamissõlm.\nLugemata postitus Postitas kunn24 » 26 Mär 2019, 12:33\nUponori Al plaatidega on määratud 20 mm torude sammuks ca 30 cm. Vaidled Uponori inseneridrga. Tõenäoliselt tuleb veidi tõsta soojuskandja temperatuuri, kuid tasakaaluolek sõltub kõigist parameetritest, esmajoones ruumi piirete soojapidavusest. Seega rusikareegel ei kehti.\nPraktiliselt sama seletus, mis eespool. Tehtud neid põrandaid küll laudparkektiga. Mul ka omal kodus. Kuigi selles on 20 mm torud betoonis ja 30 cm sammuga. Tegin spetsiaalselt nii vähendamaks vedeliku pumpamiskadusid ja lisasegustussõlme vajadust teise korruse radiaatorkütte puhul (radiaaatoritest tagastuv läheb otse põrandasse). Majas on kogu süsteemi jaoks 1 tsirkulatsioonipump- katla komplektis.\nOSB asemel saab kasutada 8 kuni 12 mm vineeri. Näiteks https://www.hemeltron.ee/porandakute-po ... e-tarvikud Jube kruvimine on, kuid tehtav. 1 sellise põranda (ligi 100 m2) olen lasknud 1-e renoveeritud majja 1.-le korrusele teha. Toimis küll. Viidatud joonise järgi tehes plaatide peale ca 6 mm paksune vineer on piisav eeldusel, et all on tugev aluspõrand.\nKõige põhilisem faktor külma toa jaoks on ikka sooja mittepidavad piirded või aknad lahti- ventileerimine. Kuna seal võib olla ligi 10-kordne või väga kehva asja puhul isegi 100x erinevus, siis ainult põrandakütte peale viitamine pole relevantne.


Südantlõhestavad kirjeldused | Kas ja kuidas loomad teineteist leinavad? - Lemmikloom\nPole kahtlustki, et paljud loomad on võimelised kogema suuri sügavaid emotsioone – täpselt nii, nagu teevad seda inimesed. Üks emotsioonidest, mida loomad näitavad selgelt ja üheselt mõistetavalt, ongi just lein. Järgnevalt mõningad kirjeldused kogenud loomateadlastelt, kes selgitavad, kuidas mingid loomad leinaga toime tulevad.\nElevandid väljendavad kaotusvalu iga osaga endast\nÜheks parimaks loomade leinamise näiteks on elevandi leinamisrituaalid, mida on uurinud mitmed teadlased, Joyce Poole teiste seas. Joyce Poole on kirjeldanud üht kurba sündmust järgmiselt:\n„Kui ma nägin Tonie apaatiat oma surnud vastsündinu pärast, sain esimest korda tõsiselt aru, et elevandid leinavad. Mul ei unune ta näoilme kunagi – ta silmad, ta suu, see, kuidas ta hoidis oma kõrvu, oma pead, enda keha. Iga osa temast väljendas selgelt leina.”\nCynthia Moss on samuti kirjeldanud ühe elevandipere käitumist pärast seda, kui üht liikmetest oli tulistatud:\n„Teresia ja Trista muutusid hirmust täiesti meeletuks ja üritasid teda üles tõsta. Nad püüdsid oma kihvu tema selja ja pea alla lükata. Pärast mitut katsetust õnnestuski neil ta istuvasse asendisse tõsta, aga ta keha vajus kohe tagasi. Tema pere püüdis teha kõike, et teda äratada, nad müksasid ja lükkasid teda kihvaga. Tullulah isegi läks ja korjas muru ning püüdis seda talle suhu panna.”\nGorillad on tuntud selle poolest, et üritavad oma surnud sõpru üles äratada\nMõistagi kogevad inimestele lisaks leina ka teised esikloomalised. Gorilla Gana tundis selget kurbust oma poja kaotuse üle. Pilt temast oma surnud pojakest kandmas levis üle maailma. Jane Goodall vaatles aga Flinti, üht noort šimpansit, kes eemaldus pärast oma ema surma enda rühmast, lõpetas söömise ja suri lõpuks murtud südamest. Ta on kirjeldanud seda oma raamatus „Through a Window” järgnevalt:\n„Mitte kunagi ilmselt ei suuda ma unustada vaatepilti, kuidas Flint ronis kolm päeva pärast Flo surma aeglaselt puu otsa. Ta liikus mööda üht oksa, seejärel peatus ja seisis emotsioonituna ning vaatas alla tühja pesasse. Mõne minuti pärast pööras ta ümber ja ronis alla nagu vana mees, kõndis mõned sammud, misjärel viskas pikali ja vaatas silmad pärani kaugusesse. Seda pesa olid tema ja Flo mõnda aega jaganud, enne kui Flo suri ... Oma venna juuresolekul suutis Flint natuke depressiooni maha raputada. Siis aga eemaldus ta äkitselt rühmast ja kiirustas tagasi kohta, kus Flo suri, ja langes veel hoopis sügavamasse depressiooni ... Flint muutus üha loiumaks, keeldus toidust ja tema immuunsüsteem nõrgenes, nii et ta haigestus. Viimane kord, kui teda enne surma nägin, oli ta pilk täiesti tühi, ta oli nii kurnatud ja üleni depressioonis, kössitas vaid liikumatult lähedal kohale, kus Flo suri ... Viimane lühike teekond, mille ta läbis – seejuures iga paari sammu järel jalgu puhates –, oli just nimelt kohta, kus Flo surnud keha lamas. Ta jäi sinna päris mitmeks tunniks, vahepeal pikalt-pikalt vett jälgides. Ta võitles veel pisut edasi, aga siis tõmbas end rõngasse ja ei liigutanud enam kunagi.”\nGorillad on tuntud selle poolest, et üritavad oma surnud sõpru üles äratada. Donna Fernandes, Buffalo loomaaia direktor, on kirjeldanud sündmust Bostoni loomaaiast, kus ühe surnud gorilla pikaaegne sõber tuli lahkunuga hüvasti jätma:\n„Ta ulgus ja müksas tema rinda ... võttis tükikese lahkunu lemmiktoitu – sellerit – ja pani selle talle käe peale, üritades teda samal ajal äratada. Ma nutsin, see oli nii emotsionaalne.”\nLaama võib oma lähedase kaotuse korral soovida end samuti surmale kätte anda\nBetsy Webb Alaskalt on kirjeldanud laamade leina:\n„Laamad on oma loomult seltskondlikud, äärmiselt tundlikud ja neil tekib omavahel sügav side. Neil on kombeks karjamaal samas piirkonnas süüa, nad magavad teineteise kõrval ja hoiavad üksteise lähedusse, kui puutuvad kokku mõne võõra looma või kiskjaga. Kui nad on kuskile teel, muutuvad nad väga ärevaks, kui teineteist silmist kaotavad (näiteks kui üks teeb väsimusest puhkepausi ja jääb teistest maha). Nad häälitsevad päris palju. Mu lemmik on nende tervituskutsung, mis kõlab nagu õrn torupilliheli. Kui meie pere Coloradost Alaskale kolis, võtsime oma kaks Colorado laamat ühes. Saatuslikult juhtus aga nii, et saime oma uue maja ja maadega kaasa ka kaks Alaska laamat. Mõlemad paaridest olid oma eelneva elu koos veetnud. Alguses hoidsid paarid teineteisest natuke eemale, aga ajaga said nad suurteks sõpradeks ja moodustasid neliku. Paar aastat hiljem aga juhtus nii, et kõige vanem Laama, 27-aastane Boone, suri ootamatult. Ta lihtsalt lamas ühel päeval külili maas ja oli liiga nõrk, et end püsti vedada. Järgmisel päeval suri tema elupartner Bridger täpselt samal moel tema kõrval. Parasjagu oli varakevad, mistõttu maa oli endiselt külmunud, nii et palkasime sõbra nende hauda ette valmistama. Matsime nad kohe aia taha. Teine paar, Taffy ja Pumpernickel, seisid kõrval ning vaatasid kogu protsessi pealt. Järgmised kaks päeva seisis stoiline Taffy haua kõrval ning jälgis maas olevat auku. Ta vaevu liikus paigast. Kergesti ärrituv Pumpernickel oli oma väikses laudas ja nuttis ahastusest kaks päeva. Kolmandal päeval said nad oma leinast üle ja jätkasid enda tavaliste tegevustega. Kas Bridger ise tahtis pärast oma eluaegse sõbra Boone'i kaotust elust loobuda? Taffy ja Pumpernickel aga, mõlemad väga erinevad isiksused, leinasid mõlemad omamoodi. Minule oligi kahe laama kaotuse juures kõige liigutavam mälestus kogeda seda hoolivat ja harmoonilist laamade surma ning leinamisprotsessi.”\nHarakad annavad hukkunust lähikonnas teada, moodustades valjuhäälse leinakoori\nKa harakad leinavad. Üks Boltoni farmiomanik on kirjeldanud harakate leina järgmiselt:\n„Mul on Ühendkuningriigis Boltonis farm ja selle vallutasid harakad. Lähedalolevate harakate reaktsioon oma liigikaaslase surnukeha peale meenutas stseeni filmist „Linnud” – nad piirasid elutu linnu ümber ja püüdsid teda oma nokkadega üles äratada. Kui nad tõdesid lõpuks, et linnuke on tõesti surnud, lasti liikvele meeletult vali hädakisa, mis muutus aina valjemaks (harakaid oli kuskil 20 ümber). Lähedalolev mets kajas vastu ja umbes minuti pärast kuuldus kõikjalt lähikonnast, kuidas tuhanded harakad said surmast teada ning hakkasid samuti leina väljendama. See tekitas isegi pisut hirmu, nii et jäin selle lõppemiseni turvaliselt lauta varjule.”


Kahjuritõrjetooted kloostri Tea: Truth või lahutust?\nPettunud ametlik meditsiin, paljud meie kaasmaalased on maksnud seisukohti mitte-traditsioonilise meditsiini ja selles valdkonnas pakub laia ulatust erinevate tegevuste petturid. Reklaamitud taimeteed, teed nimetatakse kloostri, põhjustades palju küsimusi.\nPüüa aru saada, kas osta ja juua teed kloostri parasiitidevastane omadused.\nInimese parasiithaigused või helmintiaas infektsioonid, kujutavad endast suurt ohtu tervisele. Viimastel aastatel juhtumite arv märgatavalt suurenenud. See on tingitud asjaolust, et ühekordseks kasutamiseks mõeldud hügieeni ja elutingimuste sünteetilised materjalid, eitab vajadust keeva veega desinfitseerida nõud ja pesu. Keev klaasist ja metallist konteinerid erijuhtudel langes unustusse, nagu traditsioon keema voodi ja aluspesu, siis triikida seda kuuma rauaga. See on loonud ohtliku olukorra valdkonnas hügieeni. Parasiitnakkused igasuguseid tabas nüüd mitte ainult esindajate vaeste klassi, vaid ka hästi õnnistatud mehed.\nNimetage nakkuse saab määrata analüüse teostada laborites meditsiinikeskustes. Kuid mõned märgid helmintiaasi määratakse ja üldise tervise uuring. Siin on nimekiri sümptomid:\n- probleemid roojamine (kõhulahtisust või kõhukinnisust);\n- kiiret kaalukaotust või ülekaalulisus;\n- lihas- või liigesevalu;\n- allergiad, eriti urtikaaria, atoopiline dermatiit, ekseem;\n- halvenemine naha (akne, tuim juuksed, haprad küüned);\n- närvilisus, depressioon, ärevus;\n- bruxism (hammaste krigistamine une ajal ja unehäired);\n- kroonilise väsimuse sündroom (halb mälu, tõstes ja langetades kehatemperatuuri ilma nähtava põhjuseta, ärrituvus, väsimus, keskendumisraskused);\n- sagedased külmetushaigused;\n- kasvaja teke;\n- lima (nohu, köha).\nParasiitidest on sageli varjatud teisi haigusi. Parasiidid toituvad valgu koe inimorganite. Nad kahjustada veri, mürgistused selle ainevahetusproduktide. Liikumine inimkehas, parasiidid hävitada ja mürk kõikide organite, alustades seedetraktis. Nad toituvad kudedega maksa, neeru, südame, kopsu, aju ja luuüdi. Selle tulemusena väheneb kaitsefunktsiooni organismi. Immuunsüsteemi annab ebaõnnestumisi. Developing krooniliste haiguste ja pahaloomuliste kasvajate raviks.\nVarem arvati, et ussid - haiguse määrdunud käed, nii sellest sagedamini haigestuvad lapsed. Praegu parasiithaigused kaetud kõikides vanuserühmades.\nEnnetus ja ravi selle probleemi tuleb lahendada kõike.\nAllpool vaatleme koostise kloostri parasiitidevastane tee oma liikme maitsetaimed. Enne Ostes antud toote, arvan, et see ei ole parem pöörduda hea arst ja läbima põhjaliku läbivaatuse. Ehk kui ka ennetavat kogumist läheneb terve inimene, ja kui haige, see on seda väärt riskivad - ei ole teada.\nKask - üks populaarsemaid taimi traditsiooniliste ravitsejate. Iidsetest aegadest on meie esivanemad zaparivat lehed valmistamiseks valmistamiseks, millel selgelt väljendatud antiseptiline, antimikoznym ja anthelminthic meetmeid. kaselehti võib kasutada raviks ja ennetamiseks parasiitidest nii täiskasvanutele ja lastele. On hea, et klooster parasiitidevastane tee sisaldab see koostisosa.\nInfusiooni kaselehti hävitab giardia. Fiontsidy ja kaselehti on flavonoidid antioksüdante. Neutraliseerivad vabu radikaale, need aitavad kaasa kiire taastumine kudede hävitab parasiidid. Puljong kask lehed toimib diureetikum, mis aitab kaasa kiire eemaldamine ainevahetuse tooted "üksus settimine" -parazitov, mürgine peremeesorganismi. Selle saate kiitust isik, kes leiutas kloostri parasiitidevastane tee. Arvustused arstide, õppis kompositsiooni kogumise kinnitada mõistlikkuse komponendid valitud teda.\nTamme koor hästi tagab tooli kõhulahtisus. Ja kõhulahtisusega kaasneb sageli uss nakatumise. Dehüdratsioon, väsimus, soole ärritus ja muid probleeme aitab lahendada Keetmine tamme koor. Lisaks soodustab kiiret paranemist mikro traumad. Nimega komponendi osa kimp maitsetaimed, keda ühendab nimi kloostri parasiitidevastane tee. Mõned tootjad pane see teise koha koostisosade loetelus. Kas see on õiglane? Täpne proportsioonid kloostri parasiitidevastane tee kuhugi mainitud. Kuna võitlus ussid tamme koor palm ei auhinna, võime eeldada, et iga herb koost võrdselt. Aga see on tõesti?\nKloostri parasiitidevastane tee sisaldab selliseid imeline taimed nagu Calendula või saialille. Heleoranžid ja kollane lilled kollane või punakas-pruun keskel, kasutatakse laialdaselt meditsiinis, sest aeg Dioscorides. Nad õitsevad kogu suve ja sobivad koristamata kuni sügiseni. Unikaalsus taimede tõhus paranemise ja antiseptilised omadused. Nagu antiseptiline saialill efektiivsem kui tavaliselt kasutatud nimetatud otstarbel joodi.\nTänu saialill parandab söögiisu, kiirendab seedimist ja ainevahetust. See on väärtuslik omadus, sest paljudel juhtudel tingitud helmintiaas nakatumise on isutus, kaalulangus, degeneratsiooni ja hävimise siseorganeid. Calendula lisatakse taimseid mõeldud mõjutatud ussid, ei hävita parasiite, kuid täidab muid seotud toibumine haigus, probleeme. Taimeteed on head nii et koosneb spetsialistid, nad võivad imet. Ja kes teeb kloostri parasiitidevastane tee? Tarbija ülevaateid toote on täis vastuolusid ja sageli küsitav. Parasitaarne inimese haigusi põhjustavad levikust ussid. Edasijõudnud haiguse, ei arst või apteeker nõu kloostri parasiitidevastane tee. Apteegis soovitaks minna kliinikusse ja teha analüüsid. Nende põhjal arst on parim raviviis. Võitluses parasiite, siirdatakse naha alla ja verre, sooled või teiste organite, kasutades erinevaid ravimeid. Universal ravim kõigi haiguste ei eksisteeri. Kas ma saan erand reeglitele kloostri parasiitidevastane tee? Arvustused arstide: "Kelmuse osav ärimehed - see on, mida see tee parasiite." Nendega on raske vaielda.\nPakendil kogumiku "Kloostri parasiitidevastane tee" koostajad teatatud: see sisaldab kummel. Alates erinevaid värve, seda nime kasutatakse ainult meditsiinis kummel. Ta õitseb väga lühikest aega suve alguses, ning loodetakse, et Antiparasiitne kloostri tee kasutab omadusi selle konkreetse taime.\nDaisy ei hävita sooleparasiidi kuid see parandab toimimise seedetraktis, vähendab põletikku, vähendab turse limaskesta mao, rahustab närvisüsteemi. Tänu kummel tee kloostri parasiitidevastane (kommentaarid tõendeid selle kohta) ei põhjusta allergilisi reaktsioone. Kummel on laialt kasutusel folk ja ametlik meditsiin vahendina nõrgestab oluliselt organismi allergilist reaktsiooni.\nÕisiku erkkollane lilled, sarnaseid tableti hästi tuntud ravimtaimede. Mõru lilled on tugev ja terav lõhn, putukatõrjevahend. Tansy - tormi mitte ainult sääskede ja kärbeste, vaid ka suurepärane vahend kõrvaldades ussid. Vanasti, emad olid nende lapsed aeg-ajalt alla neelama ühe või kahe roundels soolikarohi. Ei ole enam efektiivne ja ohutu ravimtaimi erinevat tüüpi parasiite. Tansy õied hilissuvel. Isegi kui kloostri parasiitidevastane tee - kelmuse alates seisukohast majandus, mees kahtlustatakse ise pinworms või askariidid ja mitte keegi ei tahtnud minna arsti kliinikus, see tee ikka aitab vabaneda ussid. Prop ilmaprognoos taimsete sisaldavad soolikarohi, pärast kulutuste vajalikud sanitaartöötluse alumise ja voodipesu, võite unustada parasiite.\nKindlalt teada, kas Antiparasiitne kloostri tee soolikarohi, vaid paljastavad pakendis. Taim on lihtne kindlaks teha, välimus. Võrreldes teiste koostisosadega nagu selget vastust võimalik anda. Nagu maitse ja lõhn, siis on oht, et eksivad. Kimp aroomi koirohi, piparmünt, kummel, salvei, saialill ja muud taimed võib segadusse kodanik, on harva niitudel.\nPüüa hoolega uurida koostisosade loetelus kloostri parasiitidevastane tee. Kompositsioon taimsete näib kirjutanud meest lähedal meditsiin, kuid ei väga tähtsaks traditsiooniline liigitus taimed. Eelkõige puudutab see mint. Spetsialist phytotherapeutist oleks kirjutada: "piparmünt", pannes esikohale põhilised nimi taim, ja teine - selle tüübi. Küla ravimtaimede oleks lihtsalt kirjutas: "Mint", viidates muru mentooli lõhn, mis kasvab oma territooriumil. Piparmünti - haritud taim, hübriidne Vesimünt ja aed piparmünt.\nLooduses piparmünt ei esine. Selline lahknevusi diskrediteerida kloostri parasiitidevastane tee. Arvustused arstide: "The Sting!" Ja see on vaatamata asjaolule, et piparmünt, nagu teised selle liigi sageli nimekirja kantud traditsiooniliste maitsetaimed raviks uss infestatsioonid - normaliseerib soolestiku tööd ja parandab organismi üldist toonust.\nMõru glükosiidid absintin, artabsin, anabsintin ja teised esinevad koirohi, põhjustada selle tõhusust ettevalmistamine ravimtaimede kogumine alates kogu spekter parasiitidest. See kehtib eriti parasiite elavad maksas. Kuid kõrge toksilisuse tööshoidmine nõuab Rangele annuse sõltuvalt patsiendi vanusest ja teised füsioloogilised näitajad nakatunud.\nKahjuks tootjad ei näita täpset koostist kloostri parasiitidevastane tee. Proportsioonid herb koirohi suhtes ülejäänud koostisosad on teadmata. Mis see on? Ärisaladus? Või teine argument, mis tõendavad, et toode on edendada osalemist üksikisikute kaugel maiste standardite, sealhulgas tervisega seotud. Siin tahes-tahtmata tekib küsimus: "Kloostri parasiitidevastane tee - tõsi või lahutada?" Sõna "kloostri" toimib teadvuse peaaegu võluväel. Paljude see on usutav. Elanik vaikses Vene sisemaale isegi mõelda mitte, et see püha sõna petturid loodame kasumit, et see toob neile. See võib olla mõistlik kuulata, mida inimesed ütlevad, kogenud kaubanduse ja meditsiin, umbes kloostri parasiitidevastane tee? Arvustused arstide: "kelmuse! Brilliant oma lihtsuse ja on kättesaadav kõigile, kellel on internetiühendus. "\nUliginose ta zhabnik, kõrvits, kraavide või ussitanud, rohi kasvab soodes kogu Venemaa. Ravi eesmärgil, koristada terve taim tervikuna koos juured ja varred. Cudweed on väljendunud regeneratiivses omadused. Tema kirjutatud patsientidele luuatroofia ja pehmete kudede, eriti - osteomüeliit ja kopsutuberkuloosi.\nJuuresolekul selle taime kogumise tuntud kloostri parasiitidevastane tee, raske seletada. Kindlasti kasulik ja tõhus ravimtaim, mis aitavad taastada kahjustatud elundeid parasiite, kuid kvaliteetne ravi on vaja järjepidevust. Esmalt tuleb saata välja "üksus settimist" ja alles siis teha taastamise hävitatud. Vastasel juhul parasiidid voo uuendatud koe ja tugevamaks, kui mees, vastupidi, nõrgestada, sest taastav organismi funktsioonidele ei ole lõpmatu.\nHuvitav valik maitsetaimi lisada kloostri parasiitidevastane tee. Koosseisu kollektsioon - ei ole saladus. Saladus esindama osakaal ja arv maitsetaimed, koht ja aeg. Nagu teada, on tootja kohustatud edastama selle teabe tarbijale. Kahjuritõrjetooted kloostri tee ignoreerib seda nõuet. Aga väljakuulutamist müük See toode ei Pihistellä kiitust ja lubadusi. Ta väitis, a priori mitte ainult haiget, kuid ka ravib tahes ja saata kõik parasiidid. Maitsetaimi koosseisu ka on avaldatud Atlas ravimtaimede. Kõik nad on kasulik ja tervendav. Siiski, kui üledoosi saialill ei too kahju tervisele koirohi - taim on mürgine ja vastunäidustused ja meetod kasutamist ravimite kogumist, mida nimetatakse kloostri parasiitidevastane tee, ei ole täpsustatud. Kuidas ma tean väga hästi kursis meditsiinis mungad tulid Kollektsiooni või meie ees on hea mõte ettevõtlikke Ostapov Benderov? Ärge tehke Arnaut kloostri parasiitidevastane tee Minor? Arvustused arstide: "The Sting. Cure kõik invasiivsed kogumise neist maitsetaimed ei saa, kuid kui anthelmintikumist kui neotyagchonnyh juhtudel on üsna hea. "\nSee taim - tõeline füüsiline arst, ravides paljusid haigusi. Tema muud nimed - putru, poreznik muru St. Joseph, sõdur Stachys, maagi ja visa muru. See ei ole juhus. Raudrohu parandab maksa ja sapipõie, kiirendab ainevahetust ja tugevdab kaitsefunktsioon organismi. On juhtumeid, kui kärbuv haavad puistatakse pulbri mõru lilled, zarubtsovyvalis abita teiste ravimitega. Yarrow, nagu koirohi ja soolikarohi ja väga mõru maitse ja terava lõhnaga. Lüüasaamisega siseorganeid parasiitidega kasutamine Yarrow on täiesti õigustatud. Ei tea täpset koostist kloostri parasiitidevastane tee (osakaal rohi, täpne nimi farmakoloogiliste ja kasvupind sildil ei ole), siis võib öelda, et ta tegi edukalt täidab anthelmintikumiga. Ja selle vaieldamatu teenete parandada üldist seisukorda patsientidel. Retsept kloostri parasiitidevastane tee on kogumik kasulikud ravimtaimed on sageli kasutatud rahvameditsiinis ja traditsioonilise meditsiini ei ole kunagi kinni täpset arvu. Maitsetaimed võeti, mida nimetatakse, et silmad täitis puhta veega ja pane ahju uprevaniya. Ei temperatuuri ega kestust erilist tähtsust kuumtöötlemist ei olnud. Oluline oli temperatuuril millisesse asendisse ahju on parem panna konteinerisse puljongit ja temperatuur Sellisel viisil määratud - kuni leivad koos leiba või hiljem päts eemaldatakse vent.\nVõibolla puudumine kaasaegse kaasas sildid - soov näidata täpsust ajalooline kogumise paranemine? Mis eksperdid öelda põhjuseid nii palju rääkida hiljuti ilmus müüki kloostri parasiitidevastane tee? Arvustused arstide: "The Sting", kuid õigesti nimetatakse seda sõna kimp maitsetaimed, united nimega "kloostri"? Muidugi, rohi siin midagi. Asi on toote tootjad. Tõenäoliselt ei ole neil seoses kloostrid ja retsept on lihtne kaasa võtta vanast meditsiini raamat. Just usaldus nimi "parasiitidevastane kloostri tee" on rohkem kui lihtne taimne antelmintikud. See kinnitab iga turundaja.\nSee aromaatne ürt sinise-lilla lilled naastrehvid õisiku kasvab lõunaosas meie riigis. Kasutamine ravimi salvei summa on õigustatud. See on kibe, põletikuvastane, antiseptiline, hemostaatiliste ja demulcent omadused. Diureetikum, salvei hoolikalt näidanud inimestele neeruhaigus. Asjaolu, et retsept kloostri parasiitidevastane tee ei sisalda teavet vastunäidustusi selle kasutamine - suur tegevusetus. Rasedad naised ja imetavad emad juua ei ole soovitav - salvei pärsib laktatsiooni ajal. Samuti võib negatiivselt mõjutada rasedust ja heaolu ema ja laps.\nVeri - tähelepanuväärne taim, mis mingil põhjusel on viimane koostisosade loetelus sisalduvad kloostri parasiitidevastane tee. Koostis sel põhjusel, et kogumik ei tundu päris tasakaalus. Traditsiooniline meditsiin Veri väärtused laia haiguste, millega ta hakkama saab. Seda kasutatakse neeruhaigus, maksa, vereloomesüsteemi ning kasutatakse vabaneda ussid. Rahustite omadused Repeshko hästi kindlaks mitmesuguste allergiate. Siiski on võimatu mitte pöörata tähelepanu asjaolule, et Veri on Työväkeä ja salvei, nagu eespool kirjeldatud, teiselt poolt, vähendab higistamist. kas kombinatsioon võimalust sellise vastase omadused ühes kogumise? Võib-olla õige, kes ei usalda tootjate soovitab kloostri parasiitidevastane tee? Lahutus või mitte, saab ausalt öelda, ainult läbi sobiva uuringud. Siiski on kahtlusi, kas selline Uuring viidi läbi need, kes koosneb kogumise. Igaüks saab öelda kloostri parasiitidevastane tee: "proportsioonid maitsetaimed ei ole oluline, sest rohkem kui üks või kaks supilusikatäit ühe tassi vett keeta terve mõistusega inimene ei teeks. Retsept pärineb vana kloostri raamatud ja mungad ei saanud halb. " Selline väide on naiivne. Monks need mungad, kes on loobunud maailma ja võttis loori, tean, et kõik inimese haiguste - Jumalast. nad on andnud meile õpetuseks. Parim vahend tervendav - palve ja meeleparanduse oma pattudest, samuti hoiduma lihalik naudingud. Ma arvan, et iga teabag pühitseti palve õiglaste ja viskan välja parasiite - selge viga.\nJa veel üks märkus. Kloostrid ja mungad mungad ei võta inimeste kasutu. Iidsetest aegadest, see oli viinud: saada varjupaik selline elukoht, mida on vaja teha märkimisväärsel hulgal raha riigikassasse kloostri või olla hea spetsialist igal juhul. Sel põhjusel see juhtus lihtsalt öelda, et toodetud kloostri, uhke parima kvaliteediga. Seega küsimus: "müüakse tavalise ja online-kauplustes kloostri parasiitidevastane tee - tõsi või lahutada?"\nKokkuvõttes: pakettide taimeteed brändi saab tõeliselt küsitavaks professionaalsust inimesed, nende koostisosad. Kuigi, muidugi, maitsetaimed milles need sisalduvad, võib olla positiivne mõju tervisele.\nBee PODMORE: raviomadusi ja vastunäidustusi. See käsitleb mesilaste PODMORE: arvustust pärast taotluse\n"Bronhofit": kasutusjuhised, koostis\nRukkilille: raviomadusi ja vastunäidustused, lill kirjeldus, fotod\n"Travnik. Ravimtaimed ja nende kohaldamise "- huvitav raamat armastavad looduslikud ravimid\nKasulikud omadused muraka ja vastunäidustused, kasutatakse rahvameditsiinis\nKuidas saada raud? sulam rauda mõned aine annab malmist?\nFilm "Vaba instinkt": osalejate ja funktsioonid\nPrantsuse majandusteadlane Jean-Baptiste Say: elulugu uuringud. "Traktaat Political Economy"\nJaanalind aretus kodus. Äriplaan jaanalinnu aretus\nInternet telefoni kaudu arvutisse\nÕige täitmine haiguslehel - aluseks hüvitiste maksmise\nKuumad kartulid. Retsept ahjus\nKui kastanid on õitsema? Miks kastanipuu õitseb?\n7 viisi saada atraktiivsemaks kui oma isikupära tõrjub\nTagasiside personal "Profrezerv" kohta ning tööandjad


Ürglooduse objekt: Kõrgekalda (Kõrgemäe) paljand Väljad: peida ,kuva\nKaitsealune ala Helme ohvrikivi ümbrus; Kõrgekalda (Kõrgemäe) paljand (KLO4001068)\nNimi Kõrgekalda (Kõrgemäe) paljand\nAsukohakirjeldus Valga maakond, Helme vald. Helme jõe paremal kaldal, Helme surnuaia taga olevast ohvrikivist ca 150m ülesvoolu. Juurdepääsuks tuleb minna mööda Kalmistu tänavat surnuaiast mööda, liikuda Helme jõe orgu kuni ohvrikivini ning sealt minna oru veeru pidi ülesvoolu kuni paljandini. Parim juurdepääs on sälkorust.\nKaitse Looduskaitse all. Turismimarsruutidesse halva ligipääsetavuse tõttu pole põhjust lülitada, kuid kuna on leidnud enamikes turismi-ja koduloolistes kirjeldustes äramärkimist, vajaks tähistamist ja viita ohvrikivi juurest. Kaitse säilitada.\nKirjandus Veri K. 1971. Tõrva-Helme. Tallinn, "Eesti Raamat", 80 lk.\nHeinsalu Ü. 1987. Eesti NSV koopad. Tallinn, "Valgus", 160 lk., lk.89.\nKajak K., Kurik E. 1987. Geoloogiline ehitus. - Valga rajoonis. Tallinn, Eesti TA, lk. 34-43.\nIseloomustus Seda keskdevoni Burtnieki lademe Härma kihtide valge liivakivi paljandit on peetud Valga maakonna kõige ilusamaks devoni paljandiks. Paljandi kohal on Helme jõe org 20 m sügavune ja sajandi esimese poole andmetel on ka paljandi kõrgus olnud ligemale 20 m. Seejuures on paljandi jalamil liivakivi sisaldanud savi vahekihte, mille ülemist pinda mööda on toimunud allikate väljavool. Allikaterikas ja savivahekihte sisaldav läbilõike osa on tänapäevaks täielikult kinni kasvanud ja see protsess jätkub. Kui 50-ndail aastail on paljandi kõrgus olnud 14 m, siis 1990.a. oli maksimaalne profiili kõrgus 8 m ja 1998.a. ei ületanud see 6 m. Vähenenud on ka paljandi horisontaalne ulatus, mis kunagisest sajast meetrist on kahanenud 30 meetrini.\nTänapäeval paljanduvad valged hallikaskollaste ja pruunikate vahekihtidega põimjaskihilised liivakivid sälkoruga eraldatud kahe pangana ainult järsaku ülemises osas ja laiguti ka sälkoru veergudel. Selgelt väljendunud põimjate seeriate paksus kõigub 30 ja 50cm vahel. Paljandis on näha 2 lõhede süsteemi suundades 140o ja 50o, mis tingivad paljandi pankja iseloomu.\nKõrgekalda paljandis on kirjanduslikel andmetel varem olnud avar koobas. See oli täielikult kinni varisenud juba 1957.a-ks. Praegu on paljandi allavoolu osas 2 kuiva koopalaadset uuret, millest suurem on 1,2 m sügav ning suudmes 2 m lai. Paljandi ülesvoolu osa ülemises servas on huvitav 2,5 m pikkune ja kuni 50cm sügavune 3-avaga uure. Huvitavaks detailiks on ülesvoolu otsas paljandi ees paiknevat kaks 2,5 m kõrgust sammasjat liivakivi torni läbimõõduga 1,5 m, millest ülesvoolu-poolsel on paljandi seinaga seotud ainult kõige alumine osa, teine aga poole kõrguseni. Need on tekkinud liivakivi murenemisel, kusjuures lõhevussüsteemid määravad sammaste küljed. Sellised eraldusvormid pole iseloomulikud Burtnieki lademe liivakivi paljanditele, küll aga on sagedased Gauja lademe paljandites.\nSeisund Halb. Pole tähistatud, juurdepääs on blokeeritud langenud puudega.\nTähtsus Teaduslik. Huvitavate tekstuuridega Härma kihtide läbilõige.\nUuritus Oli teada Valgamaa ilusa loodusobjektina sajandi esimesel poolel. Esimene teadaolev geoloogiline kirjeldus on pärit E.Mark-Kuriku diplomitööga seotud välitöödelt 1951.a. 1957.a. kirjeldas paljandit H.Viiding, 1990 ja 1998 A.Kleesment. Paljandist tehtud mineraloogilisi analüüse on Burtnieki ladet käsitlevates töödes kasutanud H.Viiding ja A.Kleesment. Paljandit puudutavad andmed on TTÜ GI fondides.


Esimene Üldlaulupidu | Muusika - Muusikaajalugu\nEsimene Üldlaulupidu (5)\nEeskujud Eesti üldlaulupeole\t3\nEesti üldlaulupeo mõtte areng\t4\nEttevalmistused ja probleemid\t5\nLoasaamise keerdkäigud\t5\nMajanduslikud raskused\t6\nMuusikalised ettevalmistused\t7\nKohalikud ettevalmistused\t8\nPeorahva kogunemine\t9\nKooride peaproov\t9\nEsimene pidupäev\t12\nTeine pidupäev\t13\nEnne esimest üldlaulupidu\nEestis kajastusid Kesk-Euroopa laulupeod esialgu ajakirjanduses huvipakkuva lugemismaterjalina. Hiljem hakati rohkem kajastama ka baltikumis toimuvat. 1850-ndatel aastatel alustasid meie suurtemates linnades (Tallinn, Tartu, Pärnu, Narva) tegevust balti saksa lauluseltsid , ning varsti organiseeriti juba linnadevahelisi saksa kooride laulupühasid.\nIlmselt külastas juba toona J.V. Jannsen neid üritusi ja tegi neist omad järeldused. Jannsen käis 1861 aastal Riias Balti-Saksa laulupeol , millest võtsid osa ka meie linnade koorid . Ühtekokku esines peol 700 lauljat ja see kujunes Baltimaade suurimaks ühendkooriks. Pidu kestis tervelt 6 päeva ja sealt sai Jannsen palju õppida rongkäikude, kõnede ja pidusöökide osas. Laialdast tähelepanu äratas rahvarikas Saksa laulupidu Tallinnas 1866 aasta suvel. Pidu kestis ligi nädala ja sellest võtsid osa saksa koorid kogu Baltikumist ning Peterburist.\nEeskujuks olid ka lätlased, kes suuremaid kohalikke laulupidusid korraldasid juba 1864 aastast. 1864 aastal toimus Valga linnas Läti laulupidu, millest võttis osa 150 lauljat mitmest kihelkonnast. Sellega kerkis üles küsimus, et miks ei peaks eestlased sama võimekad olema.\nNõnda oli üldlaulupeo korraldajatel ja osvõtvatel kooridel kasutada rohkesti kogemusi nii Balti-Saksa kui ka Läti ja Eesti kohalikest laulupidudest. Seetõttu ei olnud vaja üldlaulupeo välist vormi ega üksikasju esmakordselt välja mõelda, vaid saadi hästi rakendada aastate jooksul välja kujunenud ja edukaks osutunud traditsioone, mis oli suureks kergenduseks.\nAlgatuse võttis enda peale Jannsen, kellele oli selge, et ülemaaline rahvapeo „priiusepäeva” tähistamiseks võib olla ainult laulupidu, sest rahval polnud muid organisatsioone kui laulukoorid . Laulupeo korraldamiseks oli aga vaja vähemalt üht registreeritud seltsi, kes oleks võinud taotleda ametlikku luba ja võtta endale kogu vastutus ürituse läbiviimisel. Nõnda tekibki lauluselts „ Vanemuine ”.\nKui „Vanemuise” selts oli tugevnenud ja maalgi laulukoorid pidevalt arenesid, asus Jannsen julgemalt asja juurde, pealegi lähenes pühitsetav tähtpäev. Laulupeo kavatsus tehti 1878 aasta sügisel lõpikult teatavaks. „Vanemuine” asus 1867 aasta märtsis endlikult peokorraldamise eesotsa ja seega otsustati pidu pidada Tartus.\nKaalutlemist nõudis laulupeo pidamise aeg. Kuna laulupidu pidi tähistama Liivamaa talurahva pärisorjusest vabastamise 50. aastapäeva, siis oli vaieldamatu laulupeo aastanumber 1869. Aga et seadus hakkas kehtima 26. märtsil, ei sobinud laulupidu palju kaugemale viia. Kevadtalvist suurt pidu oleksid aga takistanud ilm. Nii otsustati, et ainuke sobiv aeg on varane suvi, juuni keskpaik , kui talutöödes tekib lühike vaheaeg, mis võimaldab põllumehel mõneks päevaks kodust lahkuda.\nNõnda kujunes Eesti üldlaulupeo traditsiooniliseks ajaks juunikuu teine pool, mis jäi kehtmine paljudeks aastakümneteks\nEttevalmistused ja probleemid\nLaulupeo korraldamisega hakati tegelema küllalt aegsasti, 1867 aasta alguses, et suure ülesandega õigeaegselt toime tulla. Laulupeo korraldamise mõte võttis Tartu eesti tegelaste ringis konkreetse kuju 1867 aasta alguses ja sellest hakati kõnelema kirjavahetuses.\nLoataotlemise alguseks võib lugeda „Vanemuise” seltsi juhatuse vastavat otsust 16. märtsil 1867 aastal: „Eestseisus võttis vastu J.V.Jannsenist ette pandud nõu juunikuus 1869 aastal üht priiuse mälestuspüha ühe laulupidu viisil.” Jannseni avaldusele loodeti peatset positiivset vastust, nagu see oleks toimunud normaalse ajaarvamise juures. Samas tekkis aga kartus , et Liivimaa rüütelkond võiks loasaamisele vastu töötada, sest baltisakslased hakkasid aru saama säärase peo suurusest rahvuspoliitika areenil.\nLiivimaa kuberner A.G.Fr von. Oettingen oli aga baltisakslaste toetaja ning oli ägedalt laulupeo plaani vastu. Kuid 1868 aasta jaanuaris lahkus kuberner ametist ja ta asemel sai uueks kuberneriks üks venestunud välismaalane. 1868 aasta märtsis arvas Jannsen, et nüüd oleks aeg anda sisse uus avaldus, sest vanale polnud ikka veel vastust tulnud ning ähvardas juba tõsine ajapuudus .\nKuid 1868 aasta lõpuks seisis laulupeo loasaamise\nPõhjalik info (referaat) 13 lehel, kus täpne info, kuidas kõik aerenes, millal toimus, kes olid korraldajad jms.\nkes korraldas millal toimus kes osalesid\nHilary1: Väga head materjalid! Mul oli just vaja sellist infot nign mitmest erinevast koahst oleks olnud väga tüütu otsida!\ntitit8p: väga põhjalik, sain vajaliku info\nTann Põrr: Hea materjal


Pressiteade: Tallinnas võrreldakse täna Venemaa ja Egiptuse presidendivalimisi | Avatud Eesti Fond\nPressiteade: Tallinnas võrreldakse täna Venemaa ja Egiptuse presidendivalimisi\nNii Venemaal kui Egiptuses toimuvad rööbiti samasugused protsessid - kitsendatakse inimeste vabadusi ja õigusi, piiratakse kodanikuruumi, valitsejate poliitilised oponendid on kõrvaldatud või tasalülitatud ning manipuleeritakse massidega. Geograafiliselt ja kultuuriliselt üksteisest kaugetes riikides on viimaste presidendivalimiste valguses veelgi rohkem sarnasusi: potentsiaalsete kandidaatide vahistamine või tagakiusamine, võimumeelne peavoolumeedia, katteta valimislubadused ja vastutuse puudumine.\n"Lootused Egiptuse demokratiseerumisele olid kõrged, nii nagu olid kunagi ka Venemaal. Mustrid ja meetodid, mida süvenevalt autoritaarsed režiimid valimistega seoses kasutavad, on jahmatavalt sarnased. Samuti on kodanikuühiskond mõlemal pool suurtes raskustes. Meil on täna hea võimalus teadvustada toimuvat ning juhtida tähelepanu võimalustele, kuidas nende olukorda leevendada," märkis Avatud Eesti Fondi juhataja Mall Hellam.\n+ 372 56454598


lae alla counter strike 1.6 originaal windows 10 ► Counter Strike 1.6 Lae\nlae alla counter strike 1.6 originaal windows 10\nlae alla counter-strike 1.6 originaal Windows 10 annab hämmastava kogemuse\nJah, me kõik unistame hämmastavast kogemusest. Ja me tahaksime märgata, et kui soovite lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10, saate tõesti hämmastava kogemuse. Niisiis, andke lihtsalt rohkem teada, millised kogemused teil on, kui soovite lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10.\nKui laadite alla loenduri – strike 1.6 windows 10, kuulete hämmastavat heliriba\nHelid võivad olla uskumatud. Ja kui soovite, saate aru, et see on tõsi lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10. Selles mängus kuulete palju hämmastavaid helisid. Niisiis, lihtsalt lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10 ja naudi seda.\nKui laadite alla loenduri – strike 1.6 windows 10, näete hämmastavat värviskeemi\nOluline on ka vaade. Ja kui soovite, näete palju hämmastavaid värvilahendusi lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10. Niisiis, lihtsalt Laadige alla counter-strike 1.6 Windows 10 ja näete hämmastavaid asju.\nKui soovite, näete hämmastavat efekti lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10\nJah, efektid meeldivad meist igaühele. Ja kui soovite, näete rohkem efekte Laadige alla counter-strike 1.6 Windows 10.\nNiisiis, nagu näete, saate suurepärase kogemuse, kui soovite lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10. Kui soovite, kuulete hämmastavat heli lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10. Näete hämmastavaid skeeme, kui te Laadige alla counter-strike 1.6 Windows 10. Ja kui soovite, näete hämmastavat efekti Laadige alla counter-strike 1.6 Windows 10. Ja see annab teile hämmastava kogemuse. Niisiis, lihtsalt lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10 ja naudi seda.\nTahaksime meeles pidada, et saate lae alla counter-strike 1.6 originaal windows 10 meie veebisaidilt lihtsalt tean.


VIDEO: Põnev algus: McLarenitele kvalifikatsioonis kaksikvõit, Ferrarid põrusid - Vormel-1\nVIDEO: Põnev algus: McLarenitele kvalifikatsioonis kaksikvõit, Ferrarid põrusid\n17.märts 2012 14:31\nVormel-1 uue hooaja avaetapil Austraalias võitis kvalifikatsioonisõidu McLareni piloot Lewis Hamilton. Üllatuslikult ei pääsenud kumbki Ferrari sõitja isegi mitte esikümnesse.\nHamiltonile järgnesid tema meeskonnakaaslane Jenson Button (+0,152 sekundit), üllataja Romain Grosjean Lotusel (+0,380) ja Michael Schumacher Mercedesel (+0,414).\nEsineliku järel saavad homme rajale Red Bullid Mark Webber ja Sebastian Vettel, Nico Rosberg (Mercedes) ja Pastor Maldonado (Williams). Esikümne lõpetavad Nico Hülkenberg (Force India) ja Daniel Ricciardo (STR).\nFerrari sõitjad Fernando Alonso ja Felipe Massa piirdusid vastavalt 12. ja 16. kohaga. Vormel-ühte comebacki tegev Kimi Räikkönen (Lotus) oli 18. Soomlane kaotas esimese sessiooni viimasel ringil oma masina üle kontrolli ja kihutas murule, mis maksis talle ka koha kvalifikatsiooni teises sessioonis.\n1. Lewis Hamilton, McLaren-Mercedes 1:24.922\n2. Jenson Button, McLaren-Mercedes 1:25.074\n3. Romain Grosjean, Lotus-Renault 1:25.302\n4. Michael Schumacher, Mercedes 1:25.336\n5. Mark Webber,\tRed Bull Racing-Renault 1:25.651\n6. Sebastian Vettel, Red Bull Racing-Renault 1:25.668\n7. Nico Rosberg, Mercedes 1:25.686\n8. Pastor Maldonado, Williams-Renault 1:25.908\n9. Nico Hulkenberg, Force India-Mercedes 1:26.451\n10. Daniel Ricciardo, STR-Ferrari, ei saanud viimasel sessioonil aega\n11. Jean-Eric Vergne, STR-Ferrari, teise sessiooni aeg 1:26.429\n12. Fernando Alonso, Ferrari 1:26.494\n13. Kamui Kobayashi, Sauber-Ferrari 1:26.590\n14. Bruno Senna, Williams-Renault 1:26.663\n15. Paul di Resta, Force India-Mercedes 1:27.086\n16. Felipe Massa, Ferrari 1:27.497\n17. Kimi Räikkönen, Lotus-Renault, esimese sessiooni aeg 1:27.758\n18. Heikki Kovalainen, Caterham-Renault\t1:28.679\n19. Vitali Petrov, Caterham-Renault 1:29.018\n20. Timo Glock, Marussia-Cosworth 1:30.923\n21. Charles Pic, Marussia-Cosworth 1:31.670\n22. Sergio Perez, Sauber-Ferrari 1:26.596 (käigukasti vahetamise tõttu langes 5 kohta)\nDNQ Pedro de la Rosa, HRT-Cosworth 1:33.495\nDNQ Narain Karthikeyan, HRT-Cosworth 1:33.643