JÄRELVAADATAV JA LOETAV | Urmas Reinsalu: on asju, mida Lennart Meri tänases poliitikas hukka mõistaks, aga kindlasti saaksime kiita ka - Delfi TV\nJÄRELVAADATAV JA LOETAV | Urmas Reinsalu: on asju, mida Lennart Meri tänases poliitikas hukka mõistaks, aga kindlasti saaksime kiita ka\nVilja Kiisler, ajakirjanik\nwww.DELFI.ee | 06. jaanuar 2020 16:47\nIsamaa välisminister Urmas Reinsalu tunnistab täna eetris olnud saates, et kui Trump peaks hakkama Iraanis kultuurimälestisi hävitama hakkama, siis seda Eesti heaks ei kiidaks. Juttu tuleb ka suhetest Venemaaga, piirilepingust ja Petserimaast. Jutuajamine lõpetuseks asetab Reinsalu ennast Lennart Meri kingadesse.\nKaitsesite hiljuti tuliselt Jüri Ratast, kes teatas, et ei lähe presidendi vastuvõtule. Te ise lähete?\nMina olen välisminister, ma ei ole ennustaja.\nPole kahtust, et saate kutse.\nMa ei ole langetanud eitavat otsust.\nMillest ma järeldan, et jaatav otsus pole iseenesestmõistetav.\nMa ju ütlesin: olen välisminister, mitte ennustaja. Eitavat otsust ei ole ma langetanud.\nKrüptiline vastus. Miks peab sellise lihtsa küsimuse üle nii palju pead murdma?\nEi peagi pead murdma, see pole minu jaoks mingi keskne maailmavalu probleem.\nLähete või ei lähe?\nPraeguse seisuga võin öelda, et ma ei ole planeerinud mitte minna. Inimesed lähevad vastuvõtule või ei lähe – seda pole mõtet kõrgpolitiseerida. Me muudame liiga paljusid küsimusi poliitilise asiotaaži objektiks, võtame asju pingevabamalt, nii on vahvam.\nKuidas Kersti Kaljulaiuga muidu läbi saate?\nKui küsimus on selles, kas presidendi sisepoliitikat puudutavad avaldused on olnud liiga radikaalsed, siis – jah, muidugi. Parlamentaarse riigipea erapooletusele pretendeerivat rollist on ta väljunud, siin ei ole mingit küsimust. Kui küsida, kas koostöö on võimalik – muidugi on võimalik. Eile kohtusime presidendiga, homme on meil tõsine arutelu Iraani ja teistes välispoliitilistes küsimustes, peaminister tuleb ka. Kui ka on erinevad seisukohad sisepoliitilistest küsimustes, tuleb riigiasju ikka ühiselt ajada.\nMäletatavasti kutsus Kaljulaid enne selle valitsuse moodustamist Kadriorgu, kuigi olite varem mitu korda minister olnud. Miks ta teid ei usaldanud?\nUmbusku ta ei väljendanud. Ta tahtis mind näha. Kellel siis ei ole hea meel minuga vestelda? See ei olnud mingi katsumine.\nMis see siis oli?\nArutasime ÜRO julgeolekunõukogu teemat. President väljendas oma huvi panustada siis, kui me oleme nõukogu liikmeks saanud. Arutasime ka muid konkreetseid välispoliitilisi teemasid.\nÜks küsimus, mis võis Kaljulaidu tol korral huvitada, oli Eesti tollas välispoliitilise liini jätkumine. Tänaseks on selge, et Eesti välispoliitika ongi muutunud. Kuidas te ise seda muutust sõnastataksite?\nÖelda, et mõne valitsuse liikme seisukoht ongi välispoliitika, on pehmelt öeldes ebarelevantne. Eesti välispoliitika on kindlasti muutunud enesekindlamaks ja ambitsioonikamaks. Selle aasta riigieelarve tegevuskulude kasv on kõige suurem. See tähendab, et kanname edukalt välja julgeolekunõukogu liikmelisuse. Oleme endale võtnud suure ambitsiooni vedada üht rahvusvahelist regionaalset algatust, kolme mere initsiatiivi, arendame välismajandusdiplomaatiat. Eestis on head, kogenud diplomaadid. Eesti välispoliitika on suuteline meie rahvuslikke huvisid määratlema. Praeguses kirjus julgeolekukeskkonnas ongi see vajalik.\nRahvuslikke huvisid lähete kaitsma ka ÜRO julgeolekukogus. Senimaani on ÜRO keskendunud eelkõige rahvusvahelistele suhetele. Kõnelda rahvuslikest huvidest selles kontekstis märgib ju tegelikult ka välispoliitika muutust – rahvusvahelised suhted on ju teatavas mõttes rahvusteülesed?\nMitte rahvusteülesed, vaid rahvuste vahelised. Kui küsida, kas me ajame julgeolekunõukogus Eesti asja, siis on vastus ühemõtteliselt ja selgelt jaatav. Loomulikult ei aruta me seal Tallinna või Tartu probleeme. Meie huvides on tugevad suhted liitlastega, pean silmas meie strateegilisi ja sõjalisi liitlasi. Väikeriigi huvides on, et maailmas maksaks reeglitel põhinevad põhimõtted, mitte tankide jõud.\nRääkides välispoliitika muutumisest pidasin ma silmas eelkõige orienteeritust Ida-Euroopale, näiteks sõprust Ungariga, mida kiites olete jätnud kõrvale kõik sealsed õigusriigi probleemid.\nMul on meeles, et kui Marina Kaljurand välisministrina Ungaris käis, ei olnud mingit küsimust, ja tema käis seal lausa koos mingi orkestri või ansambliga. Riigid ikka suhtlevad. Kahtlemata on meil Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega vägagi sarnaseid huvisid, näiteks NATO idasuunaline julgeolek, järgmine finantsperspektiiv – praegu oleme Euroopa Liidus veel netosaajad. Asetseme Põhja-Balti ruumis, sellel aastal oleme Balti koostöö eesistujariik. Ungari õigusriigi teemad on kahtlemata laual ja ka nendega tuleb tegeleda.\nJulgeolekunõukogu kokkusaamisele New Yorki sõidate juba sel nädalal. Missuguse sõnumiga Iraani-USA vastasseisu asjus sinna lähete?\nSee kohtumine on pühendatud ÜRO põhikirja 75. aastapäevale. Aga sündmused on arenenud tormiliselt ja lisaks pidulikule osale tuleb kindlasti kõneks ka julgeolekukriis. Meie sõnum on selge: oleme huvitatud sõjalise vastasseisu vältimisest, sellest, et pingeid ei eskaleeritaks, et leitaks diplomaatiline lahendus. Jälgime murega Iraani agressiivsuse kasvu viimasel aastal. Üks on asi on sündmused viimase nädala-poolteise jooksul alates 27. detsembri rünnakust Iraagis Hezbollah’ äärmuslaste poolt sõjaväebaasile. Pingete eskaleerimine on kestnud aga terve aasta.\nIraagi välisminister ÜRO julgeolekunõukogu kogunemisele tulla ei saa, sest USA ei anna talle viisat. Kuidas saab neid asju ilma temata arutada?\nSee ei ole pretsedent, aga pole ka tavapärane praktika, et Iraagi välisminister ei ole viisat saanud. Praeguse seisuga ei ole ka ükski julgeolekunõukogu liige teatanud, et tuleb pidada eraldi debatt Iraani juhtumi asjus.\nOleks ju kummaline, kui sellest ei räägitaks?\nIlmselt see teema püstitub. Kui välisministrit ei ole, siis osaleb arutelus Iraani suursaadik ÜRO juures.\nIraani välisministriga kohtute Indias, see kokkulepe on jõus?\nSee on tõepoolest üks võimalus. Indias toimub järgmisel nädalal üks julgeolekukonverents, millega seoses on mitmed asjad veel lahtised. Eeldatavasti on ta seal ja neis raamides on ta kohtumist taotlenud.\nTrumpi otsust tappa Iraani kindrali Soleimani on palju kritiseeritud. Teie olete öelnud, et Eesti USA enesekaitseõigust kahtluse alla ei sea. Ikkagi, oli Soleimani tapmine teie hinnangul mõistlik tegu?\nSee oli Ameerika Ühendriikide sõjaline otsus enesekaitseks. See ei olnud kättemaksuaktsioon, nagu USA esindajad on rõhutanud. Kõnealune isik, keda rakett tabas, tegeles aktiivselt USA kodanike, koalitsioonivägede vastaste aktsioonide planeerimisega. See on reaalsus, mis on aset leidnud. On elementaarne, et riikidel on õigus enesekaitsele kriitilises olukorras.\nTrump on lubanud – juhul kui Iraan vastab teravalt – hävitada rohkem kui viiskümmend kultuurimälestist Iraanis. Kas seda otsust Eesti toetab või mitte?\nLugesin Trumpi avaldust, aga lugesin ka USA kaitseministri tänast avaldust, kes ütles, et USA peab sõjapidamise reeglitest kinni, nagu tsiviliseeritud riigid teevad.\nIkkagi, Trump lubas kultuurimälestisi hävitada, kas Eesti välisministeerium toetab seda?\nTrumpi avaldus kõneles 52 sihtmärgist ja ma ei tea täpselt, mis mälestistest jutt on, aga kui küsida, kas Eesti kiidab heaks konventsionaalse sõjapidamise reeglite rikkumist, siis – ei, ei kiida heaks.\nKui tõenäoline on, et see konflikt eskaleerub täiemahuliseks sõjaks?\nPinged Lähis-Idas on olnud tugevad terve eelmise aasta. Juba suvel arvati, et oleme sõjast mõne meetri või sentimeetri kaugusel. Ma arvan, et me oleme lähedal, aga ei ole ületanud punast joont. On suur tõenäosus, et Iraan suuremahulist sõjalist operatsiooni Ühendriikide vastu ei alusta. Sõjalised aktsioonid regioonis on aga alanud, need pole katkenudki.\nSuvel võivad Eestisse nii Trump kui ka Putin. Kui kaugel ettevalmistused on?\nKindlasti ei ole juttu sellest, et Ameerika Ühendriikide president külastaks ainult Eestit, see ei ole realistlik, Ameerikas on presidendivalimiste aasta. Aga kolme mere initsiatiiv pakub Ühendriikidele suurt strateegilist huvi ja Eesti soovib selle raames välisriike võõrustada riigipeade tasemel. Trump on käinud kolme mere initsiatiivi kohtumisel Varssavis, eelmisel aastal osales analoogilisel kohtumisel USA energeetikaminister. Vaatame, kuidas läheb.\nKui suur on tõenäosus, et Trump tuleb?\nMe soovime näha võimalikult kõrget USA esindajat. See tõenäosus on olemas, aga me oleme realistid.\nTäpselt samamoodi. Meie riik on kutse esitanud, kas Venemaa president selle vastu võtab, on tema otsustada. Putini kutsumises ei ole midagi tavatut. Eelmisel korral võõrustas soome-ugri kongressi Soome, ja kutsuti samuti riigipäid. Kui Putin ei tule, siis tuleb mõni teine kõrge riigitegelane. Putini Tartusse tulekul oleksid kindlasti ka mingid muud kaalutlused kui soome-ugri rahvaste kultuurilised probleemid.\nPutin võib siduda oma otsuse Tartusse tulla siduda sellega, kas president sõidab 9. mail Moskvasse või mitte. Teie ei soovita Kaljulaidil minna. Järelikult ei kiitnud te heaks ka seda, et Kaljulaid Moskvas Putiniga kohtus?\nEi, seda ma ei ole väljendanud. Käsitlesin seda kui reaalsust, ma ei võta negatiivset seisukohta. Nii tundliku riigiga nagu Venemaa on välispoliitikat ajades oluline demonstreerida ühtsust.\nKas Vene välisminister Sergei Lavrov on vastu võtnud teie kutse tulla 2. veebruaril Tartu rahu sajandale aastapäevale pühendatud aktusele?\nTa on kutse kätte saanud, aga diplomaatiliste kanalite kaudu on öeldud, et tal ei ole võimalik osaleda. Küll aga on kohal Poola välisminister ja hulk teisi välisministreid.\nRiigikogu esimees Henn Põlluaas kinnitab üha, et Petserimaa on meie oma ja teie intervjuudest järeldan, et teie suhtute sellesse samamoodi. Kuidas te kavatsete koos Põlluaasaga Petserimaa tagasi saada? Põlluaas ütles intervjuus Toomas Sildamile, et jumal seda teab, aga äkki teab välisministeerium?\nKui küsida, kas valitsusel on kavas esitada Venemaale mingi ettepanek piiri asjus, siis on vastus ei.\nPiirilepingu küsimus oleks ju võimalik siduda näiteks ka Venemaalt okupatsioonikahjude sissenõudmisega, mille eest te olete aastaid seisnud. Olete selle peale mõelnud?\nVälispoliitikas, eriti kui on tegemist keeruliste partneritega, on mõistlik eri teemasid lahus hoida. Kui neid kokku kuhjata, on edasiliikumine keeruline. Samamoodi pole mõtet kokku panna piirilepingu küsimust ja topeltmaksustamise vältimise lepingut.\nKas okupatsioonikahjude teema on teie jaoks veel aktuaalne või on sellel joon all?\nOkupatsioonikahjude analüüsiga tuleb kindlasti tegeleda. Kui ma eitaksin okupatsioonikahjusid, tähendaks see immanentselt ka okupatsiooni eitamist.\nMis vormis on plaanis neid kahjusid sisse nõuda?\nMeie riik ei ole mingeid nõudeid esitanud, aga riik ei tohi kindlasti avalikult deklareerida oma nõudeõigusest loobumist. See ülekohus, mis meie kodanike ja riigi suhtes on aset leidnud, on suur ja sellega tuleb tegeleda.\nÄkki võiks sakslastelt ka okupatsioonikahjud sisse nõuda?\nSaksa Liitvabariik on selles teemas omapoolseid samme astunud. Kui Nõukogude Liit kohustas Saksamaad maksma reparatsiooni Teise maailmasõja ajal tekkinud kahju eest, siis olid sinna hulka arvestatud ka need kannatused, mis said osaks N Liidu poolt okupeeritud aladele, sealhulgas Balti riikidele. Nii et Saksamaa on maksnud küll, aga valel aadressil.\nEnne Tartu rahu sajandat aastapäeva võib Kremlil pähe tulla piirileping ratifitseerida. Riigikogus kehtib aga kokkulepe, et seda ei arutata. Venemaa võib seda ära kasutada, kindlasti on ka neil see teada. Miks selline kokkulepe üldse sündis?\nPiirilepinguga on askeldatud veerand sajandit.\nJaa, aga olukord on muutunud – Eesti ei soovi enam seda arutada.\nVenemaa kõrged ametiisikud on teinud avaldusi, mis on piirilepingu sidunud minu hinnangul poliitiliste klauslitega, nt nõue, et Eesti peaks loobuma russofoobsest poliitikast. See asetab piirilepingu omaette konteksti. Kui küsida, kas Eesti kavatseb esitada piirilepingu parlamendile ratifitseerimiseks, siis on vastus eitav. Koalitsioonipartnerid on sellest teadlikud. Sellekohane otsus tekkis arutelu käigus.\nOlete koos Ameerika Ühendriikide ja teiste riikidega ette loomas ülemaailmset usuvabaduse alliansi, millega see tegelema hakkab?\nMe ei kõnele rahvusvahelisest organisatsioonist kindla struktuuriga, see on samameelsete riikide võrgustik. Ameerika Ühendriigid on selle alliansi loomise käivitanud. See on väga põnev, inspireeriv initsiatiiv, mis puudutab ühe olulise isikuvabaduse – usuvabaduse – kaitset. Tähtis on rahvusvahelises kogukonnas neid teemasid teadvustada. Autoritaarsetes süsteemides sageli usuvabadust rikutakse. See ei ole seotud mitte ühe religiooni, vaid kõigiga, ja ka nendega, kes ei ole usklikud. Põnevaid uudiseid kindlasti tuleb.\nTe olete olnud president Lennart Meri kantselei direktor ja enne seda tema nõunik. Mida te Merilt õppisite?\nMillesse sa usud, selle eest tuleb seista – see on kõige olulisem. Meri suutis seda teha enesekindlalt, positiivse hoiakuga. Väheses jonnakuses teda süüdistada ei saa.\nMida arvaks Meri praegusest poliitilisest olukorrast?\nTa ütleks midagi inspireerivat. Midagi ootamatut. Pole kahtlust: on asju, mida ta hukka mõistaks talle omase vanatestamentliku kargusega. Kindlasti oleks tal kosutav sõna meie rahvale selle vapruse, truuduse ja töökuse eest, mida me oleme ilmutanud. Kindlasti saaksime kiita ka, ei ole hullu midagi.\nLäinud aasta augustis laskis Õhtuleht lahti jutu, et te tahate ise presidendiks saada ja peate ennast uueks Lennart Meriks. Kaljulaid teiseks ametiajaks vaevalt Kadriorgu jääb, kuidas hindate oma šansse tema järglasena?\nNiisuguseid ambitsioone mul küll ei ole, seda ütlesin ma ka Õhtulehele. See lugu ilmus hapukurgihooajal, kui tuleb ju ka lehti täita, et inimestele oleks midagi lugeda.\nAmeerika Ühendriigid Donald Trump Lennart Meri Urmas Reinsalu Venemaa Vilja Kiisler Vladimir Putin ÜRO Julgeolekunõukogu\nKevadtorm viis Lihulas kortermajalt katuse. 19 inimest pidi kodust lahkuma 64\nJaak Aab: mina praegu preemiaid ei jagaks. Avaliku sektori palkade võimalik kärpimine kerkib teemaks teisel poolaastal 156\nPsühhiaater: pigem on just vanemad inimesed need, kes praeguse kriisi ajal noori rahustavad 71\nKirg või armastus? DiCaprio või Pitt? 28 meeleolukat küsimust Anna Kaneelinale\nPeaministri videopöördumine: peatame koroonaviiruse levikut, kui piirame lähikontakte. Ka järgnevatel nädalatel tuleb oma kontaktsed tegemised võimalusel ära jätta 244\nTerviseameti peadirektori sõnul ei teata, kui palju on koroonaviirusest tervenenuid 204


e-pood WebShopper.ee @ Marek Sauber | Spami kirjad ja firmad\n8. juuli 2018 25. aug. 2015 by intermedia\nDelivery-date: Tue, 25 Aug 2015 01:41:55 +0300\nReceived: from [149.210.140.50] (port=45596 helo=intermedia.ee)\nSubject: WebShopperiga e-pood tasuta kätte\nFrom: “WebShopper” <info@webshopper.ee>\nDate: Tue, August 25, 2015 1:41 am\nKui soovid kiiresti kvaliteetset e-poodi, siis WebShopper on selleks parim\nWebShopperi paketid on “kõik hinnas”, sisaldades muuhulgas ka\nveebimajutuse tasu ning katkematu kasutajatoe.\nHiljuti lisandus koostöös ostugarantii.ee-ga paketivalikusse e-poe\nsertifitseerimise teenus, mis on WebShopperi kasutajatele tasuta.\nSamuti on endiselt võimalus avaldada oma e-poe sooduspakkumised\nallahindluste portaalis ale24.ee ja seegi teenus on WebShopperi\nTee e-pood WebShopperiga, teenusega alustamine on riskivaba – esimene kuu\nWebShopper on nutikas viis kvaliteetse e-poe loomiseks!\nCategories database of spam server addresses in Estonia, intermedia.ee saatja Marek Sauber risustab internetis, mitte eksisteerivale saajale - non-existent recipient, spam kirjade saatjate andmebaas, teenus - service Tags intermedia.ee saatja Marek Sauber Post navigation\n1 thought on “e-pood WebShopper.ee @ Marek Sauber”\nPingback: Naistepesu veebipood brastar.eu küberkelm Domožilovilt | Eesti spam kirjad


Kus ma ei nõustu Peter Druckeriga | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 23306\nTe märkate, et hr drucker paneb kliendi ettevõtte, mitte aktsionäri, aluseks.\nJärgnev on väljavõte 12. märtsil toimuvast Druckeri päevast. Rõhuasetus on autoril.\nÄriettevõttel on kaks põhilist lõbu: markeing ja innovatsioon\nKui me tahame teada, mis on äri, peame alustama selle tegevusest eesmärgil. Ja eesmärk peab olema väljaspool ettevõtet. Tegelikult peab see olema ühiskonnas, sest äritegevus on ühiskonna organ. Äritegevuse eesmärk on ainult üks: kliendi loomiseks. Klient on ettevõtte aluseks ja hoiab seda olemas. ta üksi annab tööd. Ja see on pakkuda kliendile, et ühiskond usaldab rikkust tootvad ressursid ettevõtlusele.\nKuna see on kliendi loomise eesmärk, on igal äritegevusel kaks ja ainult kaks põhifunktsiooni: turundus ja innovatsioon. Need on ettevõtlusfunktsioonid. Turundus on äritegevuse ainulaadne funktsioon.\nTegevuspunkt: Uuri välja, millised on teie klientide vajadused täna. Määrake, kui hästi teie tooted vastavad teie klientide vajadustele.\nTe märkate, et hr Drucker paneb kliendi ettevõtte, mitte aktsionäri, aluseks. Ma nõustun temaga selles küsimuses. Aga kus ma temaga ei nõustu, on tema tegevuspunktis. Kahtlemata oli ta sihtmärgil, kui Juhtimise praktika oli esimest korda kirjutatud aastaid tagasi, kuid nüüd, kui „siht” liigub. Tänapäeva vastused kliendi vajadustele on tõenäoliselt muutumas. Seda, kuidas ma seda ütleksin, arvestades praeguse muutuste olukorda.\nTEGEVUSPUNKT: Looge protsess, mis võimaldab teil pidevalt tuvastada, millised on teie klientide vajadused ja soovid ning millal nad hakkavad muutuma. Pidevalt mõõtke, kui hästi teie tooted vastavad teie klientide vajadustele.


60 sekundit kauplemisstrateegia IQ variant\nKui palju aega saate voimalusi kaubelda\nKus reformid juhivad? Kogu aja jooksul peeti hulgimüügibaasi hulgimüügiettevõtjaks, kes täidab kaupade hulgimüügi ostmist ja selleks on üks või mitu kompositsiooni. Sisustus näitab inimese perspektiivi ja ilu. Kataloogide kasutamine Hulgimüüja-Pousgovets pakub tootjatele, hulgi- ja jaemüügiettevõtetele teavet nende sortimendi kohta. Osalemine kaupade ja teenuste sortimendi loomisel, turu olukorra jälgimine. Üldiselt on optimeerimise ülesanne on keeruline ja see on väga oluline.\nVaidlused naabritega Kuidas suhete ja tarbijate suhet. Tootja ja tarbija vaheline suhe Teenuse tarbija omaduste hulgas peaks pöörama tähelepanu koostoimele. Me räägime tarbija ja otsese tootja koostoimest. Deming, V. Adler, mainida kvaliteedijuhtimissüsteemi olulise aspekti kvaliteeti. Teenus on koostoime.\nÜürimine isiklikesse majadesse Kas olete keegi, kellel peab mingil hetkel maja olema? Kes enam ei tee?\nJa tõepoolest, interaktsiooni puudumine või ebapiisav, ebaproduktiivne interaktsiooni juhtimissüsteemis ja tekitab subjektiga rahulolematuse tunnet ja kui see kehtib üliõpilasele, vähendab õpetaja reeglina hindamist. Kui see kehtib mõnede tolliarvamuste kujundamise kohta, siis see suhtlemine selle töötajaga, kes sellega tegeleb.\nTeenus muudab teenuse koostoime tootjaga.\nKoostoimet iseloomustab tarbija füüsiline esinemine, teenuse samaaegsus ja teenuse tarbimine. Mida rohkem suhtlemist, seda rohkem seotud tarbijaga tundub olevat teenus.\nKuna tarbija on otsese kontakti tootjaga, on oluline tuvastada tarbijate elementide nähtav, nähtamatu ja osaliselt nähtav, samuti nende optimaalse suhte loomine nende vahel. Teenuse osutamise süsteem sisaldab, nagu me märkisime, nähtavaid, nähtamatuid ja osaliselt nähtavaid osi.\nSüsteemi nähtavas osas on tarbija otseselt koostöös ettevõttes.\nTöö teenuste osutamise valdkonnas on kriitilise kliendi kogemuse all. Teenuse osutamise süsteemi nähtamatu osa on osa, mis on tarbija silmast peidetud ja kus tarbija on tuletatud väljaspool protsessi raamistikku joonis 2.\nTeenuste osutamise üks keerukamaid juhtimisülesandeid on haridusteenuste osutamise süsteemi nähtamatu ja nähtava osa vaheline optimaalne tasakaal. Tasakaalu määratlust mõjutavad järgmised tegurid: a tarbijakäitumise ebakindluse tase teenuse tootmise ja tarbimise protsessis, st ettevõtted ei pruugi täielikult ette kujutada tarbija käitumist teenuste osutamise protsessis; b tarbija soov osaleda tootmisprotsessis; c erinevaid tarbijanõudeid, tarbijad võivad soovida individuaalne lähenemine Või vastupidi, et soovida mõnda standardimist, kuigi ma mõistan seda, on tolliteenused rangelt reguleeritud, isegi mõnevõrra militariseeritud, mistõttu on ilmselt siin väga väike; d teenuse osutamise süsteemi osade vastastikust sõltuvust, st teenuse osutamise süsteemi nähtamatu ja nähtav osa.\nTeenuste osutamise keerukus on väga ebakindel, mis on peamiselt tarbija ise, mis võib tekkida enne teenuse osutamise Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud joonis 2. Teenindussüsteem Joonis. Töötajate ja tarbijate rollide laiendamine Kliendirahulolu mõõtmine Oleme juba öelnud, et Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud standardile peaks organisatsioon mõõta klientide rahulolu.\nSee on emotsionaalne kategooria ja sõltub mitte ainult toote tegelikest tehnilistest ja tulemuste omadustest, vaid ka tarbija esialgsetest ootustest.\nVaidlused naabritega Kuidas suhete ja tarbijate suhet. Tootja ja tarbija vaheline suhe Teenuse tarbija omaduste hulgas peaks pöörama tähelepanu koostoimele. Me räägime tarbija ja otsese tootja koostoimest. Deming, V.\nRahulolu rõõm või rahulolematus rahulolematus on emotsionaalne kategooria, reaktsioon sündmustele, mis on tingitud sündmuste kvaliteedist, selle olemusest ja ei ole valiku tulemus, see on loomulik vastus olukorrale. Rahulolu rahulolu on rõõmu või pettumuse tunne, mis tuleneb tarbijast, kes võrdleb ostetud kaupade ootusi ja tegelikke omadusi teenused.\nTarbijate rahulolu sõltub mitte ainult toote tegelikest tehnilistest ja tulemuste omadustest, vaid ka tarbija esialgsetest ootustest. Näitame asukohakava, kus "lüngad" on kõige sagedamini moodustatud toodete tegelike ja ideaalsete omaduste vahel teenusedmis toob kaasa kliendirahulolu vähenemise: Gap võib olla tarbija ootuse ja kliendi ootuste arusaamade arusaamise vahel - P1; ootuste ja kavandatavate tulemusnäitajate haldamise tajumise vahel - P2; kavandatavate ja tegelike saavutatud näitajate vahel - P3; toodetud teenuste tegelike näitajate ja nende kohta teabe Automaatne kauplemissusteem - P4; tegelike näitajate vahel ja tarbija poolt tajutud - P5.\nQMS-i teadlased väidavad, et Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud lünki saab välistada järgmistel viisidel: toodete tootmine teenused uute omadustega; Olemasolevate omaduste parandamine; luues tarbijale kasulikke tingimusi; Seotud teenuste osutamisega.\nTagamise rahulolu tagamisele on kaks lähenemisviisi. Esimene on keskendunud teadlaste tuvastatud tarbijate vajaduste rahuldamisele. Teine lähenemine, loominguline tuleneb asjaolust, et kaasaegsetes tingimustes ei ole konkurents piisav. Edukalt töötavad organisatsioonid eelistavad täiendada kaupu omadustega, mis ei kajasta mitte ainult vajalikke vajadusi, vaid ka neid, mida tarbijad isegi ei mõtle, kuid mida siiski tajuvad rõõmuga. Kahjuks on usaldusväärne tehnika majanduslik hindamine Rahulolu kui sensuaalne kategooria hetkel me ei leidnud.\nSisu Sissejuhatus Enamikus turgudel on tootja ja tarbija vaheline kaugus selline, et toodete tõhusaks müümiseks nõuab müügiesüsteemi nõudluse ja ettepanekute kooskõlastamiseks.\nSeda kasutatakse peamiselt selle olulise osa identifitseerimiseks organisatsiooni kasutamiseks suletud küsimustega küsitlemisel. Venemaa tarbijate üldised omadused: Võimetus ja või soovimatus tarbijaõiguste kaitseõiguse nautimiseks.\nNõuete teatamine. Ebarealistlikud ootused. Hindamise ja edetabel Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud. Deming räägib täiesti negatiivselt, kutsudes seda praktikast välja jätma ja märkides, et "iga isiku näitajad - see on paljude vägede lisamise tulemus - isik ise, tema kolleegid, töö, materjalid, mis IT-protsessid, selle seadmed, juhtimine, välised tingimused.\nKuid see ei julgusta seda süsteemi parandama. Deming, linna NIV, väljendades mõtteid õpetaja, täiendab: "Noorte edetabel noorte aastate koolis ja siis kolledžis või ülikoolis tapab rõõmu õppimise ja vähendab sisemine motivatsioon Õpetamisele, millega nad on sündinud. Lapsed jaotatakse tasanditel. Tolli süsteem on omane teatud funktsioone märkimisväärne aste Mõjutavad tehtud funktsioonide kvaliteedijuhtimise protsesse.\nSee on peamiselt: Fiskaalsignaal - see tähendab, et tollitoimingud on maksumaksed ja moodustavad riigi tulude osa.\nSee tähendab, tolliteenuseid ja nende kvaliteedi mõju majandusjulgeolek Riigid ja elanikkonna tervise tagamine, mis seejärel tarbivad territooriumile imporditud tooteid.\nTollitehnoloogiate ja juhtimisprotseduuride väljatöötamisel tuleks laialdaselt rakendada arengu- ja otsuste tegemise protsesside algoritsimeerimist ning nende rakendamise menetlusi, sealhulgas võrgumudelite ja riskitegurite kasutamise põhjal. Venemaa turu moodustumine on võimatu ilma kogu suhete kompleksi ümberkujundamiseta, mis hõlmavad ettevõtete tööstus- ja müügitegevust, äriorganisatsiooni vormi, selle suhtlemist kohalikud asutused Juhtimine, samuti suhted nende toodete lõppkasutajatega.\nMajandusüksuste lähedane ja pidev koostoime on alati olnud piiratud tootmisressursside kasutamisel otsustava tähtsusega.\nPraegu on selle interaktsiooni tähtsus järsult suurenenud, kuna mitte ainult üksikute kodanike heaolu, eraldi piirkond sõltub selle tõhususest, vaid ka riikliku majanduskasvu väljavaateid tervikuna. See probleem omandab erilise tähtsuse transitiivse majanduse, kuna tekkimist pseudo-messingist suhted ja motiive majandusüksuste käitumise tekitab ebatavalisi tagajärgi turule.\nTransitiivse majanduse eripära väljendatakse majandusagentide endi ümberkujundamisel, spetsiaalse institutsioonilise keskkonna moodustamisest, mis määrab tootjate ja tarbijate käitumise. Nende interaktsiooni viiakse läbi ebakindluse ja asümmeetrilise teabe loodud ebastabiilse väliskeskkonna taustal.\nSeetõttu kohandamine olemasolevate ja arenevate vormide koostoime tootjate lõppkasutajatele muutuvatele majanduslikele tingimustele nii mikro- kui ka Meso-taset. Kodumaiste majandusteadlaste Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud uuritakse kaasaegseid koostoimete vorme Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud ja majanduse kui terviku tasandil, kuid eraldi piirkonna raames meso-tasemida nad ei ole veel piisavalt Binaarsed variandid pl. leidnud.\nSeetõttu on tungiv vajadus uurida majandusüksusi - tootjate ja tarbijate uute interaktsioonide moodustamisega seotud küsimusi; erinevate turukavade tutvustamine kaupade lõplikele ostjatele; Vastuolude lahendamine müüjate ja ostjate vahelises suhetes Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud Piirkondliku tarbijaturu ja selle määruse vormide uurimisega.\nProbleemi arengu aste. Majandusüksuste interaktsiooni olulisuse suurendamine kaasaegsetes tingimustes toob kaasa vajaliku uuringu lõppkasutajate ja tootjate vaheliste suhete sügavamale uuringule ning nende peamiste suundumuste kindlakstegemiseks piirkondlikul tasandil. Selles küsimuses kättesaadavate tööde analüüs näitas suure hulga teadusuuringute olemasolu tootjate käitumise kohta ettevõtte teooria raames ja tarbijate tegevuse raames teooriate raames tarbijakäitumine Kuid nende uuringute ühendamine üheks tervikuks üheks tervikuks ja nende interaktsiooni teoreetilise ja rakendatava põhjenduse andmine ei ole ilmselgelt piisav.\nGurvitsa, O. Williamson, X. Demestsa, R. Pomner A. Hart, J. Nihansa, V. Baumol, P. Funktsioonide funktsioneerimise funktsioone ja käitumise lõppkasutajate transitiivse majanduse Venemaa on esile tööde selliste majandusteadlased, nagu V. Radaev, A. Buzgalin, E. Gaidar, Ji. Giger, S. Glazyev, Ji. Evstigneeva, R.\nEvstigneev, A. Illarionov, M. ABalkin, R. Kapeluhnikov, A. Radigin, A. Nesterenko, H. Vajus, P. Looside, V. Kokorev, S. Malakhov, A. Oslund, A. Shastitko, Ou Yuldasheva, M. Uznyakov, Kleyper, B. Aix, R. Rtorman, A. Ausan, P. Kryuchkov, Ji. Grishin, V. Autonov, N. Gorin, L. Tootjate ja tarbijate Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud interaktsiooni uurimise fragment üksiku piirkonna tasandil nõuab nende süstematiseerimist ja täiendavaid uuringuid, et teha kindlaks piirkondlikud omadused ja arenevad selle põhjal praktilised soovitused tootjate tööstus- ja müügipoliitika parandamiseks.\nUuringus oleva probleemi asjakohasus määrati teadusliku soovi ja praktilise tähtsuse Kuidas kasutada raha Bitkoiniga kindlaks mitte ainult selle väitekirja uuringu eesmärgid ja eesmärgid.\nUuringu eesmärgid ja eesmärgid.\nVäitekirja eesmärk on uurida tootja ja tarbijate enda olekuid Venemaa transitiivse majanduse tingimustes, nende interaktsiooni mehhanismide põhjendustele piirkondliku tarbijaturu ja metoodiliste lähenemisviiside arendamine tootjate ratsionaalse müügipoliitika moodustamine.\nArvestades arenguaure individuaalsed küsimused Uuringu eesmärgid, autori keskendus järgmiste ülesannete lahendamisele: Anda institutsionaalsetele transformatsioonidele omaduste osana Venemaa Interaktiivne maakleri kaubandusvalikud ülemineku osaks turusüsteemile; Hea kaubanduse signaalid tingimused ja tuvastavad majandusüksuste interaktsiooni omadused uute organisatsiooniliste ja majanduslike struktuuride moodustamise protsessis; Analüüsige eksogeensete tegurite mõju piirkondliku tarbijaturu moodustamisele ja parandama selle turu üldmudeli ebastabiilse väliskeskkonna tingimustes; Tuvastage tootjate ja tarbijate interaktsiooni peamised vormid makro- ja mikro- ja mikrotasanditel Novgorodi piirkonna näitel; Uurige müügikanalite ja kaupade levitamist tarbijaturul ning rakendades majandusliku ja matemaatilise modelleerimise meetodeid, et lahendada Novgorodi tootjate müügipoliitika optimeerimise ülesanne.\nUuringu objektiks on Novgorodi piirkonna tarbijaturg. Teadusuuringute teema on tootjate ja tarbijate interaktsiooni mehhanismid, eelkõige kauplemine, mis on lõpp-seos kauba lõplikule ostjale kaupade esitamise protsessis.\nTeoreetiline ja metoodiline alus väitekirja toimus põhimonograafiate, teaduslike artiklite ja rakendatud areng kodumaiste ja välismaiste teadlaste probleemide tootjate ja tarbijate kontekstis moodustamise uue majandusmehhanismi Venemaa.\nVordsed varude valikutehingud\nEdasilukatud varude valikud CRA\nLugege vabakaubandust binaarsete valikutega\nBinaarsed valikud UK kindlustus


Riik toetab omastehooldajate ja erivajadustega inimeste abistamist • Eesti Uudised\nRiik toetab omastehooldajate ja erivajadustega inimeste abistamist\n10. aug. 2020 Aare Lepaste 0 kommentaari hoolekandeteenused, Sildid: Riigi Tugiteenuste Keskus\nToetust saavad projektid, mis pakuvad sihtgrupile koduteenust, tugiisikuid, isiklikke abistajaid, üldhooldusteenust väljaspool kodu, nõustamist, tugigruppe ning integreeritud hoolekandeteenuseid. Foto: Aare Lepaste\n10. augustist on avatud Riigi Tugiteenuste Keskus (RTK) tööturul osalemist toetavate hoolekandeteenuste taotlusvoor, mille eesmärk on parandada töövõimalusi erivajadustega inimestele ja kodus lähedasi hooldavatele tööealistele inimestele. Samuti toetatakse toimetulekuraskustes inimesi.\nToetust saavad taotleda kohalike omavalitsuste üksused, juriidilised isikud ja riigiasutused. Kui taotlejaks on muu isik kui kohaliku omavalitsuse üksus, peab taotleja partnerina kaasama vähemalt need kohalikud omavalitsuse üksused, mille territooriumil hakatakse teenust osutama. Kokku jagatakse toetusi viie miljoni euro ulatuses. Vähim toetussumma projekti kohta on 50 000 eurot ja suurim 300 000 eurot.\nRTK tööelu talituse juhataja Üle Luide sõnul arvestati taotlusvooru loomisel sellega, et puudega ja vanemaealiste inimese osakaal on piirkonniti erinev. Sel korral vähenes omaosaluse määr kümne protsendi võrra nendele omavalitsustele, kus puude raskusastmega ning 65-aastaste ja vanemate elanike osakaal on üle 30 protsendi.\n„Soovime, et toetuse abil paraneksid Eestis hoolduskoormusega inimeste võimalused tööturule siseneda, seal jätkata ja samuti tõsta erivajadustega inimeste madalat tööhõivemäära,“ lisas Luide.\nToetust rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist ja meedet haldavad sotsiaalministeerium ning Riigi Tugiteenuste Keskus. Taotlemisest huvitatud asutustele korraldab RTK septembris infopäeva. Info meetme kohta on ka kodulehel https://www.rtk.ee/toetused/toetuste-rakendamine/tooelu-ja-hoolekanne/hoolekanne, kuhu ilmub jooksvalt ka täpsem teave infopäeva toimumise kohta.\n← Previous President Kaljulaid mõistis Valgevenes toimuva hukka\nEttevõtja Joakim Helenius liitub Isamaaga Next →


Tüüp: postid; Kasutaja: fyte\nMillega aega parajaks teed seal? Surfing probably?\nHea anekdoot on naljakas, hea lugu on huvitav. Ma arvan, et iga lugeja on siit teemast juba selgusele jõudnud, et Tais on palju baaritüdrukuid.\nmis selle loo point muidu oli? et phuketi turistikates on palju litse vöi siis see, et litsid küsivad seksi eest raha?\nMul ei ole absoluutselt mitte midagi mängurite vastu, aga arvestades kui palju keskmine inimene arvuti/mobla taga aega päevas veedab, siis ei tundu liiga mõistlik seda oma vabast ajast ja tervisest...\nTeema: *** Ametlik brainteaserite teema ***\nRe: *** Ametlik brainteaserite teema ***\n1 sain ma. kontrollimiseks liiga laisk tho..\nPaljude suust soovitusi kuulnud Microsoft Sec Essentialsi kohta antiviiruste raames, aga selle listi järgi on tegu justkui lahja...\n1 306 156\nalates 1:20 võinii\nKus Tallinna kesklinnas võiks lasta läpakaga lahti võtta & seest tolmust jms ära puhastada? Kaua see aega võiks võtta?\nalso - kogu...\nTeema: Ranka Õhtulehe Blogi | Pokkerielu Aasias: distsipliin on käest ära ja rahadega nullis\nRe: Ranka Õhtulehe Blogi | Pokkerielu Aasias: distsipliin on käest ära ja rahadega nu\nToimetaja oli mingit laadi aurude mõju all kui pealkirja nuputas?\nRe: [NL400-2K cashgames] HERRJANKSI POKKERIBLOGI\nKui villain on fish, siis miks viimases AJo käes turni järgi checkida? Miljon combodraw / paar+draw tüüpi kätt tal kenasti ranges, mis tasuta riveri said.\nVarasemast Homelandi kahest hooajast just vaimustuses ei olnud, lihtsalt vahetevahel sai ajaviiteks vaadatud kui laiskus peale tuli, aga käesolev season on üllatavalt huvitavam.\n2 084 251\nBtw, üks õhtu sai klubis samasse seltskonda satutud ka ühe PLO mängijaga, kes enda sõnul up to plo5k mängib alates hiljutisest. Ütles et on sinuga üksjagu madistanud laudades, sn oli...\njep, peoõhtutel ikka taksodega kõige mõistlikum liigelda üldiselt. Phuketil & Samuil on see küllaltki kallis ning Phanganil oli nt lihtsalt öistel aegadel raske taksot leida, siis sõitsin tavaliselt...\nTeema: Pokkeriõpetaja «YourDoom» kompetents seatud kahtluse alla\nRe: Pokkeriõpetaja «YourDoom» kompetents seatud kahtluse alla\nKahtlust äratab selline asi kindlasti.\nMuideks samamoodi olid tillukesed sampled hästituntud coachil nimega Gordon Gekko / ThinkItThrough.\n[16:09:35] fyte: lugesin just foorumist jah...\nDon Jon oli solid vaatamine - hea näitlejatöö & huumor olemas ning filmil oli ka täiesti selge point olemas. Kes 3/10 annab sellele, siis see ilmselt läbi ei hammustanud.. Enamus karaktereid filmis...\nTeema: Nl16 tunmatu reg repib nutsi\nRe: Nl16 tunmatu reg repib nutsi\nei ole ju wa/wb - inimesed flätivad laiema rangega kui stäkid diibimad, seega on mitmeid pair+draw/oesd/gutshottide combosid ranges, millelt tuleb rohkem valuet võtta.\nRe: [NL200-600 FR] Rudi Säästukas shoppamas\nTaid (ja ka mitmed teised asiaadid) ei olegi tihtipeale fotogeenilised. Kes on käinud Aasias, see küllap teab.\nahjaa - jääb mulje nagu Pühakaru üritab igas teises postituses kellegile ära panna..\n// thread imo..\nma ei saa aru, kuidas nii pikalt saab üldse vaielda sellise asja üle. ok, karupoeg, laas ja teised - teie nägemus on selge, miks aga ei või FC Pokkeriprod endiselt listis olla ja...\nTeema: Movembri offtopic: Kõigile vuntsid ette!\nRe: Movembri offtopic: Kõigile vuntsid ette!\nEestlane smack0ff sai sn friikal 4nda koha, good for $66k. Keegi foorumist?\nKõik ajad on GMT +2. Kell on praegu 09:06.


Platvormhaagis - ee.baupool.com\nTe olete siin: Ärisõidukid - haagisPlatvormhaagis\nkõik Muud Ackermann-Fruehauf Anderson Annaburger Bremer Doll Fruehauf Kane Kässbohrer Kobzarenko Kögel Mercedes-Benz Metal-fach Obermaier Schmitz Cargobull Schwarzmüller Unia vezeko Tootja\nÄrisõidukid - haagis 5\nOstke Platvormhaagis kasutatud või uusi masinaid veebilehelt ee.baupool.com. Parimad hinnad professionaalsetele edasimüüjatele, kaupmeestele ja eraisikust müüjatele. Kvaliteetsete ehitusmasinate ahvatlevad pakkumised teie piirkonnas.\nPakkumise number: 6342376 Vaata kuulutust Telefoninumber Saatke e-kiri\nPakkumise number: 6710997 Vaata kuulutust Telefoninumber Saatke e-kiri\nPakkumise number: 6630345 Vaata kuulutust Telefoninumber Saatke e-kiri\nPakkumise number: 6460315 Vaata kuulutust Telefoninumber Saatke e-kiri\nPakkumise number: 6515076 Vaata kuulutust Telefoninumber Saatke e-kiri


Plaanid oma õue peale suvekööki ehitada? Vaata, mida pead enne selle rajamist teadma ja millega arvestama - Oma Maitse - Delfi Lood\n3. juuli 2019 6 min.\nPlaanid oma õue peale suvekööki ehitada? Vaata, mida pead enne selle rajamist teadma ja millega arvestama\nÕueköök on nii mõnegi koduomaniku unistus. Enne ehitamist tasub aga põhjalikult läbi mõelda, millist õuekööki vaja on.\nKui teil käib palju külalisi, kes aias armastavad aega veeta ja kui teie oma pere hindab kõrgelt suviseid söömaaegu vabas õhus, maksab tõesti mõelda, kuidas oma unistused ellu viia. Kui te aga lühikese suve jooksul vaid paar korda õues kokkate, tasub hoopis sügavale enda sisse vaadata — ehk pole mõtet vaeva ja raha raisatagi? Tõenäoliselt kujuneb teie uhkest suveköögist aiakäru, jalgrataste ja jalust ära tõstetud kola hoidmise koht. Sel juhul hankige pigem pisike kuppelgrill. Mõnel korral suve jooksul ajab asja ära seegi.\nEhk arvate, et nüüd on kõik korras — otsus tehtud ja mis muud kui ehitama?! Nii see siiski pole. Suure krundiga on ehk muret vähem, kuid tavalisel pisemat mõõdu maalapil tuleb ettevaatlikum olla. Üldjuhul peab igasugune ehitis olema naaberkrundi piirist vähemalt 4 m kaugusel. Kui tahate lähemale, tuleb selleks naabrilt luba küsida ja kindlasti kirjalik nõusolek\nvõtta! Sest varsti võivad teil olla juba uued naabrid, kellele teie õueköögi asukoht ei meeldi ja siis on hea, kui paberid on korras.\nJärgmisena tuleohutus. Õueköök tähendab ka söögitegemist ja selleks läheb vaja tuld. Üldjuhul tuleb tulekolletega õueköögi (aga ka näiteks suitsuahju või välikamina) ja naaberkinnistu ehitiste vahele jätta vähemalt 8 meetrit maad. Oma krundi hoonete suhtes sellist nn tuleohutuskuja nõuet ei esitata. Kui plaanite õueköögi asemel pisikest lõkkeplatsi, siis küttekolde välise tule ja lähima hoone (ka teie enda oma) vahe peab olema 15 meetrit. Kusjuures tuleb täita kõiki tuleohutusnõudeid ja kohaliku omavalitsuse eeskirju.\nKui teie plaanitav õueköök ei ole pelgalt taimedest piiratud nurgake grilli-toolide-lauaga, vaid tõsine ehitis, tulevad mängu juba seadused. Nimelt ütleb seadusepügal, et kuni 60 m2 ehitusaluse pinnaga ja kuni 5-meetrise kõrgusega ehitis on juba ametlikult väikeehitis. Tõsi, selle püstitamiseks ei ole üldjuhul vaja ehitusprojekti (kuigi mõni omavalitsus nõuab seda alati!), küll aga kohaliku omavalitsuse kirjalikku nõusolekut. Kusjuures kohalikul omavalitsusel — kui nad seda vajalikuks peavad — on õigus enne nõusoleku andmist teilt ikkagi ka projekti nõuda. Kui õueköök tuleb pisema kui 20-ruuduse pinnaga, pole ametiisikutelt nõusolekut vaja küsida. Aga teavitama kohalikku omavalitsust uuest ehitisest oma maal peaksite siiski.\nNiisiis: enne ehitamist küsige igal juhul esmalt nõu kohaliku omavalitsuse vastavalt spetsialistilt, kes teile ütleb, millist, kui suurt ja kui naaberkrundile lähedal asuvat õuekööki te üldse ehitada tohite. Ja siis katsuge naabriga kokkuleppele jõuda — kodurahu huvides vähemalt.\nEhitusloa kohta loe lähemalt SIIT. Et väliköögi näol võib tegu olla väikeehitisega, siis on hea teada ka seda, millal ja kas see tuleb kanda ehitusregistrisse — selle kohta leiad infot SIIT.\nVundament ja seinad\nKui kõik asjad on paberil korda aetud, tuleb otsustada, milline teie õueköök olema saab: kas kergemat sorti varjualune või toekam, seintega, pärisköögi moodi õuetuba, mida lisaks suvele ka muul ajal kasutada kannatab. Praktika näitab, et enamik inimesi eelistab paekivi. Kive tellides tuleb aga igal juhul öelda, et kivi läheb õue, siis valitakse välja just ilmastikukindel paekivi. Et taaskasutus on moodi läinud, kasutatakse viimasel ajal ka üsna palju vanu telliseid, kus\nmõnel isegi ahjuna kasutamise ajast tahmaviirud peal. Nõukogude ajal laoti palju õueköökide müüre üles enda korjatud maakividest. Kui enda krundil neid nappis, võis ju alati põlluveerest lisa tuua. Praegu tuleb aga sellise koriluse harrastamisel igal juhul põllu omanikult luba küsida. Ja mererannast kivide toomine on suisa seadusega keelatud. Ilmselt kõige odavam on müür üles laduda fiboplokkidest ja siis üle krohvida/värvida. Olgu kivi milline tahes, igal juhul vajab selline õueköök korralikku vundamenti — otse paljale maale laotud müür võib külmakergete tõttu laguneda. Vundament võib olla valatud betoonvaiadel postvundament või fiboplokkidest lintvundament. Mõlemal juhul peaks see ulatuma maasse vähemasti 60 cm.\nMeie kliimas on mõistlik, kui õueköögil ikka katus peal oleks, muidu ei saagi muud, kui kõigi asjadega vihma käest tuppa ja siis jälle tagasi silgata. Katus kaitseb ka kivist seinu vihma lagundava mõju eest. Hea mõte on teha õueköögile läbipaistev lagi, kõige lihtsam variant on kinnitada tavalisest hööveldamata prussist talade peale profiilplastplaadid (polükarbonaat on tänapäeval kõige sobivam).\nÄra unusta tuleohutust!\nSellest üksi kohe kindlasti ei piisa, kui on köök teistest hoonetest nõuetekohasel kaugusel. Igasugune korsten peab tuleohutuse seisukohalt ulatuma katusest vähemalt 80 cm kõrgemale. Kui tegu on põleva katusekattega, siis 120 cm. Et tõmme oleks korralik, peab korstna üldkõrgus olema vähemalt 3–4 meetrit ja läbimõõt 25–30 cm. Korstent katusest läbi viies tuleb jälgida samu tuleohutusnõudeid, mis elumajadegi puhul. Ehk siis telliskorstna välispinna ja isoleereimata puitkandekonstruktsiooni vahe olgu vähemalt 10 cm.\nTuleohutus puudutab ka liigutatavaid grille, nendegi puhul pea silmas, kus täpselt leegi üles teed. Selle kohta loe lähemalt SIIT.\nKUULA | Toitumisterapeut Jaanika Tapver räägib tööstressist, vähki tekitavast toidust ja tervislikust ning loomulikust toitumisest (1)\nNäitleja Marilyn Jurman teab, kuidas smuutid pere pisematele maitsvaks muuta! (2)


Ma annan teile teada, vennad, et evangeelium, mida mina olen kuulutanud, ei ole inimestelt. Sest ma pole seda saanud ega õppinud inimestelt, vaid Jeesuse Kristuse ilmutuse kaudu. Sest te olete kuulnud minu endisest elust juudi õpetuses, et ma üliväga taga kiusasin Jumala kogudust ja hävitasin seda, ja et ma juudi õpetuses ette jõudsin mitmest samaealisest oma hõimus, olles palju innukam harrastama oma esiisade pärimusi. Aga kui oli sellele meelepärane, kes mind mu ema ihust valis ja oma armu läbi kutsus, ilmutada minus oma Poega, et ma kuulutaksin Teda paganate seas, siis ma ei hakanud kohe nõu pidama liha ja verega ega läinud ka Jeruusalemma nende juurde, kes enne mind olid apostlid, vaid ma läksin Araabiasse ja tulin jälle tagasi Damaskusesse. Hiljemini alles, kolme aasta pärast, ma läksin Jeruusalemma tegema tutvust Keefasega ja jäin tema juurde viieteistkümneks päevaks. Kedagi muud apostlitest ma ei näinud kui vaid Jakoobust, Issanda venda. Ja mida ma teile kirjutan, vaata, ma kinnitan Jumala ees, et ma ei valeta!\nApostlite teod 12:1-11\nNeil päevil hakkas kuningas Heroodes mõnele kogudusest kurja tegema. Ta tappis mõõgaga Jaakobuse, Johannese venna. Aga nähes, et see juutidele meeldis, võttis ta kinni ka Peetruse. See oli just hapnemata leibade pühal. Heroodes vahistas Peetruse ja pani ta vanglasse ning andis nelja neljamehelise sõdurite salga valvata, kavatsedes ta pärast paasapühi rahva ette tuua. Nii peeti siis Peetrust vangis, aga kogudus palvetas lakkamatult Jumala poole tema pärast. Ööl enne seda, kui Heroodes tahtis Peetruse enese ette tuua, magas Peetrus kahe sõduri vahel kahe ketiga aheldatult, ja vahimehed ukse ees valvasid vanglat. Ja ennäe, Issanda ingel seisis seal ning valgus helkis vangikongis. Ingel lõi Peetrust vastu külge, äratas ta üles ja ütles: Tõuse kiiresti! Ja Peetruse ahelad langesid käte ümbert maha. Ingel aga ütles talle: Pane vöö vööle ja seo oma jalatsid jalga! Tema tegigi nõnda. Ja ingel ütles talle: Pane oma kuub selga ja tule minu järele. Ja Peetrus tuli välja ja käis tema järel ega teadnud, et see, mis ingel tegi, on tõsi, vaid arvas end nägevat nägemust. Ja nad läbisid esimese ja teise vahiposti ning tulid linna viiva raudvärava ette. See avanes neile iseenesest ja nad väljusid ja läksid edasi üht tänavat pidi. Ja järsku lahkus ingel tema juurest. Ja kui Peetrus jälle hakkas aru saama, lausus ta: Nüüd ma tean, et Issand on tõesti oma ingli läkitanud ja mu välja kiskunud Heroodese käest ning kõigest, mida juuda rahvas ootab.\n1. Peetruse 3:8-15\nMu armsad, olge kõik üksmeelsed, kaastundlikud, vennaarmastajad, halastajad, alandlikud! Ärge tasuge kurja kurjaga ega sõimu sõimuga, vaid vastupidi, õnnistage, sest te teate, et olete kutsutud pärima õnnistust! Sest kes armastab elu ja näha häid päevi, see hoidku oma keelt kurja eest ja oma huuli pettust rääkimast; ta pöördugu ära kurjast ning tehku head; ta otsigu rahu ja nõudku seda taga. Sest Issanda silmad on õigete poole ja Tema kõrvad nende palvetamise poole; aga Issanda pale on pahategijate vastu! Ja kes peaks teile kurja tegema, kui te heategemises olete agarad? Aga kuigi te kannataksite õiguse pärast, siis olete ometi õndsad. Ärge kartke nende hirmutamist ja ärge kohkuge, vaid pühitsege Issandat Kristust oma südameis.\n26. juuni – Pühad Johannes ja Paulus\nJeesus Siiraki tarkuseraamat 44:10-15\nNad olid õnnistatud mehed, kelle voorusi ei ole unustatud. Nende sooga säilib hea pärand, mis neist põlvneb. Nende järeltulijad peavad lepingut ja nende tõttu nende lapsed. Nende sugu jääb igavesti ja nende au ei kustutata. Nende ihud on rahus maetud ja nende nimi elab põlvest põlve. Rahvad jutustavad nende tarkusest ja kogudus kuulutab nende kuulsust.\n25. juuni – Püha Gulielmus\nIssand laskis temast tõusta õnnistatud mehe, kes leidis armu kogu elava silmis, armas Jumalale ja inimestele, kelle mälestus on õnnistuseks. Ta seadis tema au poolest võrdseks pühakutega ja vaenlaste hirmuks tegi tema suureks. Tema sõna läbi laskis Ta sündida imetegusid, Ta austas teda kuningate ees, andis temale käsud oma rahva jaoks ja näitas temale pisut oma auhiilgusest. Tema ustavuse ja alandlikkuse pärast Ta pühitses teda, valis tema kõigi inimeste hulgast, laskis tal kuulda oma häält ja viis ta tumedasse pilve. Ja palgest palgesse andis Ta temale käsud, elu ja tunnetuse seaduse.\nLehekülg 146 / 156


Meremuuseum sõlmis Paksu Margareeta ehitustööde lepingu - Paks Margareeta : Paks Margareeta\n„Lepingu kohaselt peavad ehitustööd valmima 2019. aasta septembri keskpaigaks, millega paralleelselt toimub ekspositsiooni sisustamine ning selle avamine novembris,“ avaldas Sihtasutus Eesti Meremuuseumi juhatuse liige Urmas Dresen.\n„Ehitustööd hõlmavad 0-korruse loomist ning praeguse sisehoovi kinniehitamist koge saaliks, et keskaegne laev oleks igast küljest vaadeldav ning samas tagataks talle sobilikud kliimatingimused,“ rääkis Dresen. „Oluliseks peame ka erivajadustega inimestele senisest paremate võimaluste loomist ekspositsiooni kogemiseks. Ehitusprojekt loob selleks eeldused alates Paksu Margareeta suurtükitorni sissepääsu ümberehitamise ja lifti rajamisega,“ lisas ta.\nRenoveeritud Paksu Margareeta hoonetekompleks hõlmab 1600 m2, millest 1000 m2 moodustab ekspositsioonipind. Hinnapõhiselt majanduslikult soodsaimaks tunnistatud ühispakkumuses osalevad Acres OÜ, OÜ Elektritööde Ettevõte AIA, Gustaf Tallinn OÜ ja Scandinor OÜ. Ehitustöid rahastatakse EASi toel Euroopa Regionaalarengu Fondi rahvusvaheliste pereturismi atraktsioonide meetmest, riigieelarvelistest vahenditest ja omafinantseeringuga.\nSkemaatilised visandid: Inphysica Technology.


Vooremaa Sportlik pere, kus lapsed kasvavad ise\nSportlik pere, kus lapsed kasvavad ise\nKuu aega tagasi tunnustas Eesti Olümpiakomitee Eestimaa sportlikke perekondi. Jõgevamaalt tõsteti seekord esile perekond Väljaotsa. Ühiste huvidega perre kuuluvad ema Eda, isa Vallo, tütred Eveliis ja Annaliisa ning poeg Joosep. Ka homne isadepäev möödub Väljaotsadel sportlikult: Annaliisa osaleb kahes oma vanuseklassi Eesti korvpallimeistrivõistluste mängus ning terve pere läheb talle Tartusse kaasa elama.\nVäljaotsad elavad Kuremaa lähedal Soomeveres. Pereisa Vallo on kehalise kasvatuse õpetaja ja korvpallitreener. Seega võib teda pidada “peasüüdlaseks” selles, et terve pere sporditegemisega seotud on. Aga kui ema Eda näol tugevat taustajõudu poleks, kes trennis higiseks saanud rõivad ära peseb, süüa teeb ning lapsi vajaduse korral trenni ja võistlustele sõidutab, siis asjad ei toimiks. Ning tegelikult on koolipõlve spordiautasud ette näidata Edalgi: Lääne-Virumaal Vasta põhikoolis õppides tuli ta üle-eestilise maakoolide spartakiaadi korvpallivõistlustel korra hõbe- ja korra pronksmedalile.\n“Tegelikult oleme me teistele ilmselt silma jäänud sellega, et oleme tihti spordiüritustel kogu perega väljas: kas korraldamas või osalemas,” ütles Eda Väljaots.\nVallo ja Eda kohtusid Laiuse põhikoolis, mis on tänini nende ühine töökoht. Vallo jõudis õpetaja- ja treeneriametini mitte just kõige otsemat teed pidi. Korvpallist huvitus ta juba koolipoisina: algul vaatas mänge telekast ja pidas statistilisi andmeid koondavat päevikut, siis aga võttis juba ise palli kätte. Kodunt Kuremaalt Laiusele kooli sõitmiseks valis ta tihti varasema, kella kuuese bussi. Siis jõudis enne tunde ühe trenni ära teha, pärast tunde aga veel teise. Ning kui jaksas, läks õhtul Kuremaalgi lossi suurde saali (siis oli see spordisaal, praegu toimuvad seal aga märksa pidulikumad sündmused) palli patsutama.\n“Meie ajal ju peale spordi suurt midagi teha polnudki,” ütles Vallo Väljaots ja lisas, et ega neid kolme trenni päevi nüüd väga tihti ka olnud, ent mõnikord tuli neid siiski ette.\nLaiuse koolis oli Vallo juhendajaks õpetaja Tõnu Kraubner, Kuremaal sovhoostehnikumi spordimetoodik Andres Lippur. Korvpallilainel püsis Vallo ka Jõgeva keskoolis õppides, ent ülikooli kehakultuuriteaduskonna asemel valis ta pärast keskkooli lõppu siiski põllumajanduse akadeemia ehk praeguse maaülikooli elektriinseneri eriala: ta pelgas natuke keemiaaeksamit, mis ülikooli astudes sooritada tulnuks.\nKui Vallo 1991 EPA lõpetas, näitasid nõukogude aegsed suurmajandid juba lagunemise märke. Vallo oleks saanud Kuremaal katlamaja juhataja koha, aga energiamajanduse toonase seisu juures polnud see eriti ahvatlev. Samal ajal sai aga Laiuse kooli senisest kehalise kasvatuse õpetajast Arvo Sakjasest sama kooli direktor ja õpetajakoht jäi vabaks. Vallol oli julgust minna seda endale küsima ja Arvo Sakjasel julgust diplomeeritud elektrik õpetajaks võtta. Vallo istus muidugi kohe uuesti koolipinki ja viie aasta pärast oli tal ka töö kõrvalt omandatud ülikooli kehakultuuriteaduskonna diplom taskus.\nNüüdseks on Vallo Laiuse koolis juba 26 aastat õpetaja olnud.\n“Mul pole kombeks töökohti vahetada. Ning kui lastakse tööd nii teha, nagu tahad, toetatakse võistlussõite ning on ka huvilisi lapsi, kelle juhendamine rõõmu pakub, siis polegi mingit vajadust kohta vahetada,” ütles Vallo.\nNiipalju on tema tööelus siiski muutusi olnud, et viimased tosin aastat on ta kehalise kasvatuse tunde andnud ka Palamuse gümnaasiumis. Nii on ta saanud ka suuremas koolis töötamise ja gümnaasiumiastme õpilaste juhendamise kogemuse.\nEda on pärit Lääne-Virumaalt Viru-Nigulast. Pärast Vasta kooli lõpetas ta Rakvere reaalgümnaasiumi ja Mõdriku tehnikumi, kus õppis raamatupidamist. Algul pidas ta Laiuse koolis sekretäri-, nüüd aga majandusjuhataja ametit. Tallegi on see esimene ja ainus töökoht.\nSoomeveres asuv talu, kus Väljaotsad praegu elavad, kuulus algselt Vallo vanavanaisale. Ka Vallo esimesed viis eluaastat möödusid seal, ent siis kolis ta koos vanematega Kuremaale. Kui Soomevere talu vanaema surma järel tühjaks jäi, läks Vallo, kes oli siis juba pereinimene, sinna tagasi. Ta tunnistab, et pole kunagi eriti korteris elada tahtnud.\nMaja kordategemise, suuremaks ehitamise ja soojustamisega on Vallo palju vaeva näinud. Korraga tervet maja ette võtta käinuks üle jõu, ent kui igal aastal mõni suurem töö ära teha, siis asi edeneb.\nEt Väljaotsade kõik kolm last õpivad praegu Laiuse koolis (seitsmene Joosep käib esimeses, neljateistkümnene Annaliisa kaheksandas ja kuueteistkümnene Eveliis üheksandas klassis) on terve pere tööpäeviti ühes majas koos. Erandiks on need päevad, mil Vallo Palamusel tunde annab. Ühes majas olemise väikeseks puuduseks on see, et õhtul pole omavahel teab kui palju uudiseid vahetada, sest need on päeva jooksul juba kõigile teatavaks saanud. Ent mõistagi on ühes majas olemisel ka plusse, eriti Vallo jaoks.\n“Saan mõnedki asjad Eda kaela lükata, näiteks laste võistlustele registreerimise, arvete maksmise, diplomite tegemise jne,” ütles Vallo muiates.\nÕpetajatöö kõrvalt on Vallo kogu aeg teinud treeneritööd. Algul juhendas ta lühikest aega ka poisse, ent rohkem tuntakse teda tüdrukute korvpallitreenerina. Tänavu peetigi omapärast juubelit: 20 aastat Laiuse tüdrukute korvpalli Eesti kaardil. Enam kui neljakümnest eri aegadel Laiuse koolis korvpalli mänginud neiust olid kohal umbes pooled. Vallo kinkis neile kunagiste võistkondade piltidega kalendri, tüdrukud talle uhke karika.\nKui vahepeal oli ka aeg, mil Laiuse koolis korvpallihuvilisi tüdrukuid nappis ja võistkonda kokku saada polnud võimalik, siis viimastel aastatel on vastased Laiuse tüdrukuid jälle kartma pidanud. Võistkonna praeguses koosseisus mängivad ka Vallo enda kaks tütart.\nVahepeal võeti ette isegi selline eksperiment, et Laiuse, Voore, Imavere ja Kolga-Jaani tugevamatest korvpallineidudest pandi kokku võistkond Siit ja Sealt ning löödi sellega kaasa Euroopa noorte korvpalliliiga (EYBL) tüdrukute turniiril.\n“See oli päris põnev aeg, sest tüdrukud said palju Eestist väljas käia: Moskvas, Riias, Poolas ja mujal. Neile oli elamus juba platskaartvagunis Moskvasse sõitmine ja dokumentide kontroll piiril,” meenutas Vallo.\nTartus ja Pärnus\nNüüdseks on Siit ja Sealt laiali läinud, sest pikkade vahemaade tõttu muutus naiskonna koos hoidmine keeruliseks. Laiuse tüdrukutest, kes ühisvõistkonnas kaasa tegid, mängib osa nüüd Tartu Kalevi neidude võistkonnas. Üks neist on Vallo tütar Annaliisa. Tartus trennis käimine tähendab, et vanemad peavad tüdrukuid kordamööda Tartu vahet sõidutama. See pole lihtne, ent laste huvides ollakse selleks valmis.\nAnnaliisa jaoks pole ka Euroopa noorteliiga mängud minevik: neid mängib ta praegu Pärnu spordikooli võistkonna koosseisus: Tartu Kalev n-ö laenas ta nendele välja.\n“Algul tuli natuke kohaneda, aga nüüd tunnen end ka Pärnu seltskonnas väga hästi,” kinnitas Annaliisa.\nEveliis piirdub praegu koduste korvpallitreeningutega isa käe all. Ent temal on käsil juba Laiuse kooli viimane klass.\n“Jah, praegused paremad korvpallitüdrukud hakkavad riburada kooli lõpetama, ent viiendast klassist hakkab uusi huvilisi peale tulema,” kinnitas Vallo ja avaldas lootust, et tuleva aasta märtsis saab ära peetud üheksateistkümnes Contra Cup. Sellist nime kannab Laiusel peetav traditsiooniline tüdrukute korvpalliturniir, mille korraldamisel on eestvedajaks mõistagi Vallo.\nSee, et Eveliis ja Annaliisa sportima hakkasid, tuli Vallo sõnul kuidagi loomulikult.\n“Kui oleksime ise muusikud, ju need lapsedki siis muusikakooli oleksid läinud. Aga meil on nad kogu aeg spordi sees olnud. Korvpalli mängimiseks vajalikku pikkust neil on, aga nad on mänginud ka rahvastepalli, ujunud, suusatanud, löönud kaasa kergejõustikuvõistlustel jne,” sõnas Vallo.\nSport kasvatab tema sõnul distsipliini ja kella tundmist. Võistkondlikud alad harjutavad ka teistega arvestama. Sa ei saa öelda, et ah, ma täna ei viitsi, ning trenni või võistlusele minemata jätta. Nii veaksid ju võistkonnakaaslasi alt.\nKui vahepeal jäi poiste korvpall Laiusel soiku, siis tänavu sügisel võttis Vallo väikesed poisid juhendada. Nende hulgas on ka tema enda poeg Joosep.\n“Nüüd on õnneks olemas Kuremaa spordikool, mille treeningurühmadesse saab tublimad poisid edasi suunata,” ütles Vallo.\nEveliis kavatseb pärast Laiuse kooli lõpetamist jätkata haridusteed Tartus. Ja võib arvata, et talle avanevad mistahes gümnaasiumi uksed: ta on tervelt kolmes aines, bioloogias, emakeeles ja inimeseõpetuses, jõudnud üleriigilisse lõppvooru. Annaliisa on kahel maakondlikul olümpiaadil (bioloogias ja emakeeles) teiseks tulnud.\nMõlemad tüdrukud osalenud edukalt aineolümpiaadidel. Eveliis bioloogias, inimeseõpetuses ja emakeeles lõppvooru pääsenud. Bioloogias sai esimese järgu diplomi, emakeeles kuuenda koha ja inimeseõpetuses jäi kuhugi keskpaika. Annaliisa sai nii maakondlikul emakeele- kui ka bioloogiaolümpiaadil teise koha.\nKa Joosep on end juba päris nutika tegelasena näidanud. Möödunud aastal, kui Väljaotsad telekast Rio de Janeiro olümpiamänge vaatasid, lõppes asi sellega, et Joosep kamandas kõik kodused Laiuse kooli staadionile ja korraldas seal oma pere olümpiamängud. Visati oda, heideti ketast, hüpati kaugust ja joosti sadat meetrit. Võitjad olid kõik, igaüks oma vanuseklassis. Hiljutiste kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste ajal korraldas Joosep aga kodus Soomevere vallavanema valimised. Need jäid kahe võrdse kandidaadi vahel viiki.\nPole kunagi igav\nNii Vallo kui ka Eda kinnitasid, et nad pole pidanud oma lapsi eriti kasvatama, vaid pigem on nad kasvanud vanemate eeskuju najal. Töökasvatus on maal elavas peres ka kindlasti paremal järjel kui korterielanikel. Lastel on oma kohustuslikud peenrad, mis suvel ära tuleb rohida. Tõsi, seitsmesaja meetri pikkusi peedivagusid, nagu Vallo ise lapsepõlve töö- ja puhkelaagris, pole noored Väljaotsas kõplama pidanud.\n“Aga ma ei usu, et meie lapsepõlv selle peedikõplamise pärast õnnetu oli. Samuti ei usu ma, et praegu kõigi laste lapsepõlv õnnelik on,” ütles Vallo.\nKuna viis tööpäeva veedab ta niikuinii spordi keskel, teeb ta nädalavahetusel parema meelega kodus maja ümber midagi kasulikku. Ent soojal ajal võtab ta meelsasti lastega koos jalgrattasõidu ette. Tiir ümber Kuremaa järve on näiteks päris paras rattasõiduteekond. Kui ujula töötab, minnakse kindlasti laupäeva õhtupoolikul sauna ja ujuma.\n“See on ikka superluks värk, kui ujula on su maakodust vaid mõne kilomeetri kaugusel,” sõnas Vallo.\nKui tal vaba aega juhtub olema, siis ta loeb. Raamatusõber oli ta juba lapsepõlves ja tänu emale, kes oli Kuremaa poes müüja, jõudsid uued lasteraamatud ka regulaarselt tema kodusesse raamaturiiulisse.\n“Raamatuid lugedes sai väga põnevaid elusid läbi elatud,” ütles Vallo. Praegu meeldib talle lugeda romaane, eriti selliseid, mis Eesti või ajalootaustaga. Näiteks Indrek Hargla Melchiori-lood on tal kõik läbi loetud. Lugemispisiku on isalt pärinud ka Eveliis ja Annaliisa. Eveliis on lisaks sellele andekas joonistaja.\nIgal suvel teevad Väljaotsad ühe pikema ringsõidu. Tavaliselt Eesti piirides, aga korra on käidud ka Leedus. Mõned korrad aastas käiakse ka teatris. Nii et peret ei liida üksnes sport. Neil on muidki ühiseid huvisid.\n“Isaga pole kunagi igav, temaga on alati lõbus,” kinnitas Eveliis.\n“Isa on väga kohusetundlik ja järjekindel,” ütles Annaliisa.\n“Lapsed ei karda isale oma muresid rääkida. Ja kui asju on võimalik huumoriga võtta, siis võtab Vallo neid huumoriga.”\nHomne isadepäev möödub Väljaotsadel, nagu alguses öeldud, Tartus korvpalliväljakul või selle ääres.\n“Tore on ikka, kui vanemad ja õde-vend platsi ääres kaasa elavad. Aga ega ma nende peale liiga palju ka mõtle: kui mäng käima läheb, unustad tegelikult üldse ära, kes seal väljaku ääres on,” sõnas Annaliisa.\nSiiri Rahn, Laiuse Jaan Poska põhikooli direktor:\nVäljaotsad moodustavad hästi toimiva pere. Vallo on küll perepea, aga Eda on tema kõrval tugev logistik, kes hoolitseb selle eest, et kõik jõuaksid sinna, kuhu nad jõudma peavad, ning et järgmise treeninglaagri kott oleks jälle valmis.\nEveliis ja Annaliisa on lisaks sporditegemisele superhead õppijad. Iga õpetaja saadaks nad kindlasti hea meelega oma aine olümpiaadile, aga tüdrukud peavad valikuid tegema, sest kõike ei jõua. Väljaotsa pere lapsed on sõbralikud ja abivalmid.\nVallo kui õpetaja eesmärgiks on kasvatada aktiivseid, kehaliselt arenenud ja hea rühiga inimesi: keegi pole ju sündinud kõvera selgrooga. Ning kui vähegi võimalik, viib ta lapsed koolist välja võistlema. Ega tal neid palju veenda pole vaja, sest suuremad lapsed on juba harjunud võistlemas käima ja nooremad joonduvad nende järgi.\nLisaks kehalise kasvatuse tundidele on Vallo andnud ka majandusõpetuse tunde. Ta läbis omal ajal vastava koolituse ja tänu temale saavad meie kooli lapsed aimu sellestki, kuidas majandusmaailmas asjad käivad.\nVäljaotsadel on ilus kodu. Nende suures aias on mõni kooli grillipidugi ära peetud. Sellises kodus tuleb lastelgi tööd teha. Talvine lumelükkamine on tüdrukutel näiteks hästi selge.\nVallo üheks positiivsemaks jooneks on tema hea huumorimeel. See aitab tal lastega hästi läbi saada.


From Bacau to Bucharest: VLOG: we did some damage\nTere, esmaspäev! Üks nädal jälle kevadele lähemal. Kevade algus on minu jaoks alati kuidagi eriline tundunud. Nagu uus ja puhas leht või nii. Ja otseloomulikult tähendab kevade algus suurt ja põhjalikku riidekapi revideerimist, mis mul lähiajal ette võtta tulebki. Saab selge pildi, mida veel kanda saab ja mis väljavahetamist tahab. Aga oi kui suur töö see riidekapi koristus on! Vahel lausa mitmepäevane.. enough about that now.\nEelmisel nädalal tegime Bukaresti kaubanduses natuke damage'it. Lausa kaks päeva jutti! Vlogis näitan ma reedest saaki, aga tegelikult tuulasime poodides veel laupäeval kah. Siis küll mingeid suuri oste ei teinud, aga tühja käega ka koju ei tulnud. Let's call it kevadgarderoobi minivärskendus. :D\nEile oli taaskord sellenädalane gameday ja kuigi mängu algus oli paljulubav, läks lõpp ikkagi käest ära. Koju jõudsime eile alles enne kella üheksat, sest peale mängu käisime kõik koos söömas. Nagu ma vlogiski mainin, siis oli tegemist Liibanoni restoraniga ja toit oli seal imehea ja odav. Tellisime falafeleid, hummust, mingisuguse lihataldriku, jogurtikastme ning joogid ja kõik kokku läks maksma umbes viisteist eurot (!). Kiidan heaks!\nVaatasime Eesti laulu ja sõime häid asju :)\nHomme aga vaatab kalendrist vastu aasta romantiliseim päev ehk Valentinipäev. Kuigi ma muidu igasuguste tähtpäevade peale üsna maias olen, siis sellel aastal on mu tunded selle päeva kohalt üsna meh. Arvan, et seda sellepärast, et olen juba mitu nädalat teadnud, et on üsna suur võimalus, et Martinit homme kodus pole (või kui ka on siis üldse mitte nii kaua kui ma tahaks) ja peame selle päeva tähistamist edasi lükkama. Mis seal siis ikka onju! Kui ma juhtumisi homse õhtu üksi kodus olema pean, siis pillima ma sellepärast ei hakka, vaid vaatan hoopis Sex and the City vanu osasid ja söön kommi :)\nLõpetuseks aga lubatud eelmise nädala vlog. Parima kvaliteediga vaatamiseks vali hammasratta alt ikka 720p!\nPostitaja: LIINA J kell 2/13/2017\nNeed ajalootunnid vlogides on täiega lahedad, loodan, et jätkate nendega. Saab Rumeenia kohta alati midagi uut teada :)\nLIINA J 13/2/17\nJuhtumisi on need "tunnid" iga kord tekkinud jah :) loodan, et jätkuvalt midagi põnevat rääkida oskame!\nMulle meeldib teie autos jutustamist vaadata, nagu ise istuks ka seal. :D Me vaatasime laupäeval Itaalia eurolaulu valimist (minu meelest ülijabura laulu valisid) ja pühapäeval vaatasin üksi kordusena Eesti Laulu.\nNii tore, siis suudame oma tavalist olekut edasi anda. :D\nKusjuures eelmisel aastal vaatasin Rumeenia eurolaulu valimist ja see oli ka siuke jama, et ma ei suutnud lihtsalt seda taluda. :D aga laupäevast Eesti laulu ootan küll täiega!\nKellele Eesti Laulul pöialt hoiate? :)\nLIINA J 15/2/17\nLenna ja Elina Borni laulud meeldisid.. teise eelvooru lauludega nii täpselt kursis ei ole, aga Daniel Levi oskab küll väga head muusikat teha, niiet tema on kindlalt üks lemmikutest :)


Eeterlike õlide segu naha kohta, kus on Mustpeade\nMustad laigud nahal on põhjustatud liigsest rasust: vaadake, kuidas eeterlikud õlid võivad meid aidata.\nSebum ja Mustpeade\nSebum on lipiidne aine, mida keha tavaliselt nahk ja selle hüdrolipiidne kiht kaitsevad.\nRasvane näärmed on leitud kogu keha pinnal, kuid on kontsentreeritud suuremateks kogusteks mõnes osas: nägu on üks neist.\nKui rasu toodetakse tasakaalustatud kogustes ja kui selle liig on tavaliselt kõrvaldatud, on nahk hüdreeritud ja elastne. Kui rasvane tootmine on selle asemel ebanormaalne või kui nahk ei ole piisavalt kõrvaldatud, võib tekkida mustpeade nähtus.\nMustpeade tekivad siis, kui juuksefolliikulite ülemäärane rasu oksüdeerub, mis puutub kokku õhuga.\nSellisel juhul viib sageli Mustpeade mehaaniline eemaldamine, nende pigistamine või liiga agressiivsete toodete kasutamine, uskudes, et naha rasvatustamine probleemi lahendamiseks; selle asemel võib tekkida mustpeade nähtuse intensiivistumine: tegelikult võib nahk olla põletik või reageerida edasise sebumi tootmisega, et tasakaalustada naha puhastamise ja liiga agressiivse naha puhastamisega kaotatud hüdratatsiooni.\nMustpeade naha eeterlikud õlid: aurusaunad ja aurustatud segu\nEsimene samm on naha puhastamine õrnalt ja lugupidavalt .\nEeterlikud õlid on Mustpeade puhul suureks abiks: nii näo puhastamiseks kui ka ennetamiseks.\nKõigepealt tuleb folliikulid vabaneda liigsest rasust ja lasta nahal hingata . Selleks võite kasutada aurusaunasid: keeva veega potis lahustatakse iga pool liitrise vee kohta tilk lavendli eeterlikku õli, nägu puutub kokku auruga, mis katab pea ja servad rätikuga. kümme minutit.\nPärast aurusauna puhastatakse näo nahk järgmise pihustatud pihustiga:\n> pool liitrit naturaalset vett\n> 2 tilka bergamoti eeterlikku õli\n> 2 tilka lavendli eeterlikku õli.\nSeda pihustatakse kergelt näole ja masseeritakse kergelt kindaga või mikrokiudlapiga .\nEeterlike õlide segu, et vältida Mustpeade\nKui pallid on puhastatud lugupidaval viisil, võib segu kasutada Mustpeade tekke ärahoidmiseks ja veel pehmendamiseks.\n> 30 ml mandliõli\n> 5 tilka lavendli eeterlikku õli\n> 5 tilka sidrunirohu või citronella eeterlikku õli\n> 5 tilka salvei eeterlikku õli\n> 5 tilka tüümia eeterlikku õli.\nPuhtale nahale kandke väike kogus õli ja hõõruge kergelt sõrmedega, kuni imendub. Seejärel eemaldatakse see liigse õli eemaldamiseks koega. Seda segu tuleks kasutada igal õhtul kuni probleemi lahendamiseni.\nMustpeade teke võib olla tingitud paljudest põhjustest : hormonaalsed muutused, tasakaalustamata toitumine, õrna naha puhastamise puudumine.\nMõne mõttekooli jaoks võib Mustpeade seostada ka emotsioonide säilitamise või teadvuseta sooviga teistest distantseerida .\nSee võib tähendada ebavõrdsust suhtlusvaldkonnas ja kokkupuutel teistega: nahk on tegelikult visiitkaart ja organ, mille kaudu üks on seotud väliskeskkonnaga.\nMustpeade alguse ennetamine tähendab ka selle aluseks olevate motivatsioonide uurimist ja nende lahendamist.


Tööde teostamiseks suletakse alates 5. augustist Lennujaama tee lõigus Tartu mnt kuni Lennujaama tee 7 sissepääsutee. Ülemiste hotelli poolsele küljele rajatakse 3 meetri laiune asfaltkattega kergliiklustee, mis ühendab Lennujaama suunalise kergliiklustee Tartu maantee äärse kergliiklusteega. Ümbersõiduks palume kasutada Tartu mnt – Suur-Sõjamäe tn – Keevise tn – Sepise tn – Valukoja tn – Sepise tn. Linnaliini bussid nr 49 ja 65 suunatakse ümbersõidule ning ei peatu „Ülemiste jaama“ raudteepoolses peatuses. Ajutine autobussipeatus rajatakse „Lennujaama tee“ autobussipeatusesse.\nSeoses Lennujaama tee sulgemisega Tartu maantee ja Keevise tänava vahelisel lõigul alates esmaspäeva, 5.augusti tööpäeva algusest kuni 30.septembri tööpäeva lõpuni suunatakse bussiliinid nr 2, 49 ja 65 ümbersõidule.\nBussiliin nr 2 suunatakse ümbersõidule Mõigu suunas Tartu maantee, Suur-Sõjamäe tänav, Keevise tänav, Lennujaam, Lennujaama tee (terminali poolne väljasõit), Tartu maantee ja edasi Reisisadama suunas tavalisel marsruudil


Ms35 ankeet – Rate.ee\nLink ankeedile: http://www.rate.ee/users/Ms35\nvaadatud: 106312 feim: 1366081.12 aktiivsus: 9\nviimati külastas:\t 14.02.2017 - 08:19\nregistreerus saidil:\t 22.02.2005 - 21:42\nasukoht lähemalt ei ytle\nPühapäev, 14. veebruar 2016 Kell 09:45\nOtsides säravaid tähti, Ära unusta tuhmunuid! Otsides uusi sõpru, Ära unusta vanu!\tloe veel »\nTeisipäev, 31. detsember 2013 Kell 13:42\naerosmith 10\t, ajaloolised filmid 6\t, amanda lear 2\t, andrea bocelli 4\t, armastus 3158\t, bon jovi 15\t, chris isaac\t, eliisia\t, enya 19\t, garbage 3\t, jalutamine 1176\t, jalutamine!\t, jaxy 2\t, kantri muusika 7\t, karaoke 99\t, karl madis 5\t, klaver 101\t, kohvi 135\t, kokandus 104\t, lapsed 1074\t, laulmine 1047\t, laulmine kokkamine\t, lilled 734\t, lisa gerrard 2\t, loomad 887\t, mait maltis\t, muusika 6385\t, õudukad. komöödiad.\t, pere 514\t, rednex 2\t, sarah brightmann\t, siimar\t, siirus 63\t, sille 4\t, sobrad 299\nOlen tagasihoidlik,huumorimeelne,sooviks suhelda toredate inimestega.\nMa lepin aga ei kaota!\noled hea ema\nHaykala 06.02.2014 - 20:28\ntore ja armas sõbrannake!\njuuler 22.04.2012 - 07:14\nVaata kõiki kasutaja videosid (120) »\nkes on Ms35?\ntagasiside kasutajaga Ms35


EEVA naistekas - Kristel - Leht 4\nKirjutan kõigist asjadest, sündmustest ja emotsioonidest mis ühte või teistpidi köidavad mu hinge ja meeli ning annavad ka lugejale uut ja põnevat infot juurde.\nPostitas Kristel Neljapäev, 20 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nJagan taaskord ühte oma mitmest lemmikust riisi roast. Seekord otsustasin pakkuda aga midagi väga vürtsikat. Ma lisan retsepti täpselt nii nagu ise tegin, kuid kui siiski tundub see liiga vürtsikas, lisage lihtsalt vähem teravaid komponente.\nTshilliga on mul üldse eriline "suhe", ma ei oskagi seda seletada, aga mulle tohutult maitsevad väga teravad toidud. Kui endale toitu valmistan, siis pidevalt ka katsetan erinevate teravusastmetega ja püüan oma taluvuse piiri nihutada :).\nEKSPERIMENT: Loobun jahutoodetest\nPostitas Kristel Kolmapäev, 19 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nPlaan jahutoodetest loobuda, vähemalt mingiks ajaks, on mul mõttes mõlkunud juba mõnda aega. Ma ei oska täpselt öelda, mis siis täna muutus, kuid just täna tuli see tugev tunne, et aeg on mõte teoks teha. Olen suur eksperimenteerija, tahan tunda oma keha paremini ning aru saada kuidas mu keha tunneb ennast ühte või teist toiduainet ja jooki tarbides või mitte.\nOlen aastaid tagasi sama katset teinud ning tegelikkuses mäletan, et tundsin ennast väga hästi ja kuidagi "kergemalt".\nPostitas Kristel Teisipäev, 18 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nOtsustasin lõpuks ära proovida kuidas maitsevad ise tehtud moorapallid. Retsept on lihtne, ometigi on nende ise tegemine varasemalt minust kuidagi mööda hiilinud. Nagu ikka minu puhul, siis tegin natukene ka omaloomingut ja katsetasin nii, et ühed tegin sellise tumedama shokolaadi maitsega ja teised siis mahedama maitsega. Mõlemad tulid väga maitsvad ja kuna eile oli suurem seltskond sööjaid, siis iga üks leidis oma lemmiku :). Minule meeldisid maitselt mõlemad, kuid lemmikuks osutus tumedam variant. Lisan oma lemmik retsepti ning kui soovite mahedamat varianti, siis lihtsalt lisage vähem kakaod.\nPostitas Kristel Esmaspäev, 17 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nParim hommikusöök - Neljaviljapuder banaaniga\nPostitas Kristel Pühapäev, 16 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nTäna jagan meie pere lemmik hommikusöögi retsepti. Ei mingeid pannkooke ja omlette, vaid lihtsalt ülimaitsev ja kasulik neljaviljapuder, täna siis pakun putru banaanidega. Homme aga võibolla lisan ka kiivit või hoopis maasika toormoosi. Maitsvaid võimalusi katsetamiseks on mõnusalt palju.\nTEE ISE - Suudlevad pesulõksud\nJagan teiega ühte kummalist ja toredat isetegemise mõtet pesulõksudest :). Seda on kindlasti lõbus koos oma lapsega/lastega teha. Kasutage erinevaid värve, minul olid käepärast sinine-punane-must marker.\nLegendaarse Bruce Lee 9 õpetust paremaks eluks\nPostitas Kristel Laupäev, 15 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nBruce Lee on tõenäoliselt kõige rohkem tuntud oma action filmide kaudu, kuid Lee’l olid ka selged ning inspireerivad vaated elule. Paljud tema väljaütlemised ja üldine arusaam kuidas elada siiamaani inspireerivad inimesi tänapäeval.\nArvestades kui palju erinevat eneseabi ja nõuandlikku materjali tänapäeval leidub, on tõenäoline, et all olevas loendis ei ole enam midagi uut, kuid olen seda meelt, et vahel ei tee paha väikesed meeldetuletused :).\nOhtra maitserohelisega läätsesalat\nPostitas Kristel Reede, 14 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nNagu näha, siis olen ikka suur läätsesalati (ja üldse läätsede) austaja. Seekord jagan läätsesalati versiooni kus kasutan ohtralt maitserohelist ja lisan ka küüslauku ning veidi chillit. Võib julgelt öelda, et tegu on mõnusalt kerge salatiga. Taaskord teen nii, et õli ei kasuta. Varsti aga postitan ka vähe "rammusamaid" variante :).\nPostitas Kristel Neljapäev, 13 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nEnnem kui retsepti juurde asun, pean kohe ütlema, et riis on mu nõrkus:). Ehk siis väga maitseb mulle. Tihti söön seda isegi paljalt, kuid üldjuhul teen erinevaid riisi pajaroogi juurviljadega ja kuna neid variante on lihtsalt nii nii palju, siis ei hakka ka igav. Ma ei kujuta ette millal tuleb see päev kui mul riisist ja sellest tehtavatest toitudest isu täis saab :), siiani pole veel seda juhtunud.\nEile, peale oma õhtust trenni teadsin, et kui koju tulen, siis kindlasti ühe riisi roa endale valmistan. Eriti veel selle pärast, et teel koju, korjasin metsast karulauku ning tahtsin kindlasti proovida seda ka oma toidus, pole varem katsetanud.\n20 kommentaari Loe edasi\nPILDID: Inspireeriv loodus otse aiast\nPostitas Kristel Kolmapäev, 12 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nLoodusel on kindlasti tähtis osakaal minu elus. Lihtsalt mõnus ja rahustav on kas oma aias või metsas või lihtsalt pargis jalutada ja hetkeks aeg maha võtta ning inspiratsiooni ammutada.\nSee aeg kui sirelid õitsevad on lihtsalt nii tohutult mõnus, igalpool on aiad ja teeäärsed ilusaid lõhnavaid õisi täis. Isegi õhtuseid power-walk trenne on kuidagi rõõmsam teha kui sirelid õitsevad.\nIlusad asjad: Swarovski kõrvarõngad\nPostitas Kristel Teisipäev, 11 Juuni 2013 blogisse: Soul Food\nVahel tuleb kange tahtmine midagi omakätega meisterdada. Seekord sai proovitud elegantsete kõrvarõngaste meisterdamist Swarovski kristallidest.\nSa oled siin: Esileht Blogid Blogijad Kristel


;) :: keir123321 piltide hindamine – Rate.ee\nPühapäev, 20. jaanuar, 18:05 | Kasutajaid kokku: 58531 | Hetkel online: 308 »\npilt on lisatud: 20.07.2010 - 00:31\nMu kiisu on niiiii kenake ikka ;* (L)\nuusi tutvusi ? :) kommentaare ? :) parim kommentaar saab 10 p :) !\n#3, 07.04.2011 - 19:09, --Annikaa\nkiisu on nunnuke ;**\n#2, 06.04.2011 - 18:20, --Annikaa\nsina mul ka ;***\n06.04.2011 - 22:14, keir123321\n#1, 13.01.2011 - 20:51, -G3rlin\naah , jaaaaa ;).\n13.01.2011 - 20:52, keir123321\nKasutaja keir123321 pildid:


Agressiivsus | Sõnu seletav sõnastik\nAgressiivsus - poiste suurem agressiivsus ilmneb juba kaheaastaselt ja kestab läbi kogu elu. Naised tunnevad suuremat süütunnet oma agressiivsuse üle ning kasutavad meestest sagedamini ja osavamalt varnalt varjatud agressiivsust. Sõnadega võivad nad tabada väga valusalt.\nAgressiivsus - õige ja talitsetud agressiivsus on inimese eneseväärikuse oluline komponent. Depressiivne inimene ei oska rakendada, seepärast ongi madal eh. Põhjused: Kaasasündinud soodumused, melanhoolsed temperamendijooned.\nAgressiivsus on eesmärgile jõudmise vahend, sellest otsitakse abi siis, kui muud võimalust ei ole. Bandura ( 1977) väitis, et agressiivne käitumine on õpitud.\nAgressiivsus tähendab pealetükkivust, löögivalmidust. Tänapäeval mõistetakse agressiivsuse all käitumist, mis on suunatud kellegi kahjustamisele.\nAgressiivsus on raskeim sotsiaalse arengu hälve nii tagajärgete poolest kui ka seepärast, et tavaliselt viitab see mingile suuremale arenguhälbele.\nAgressiivsus on eesmärgi saavutamise vahend neil inimestel, kes on kaotanud lootuse muul viisil eesmärgile jõuda (Keltikangas-Järvinen, 1992).\nAgressiivsus on raske nartsissistlik hälve, kuid patoloogiline nartsissism, eriti selle kõrgemad vormid, võib esineda ka ilma agressiivsuseta.\nAgressiivsus on laiem mõiste kui kuritegevus Agressiivsuse teooriate üldine klassifikatsioon: J.Mackintosh, Theories of Agression.\nAgressiivsus on eelkõige tema sisemise ebakindluse peegeldus, adekvaatse reageeringu oskamatus olemasolevas situatsioonis.\nAgressiivsus on käitumisviis, mis väljendub inimestevahelises suhetes sõnalise või kehalise vägivaldse toiminguga.\nAgressiivsus on vaid pingest vabanemise teenistuses, see elatakse välja kontrollimatult ning mingit süüd tundmata.\nAgressiivsus on eesmärgi saavutamise vahend neil inimestel, kes on kaotanud lootuse muul viisil eesmärgile jõuda.\nAgressiivsus on tegevus, mille eesmärk on vigastada/kahjustada isikut,kes on motiveeritud seda vigastust vältima.\nAgressiivsus on süsteem, mis on n.ö. teenendavas funktsioonis paljude teiste oluliste funktsioonide jaoks\nAgressiivsus on välja kujunenud evolutsiooni käigus, mis tagab liigi kaitsmise ja ellujäämise.\nAgressiivsus - suhte säilimine- suhte katkemine 1. TASAKAAL –( sarnasus, uudsus ja hinnangud)\nAgressiivsus on õpitud. Tupinambad Brasiilias. Assüüria kun. Assurnasirpal.\nAgressiivsus on reaktsioon heameeleallikka kaotusele või hävimisele.\nAgressiivsus - Teisele inimesele tahtlikult haiget ja kahju tegemine.\nAgressiivsus on käitumisviis,mille eesmärgiks on kahju tekitada.\nAgressiivsus on teise isiku tahtlik kahjustamine või haavamine.\nAgressiivsus on inimese eneseväärikuse üks oluline komponent.\nAgressiivsus on suunatud enda vastu, hädaldatakse, virisetakse.\nAgressiivsus – eesmärgiga hävitada see, mis on põhjuseks.\nAgressiivsus - tahtlik teise inimese vigastamine, haavamine.\nAgressiivsus on konfliktide üks olulisemaid põhjusi.\nAgressiivsus on inimese üks loomaliku avaldumisvorme.\nAgressiivsus – eesmärgipärane kahjustamine.\nAgressiivsus on laiem mõiste kui kuritegevus.\nAgressiivsus – kui psüühiline dimensioon.\nAgressiivsus on millegi saavutamise vahend.\nAgressiivsus on enamasti instinktiivne.\nekraani paigutamisel on oluline ära hoida häirivat peegeldust või pimestust.


Ostuinfo - Puitnikerdus\n+372 527 9673|klassikinterior.aave@gmail.com\nVeebipoes on tooted jagatud tootekategooriatesse (nt. „PUIDULÕIGE“), millel on omakorda alamkategooriad (nt. „APLIKATSIOONID“). Tootepildil klikkides avaneb täpsem tootekirjeldus. Leidke endale sobiv toode ja lisage see ostukorvi, vajutades „LISA KORVI”.\nOstukorvis saab koguse lahtril vastavalt plussile või miinusele vajutades muuta koguseid. Ostukorvist on võimalik tooteid eemaldada, vajutades toote fotost vasakulasuvale ristikujulisele ikoonile. Ostukorvist saate samuti tagasi minna tootelehele, vajutades “JÄTKA OSTMIST”.\nAvatud ostukorvis näete valitud tooteid, kogust, hinda ja tarnevalikut. Edasi liikumiseks vajutage nupule „MINE KASSASSE“.\nArvelduseks sisestage korrektsed andmed ostu sooritaja kohta (nimi, telefon, aadress, e-posti aadress), seejärel näete kauba maksumust ja hinda. Hinnale lisandub valitud transpordi kulu.\nMakseviisina kasutame tasumist arve alusel. Tellimust hakatakse täitma peale raha laekumist meie pangakontole.\nMakseviisina kasutame tasumist arve alusel. Tellimust hakatakse täitma alles pärast makse teostamist ja raha laekumist KLASSIK INTERJÖÖR OÜ arveldusarvele.\nKogu kaubale kehtib valitud transpordi kulu lähimasse postiasutusse. Võimalik kaubale ka ise järele tulla. Keskmine tarneaeg 15-30 päeva. Kaup saabub Teieni otse tootjalt ilma Klassik Interjöör OÜ kleebisteta.\nKLASSIK INTERJÖÖR OÜ vastutab veebipoes puitnikerdus.ee müügil olevate toodete nõuetele vastavuse ja puuduste eest. Pretensioonide esitamise tähtaeg on 2 aastat (vt. Müügitingimused“). Ostjal on õigus pöörduda oma huvide kaitseks Tarbijakaitseametisse.\nKLASSIK INTERJÖÖR OÜ on alati huvitatud probleemile kiire ja mõlemaid osapooli rahuldava lahenduse leidmisest. Palume pöörduda meie klienditeeninduse poole klassikinterior.aave@gmail.com .\nKLASSIK INTERJÖÖR OÜ on isikuandmete vastutav töötleja.\nKLASSIK INTERJÖÖR OÜ ei levita Ostja isikuandmeid kolmandatele osapooltele, v.a info logistikafirmale, mis on vajalik kauba sihtkohta toimetamiseks.\nOstjal on õigus nõuda oma andmete kustutamist puitnikerdus.ee andmebaasist.\nKõikide küsimuste, murede ja rõõmude korral palume võtta meiega ühendust kontaktidel +372 527 9673 või klassikinterior.aave@gmail.com . Kirjadele vastame 24 h jooksul.\nKlassik Interjöör OÜ\n+372 527 9673\n(juhataja Ain Avi)\n(tehnoloog Aave Karu)\nTartumaa, Kastre vald, Hammaste 62404


21.detsember 2018 08:58\nSÕNA SEKKA | Silja Lättemäe: pikem ja tervem elu 13.12.2018\nKiirabis töötav arst migreenist: minge palun neuroloogi vastuvõtule. Miks te kutsute iga kord kiirabi? (181) 24.11.2018\nMAALEHE ARHIIVIST | Perearst selgitab: miks tuleb talvel mütsi kanda ja käed-jalad soojas hoida (15) 20.11.2018\nKuhu pöörduda, kui tervisega on tekkinud mure? (2) 15.11.2018


Tromb – Vikipeedia\nSee artikkel räägib tuulepöörisest; hüübinud vere klombi kohta veresoone siseseinal vaata artiklit Tromb (meditsiin)\nVarases staadiumis tornaado Oklahoma osariigis USAs, 24.05.1973, NOAA\nTromb ehk tornaado on väikese läbimõõduga, kuid väga intensiivne õhupööris, mille keskmes on õhurõhk tunduvalt väiksem normaalrõhust. Tornaadosid esineb kõige sagedamini USAs, kuid ka Eestis on sooja ja niiske ilma korral keeriseid nähtud. Viimane seni aegade hullem Eesti tornaado oli 2000. aastal Rakveres, kus sai inimene palgiga rinda ning hukkus.\nTeadlased kasutavad tavaliselt terminit "tornaado". Vastupidi laialt levinud arvamusele ei ole tromb tornaadost väiksem. Eksitus tuleneb ilmselt sellest, et USAs kasutatakse sõna "tornado", Euroopas aga tavaliselt sõna "tromb" (itaalia sõnast tromba; näiteks saksa keeles Trombe). Kuna Euroopa trombid on reeglina oma Ameerika "ametivendadest" väiksemad, siis on tekkinud arusaamine trombist kui väikesest tornaadost või tornaadost kui suurest trombist. Tegelikult on need sõnad sünonüümid. Eesti keeles on trombi nimetatud mitmeti, levinumad nimetused on tuulispask ja vesipüks (vee kohal tekkinud ja liikuv pööris).\nTornaadode tugevust määratakse Fujita-Pearsoni skaalal. Ameerika Ühendriikides võeti 1. veebruarist 2007 kasutusele täiustatud Fujita skaala (EF-0 kuni EF-5), mis võimaldab tornaado tugevust täpsemini määrata kui vana skaala. Kõige nõrgem on F0, kõige tugevam F5. Viimane võib isegi asfaldi tee pealt minema viia.\nTornaado korral on kõige ohutum varjuda keldrisse.[viide?]\nVideo tornaado tekkimisest ja kadumisest\n1 USA hoiatussüsteem\n2 Trombe Eestis\nUSA hoiatussüsteem[muuda | muuda lähteteksti]\nTornado Watch (tornaadovalve) – tähendab, et on soodsad tingimused tornaadode tekkeks.\nTornado Warning (tornaadohoiatus) – tähendab, et võimalikku tornaadot on radaril märgatud või on keerist kohapeal nähtud ning hoiatuse piirkonnas olevatel inimestel palutakse kohe varjuda.\nUSAs väljastab tornaadohoiatusi USA rahvuslik ilmateenistus. Tornaadovalveid väljastab USA tormiennustuskeskus.\nTrombe Eestis[muuda | muuda lähteteksti]\n10. septembril 1979 Järlepas – tromb tõstis laohoonelt katuse ja kandis selle umbes 140 meetri kaugusele, inimohvreid ei olnud\n15. juulil 2000\n16. juulil 2001 – peaaegu terve nädala vältel anti kuuma ja külma õhumassi tõttu trombihoiatusi; iga päev oli äike\n5. juulil 2002\n26. mail 2003\n15. juunil 2004 – keerist oli palja silmaga näha\n3. juulil 2004\n24. mail 2005\n26. mail 2006\n6. septembril 2015\n7. septembril 2015\n↑ Heino Tooming (september 2000). "Tornaado läks läbi Rakvere". Eesti Loodus. Vaadatud 12. märts 2018.\n↑ "Estonia Reports a Tornado". The New York Times. 11.09.1979. Vaadatud 12. märts 2018.\n↑ "Rakveres sai tormis kahju vähemalt kaheksa maja". Eesti Päevaleht. 29.08.2005. Vaadatud 12. märts 2018.\n↑ Tõnu Veldre (08.09.2015). "Salmel möllas tromb". Saarte Hääl. Vaadatud 12. märts 2018.\n↑ Toomas Herm (07.09.2015). "Keeristorm lennutas Sõmerul kasvuhoone üle paneelmaja". Virumaa Teataja. Vaadatud 12. märts 2018.\nUSA rahvuslik ilmateenistus\nUSA tormiennustuskeskuse EF-skaala lehekülg\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Tromb\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tromb&oldid=5994441"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:03, 16. november 2021.


29. juuli 23:17\nVaatan, et on vähe teemasid Reunioni kohta, ehk on keegi käinud hiljuti ja oleks valmis värskeid muljeid jagama?\nOlen minemas järgmisel nädalal peagi kahe aastaseks saava lapsega. Mõtlesin just, et kuidas oleks võtta ette mõni korralikum matk (ilmselt üks võimalus oleks pea 3000 m kõrguse vulkaani otsa matkamine). Kas keegi käinud? Võite soovitada matkaradu. Millised on tingimused? St mulle pigem oleks oluline teada raskusaset ja seda millised on tingimused, kuna laps seljas (12-13 kg) ei tahaks väga kuristiku serval turnida. Samas kui normaalne matkarada, pole probleemi.\nLisaks võib soovitusi anda (pole nüüd seotud otseselt Reunioniga), et mida eelistate, kas laps kõhukotiga selga, või see matkatool-seljakott. Mul on olemas mõlemad ja olen kasutanud mõlemaid. Esimene variant tundub ohutum, et laps rohkem kehaligi ja ei kõigu niipalju, teine on ilmselt mugavam lapsele, aga samas on see raskem (paar kilo lisaks kohe).\nVõib jagada kogemusi ka teede ja rendiauto osas. Mul hetkel võetud manuaal, ja suht pisike, kas tuleb toime ilusti?\nSamuti, kui on soovitusi tegevuste osas, on ka need teretulnud (arvestusega, et mul on kahe aastane laps kaasas, st sukelduma ei lähe just, aga muud ettepanekud teretulnud).\n30. juuli 00:46\nReunioni kohta midagi kahjuks kaasa rääkida ei oska sest meie Mauritiusel käies seda saart ei külastanud, kuid Mauritiusel oli teede ja tänavate märgistus 10 aastat tagasi küll 0, ise autoga pooli kohti üles ei leidnud ja ka kohalike juhatamine oli kummaline. Käisime sealse vulkaanikaatri juures taksoga ja El Teide ning St.Lucia vulkaanid jätsid sügavama mulje, kuid kui pole varem näinud siis kindlasti tasub muidugi minna. Mis puudutab matkakotte, siis USA-s käies oli meil rohkem ka matkamist ning sai kaasa võetud nii seljakott (kohapealt rendina, mida oli mehel parem ja mugavam kanda) kui ka kõhukott (mis ei kaalu ju suurt midagi lisaks pagasisse võtta) ning millega minul oli mugavam. Lisaks sai laps siis erinevaid vaateid ühelt ja teiselt poolt ja mis see mehel siis paar lisakilo matkal kanda, kui naised tavaliselt päevad läbi peavad last nii süles, seljas kui puusapeal tassima. Tsehhidel oli mingi väga äge matkaradade äpp, kus eesti omad olid igatahes kõik peal (ja nt. ka palju kanaaride radu), kuid kas neis ka nii kaugete saarte omad on, ei oska muidugi kosta.\n30. juuli 05:52\nReunion on täielik Prantsusmaa ja Euroopa Liit, Mauritiusest selles suhtes veidi erinev. Siltide puudust seal ei täheldanud, aga matkaradu ei külastanud kahjuks. Siiski usun, et need on samuti korralikult märgistatud.\nMis autosse puutub, siis enamus kohalikke sõidavad sealsetel väga korralikel asfaltteedel peamiselt väikeste sõiduatodega, džiipe näeb pigem vähe.\n30. juuli 09:41\n2. aug 13:24\nPiton de la Fournaise madalam ja lihtsam aeg ajalt purskab,,Saab autoga lihtsalt ligi ja matka nagu jalutuskäigul.\nPiton des neiges see kõrgem on juba 5 h korralikku maastikku vaja trampida ,et üles saada .\nAuto sõit lihtne.Viidad ilusti Prantsuse keeles ja vahest ei saa aru kas näitab küla või mingit mäeküngast aga pole hullu.\nMatkarajad on korralikult maha märgitud ja pole võimalik eksida\nMobiilside töötab hästi ja tasuta ,andmeside ei tööta üldse (EU oma).\nNädal Reunionil (ise olin)ei ole piisav aeg kogu asjade läbi matkamiseks\n4. aug 13:23\n7. aug 08:49\nOlen nüüd kohal. Kui kellelgi kogemusi, palun soovitage, kust saab vaadata, kas matkarajad avatud ( vulkaan vist veidi purskab praegu) ja kui keegi on käinud vaalatuuril, siis selle kohta võiks ka infot jagada. Leidsin infot snorgeldamise kohta, aga kuna olen väikese lapsega, siis huvitaks just paadikruiis a la 2 h.\n7. aug 09:21\nSul on hetkel kõige lihtsam küsida neid asju kohalikelt muidu. Inglise keelt räägivad küll vähesed, aga nad on väga abivalmid. Mina sain omal ajal palju infot mobiilipoe müüjalt. Kui ta poleks tööl olnud, oleks kaasa tulnud ja ise teed näidanud.\n22. aug 22:24\nIse küsin, ise vastan ka :)\nJõudsin Reunioni saarelt tagasi nüüd. Kirjutan veidi teemade kaupa.\nAutorent on väga ok, saab kiirelt kätte, kuid veidi kallis (maksin 7 päeva eest 264 eurot), VW Polo (Sixt oli teenusepakkuja). Lapsetool oli tasuta, aga selline, mis meil ilmselt on keelatud kategoorias.\nPõhiteid on kaks, üks ringi ümber saare ja teine risti üle saare. Lisaks lähevad siis väikesed teed igale poole sisse jm-le. Tuleb arvestada, et kui minek mäe otsa, on ajakulu suur, sest teed on väga käänulised ja suhteliselt kitsad. Ühel pool 2m kraav, teisel pool kuristik. Kui minna hommikul vara mäe otsa, on härmatis ja jäide normaalne (vähemalt praegu, kui neil on n-ö talv), st tuleb arvestada libeduseohuga.\nMõned teed on väga hullud, ma olen igal pool maailmas sõitnud, aga päris nii räigeid tõuse kui nt ühel pisikesel teel, mis viis koskede juurde, pole nagu väga näinudki. Üherealine, sõidad ja vaatad taevasse ja loodad, et keegi vastu ei tule :)\nVõibolla juhtus ainult minuga, aga tuli ka mööda serpentiine alla targurdada, kui turimibuss ühe rattaga üle serva oli sõitnud ja tee blokeerinud. Lisaks vulkaani juurde sõites oli viimased 10 km kohutav 5km/h tee (suured augud).\nGoogle maps offline on väga hea lahendus, sest netti pole (andmeside Eliisal puudus), muidugi näiteks Tele2-l polnud üldse telefoni levi, neil puudus lepingupartner täielikult. Aga google maps suunab automaatselt shortcutidele, mis on enam vähem kitsad teed läbi küla otse üles, neid õpib ajapikku vältima.\nMatkamine. Mina käisin lapsega siis Piton de la Fournaise matkarajal. Keegi väitis, et see on lihtne jalutamine - ei ole! Kokku võtab terve matkaraja läbimine ca 5 tundi, seda juhul kui oled heas füüsilises vormis. Algpunkt on ca 2300 m kõrgusel, kus on külm ja tuuline (temperatuur oli 7 kraadi), kuid päikeseline (kui kreemi ei pane kõrbed kindlasti ära). Sealt tuleb alguses teha paarsada meetrit (kõrguse mõistes) puhast laskumist, n-ö seinast alla. Jah, pärast tuleb minna lõpus sealt ka üles. Seejärel tuleb mööda laavat matkata vulkaani jalamile ja umbes 500 m puhast kõrgusesse tõusu (mitte distants aga kõrguste vahe). Klassifikatsioon on "raske" rajal. Arvestades, et mul oli seljas 13 kg laps, ning kõhupeal 7 kg kott (toit, vesi jm), siis 20 lisakiloga oli kurnav (pidevalt rohkem kui 2000 m kõrgusel ka). Mina tippu ei jõudnud, koos lapsega oleks veidi raske olnud (polnud ka sobilik alla 2 aastasele ise kõndimiseks). Meie matkasime kokku 3h 45 minutit. Vulkaan on maailma kõige aktiivsem, purskas nädal enne meie külastust ja päev peale meie külastust. Läks napilt :)\nKindlasti on vahe, kas on kandekott või kõhukott seljal. Minu jaoks isiklikult oli oluline see 3 kg kaaluvahet (ei võtnud meest kaasa reisile selle jaoks :) ). Samas probleemiks oli see, et kõhukotiga selga last ise ei saanud, seega sellega pidin abi küsima.\nUjumine. Ujumisega on veidi keerulised lood, sest Reunion on maailma kõige hairünnakute rohkem koht (nii nad väidavad). Paljudes randades on ujumine keelatud. Ujuda tohib seal, kus korallriif on ees. Seal saab ka sonrgeldada ning väga tõenäoliselt näeb kilpkonni. Samas ka nendes kohtades võib olla tugev hoovus, seega peab olema ettevaatlik. Soovituslikud on veejalanõud, sest teravaid korallitükke on ka rannas.\nParkimine. Randades on alati kõik parkimiskohad täis. Tihti pargitakse mõned autod täiesti kinni ja enne õhtut neid kätte ei saa, sest perekonnad on randades täisvarustusega - lauad, toolid, telgid, võrkkiiged, grill jne. Kui näed vaba parkimiskohta, on ok lihtsalt oodata kas või 10 minutit kuni auto ära sõidab ja hoida niikaua liiklust kinni :)\nPaaditripp. Meie võtsime 1 h hommikuse vaalatuuri. Oli 12 kohaline paat ja maksis umbes 17 eurot inimene (mõnusad suured lained ja paat hüppas lainelt lainele). Laps tasuta (sai ainsana ka päästevesti). Vaala ja vaalapoega nägime. Kuigi veel paremini nägime vaala hiljem kaldalt, kui käisime kilpkonnapäästekeskuses (hüppasid välja korduvalt).


Extra kasiino boonus: € 1965 NO DEPOSIT BONUS CASINO Big Cash Win Rival Kasiino teenindusajad\n44 Tasuta kasiino keerutab Uuendatud: November 20, 2011 Autor: Mordy Updegraff\nCarson Gupta September 19, 2015 10: 54 pm\nAhmed Seybert September 25, 2016 4: 04 am\nLOL Ma tean, et see on õige. Mulle meeldib mulle mõned pesad ja see on kõik, mida ma mängin. Harvadel juhtudel, kui ma lähen maale, mängin pennies tee hee, nad on minu jaoks lihtsalt lõbusamad kui 7 ja ülejäänud need, keda neil on. Kuigi neil on mõned 5, 10, 25 ja 50 senti, millel on boonusringid nagu pennid, mida ma mängin, kuid kurat, kes seda endale lubab, mitte mina