Kommentaarid - Allergia päikesest? Pole võimatu - Eesti naine\nAllergia päikesest? Pole võimatu - kommentaare 1-1\nIse ma alguses imestasin, kui mu ühel soliidses eas naabril diagnoositi päikeseallergia. Aga tõesti, mees, kes terve oma elu lasknud ennast aiatöödel päiksel korralikult küpsetada, sai sellise tõve külge. Lahedalt vintske vend ja nüüd selline jama. Ilus päikseline soe ilm väljas, kuid käi nagu polaaruuria peenarde vahel.


Vilniuse filmifestival näitab, et boikotiga ei tehta nalja: Venemaa filmid ekraanile ei pääse - Kinoveeb\nVilniuse filmifestival näitab, et boikotiga ei tehta nalja: Venemaa filmid ekraanile ei pääse\nNatalya Vorozhbiti "Bad Roads" on üks filmie, mida Vilniuse festival Ukraina filmidele pühendatud 0-päeval näitab.\nViliuse rahvusvageline filmifestival (24. märts - 3. aprill) on esimene rahvusvaheline festival, mis kehtestab Venemaa filmidele boikoti, millele on rahvusvahelist kinoüldsust kutsunud Ukraina filmiakadeemia.\nFestival lisab Ukraina toetuseks oma ajakavva 0. päeva, mis on pühendatud Ukrainale. See tähendab, et 23. märtsil näidatakse viit Ukraina filmi: “Mariupolis”, “The Distant Barking Dogs”, “Atlantis”, “Bad Roads”, “My Thoughts Are Silent”.\nLeedu teab üht-teist vaikimise hinnast. Meie jaoks lõppes vaikus 23. augustil 1989, kui kaks miljonit inimest moodustasid läbi Leedu, Läti ja Eesti inimketi: Balti keti. Seitse kuud hiljem, 11. märtsil 1990 kuulutas Leedu esimes Nõukogude Liidu riigina välja iseseisvuse, teatas festivali toimkond avalikkusele.\nFestivali juht Algirdas Ramaska sõnul aitaks Vene filmide näitamine kaudselt rahastada sõda Ukrainas. Ta avaldas lootust, et isolatsiooni jäämine sunnib rohkem Venemaa inimesi oma võimu vastu üles tõusma.\n“Me peame tegema kõik, mis meie võimuses, et aidata oma vendi ja õdesid Ukrainas. Selle boikotiga oleme valinud poole, ja teinud seda kõigutamatult. Nähes, mis ühiskonnas toimub ja selle kõige mõju vaimsele tervisele, usume, et festivali korraldamine on kõige parem, mida me oma võimalusi kasutades teha saame. FIlmid inspireerivad meid enda jaoks hea ja kurja vahel selgust otsima. Tunneme huvi, mõtleme kaasa, küsimime endalt, milline on meie roll selles pinevas maailmas. Riigina on Leedu pidanud kaua vaikima. Me ei karda enam öelda, mida me arvame,” ütles Ramaska.\nFestivali peateemaks on ühtsus. See sõnum valiti välja mitu kuud tagasi, et aidata filmipublikul pandeemia-aegsest eraldatusest välja tulla.


MacBook Pro (2010. aasta keskel) graafikavahetus: millised rakendused käivitavad, kuidas jälgida\nMacBook Pro (2010. aasta keskpaik), Core i5 või Corei7, 15 ja 17 tollised mudelid vahetavad automaatselt integreeritud Inteli (madalama võimsusega) ja NVIDIA (suurema võimsusega) graafika vahel. Nendes arvutites on suvand „Automaatne graafika vahetamine” vaikimisi sisse lülitatud. Nii lülitub teie arvuti automaatselt teie arvutis töötavate rakenduste jaoks parima graafikasüsteemi juurde.\nKahjuks, kuigi on olemas võimalus hoida suurema võimsusega NVIDIA-kaart kogu aeg sees, pole võimalust seda pidevalt välja lülitada. Selle tulemuseks on aku kasutusaega märkimisväärne lühendamine mõnel kasutajal, kelle MacBooki plussid kasutavad näiliselt mitte-GPU-intensiivsete rakenduste korral suurema energiatarbega NVIDIA graafikat.\nMillist graafika alamsüsteemi kasutatakse?\nEt näha, millist graafikakaarti teie MacBook Pro praegu kasutab, laadige alla ja installige utiliit gfxCardStatus. See tööriist pakub ikoone “i” ja “n”, mis tähistavad vastavalt Intel HD Graphics ja NVIDIA GeForce GT 330M graafikat, ning värskendatakse automaatselt, kui GPU vahetub. Samuti näitab utiliit, millised rakendused kasutavad praegu 330M-i, kui 330M on aktiivne GPU.\nSamuti, nagu on märgitud selles Apple'i teabebaasi artiklis, jääb MacBook Pro ühendamisel välise ekraaniga „suure jõudlusega graafika sisse, kuni ekraani lahti ühendate. ”\nKuidas suurema energiatarbega NVIDIA graafika välja lülitada?\nSiiani on NVIDIA graafikakaardi lahtiühendamise ainus meetod sulgeda kõik protsessid, mis seda praegu kasutavad. Kasutades gfxCardStatus, saate need protsessid tuvastada ja seejärel sulgeda.\nNVIDIA graafikat käivitavad rakendused / utiliidid\nSiin on mitteametlik loend rakendustest ja utiliitidest, mis näivad käivitavat NVIDIA graafika. Kui teil on midagi lisada, palun andke meile kommentaarides teada.\nGraafikat käivitavate rakenduste ja utiliitide loend\nGoogle Talki aplett Gmailis ja iGoogle'is\nMarine Aquarium (ekraanisäästja)\nMicrosoft Office'i automaatne värskendamine\nSkim (pärast otsimist)


Droonidest on saanud kaevanduses väärt abimees\nOhutuse, täpsuse ning aja kokkuhoiu eesmärgil on droonidest saanud Eesti Energia kaevandustes mäemeeste tubli abiline laomahtude kaardistamisel ja objektide mõõtmisel.\nMarkšeider ehk kaevandusmõõteinsener ei pea enam ronima põlevkiviladude ja puistangute astangutel, vaid korjab vajalikud andmed drooni lennutades. „Ta peab küll panema ladude või puistangute lähistele kindelpunktid, aga nende panek on kordades ohutum, kui kogu lao või puistangu käsitsi mõõdistamine,“ rääkis Enefit Kaevanduste juhatuse esimees Andres Vainola.\nTema sõnul on droonide kasutuselevõtul ohutuse kõrval ka teine oluline positiivne mõju. „Drooni ülelendudele kulub kordades vähem aega kui klassikaliselt mõõtes. Näiteks Estonia kaevanduse põlevkivilaojäägi saab poole päeva asemel mõõta umbes tunniga,“ märkis Vainola. Lisaaega kulub andmete analüüsimisele, kuna droon „korjab“ võrreldes käsitsi mõõtmisega tunduvalt rohkem andmeid, aga seda tööd teeb arvuti markšeiderite targal juhtimisel. „Laiemat pilti vaadates soodustab nüüdisaegse tehnoloogia kasutamine kogu tootmisprotsessi ohutust, operatiivsust ja efektiivsust,“ lisas Vainola.\nEnefit Kaevandustes kasutatavad droonid ei vaja orienteerumiseks hulka maapealseid tähiseid. Droonmõõdistuse täpsuskontroll on näidanud, et erinevus tavapäraste mõõdistamisega on väga väike.\n„Võrdlesime reaalajalise droonmõõdistamise tulemusi tavapärase mõõdistamise tulemustega. Lisaks hindasime ka Estonia kaevanduses kasutatavat kontaktmõõtmiste tehnoloogiat, mida kõrvutasime markšeiderite samal päeval mõõdetud andmetega. Erinevus oli minimaalne, seega võib tähisteta droonmõõdistamise ja tavapärase tähistega mõõdistamise tulemusi võrdväärseteks lugeda,“ selgitas Vainola.\nKahe drooni ostule eelnes TalTechi geoloogiainstituudi juhtimisel läbi viidud uuring, mis kinnitas, et avakaevandamisel ja põlevkiviladude mahtude kaardistamisel on mõistlik objekte droonidega mõõta. Droonide kasutamine on aktsepteeritud ka markšeideritööde korda reguleeriva määrusega.\nEstonia kaevanduses on droonidel lisaks ladude ja aherainepuistangute mõõdistamisele tähtis osa ka tootmisterritooriumile rajatava päikesepargi alustarindi mõõdistamisel.


Grasshopper Club Zürich - Vereinsprofil 16/17 | Transfermarkt\nSpieler (1) Heinz Lindner (27) Mateo Matic (36) Amir Saipi (23) Arlind Ajeti (3) Jean-Pierre Rhyner (22) Cédric Zesiger (4) Nathan (5) Aleksandar Cvetkovic (35) Nikola Gjorgjev (24) Bujar Lika (13) Anthony Goelzer (34) Allan Arigoni (16) Euclides Cabral (30) Nedim Bajrami (26) Raphael Holzhauser (28) Petar Pusic (7) Rúnar Már Sigurjónsson (8) Marko Basic (6) Gjelbrim Taipi (17) Robin Kamber (29) Djibril Diani (25) Caiuby (10) Yoric Ravet (21) Shani Tarashaj (9) Marco Djuricin (20) Julien Ngoy (19) Aimery Pinga (15) Aly Mallé (11) Mersim Asllani\nKader von Grasshopper Club Zürich - Saison 16/17\n18/19 17/18 16/17 15/16 14/15 13/14 12/13 11/12 10/11 09/10 08/09 07/08 06/07 05/06 04/05 03/04 02/03 01/02 00/01 99/00 98/99 97/98 96/97 95/96 94/95 93/94 92/93 91/92 90/91 89/90 88/89 87/88 86/87 85/86 84/85 83/84 82/83 81/82 80/81 79/80 78/79 77/78 75/76 74/75 72/73 71/72 70/71 67/68 66/67 65/66 64/65 62/63 60/61 59/60 58/59 56/57 53/54 50/51 32/33 31/32 30/31 1929/30 1928/29 1927/28\n05.04.1991 (25) 500 Tsd. €\n19.05.1993 (23) 2,00 Mio. €\n21.10.1986 (29) 1,50 Mio. €\n24.06.1998 (18) 300 Tsd. €\n09.03.1998 (18) 300 Tsd. €\n23.01.1997 (19) 100 Tsd. €\n06.05.1995 (21) 1,00 Mio. €\n30.11.1988 (27) 350 Tsd. €\n25.08.1993 (22) 450 Tsd. €\n24.08.1982 (33) 1,50 Mio. €\n25.05.1988 (28) 1,00 Mio. €\n18.06.1990 (26) 750 Tsd. €\n15.05.1997 (19) 25 Tsd. €\n23.04.1994 (22) 500 Tsd. €\n29.05.1986 (30) 2,00 Mio. €\n09.04.1995 (21) 100 Tsd. €\n02.02.1996 (20) -\n13.09.1994 (21) 2,00 Mio. €\n14.05.1992 (24) 7,00 Mio. €\n23.02.1996 (20) 200 Tsd. €\n25.05.1996 (20) 100 Tsd. €\nEinnahmen 18 9,00 Mio. €\nAusgaben 19 3,55 Mio. €\n16. Spieltag: FC Zürich - Grasshopper Club Zürich\nGrasshopper Club Zürich\t FC Lugano


Energiatõhususe miinimumnõuded - sisukord\n2 ENERGIATÕHUSUSE MIINIMUMNÕUDED\n§ 3 Energiatõhususarv\n§ 4 Nõuded suvisele ruumitemperatuurile\n§ 5 Üldised nõuded välispiiretele\n§ 6 Üldised nõuded tehnosüsteemidele\n§ 61 Nõuded küttesüsteemile\n§ 7 Üldised nõuded hoonete energiavarustusele\n3 ENERGIATÕHUSUSE ARVUTUSE LÄHTEANDMED\n§ 8 Energiaarvutus\n§ 9 Väliskliima\n§ 10 Sisekliima\n4 HOONE STANDARDKASUTUS JA VABASOOJUS\n§ 11 Kasutusajad ja vabasoojus\n§ 12 Sooja vee tarbimine\n§ 13 Ahjud, kaminad ja kerised\n§ 14 Hoonete õhupidavus\n5 ENERGIATÕHUSUSE ARVUTUSE ÜLDSÄTTED\n§ 15 Hoone summaarse energiakasutuse arvutamine\n§ 16 Energiaarvutuse etapid\n6 NETOENERGIAVAJADUSTE JA SUVISTE TEMPERATUURIDE ARVUTUS\n1 Netoenergiavajaduste arvutus\n2 Välispiirete soojakadude arvutus\n§ 18 Välispiirete soojakadude arvutuse alused\n§ 19 Külmasildade arvutus\n§ 20 Infiltratsiooni õhuvooluhulga määramine\n7 TEHNOSÜSTEEMIDE ENERGIAKASUTUSE ARVUTUSREEGLID\n§ 22 Soojuspumpsüsteemidega küttesüsteemide arvutus\n§ 23 Soojuspumpsüsteemidega kombineeritud küttesüsteemide arvutus\n§ 24 Ventilatsioonisüsteemide õhuvooluhulkade arvestamine\n§ 25 Soojustagastuse arvutus\n§ 26 Ventilatsioonisüsteemi elektrienergia kasutuse arvutus\n§ 27 Ventilaatori rõhutõusu arvutus\n§ 28 Ventilatsioonisüsteemi abiseadmed\n§ 29 Väikemajade ja korterite ventilatsiooniseadmete elektrienergiakasutus\n§ 31 Kompressormasinaga jahutussüsteemi elektrienergia kasutuse arvutus\n§ 32 Vabajahutusega jahutussüsteemi elektrienergia kasutuse arvutus\n§ 33 Jahutussüsteemi abiseadmete elektrienergia kasutuse arvutus\n4 Muud tehnosüsteemid\n§ 34 Muude tehno- ja energiavarustussüsteemide arvutus\n8 NÕUDED ENERGIAARVUTUSE SOORITAMISELE JA TULEMUSTE ESITAMISELE\n§ 35 Energiaarvutus ehitusprotsessi osana\n§ 36 Nõuded arvutustarkvarale\n§ 37 Nõuded arvutustulemuste esitamisele\n81 ENERGIATÕHUSUSE MIINIMUMNÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMISE LIHTSUSTATUD MEETOD\n§ 371 Energiatõhususe miinimumnõuetele vastavuse tõendamine lihtsustatud meetodil\n§ 372 Nõuded summaarsele soojaerikaole\n§ 373 Nõuded tehnosüsteemidele\nVastu võetud 20.12.2007 nr 258\nRT I 2007, 72, 445\n27.08.2009 RT I 2009, 45, 301 12.09.2009\nMäärus kehtestatakse «Ehitusseaduse» § 3 lõike 72 alusel.\n(1) Määrusega kehtestatakse hoonete energiatõhususe miinimumnõuded ning nõuetele vastavuse tõendamiseks vajalikud lähteandmed ja arvutusmeetodid.\n(2) Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad ehitatavad ja oluliselt rekonstrueeritavad sisekliima tagamisega elamud ja muud hooned (edaspidi koos ka hooned), milles sisekliimanõuded tulenevad peamiselt inimkasutusest ja energiat kasutatakse põhiliselt sisekliima tagamiseks, tarbevee soojendamiseks ning olme- ja muude elektriseadmete kasutamiseks.\n(3) Nõuded esitatakse hoonete kasutusotstarbe järgi järgmistele hoonetele:\n1) elamud: väikemajad (kasutusotstarbe järgi ühe ja kahe korteriga elamud või kolme ja enama korteriga ridaelamud); korterelamud (kasutusotstarbe järgi kolme või enama korteriga elamud ning hoolekandeasutuste ja ühiselamute hooned);\n2) muud hooned, mis ei ole elamud: büroo- ja administratiivhooned; ärihooned (hotellid, muud majutus- ja toitlustushooned, kaubandus- ja teenindushooned, välja arvatud büroohooned); avalikud hooned (meelelahutus-, haridus- ja muud avalikud hooned, välja arvatud tervishoiuhooned ja siseujulad) ja transpordihooned (välja arvatud garaažid); tervishoiuhooned (haiglad ja muud ravihooned, välja arvatud hoolekandeasutused); siseujulad.\n(4) Käesoleva määruse reguleerimisalasse ei kuulu «Ehitusseaduse» § 3 lõikes 71 nimetatud hooned, sidehooned, garaažid ja erihooned.\n(5) Kui hoonel on mitu kasutusotstarvet, määratakse igale eraldi kasutusotstarbega hoone osale, mille köetav pind ületab 10% kogu hoone köetavast pinnast, sellele kasutusotstarbele vastav energiatõhususarv. Alla 10% pinnaga alad loetakse kasutusotstarbest sõltumata muude alade koosseisu. Hoone maksimaalseks lubatavaks energiatõhususarvuks on köetava pinna alusel arvutatud hoone osade kasutusotstarvete kaalutud keskmine energiatõhususarv.\n[RT I 2009, 45, 301 - jõust. 12.09.2009]\n(6) Energiatõhususe miinimumnõuded kehtestatakse hoonele tervikuna. Hoone koosseisu arvestatakse lisaks piiretele ja tehnosüsteemidele hoonesse või kinnistule paigaldatud energiavarustuse süsteemid (nt tuuleturbiin, soojuse ja elektri koostootmisjaam). Energiavõrguga (nt kaugküte) ühendatud tehnosüsteemid kuuluvad hoone koosseisu alates energiavõrgu liitumispunktist.\n1) energiavõrk – energia edastamise ja tarbijale jaotamise süsteem (nt elektrivõrk, kaugkütte- ja jahutusvõrk, gaasivõrk);\n2) oluline rekonstrueerimine – selline rekonstrueerimine, mille maksumus on suurem kui üks kolmandik rekonstrueeritava ehitisega samaväärse ehitise keskmisest ehitusmaksumusest. Oluliseks rekonstrueerimiseks käesoleva määruse mõistes loetakse ka sellist rekonstrueerimist, mis sisaldab hoone välispiirete ja/või hoone tehnosüsteemide muutmist, mille maksumus on suurem kui üks kolmandik rekonstrueeritava ehitisega samaväärse ehitise keskmisest ehitusmaksumusest;\n3) päikesefaktor – suhe, mis näitab, kui suur osa päikesekiirguse energiast läbib klaasi ja kandub soojusülekande teel ruumi. Päikesefaktor käesoleva määruse mõistes arvestab kolme komponenti: lühilainelist klaasi läbivat päikesekiirgust, pikalainelist soojuskiirgust ja soojusülekannet õhu vahendusel (konvektsioon) klaasi sisepinnalt;\n4) tehnosüsteemid – energiatõhususarvu arvutamisel arvesse võetavad süsteemid, milleks on küttesüsteem, sooja tarbevee süsteem, ventilatsioonisüsteem, jahutussüsteem, valgustus ja muud käesoleva määruse järgi energiaarvutuses arvestatavad süsteemid;\n5) vabasoojus – hoonesse sisenev päikesekiirgus, inimeste ja seadmete ning tehnosüsteemide soojuseraldused;\n6) õhulekkearv – hoone välispiirete õhupidavust iseloomustav näitaja, mis on määratud õhulekketestiga 50 paskali (Pa) rõhkude erinevusel. Hoone keskmine õhulekkearv [m3/(h m2)] antakse välispiirete ruutmeetri kohta. Välispiirete pindala arvutatakse sisemõõtude põhjal.\n(2) Käesolevas määruses kasutatakse energiatõhususe ja -arvutuse mõisteid järgmises tähenduses:\n1) energiaarvutuse baasaasta – sisekliima- ja energiaarvutuseks koostatud väliskliima andmete kogum, mis põhineb üle-eestilistel kliimaandmetel ajavahemikus 1970–2000 ja on koostatud vastavalt Eesti standardile EVS-EN ISO 15927–4:2005;\n2) energiatõhususarv – arvutuslik summaarne tarnitud energiate kaalutud erikasutus hoone standardkasutusel;\n3) erikasutus – aastane energiakasutus kilovatt-tundides hoone köetava pinna ruutmeetri kohta [kWh/(a m2)];\n4) energiakandjate kaalumistegurid – tegurid, millega võetakse arvesse tarnitud energia tootmiseks vajalik primaarenergia kasutus ja selle keskkonnamõju;\n5) hoone standardkasutus – hoone tavapärane kasutus energiatõhususe miinimumnõuete kontrollimiseks. Standardkasutuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse hoone kasutamise otstarvet, välis- ja sisekliimat, hoone ja tehnosüsteemide kasutusaega, vabasoojust ning hoone õhupidavuse lähteandmeid;\n6) hoone summaarne energiakasutus (kWh/a) – hoone sisekliima tagamiseks (kütmiseks, jahutamiseks, ventilatsiooniks ja valgustuseks), tarbevee soojendamiseks ja elektriseadmete kasutamiseks vajalik tehnosüsteemide soojus- ja elektrienergia kasutus, mis sisaldab kõiki tehnosüsteemide kadusid;\n7) kasutusprofiil – ruumi kasutusaste valgustuse, seadmete ja inimeste soojuseralduse suhtena maksimaalsesse soojuseraldusse;\n8) kohalolekuprofiil – inimeste kohaloleku ja vastava valgustuse ja seadmete kasutuse suhe maksimaalsesse soojuseraldusse;\n9) netoenergiavajadus – sisekliima tagamiseks ja tarbevee soojendamiseks vajalik soojusenergia ilma süsteemikadudeta. Netoenergiavajadus jaguneb: netoenergiavajadus ruumide kütteks, netoenergiavajadus ruumide jahutamiseks, netoenergiavajadus ventilatsiooniõhu soojendamiseks, netoenergiavajadus tarbevee soojendamiseks;\n10) netoenergiavajadus ruumide jahutamiseks – ruumide jahutamiseks vajalik soojusenergia;\n11) netoenergiavajadus ruumide kütteks – ruumide kütteks vajalik soojusenergia, arvestades välispiirete soojajuhtivuskadusid, välispiirete ebatihedustest (infiltratsioonist) tulenevaid soojakadusid ja ruumi sissepuhutava ventilatsiooniõhu soojenemist ruumitemperatuurini;\n12) netoenergiavajadus tarbevee soojendamiseks – vee soojendamiseks vajalik soojusenergia;\n13) netoenergiavajadus ventilatsiooniõhu soojendamiseks – ventilatsiooniõhu sissepuhketemperatuurini soojendamiseks vajalik soojusenergia, millest on maha arvatud soojustagastus; väljatõmbeventilatsiooni korral sissevõetava välisõhu ruumitemperatuurini soojenemiseks vajalik soojusenergia;\n14) primaarenergia – ühe kilovatt-tunni tarnitud energia tootmiseks vajalik esmane energiahulk taastuvatest ja mittetaastuvatest energiaallikatest, mis sisaldab kõiki energiaallika ammutamise, energia tootmise, ülekande ja jaotamise kadusid;\n15) summaarne tarnitud energiate kaalutud erikasutus – tarnitud energiate ja energiakandjate kaalumistegurite korrutiste summa;\n16) tarnitud energia – aastane elektrivõrkudest ostetud elektrienergia või kaugküttevõrkudest ostetud soojusenergia kilovatt-tundides (kWh/a) või kütuste tarnijatelt ostetud kütuste energiasisaldus kilovatt-tundides, millega kaetakse hoone summaarne aastane energiakasutus hoone kütmiseks, jahutamiseks, tarbevee soojendamiseks, ventilatsiooniks, valgustuseks ja elektriseadmete kasutamiseks;\n17) välispiirete summaarne soojaerikadu köetava pinna ruutmeetri kohta [W/(m2K)] – hoone köetava pinna ühe ruutmeetri soojakadu läbi välispiirete, kui temperatuuride erinevus hoone sees ja väljas on üks kraad. Soojaerikadu moodustub summaarselt kõikidest välispiirete soojajuhtivuskadudest ja välispiirete ebatihedustest (infiltratsioonist) tulenevast soojakaost;\n18) valideeritud tarkvara – sisekliima ja energiaarvutuse tarkvara, mille valideerimiseks on teostatud võrdlusarvutus vastava standardi või metoodika järgi. Käesoleva määruse mõistes aktsepteeritakse valideerimiseks vastavaid Euroopa (EVS-EN), ISO, ASHRAE ja CIBSE standardeid ning IEA BESTEST metoodikat või nendega samaväärseid muude riikide standardeid.\n2. peatükk ENERGIATÕHUSUSE MIINIMUMNÕUDED\n§ 3. Energiatõhususarv\n(1) Energiatõhususe miinimumnõuded on olemasolevate ja ehitatavate hoonete summaarse energiakasutuse piirmäärad, lähtudes hoonete kasutamise otstarbest ja arvestades nende tehnilisi näitajaid, või tehnosüsteemidele esitatavad nõuded, et mõõta nende efektiivsuse ja toimimisega seotud näitajaid. Hoone vastavust energiatõhususe miinimumnõuetele hinnatakse hoone projekteerimisel ehitusprojekti dokumentatsiooni alusel. Energiatõhususe miinimumnõuded on väljendatud energiatõhususarvuna, mis on arvutuslik summaarne tarnitud energiate kaalutud erikasutus hoone standardkasutusel. Energiatõhususarv kajastab hoone kompleksset energiakasutust nii sisekliima tagamiseks, tarbevee soojendamiseks kui ka olme- ja muude elektriseadmete kasutamiseks.\n(11) Energiatõhususe miinimumnõuetele vastavust tõendatakse arvutuslikult või lihtsustatud tõendamismeetodi abil. Lihtsustatud tõendamismeetodit võib kasutada hoonete puhul, mille kasutamise otstarbe kood vastavalt majandus- ja kommunikatsiooniministri 26. novembri 2002. a määrusele nr 10 «Ehitise kasutamise otstarvete loetelu» algab numbriga 1110 või 1121 või on 11221.\n(2) Ehitatavate hoonete energiatõhususarv ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:\n1) väikeelamutes (sh paarismajad ja ridaelamud) 180 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n2) korterelamutes 150 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n3) büroo- ja administratiivhoonetes 220 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n4) ärihoonetes, hotellides, muudes majutus- ja toitlustushoonetes ning kaubandus- ja teenindushoonetes 300 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n41) avalikes hoonetes ja meelelahutushoonetes 300 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n42) haridus- ja teadushoonetes (välja arvatud õpilaste ühiselamutes, raamatukogudes ja kliinikutes) 300 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n5) tervishoiuhoonetes 400 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n6) siseujulates 800 kWh aastas ruutmeetri kohta.\n(3) Oluliselt rekonstrueeritava hoone energiatõhususarv ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:\n1) väikeelamutes (sh paarismajad ja ridaelamud) 250 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n2) korterelamutes 200 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n3) büroo- ja administratiivhoonetes 290 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n4) ärihoonetes, hotellides, muudes majutus- ja toitlustushoonetes ning kaubandus- ja teenindushoonetes 390 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n41) avalikes hoonetes, meelelahutushoonetes 390 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n42) haridus- ja teadushoonetes (välja arvatud õpilaste ühiselamutes, raamatukogudes ja kliinikutes) 390 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n5) tervishoiuhoonetes 520 kWh aastas ruutmeetri kohta;\n6) siseujulates 1000 kWh aastas ruutmeetri kohta.\n(4) Juhul kui energiatõhususe miinimumnõuetele vastavust tõendatakse arvutuslikult, arvutatakse hoone energiatõhususarv. Energiatõhususarvu arvutamiseks summeeritakse tarnitud energia (s.t kasutatud elektrienergia ja kasutatud kütuste energiasisalduse) ja energiakandjate kaalumistegurite korrutised. Tarnitud energia kasutus arvutatakse käesoleva määruse nõuete kohaselt.\n(41) Juhul kui energiatõhususe miinimumnõuetele vastavust tõendatakse lihtsustatud tõendamismeetodi abil, tuleb järgida määruse 81. peatükis sätestatud nõudeid ning sellisel juhul hoone energiatõhususarvu ei arvutata ja määruse §-s 4 ette nähtud suvise ruumitemperatuuri kontrolli ei teostata.\n(5) Energiakandjate kaalumistegurid on järgmised:\n1) taastuvtoormel põhinevad kütused (puit ja puidupõhised kütused ning muud biokütused, v.a turvas ja turbabrikett) 0,75;\n2) kaugküte 0,9;\n3) vedelkütused (kütteõlid ja vedelgaas) 1,0;\n4) maagaas 1,0;\n5) tahked fossiilkütused (kivisüsi jms) 1,0;\n6) turvas ja turbabrikett 1,0;\n7) elekter 1,5.\n(6) Kütuse energiasisaldus arvutatakse kütteväärtuse abil. Kütteväärtusena kasutatakse tarnija poolt antud alumist kütteväärtust või määruse lisas 1 toodud andmeid.\n§ 4. Nõuded suvisele ruumitemperatuurile\n(1) Suvise ruumitemperatuuri nõue loetakse täidetuks, kui ruumitemperatuur ei ületa määruse lisas 2 toodud piirtemperatuuri (jahutuse temperatuuriseadet) elamutes rohkem kui 150 kraadtunni ja muudes määruse § 1 lõike 3 punktis 2 nimetatud hoonetes, mis ei ole elamud, rohkem kui 100 kraadtunni (°Ch) võrra ajavahemikul 1. juunist 31. augustini. Jahutusperiood võib olla osas hoonetes pikem eelnimetatud ajavahemikust, kuid seda ei võeta arvesse suvise temperatuuri nõude kontrollimisel. Jahutuse netoenergiavajadus ja jahutussüsteemi energiakasutus arvutatakse kogu jahutusperioodile. Ruumide ülekuumenemise vältimiseks tuleb eelistada ehituslikke lahendusi (nt päikesekaitse, klaaspindade vastav suurus ja suund, tarindite massiivsus) ja ruumide tuulutamist.\n(2) Suvise ruumitemperatuuri nõude täitmiseks võib olla vajalik jahutussüsteemi kasutamine hoones ning sellisel juhul peab energiaarvutus hõlmama ruumide jahutuse netoenergiavajadust ja jahutussüsteemi energiakasutuse arvutust. Projekteerimisel on jahutussüsteemi kirjeldamine nõutav vaid määral, mis võimaldab teha energiaarvutust. Jahutussüsteemi väljaehitamine ei ole nõutav.\n(3) Ruumide temperatuurikontroll teostatakse hoonetes, mis ei ole elamud, tüüpruumide simulatsioonarvutuse abil. Simulatsioonarvutuses võib kasutada vajaduse korral lisas 2 määratud väärtusest madalamat jahutuse seadet, et võtta arvesse temperatuuri reguleerimisest tulenevat määratust kõrgemat ruumitemperatuuri.\n(4) Elamute ruumide temperatuurikontrolli võib teostada tüüpruumide simulatsioonarvutusega või kasutades selleks otstarbeks välja töötatud lihtsustatud abimaterjale, nt graafikuid. Väikemajad on temperatuurikontrollist vabastatud järgmiste tingimuste samaaegsel täitmisel:\n1) lääne- ja lõunapoolsete välisseinte üle ühe ruutmeetri suurustel aknapindadel kasutatakse päikesekaitseklaase päikesefaktoriga g ≤ 0,4 või muid vastavatoimelisi lahendusi;\n2) elu- ja magamistubade lääne- ja lõunapoolsete akende klaasiosa pind on maksimaalselt 30% ruumi lääne- ja lõunapoolsete välisseinte pinnast;\n3) elu- ja magamistubades on avatavate akende pind vähemalt 5% nende ruumide põrandapinnast.\n(3) Soojustuse valikul tuleb lähtuda sellest, et ehitis oleks hea energiatõhususe tasemega. Väikemajade soojustuse valikul võib energiaarvutuses lähtuda järgmistest algväärtustest: välisseinte soojajuhtivus 0,2–0,25 W (m2·K), katuste ja põrandate soojajuhtivus 0,15–0,2, akende ja uste soojajuhtivus 0,7–1,4 W(m2·K), kusjuures lõplikud valikud sõltuvad hoone kompaktsusest ning kütte- ja ventilatsioonilahendustest. Muude hoonete optimaalne soojustus sõltub eelnevale lisaks oluliselt ka vabasoojusest.\n(4) Välispiirete keskmine õhulekkearv ei tohi üldjuhul ületada üht kuupmeetrit tunnis välispiirde ruutmeetri kohta [m3/(hm2)]. Niiskuskonvektsiooni riskide vältimiseks tuleb tarindite kriitilised sõlmed (nt seina ja katuse ühendus, katuslae auru- või õhutõkke jätkukohad, läbiviigud) teha praktiliselt täiesti õhkupidavaks.\n§ 6. Üldised nõuded tehnosüsteemidele\n(1) Tehnosüsteemid tuleb projekteerida ja paigaldada nii, et oleks tagatud nende pikaajaline ja efektiivne töötamine optimaalses tööpiirkonnas. Üleliigseid soojakadusid tuleb vältida torustike ja soojussalvestite otstarbekohase soojustusega.\n(2) Siseõhu nõutud kvaliteet tagatakse üldjuhul sundventilatsiooniga. Ventilatsiooni energiatõhususe saavutamiseks võib kasutada efektiivset soojustagastust, madala rõhulanguga torustikke ja ventilatsiooniseadmete komponente ning võimalikult kõrge kasuteguriga ventilaatoreid ja juhtseadmeid.\n§ 61. Nõuded küttesüsteemile\n(1) Sisekliima tagamisega projekteeritavate või olemasolevale oluliselt rekonstrueeritavate hoonete, mille ehitusprojekt esitatakse ehitusloa taotlusel pärast 30. juunit 2010. a ja mille eraldi kasutamiseks mõeldud hoone osadel võivad olla erinevad omanikud või mille eraldi kasutamiseks mõeldud osasid saab välja üürida, tuleb eraldi kasutamiseks mõeldud hoone osasid teenindava küttesüsteemi projektis ette näha ja ehitamisel paigaldada seadmed, mis võimaldavad määrata hoone osa energiatarbimist kütteks.\n(2) Hoone osa energiatarbimise määramist võimaldavaid seadmeid ei pea paigaldama, kui:\n1) hoone osa kasutajal puuduvad tehnilised võimalused hoone osas energiatarbimise reguleerimiseks;\n2) hoone ehituslikust lahendusest tulenevalt ei mõjuta hoone osa kasutaja poolne tegevus energiatarbimist hoone kütteks;\n3) hoone osa energiatarbimise määramist võimaldavate seadmete paigaldamine ei ole majanduslikult põhjendatud või tehniliselt võimalik.\n(3) Juhul kui hoones ei nähta ette energiatarbimise määramist võimaldavate seadmete paigaldamist, selgitatakse selle põhjuseid ehitusloa taotlemisel esitatava ehitusprojekti kütte- ja ventilatsiooniosa tehnilises kirjelduses.\n§ 7. Üldised nõuded hoonete energiavarustusele\n(1) Hoonete energiavarustus peab olema energiatõhus. Hoonetes paigaldatakse üldjuhul üks soojusallikas.\n(2) Uute üle 1000 m2 suletud netopinnaga hoonete puhul eelistatakse võimalusel tehnilise, ökoloogilise ja majandusliku põhjendatuse piires alternatiivseid süsteeme. Alternatiivsed süsteemid on eelkõige kaugküte ja -jahutus, taastuval allikal põhinevad energiasüsteemid, koostootmisjaamad ja soojuspumbad.\n3. peatükk ENERGIATÕHUSUSE ARVUTUSE LÄHTEANDMED\n§ 8. Energiaarvutus\n(1) Hoone energiatõhususe miinimumnõuetele vastavuse kontrolliks sooritatakse energiaarvutus hoone standardkasutusel, käesolevas määruses toodud välis- ja sisekliima, hoone ja tehnosüsteemide kasutus- ja käiduaegade, vabasoojuse ning hoone õhupidavuse lähteandmetega. Muud arvutuseks vajalikud lähteandmed võetakse hoone ehitusprojekti dokumentatsioonist.\n(2) Energiaarvutuses ei eeldata hoonete detailset tsoonideks jagamist. Väikeelamuid ja ühe kasutusotstarbega hooneid võib arvutamisel käsitleda ühe tsoonina. Suuremad hooned jagatakse vastavalt kasutusotstarbele ja kasutusaegadele vajalikuks arvuks tsoonideks.\n(3) Suvise ruumitemperatuuri kontroll tehakse ruumitüüpidele, kus on kõige rohkem vabasoojust (eeldatavalt hoone lõuna- või lääneküljes asuvatele või suurte klaaspindadega ruumidele) või kus on ette näha kasutajate pidevat kohalolekut. Elamutes tehakse suvise ruumitemperatuuri arvutus vähemalt ühele toodud tingimustele vastavale magamistoale ja elutoale. Muudes hoonetes tehakse suvise ruumitemperatuuri arvutus kõigile tüüpruumidele (nt avatud ja suletud kontorid, klassiruumid), valides ruumitüübi esindajaks ühe toodud tingimustele vastava ruumi.\n§ 9. Väliskliima\nEnergiaarvutus ja suvise ruumitemperatuuri kontroll sooritatakse sõltumata hoone asukohast Eesti energiaarvutuse baasaastaga. Baasaasta esindab viimase kolme dekaadi (1970–2000) tüüpilist väliskliimat ja ei ole selle tõttu kasutatav küttevõimsuse vajaduse arvutamisel. Baasaastat võib kasutada jahutusvõimsuse vajaduse arvutamisel.\n§ 10. Sisekliima\n(1) Energiaarvutuses kasutatakse käesoleva määruse lisades toodud arvutuslikke temperatuure, ventilatsiooni õhuvooluhulki ja muid sisekliima parameetreid. Kui projekteeritud õhuvooluhulgad ületavad käesoleva määruse lisades toodud väärtusi või on ruumitemperatuur kütmisel kõrgem või jahutamisel madalam kui määruse lisades toodud väärtused, võib energiaarvutuse sooritada ehitusprojekti andmete põhjal.\n(2) Standardkasutusele vastavad ruumitemperatuuride seaded on toodud määruse lisas 2. Lihtsustatud, konstantse ruumitemperatuuriga arvutuse puhul kasutatakse määruse lisas 2 toodud seadeid ruumitemperatuurina (nt elamutes 21 °C kütmisel ja 27 °C jahutamisel). Dünaamilise arvutuse puhul kasutatakse antud väärtusi termostaadi kütte ja jahutuse temperatuuriseadetena. Ilma jahutussüsteemita hoonetele tähendab jahutuse temperatuuriseade piirtemperatuuri, mille nõuded on toodud määruse § 4 lõikes 1.\n(3) Standardkasutusele vastavad õhuvooluhulgad ventilatsiooni kasutamise ajal ja tüüpiliste ruumide arvutuslik põrandapind inimese kohta on toodud määruse lisades 3 ja 4. Väljaspool hoone, mis ei ole elamu, kasutusaega on üldjuhul mitteeluhoone ventilatsiooni õhuvooluhulk ventilatsiooni kasutusaja välises režiimis 0,15 l/(sm2).\n(4) Elamute õhuvooluhulgad arvutatakse määruse lisas 4 toodud väärtusi kasutades järgnevalt:\n1) arvutatakse summaarne õhuvooluhulk kogu hoone suletud netopinna järgi (üldõhuvahetus vastavalt lisale 4);\n2) arvutatakse summaarne õhuvooluhulk elamispinna (elu- ja magamistubade põrandapinna) järgi, millele lisatakse mitteeluruumide õhuvooluhulk üldõhuvahetuse järgi arvutatuna;\n3) valitakse kahest eelnevast suurem õhuvooluhulk summaarseks õhuvooluhulgaks, kusjuures summaarsest õhuvooluhulgast arvutatud õhuvahetuskordus on maksimaalselt üks õhuvahetus tunnis;\n4) valitakse ja jaotatakse väljatõmbed nii, et nende summa võrdub summaarse õhuvooluhulgaga.\n(5) Hoonete, mis ei ole elamud, muutuva õhuvooluhulgaga ventilatsioonisüsteemidele, mida juhitakse õhu kvaliteedi järgi (süsihappegaasi (CO2) või kombineeritult nt CO2 ja temperatuuri või niiskuse järgi), kasutatakse määruse lisades 3 ja 4 toodud õhuvooluhulkasid maksimaalsete õhuvooluhulkadena. Kui muutuva õhuvooluhulgaga süsteemi kasutatakse jahutuse eesmärgil, määratakse maksimaalne õhuvooluhulk vastavalt jahutusvajadusele. Minimaalne õhuvooluhulk ja ventilatsiooni juhtimisgraafik peab üldjuhul olema valitud selliselt, et ei ületata CO2 maksimaalset mahukontsentratsiooni 1000 miljondikku (ppm), mille juures on arvestatud välisõhu mahukontsentratsiooniks 400 miljondikku (ppm).\n4. peatükk HOONE STANDARDKASUTUS JA VABASOOJUS\n§ 11. Kasutusajad ja vabasoojus\n(1) Hoonete standardkasutus ja sellele vastav seadmete, valgustuse ja inimeste soojuseraldus on esitatud määruse lisas 5, kus on toodud hoone kasutustundide arv ööpäevas ja kasutuspäevade arv nädalas ning maksimaalsed valgustuse, seadmete ja inimeste soojuseraldused tüüpilistes ruumides hoone kasutusajal. Soojuseraldused ei sisalda tehnosüsteemide soojuseraldusi, mida arvutatakse tehnosüsteemide koosseisus käesoleva määruse 7. peatüki nõuete kohaselt.\n(2) Kasutusaste on keskmine valgustuse ja seadmete kasutusaste ning inimeste kohalviibimine hoone kasutusaja jooksul. Maksimaalseid soojuseraldusi kasutatakse ruumitemperatuuride ja jahutusvõimsuse arvutuses. Energiaarvutuse jaoks korrutatakse maksimaalsed soojuseraldused kasutusastmega. Valgustuse või seadmete või inimeste aastane soojuseraldus Q [kWh/(m2a)] arvutatakse järgmise valemiga:\nP on soojuseraldus W/m2;\n(3) Valgustuse ja seadmete elektritarbimine § 1 lõike 3 punktis 2 nimetatud hoonetes võrdub valgustuse ja seadmete soojuseraldusega vastavalt määruse lisale 5. Elamutes jagatakse seadmete soojuseraldus teguriga 0,7, millele lisatakse valgustuse soojuseraldus.\n(4) Ventilatsiooni vajaduse arvutamisel lähtutakse sellest, et ventilatsioon käivitub üks tund enne hoone kasutusaja algust ja lülitub kasutusaja välisesse režiimi üks tund pärast hoone kasutusaja lõppu (v.a ööpäevaringse kasutusega hooned).\n(5) Elamute, kontorite, koolide ja lasteaedade dünaamiline energiaarvutus tehakse määruse lisas 6 toodud ruumide detailsete kasutusprofiilidega.\n(6) Elamute ja avatud kontorite suvise ruumitemperatuuri kontrolli ja jahutusvõimsuse dünaamiline arvutus tehakse määruse lisas 6 toodud energiaarvutuse profiilidega.\n(7) Dünaamilises arvutuses kasutatakse inimese kogusoojuseraldusena 125 W (ilmne soojus 85 W). Koolides ja lasteaedades kasutatakse laste kogusoojuseraldusena 110 W (ilmne soojus 75 W). Need suurused vastavad 1,2 ja 1,0 soojuseraldusühikule (met) keha pindala 1,8 m2 korral. Vabasoojus inimestest arvutatakse köetava pinna ja lisas 5 toodud inimeste vabasoojuse näitajate alusel.\n§ 12. Sooja vee tarbimine\nSooja tarbevee erikulu on toodud määruse lisas 8 elamutele liitrites inimese kohta ööpäevas ja muudele hoonetele liitrites ruutmeetri kohta aastas. Sooja ja külma vee temperatuuride vaheks loetakse 50 °C.\n§ 13. Ahjud, kaminad ja kerised\n(1) Ahjusid ja kaminaid kombineeritud küttesüsteemide osana võib energiaarvutuses võtta arvesse, kui kaminad on soojust salvestavad ja varustatud põlemisõhukanaliga välisõhu saamiseks. Soojust mittesalvestavaid otsese lõõriga ja põlemisõhuks ruumiõhku kasutavaid kaminaid energiaarvutuses arvesse ei võeta. Põlemisõhuks ruumiõhku kasutavaid ahjusid arvesse ei võeta. Põhikütteseadmena kasutatavad ahjud võetakse arvesse ka ilma põlemisõhukanalita.\n(2) Arvesse võetavate ahjude ja kaminate soojusväljastuse arvutamisel lähtutakse sellest, et nende kütmine toimub üks kord ööpäevas.\n(3) Puuküttel kerist ei võeta energiaarvutuses arvesse. Väikemaja ja korteri elekterküttel kerise aastaseks elektritarbeks arvestatakse 500 kWh.\n§ 14. Hoonete õhupidavus\nKui hoone õhupidavust ei ole mõõdetud või muul viisil tõendatud, tehakse energiaarvutus hoone õhulekkearvu baasväärtusega, mis on toodud määruse lisas 9. Kui õhupidavus on mõõdetud vastavalt standardile EVS-EN 13829 või tõendatud maja tarnija poolt, kasutatakse energiaarvutuses vastavalt mõõdetud või tõendatud väärtust.\n5. peatükk ENERGIATÕHUSUSE ARVUTUSE ÜLDSÄTTED\n§ 15. Hoone summaarse energiakasutuse arvutamine\nEnergiaarvutusega määratakse hoone summaarne energiakasutus hoone sisekliima tagamiseks (kütmiseks, jahutamiseks, ventilatsiooniks ja valgustuseks), tarbevee soojendamiseks ja elektriseadmete (nt kodumasinad ja muud olme- või bürooelektriseadmed ja muudes hoonetes kasutatavad seadmed) kasutamiseks. Energiaarvutuse kõikides etappides ja tulemuste esitamisel käsitletakse soojus- ja elektrienergiakasutust eraldiseisvatena. Hoone summaarne energiakasutus moodustub hoone tehnosüsteemide energiakasutusest.\n§ 16. Energiaarvutuse etapid\nEnergiaarvutus sisaldab vähemalt järgmisi etappe:\n1) netoenergiavajaduste arvutus, mille käigus tehakse ruumide kütte netoenergiavajaduse, ventilatsiooniõhu soojendamise netoenergiavajaduse, tarbevee soojendamise netoenergiavajaduse ja ruumide jahutuse netoenergiavajaduse arvutused;\n2) suviste ruumitemperatuuride arvutus;\n3) tehnosüsteemide energiakasutuse arvutus, mille käigus tehakse ventilatsioonisüsteemi soojustagastuse, kütteenergia ja elektrienergia arvutus;\n4) küttesüsteemi ligikaudne arvutus, lähtudes soojusallika kasutegurist või soojapumpsüsteemi soojustegurist ning abiseadmete elektritarbimisest;\n5) jahutussüsteemi ligikaudne arvutus, võttes arvesse jahutussüsteemi kondensaadi- ja soojakaod ja külma tootmise;\n6) elektrisüsteemi elektritarbimise arvutus vastavalt valgustuse ja seadmete kasutuse lähteandmetele;\n7) arvutustulemuste esitamine hoone summaarse aastase energiakasutusena määruse 8. peatükis toodud korras.\n6. peatükk NETOENERGIAVAJADUSTE JA SUVISTE TEMPERATUURIDE ARVUTUS\n1. jagu Netoenergiavajaduste arvutus\n(1) Netoenergiavajaduste arvutus järgib standardi EVS-EN ISO 13790 põhimõtteid, mille rakendamine on kirjeldatud järgnevates lõigetes.\n(2) Ruumide kütte netoenergiavajadus arvutatakse, võttes arvesse infiltratsiooniõhu soojendamise vajadust ning ventilatsiooniõhu soojenemist ruumis sissepuhketemperatuurilt ruumitemperatuurini.\n(3) Ventilatsiooniõhu soojendamise netoenergiavajadus arvutatakse koos ventilatsioonisüsteemi soojustagastusega § 10 lõigetele 2–5 vastavate õhuvooluhulkadega. Ventilatsiooniõhu soojendamise netoenergiavajaduse alla kuulub ventilatsiooniõhu soojendamine enne ja/või pärast soojustagastit või ilma sissepuhketa ventilatsioonisüsteemides sissevõetava välisõhu soojenemine ruumis välistemperatuurist ruumitemperatuurini.\n(4) Vabasoojus arvutatakse vastavalt § 11 lõigetes 1–7 toodud nõuetele. Klaaspindade kaudu hoonesse tuleva päikesekiirguse arvutamisel võetakse arvesse erinevad päikesekaitselahendused (nt päikesekaitseklaasid, seesmised ja välimised ribikardinad, restid, markiisid) vastavalt tootja andmetele ning ümbritsevate objektide ja hoone enda osade poolt tekitatud varjud klaaspindadele, mille varjutusteguriks võetakse täpsemate andmete puudumisel 0,75.\n(5) Tarbevee soojendamise netoenergiavajadus arvutatakse vastavalt §-le 12. Elamutes võetakse inimeste arvuks üldjuhul magamistubade arv pluss üks.\n(6) Ruumide jahutuse netoenergiavajadus arvutatakse vastavalt § 11 lõigetes 1–7 toodud nõuetele.\n(7) Suviste ruumitemperatuuride arvutus teostakse vastavalt § 4 nõuetele §-s 11 toodud lähteandmetega. Avatavate akende olemasolu võib ruumide tuulutamise arvutuses arvesse võtta, kuid ruumitemperatuur ei tohi langeda alla lisas 2 toodud kütmise seade.\n2. jagu Välispiirete soojakadude arvutus\n§ 18. Välispiirete soojakadude arvutuse alused\n(1) Soojakadude arvutamisel arvestatakse välispiirete pindalad sisemõõtudega (välisseinte või katuslae ja põranda sisepindade vahelised mõõdud koos ruumide ning kandvate ja mittekandvate vaheseintega). Soojakadude arvutamisel ruumide kaupa arvestatakse välispiirete pindalad vaheseinte ja -lagede telgmõõtudega.\n(2) Välispiirete (välisseinte, põrandate ja katuste) soojakaod arvutatakse vastavalt välispiirdeosa soojajuhtivusele (U-arvule) ja sisemõõtudega arvutatud pindalale. Nurkade (välissein-välissein, põrand-välissein ja katuslagi-välissein) lisasoojakaod võetakse eraldi arvesse geomeetriliste joonkülmasildade lisakonduktantsidega (lisa soojakadu vattides temperatuuride erinevusel üks kraad). Ka muud võimalikud tarinditest tulenevad külmasillad (nt akna seinakinnituse sõlm, jäigastussidemed, müüriankrud) võetakse arvesse vastava külmasilla lisakonduktantsiga. Vajaduse korral teisendatakse eelnimetatud viisil arvutatud välispiirde summaarne konduktants keskmiseks välispiirde soojajuhtivuseks, jagades välispiirde summaarse konduktantsi vastavalt kasutatava arvutustarkvara reeglitele määratud välispiirde pindalaga.\n(3) Välispiirete soojajuhtivused (U-arvud) arvutatakse ehitusprojekti andmete alusel. Materjalide arvutuslikud soojaerijuhtivused on soovitatav määrata vastavalt standardile EVS-EN ISO 10456:2008 ning homogeensete ja mittehomogeensete materjalikihtide soojatakistused vastavalt standardile EVS-EN ISO 6946-2008.\n(4) Soojakaod pinnasesse arvutatakse dünaamilise ühemõõtmelise arvutusega, milles võetakse arvesse vähemalt ühemeetrine kiht soojust akumuleerivat pinnast, mille all on konstantne temperatuur 7 °C, või dünaamilise kolmemõõtmelise arvutusega või kasutades põranda aluse maa temperatuurile tabeliväärtusi või vastavalt standardile EVS-EN ISO 13370. Pinnase omadusteks võib täpsemate andmete puudumisel võtta dreenitud pinnasele soojaerijuhtivuseks 1,4 W/(m K) ja erisoojuseks 1,5 MJ/(m3K), dreenimata pinnasele soojaerijuhtivuseks 2,0 W/(m K) ja erisoojuseks 2,0 MJ/(m3K).\n§ 19. Külmasildade arvutus\n(1) Külmasildade lisakonduktantsidena kasutatakse materjali- või ehitustootja andmeid või need arvutatakse detailse või lihtsustatud arvutusega vastavate standardite järgi (nt EVS-EN ISO 10211, EVS-EN ISO 10077, EVS-EN ISO 14683, ISO 15099). Täpsemate andemete puudumisel võetakse geomeetriliste külmasildade lisakonduktantside näitajad määruse lisast 10. Välispiirdeosa külmasildade lisakonduktants ΔΨ (W/K) arvutatakse järgmise valemiga:\nkus Ψj on joonkülmasilla lisakonduktants W/(mK);\nlj on joonkülmasilla pikkus m;\nΨp on punktkülmasilla lisakonduktants W/K;\nnp on samasuguste punktkülmasildade arv välispiirdeosas.\n(2) Akna soojajuhtivus Ua (W/(m2K)) arvutatakse järgmise valemiga:\nkus Uk on klaasiosa U-arv W/(m2K);\nAk on klaasiosa pindala m2;\nUr on lengi- ja raamiosa U-arv W/(m2K);\nAr on lengi- ja raamiosa pindala m2;\nΨk on klaasiserva (aknalengi perimeetril) joonkülmasilla lisakonduktants W/(mK);\nlk on klaasiserva perimeetri pikkus m.\nKlaasi- ja raamiosa U-arvudena ning klaasiserva joonkülmasilla arvudena kasutatakse tootja andmeid. Täpsemate andmete puudumisel võetakse raamiosa U-arvuks plastakendel 1,4; 70 mm lengi- ja raamipaksusega puitakendel 1,7; 110–130 mm lengi- ja raamipaksusega puitalumiiniumakendel 1,7; 130 mm lengi- ja 170 mm raamipaksusega puitalumiiniumakendel 1,1; soojakatkestusega metallprofiilidel 4,0; soojakatkestuseta metallprofiilidel 7,0.\n(3) Puitakende lengi- ja raamiosa soojatakistuse võib arvutada homogeense materjalikihi soojatakistusena keskmise lengi- ja raamipaksusega, mis kahemõõtmelise soojajuhtivuse arvesse võtmiseks korrutatakse läbi teguriga 0,7.\n(4) Täpsemate andmete puudumisel võetakse klaasiserva joonkülmasillaks plast- ja puitakendel 0,06, soojakatkestusega metallprofiilidel 0,08, soojakatkestuseta metallprofiilidel 0,02.\n§ 20. Infiltratsiooni õhuvooluhulga määramine\n(1) Infiltratsiooni õhuvooluhulk qi (l/s) arvutatakse valemiga:\nkus q50 on hoone välispiirete keskmine õhulekkearv m3/(h·m2), mis saadakse vastavalt määruse §-le 14;\nA on hoone välispiirete (sealhulgas põrandate) pindala m2;\nx on tegur, mis on ühekorruselistele hoonetele 35, kahekorruselistele hoonetele 24 ning kolme- ja neljakorruselistele hoonetele 20, viie- ja enamakorruselistele hoonetele 15;\n3,6 on tegur, mis teisendab õhuvooluhulga m3/h ühikust l/s ühikuks.\n(2) Kui ventilatsiooniõhu väljatõmme on oluliselt suurem sissepuhkest, siis võib infiltratsiooni õhuvooluhulga arvutada järgneva valemiga:\nA on hoone välispiirete pindala m2;\n(3) Lõigetes 1 ja 2 toodud valemite samaaegsel kasutamisel võetakse infiltratsiooni õhuvooluhulgaks tulemus sellest valemist, mis annab väiksema õhuvooluhulga.\n7. peatükk TEHNOSÜSTEEMIDE ENERGIAKASUTUSE ARVUTUSREEGLID\n1. jagu Küttesüsteemid\n(1) Küttesüsteemi arvutuse koosseisus arvutatakse ruumide kütte, ventilatsiooniõhu ja tarbevee soojendamise energiakasutus. Energiakasutus (kWh/a) arvutatakse, lähtudes vastavast netoenergiavajadusest ja vabasoojusest. Soojusenergia- ja elektrienergiakasutust ei summeerita, vaid neid käsitletakse eraldiseisvalt edaspidi tarnitavate energiate kasutuse arvutamise võimaldamiseks.\n(2) Küttesüsteemi elektri- ja soojusenergiakasutus arvutatakse vastavalt küttesüsteemi kasutegurile (soojuspumpsüsteemides soojustegurile) ja abiseadmete elektritarbimisele. Küttesüsteemi kasuteguriga võetakse arvesse kaod soojusallikas (nt katla või kaugkütte soojusvaheti kaod), samuti soojuse jaotamisel ja väljastamisel ning ruumitemperatuuri reguleerimise ebatäpsusest tulenevad kaod. Küttesüsteemi energiakasutus saadakse, jagades ilma kadudeta arvutatud energiakasutuse küttesüsteemi kasuteguriga. Küttesüsteemide kasutegur ja abiseadmete elektritarbimine määratakse kas detailse küttesüsteemi simulatsioonarvutusega või kasutakse määruse lisades 11 ja 12 toodud andmeid. Lisas 11 on toodud soojusallika kasutegurid (soojuspumpsüsteemides kasutatakse selle asemel soojustegurit) ja lisas 12 soojuse jaotamise ja väljastamise kasutegurid. Küttesüsteemi kasutegur saadakse nende kahe kasuteguri korrutisena. Kui radiaatorid on ilma termostaatideta, siis vähendatakse määruse lisas 12 toodud kasutegureid 0,1 ühiku võrra.\n(3) Energiaarvutuses ei võeta vabasoojusena arvesse küttesüsteemi kadusid ja abiseadmete elektritarbimist. Vabasoojusena võib arvesse võtta kuni 10% tarbevee soojendamise netoenergiavajadusest, teisendades selle püsivaks aastaringseks võimsuseks (W/m2).\n§ 22. Soojuspumpsüsteemidega küttesüsteemide arvutus\n(1) Soojuspumpsüsteemide arvutus põhineb soojusteguril, mis näitab mitu kWh soojusenergiat saadakse soojuspumbaga ühest kWh elektrienergiast.\n(2) Soojuspumba töötamine kombineeritud küttesüsteemi osana võetakse arvutuses arvesse, kui osa küttevajaduse tippvõimsustest kaetakse muu soojusallikaga (nt elektrilise küttekehaga või õli- või gaasikatlaga). Maasoojuspumbad võivad katta kas kogu küttevõimsuse vajaduse või teatud osa sellest. Muud soojuspumbad on alati kombineeritud küttesüsteemi osaks.\n§ 23. Soojuspumpsüsteemidega kombineeritud küttesüsteemide arvutus\n(1) Kombineeritud küttesüsteemides arvutatakse soojuspumbaga toodetud soojusenergia, lähtudes soojuspumba soojuslikust võimsusest, hetkelisest võimsusvajadusest ja seda vähendavast vabasoojuse võimsusest vastavalt §-le 11. Hetkeline võimsusvajadus (mis käesoleva lõike mõistes ei ole soojuspumpsüsteemi dimensioneerimiseks kasutatav võimsusvajadus) sõltub ruumide ja ventilatsiooniõhu kütte osas välistemperatuurist.\n(2) Küttesüsteemi soojusliku võimsuse vajadused arvutatakse tunni kaupa. Soojuspumbaga toodetud soojusenergia (kWh/a) on nende tundide võimsusvajaduste summa, mille puhul soojuspumba võimsus on suurem või võrdne võimsusvajadusega (arvutatakse tunni kaupa tervele baasaastale). Arvutuses võetakse arvesse välisõhusoojuspumpade maksimaalse võimsuse vähenemine tulenevalt välistemperatuuri langusest ning tehakse arvutus vastavate temperatuurivahemike kaupa.\n(3) Muu soojusallikaga toodetud soojusenergia (kWh/a) moodustub soojuspumba poolt katmata võimsusvajadustest ja see arvutatakse võimsusvajaduse ja soojuspumba võimsuse vahe summana (arvutatakse tunni kaupa tervele baasaastale, võttes arvesse, et soojuspumba võimsus on väiksem või võrdne küttesüsteemi võimsusvajadusega). Muu soojusallika energiakasutus arvutatakse, lähtudes § 20 lõikes 2 toodud nõuetest.\n(4) Soojuspumpsüsteemi elektrienergiakasutuse arvutamiseks jagatakse soojuspumbaga toodetud soojusenergia soojuspumpsüsteemi kütteperioodi keskmise soojusteguriga, milles on võetud arvesse kõikide tsirkulatsioonipumpade ja küttesüsteemiga seotud võimalike abiseadmete elektritarbimine ning soojuse jaotamise ja väljastamise kasutegur vastavalt §-le 21. Soojustegur määratakse määruse lisas 13 toodud väärtuste või tootja poolt antud andemete põhjal tehtud arvutuse alusel, milles arvestatakse soojuspumba töötamist osavõimsustel ja erinevatel välistemperatuuridel. Kui kasutatakse lisades 12 ja 13 toodud andmeid, siis soojuspumpsüsteemi keskmine soojustegur saadakse lisa 13 soojusteguri ja lisa 12 kasuteguri korrutisena.\n(5) Välisõhust soojust ülekandvate soojuspumpade puhul tehakse elektrienergiakasutuse arvutus eraldi vastavatele välistemperatuurivahemikele.\n2. jagu Ventilatsioonisüsteemid\n§ 24. Ventilatsioonisüsteemide õhuvooluhulkade arvestamine\n(1) Ventilatsioonisüsteemi õhuvooluhulkadena kasutatakse energiaarvutuses vastavalt §-le 10 arvutatud õhuvooluhulkasid. Arvutuses võetakse arvesse võimalik sissepuhke ja väljatõmbe õhuvooluhulkade erinevus nii sama ventilatsioonimasina lõikes kui ka eraldiseisvate väljatõmbeventilaatorite tõttu. Väljatõmbe ja sissepuhke õhuvooluhulkade vahe moodustab täiendava välisõhu sissevõtu ilma soojustagastuseta.\n(2) Erinevate kasutusaegadega ventilatsioonimasinate energiakasutus arvutatakse eraldiseisvalt. Sama kasutusajaga ventilatsioonimasinate õhuvooluhulgad üldjuhul summeeritakse.\n(3) Infiltratsiooni õhuvooluhulk ei kuulu ventilatsioonisüsteemi õhuvooluhulkade arvutuse koosseisu ja see arvutatakse eraldiseisvalt vastavalt §-le 20, kus väljatõmbe ja sissepuhke võimaliku vahe võib võtta arvesse infiltratsiooni õhuhulga valemis.\n§ 25. Soojustagastuse arvutus\n(1) Ventilatsiooni soojustagastus arvutatakse samaaegselt ruumide ja ventilatsiooniõhu kütte netoenergiavajaduse arvutamisega.\n1) ristivoolu plaatsoojusvahetitele 0,6;\n2) vastuvoolu plaatsoojusvahetitele 0,8;\n3) rootorsoojusvahetitele 0,8.\n(3) Soojusvaheti jäätumise vältimiseks piiratakse heitõhu (ventilatsioonimasinast väljuva õhu) minimaalset temperatuuri temperatuurisuhte vähendamise teel madalatel välisõhu temperatuuridel. Jäätumise vältimiseks piiratakse heitõhu miinimumtemperatuuri järgmiselt:\n1) elamutes +5 °C-ni plaatsoojusvaheti korral ja 0 °C-ni rootorsoojusvaheti või niiskustagastusega plaatsoojusvaheti korral;\n2) ilma niisutuse ja ilma erilise niiskustoodanguta muudes hoonetes, mis ei ole elamud, 0 °C-ni plaatsoojusvaheti korral ja –5 °C-ni rootorsoojusvaheti korral.\n(4) Soojusvaheti jäätumise vältimise tõttu lisanduv küttevõimsuse ja -energia vajadus võetakse küttesüsteemi arvutuses arvesse.\n(5) Ruumide ülekuumenemise vältimiseks valitakse sissepuhke õhu temperatuur ruumi temperatuurist madalam. Püsiva sissepuhketemperatuuriga süsteemides on sissepuhketemperatuur üldjuhul 18 °C. Sissepuhkeõhu soojenemine ruumis kuni ruumitemperatuurini arvutatakse ruumide kütte netoenergiavajaduse arvutuse koosseisus.\n§ 26. Ventilatsioonisüsteemi elektrienergia kasutuse arvutus\n(1) Ventilatsioonisüsteemi elektrikasutus moodustub peamiselt ventilaatorite ja nende juhtimisseadmete ning vähemal määral pumpade ja muude abiseadmete elektritarbimisest. Elektrikasutuse efektiivsust hinnatakse ventilatsioonisüsteemi elektrilise erivõimsuse järgi arvutuslikul õhuvooluhulgal. Erivõimsus on süsteemi summaarse võimsuse ja õhuvooluhulga suhtarv [(kW/(m3/s)].\n(2) Suuremates ventilatsioonimasinates (õhuvooluhulk üle 0,25 m3/s) arvutatakse elektritarbimine igale ventilaatorile eraldi. Ventilaatori elektritarbimine Ev (kWh/a) arvutatakse järgmise valemiga:\nτd on masina käidutundide arv ööpäevas arvutuslikul õhuvooluhulgal h;\nτw on masina käidupäevade arv nädalas arvutuslikul õhuvooluhulgal d;\non ventilaatori õhuvooluhulk m3/s;\n(4) Ventilaatori summaarse kasutegurina kasutatakse tootja poolt antud andmeid või määruse lisas 14 toodud väärtusi.\n§ 27. Ventilaatori rõhutõusu arvutus\nΔpv = Δpm + Δpt,\nkus Δpm on ventilatsioonimasina rõhulang Pa;\n(2) Ventilatsioonimasina rõhulang Δpm sisaldab ventilatsioonimasina komponentide summaarset rõhulangu ning rõhulangu ventilaatori ja ventilatsioonimasina ühenduspunktis. Filtrite rõhulanguna kasutatakse keskmist kasutusaegset rõhulangu, mis arvutatakse, liites algrõhulangule kolmandiku lõpp- ja algrõhulangude vahest.\n(3) Torustiku rõhulang Δpt on torustiku ja õhujaotusseadmete summaarne rõhulang, mis sisaldab nii enne kui pärast ventilatsioonimasinat paikneva torustiku rõhulange.\n(4) Kui rõhulangude ehitusprojekti andmed puuduvad, siis arvutatakse rõhulangud, kasutades määruse lisas 15 toodud andmeid.\n(5) Muutuva õhuvooluhulgaga süsteemide lihtsustatud arvutuses eeldatakse, et torustiku rõhulang püsib muutumatuna. Muutuva õhuvooluhulgaga süsteemi rõhulang Δpv (Pa) arvutakse järgmise valemiga:\nΔpv = Δpt + Δpmxp,\nkus Δpt on torustiku ja õhujaotusseadme rõhulang Pa;\nΔpm on ventilatsioonimasina rõhulang Pa;\n§ 28. Ventilatsioonisüsteemi abiseadmed\nkus on vahesoojuskandja mahuvool m3/s;\nΔpp on soojakandjavedeliku torustiku rõhulang kPa;\n(2) Vahesoojuskandjaga soojustagasti torustiku rõhulanguna võib kasutada hinnangulist rõhulangu väärtust 0,2 kPa/m. Soojustagasti vedelikosa rõhulangud on vahemikus 60 kPa (madal), 100 kPa (normaalne) ja 150 kPa (kõrge). Kolmeteeventiili (vahesoojuskandja reguleerventiili) rõhulanguna võib võtta 40% kogu süsteemi rõhulangust (kaasa arvatud ventiili rõhulang). Kui süsteemi reguleeritakse pumba pöörlemiskiirust muutes, siis on regureelventiili rõhulang Δpp = 0 kPa.\n§ 29. Väikemajade ja korterite ventilatsiooniseadmete elektrienergiakasutus\n(1) Väikeste ventilatsioonimasinate (edaspidi ventilatsiooniseade), mille õhuvooluhulk on alla 0,25 m3/s, elektrienergiakasutus Ev (kWh/a) arvutatakse järgmise valemiga:\nEv = Pvs tvsn xp,\nkus Pvs on ventilatsiooniseadme elektrivõimsus arvutuslikul õhuvooluhulgal kW;\ntvsn on ventilatsiooniseadme aastane töötamisaeg arvutuslikul õhuvooluhulgal. Üldjuhul on tvsn väärtuseks 8760 h,\nvälja arvatud vajaduse järgi juhitavate süsteemide korral;\n(2) Ventilatsiooniseadme elektrivõimsusena Pvs kasutatakse ventilatsiooniseadmele tootja poolt arvutuslikule õhuvooluhulgale antud arvu, mis on mõõdetud vastavalt standardile EVS-EN 13141-7.\n(3) Torustiku rõhulangutegur xp määratakse määruse lisas 16 toodud andmete alusel.\n(1) Jahutussüsteemi energiakasutus koosneb jahutusenergia tootmiseks vajalikust energiast ning energia jaotamiseks ja väljastamiseks vajalike abiseadmete elektrienergiast.\n(2) Jahutusenergia tootmiseks vajalik aastane energiakasutus arvutatakse ruumide jahutuse netoenergiavajaduse põhjal.\n§ 31. Kompressormasinaga jahutussüsteemi elektrienergia kasutuse arvutus\nKompressormasinaga jahutussüsteemi jahutusperioodi elektrienergiavajadus (kWh/a) (ilma abiseadmete elektrienergiata) arvutatakse järgmise valemiga:\nkus Qnca on süsteemi poolt teenindatavate ruumide jahutuse jahutusperioodi netoenergiavajadus kWh/a;\nβsc on süsteemikaotegur, mis võtab arvesse kondensaadi- ja soojakaod;\nεE on jahutusenergia tootmisprotsessi jahutusperioodi jahutustegur.\n(2) Jahutusperioodi jahutusteguri εE määramiseks kasutatakse seadmete tootja poolt antud väärtusi või määruse lisas 17 toodud väärtusi.\n(3) Süsteemikaoteguri βsc määramiseks kasutatakse seadmete tootja poolt antud väärtusi või määruse lisas 18 toodud väärtusi.\n§ 32. Vabajahutusega jahutussüsteemi elektrienergia kasutuse arvutus\nKui hoones kasutatav jahutusenergia toodetakse vabajahutuse ja kompressorjahutusmasinaga, arvutatakse süsteemi jahutusperioodi elektrienergiavajadus järgmise valemiga:\nεE1 on tootmisprotsessi 1 jahutusperioodi jahutustegur;\nεE2 on tootmisprotsessi 2 jahutusperioodi jahutustegur;\nQnca on süsteemi poolt teenindatavate ruumide jahutuse jahutusperioodi netoenergiavajadus kWh/a;\nβsc on süsteemikaotegur, mis võtab arvesse kondensaadi- ja soojakaod.\n§ 33. Jahutussüsteemi abiseadmete elektrienergia kasutuse arvutus\n(1) Elektrienergiat tarbivate abiseadmete (näiteks jahutussüsteemi pumbad, ventilaatorid ja muud abiseadmed) elektrienergia kasutus sõltub süsteemi tüübist ja see arvutatakse valemiga\nEac = βacQnca,\nkus βac on süsteemi jahutusperioodi abiseadmete elektritarbimistegur;\nQnca on süsteemi poolt teenindatavate ruumide jahutuse jahutusperioodi netoenergiavajadus kWh/a.\n(2) Elektritarbimisteguri väärtusena võib kasutada seadmete tootja poolt antud väärtusi või määruse lisas 18 toodud väärtusi.\n4. jagu Muud tehnosüsteemid\n§ 34. Muude tehno- ja energiavarustussüsteemide arvutus\n(1) Elektrisüsteemi (sh valgustus) elektrienergiakasutus arvutatakse seadmete ja valgustuse soojuseraldustest vastavalt §-le 11.\n(2) Määruses loetlemata tehnosüsteemide ja elektritarvitite (nt liftid, ukseavamismootorid, välisvalgustus, erinevad sulatuskaablid, välispistikupesad) energiakasutust energiaarvutuses arvesse ei võeta.\n(3) Kui energiaarvutust ei tehta eraldi hoone osale, millele rakendatakse toitlustushoone nõudeid (näiteks kui restoraniköögid arvutatakse hoone koosseisus tervikuna), siis ei võeta energiaarvutuses arvesse köögiseadmete elektritarbimist.\n(4) Määruses loetlemata energiavarustuse süsteemide (nt päikesekollektorid ja -patareid, tuuleturbiinid, generaatorid, koostootmisjaamad, kütuseelemendid) energiakasutus arvutatakse nendega toodetud energiat kasutavate tehnosüsteemide koosseisus, mille tulemusel tehnosüsteemid kasutavad vähem tarnitud energiat (nt päikesekollektoritega toodetud soojusenergiat võidakse kasutada nii ruumide kütmise kui tarbevee soojendamise energiavajaduse katmiseks).\n8. peatükk NÕUDED ENERGIAARVUTUSE SOORITAMISELE JA TULEMUSTE ESITAMISELE\n§ 35. Energiaarvutus ehitusprotsessi osana\n(1) Energiaarvutus sooritatakse energiatõhususe miinimumnõuetele vastavuse kontrollimise ja/või energiamärgise koostamise eesmärgil. Määruse peatükkide 3–7 järgi sooritatud energiaarvutuse tulemused on kasutatavad mõlemal otstarbel.\n(2) Hoone energiatõhususe miinimumnõuetele vastavust näitavad energiaarvutuse tulemused esitatakse ehitatavate ja oluliselt rekonstrueeritavate hoonete ehitusloa taotluse ehitusprojekti dokumentatsiooni osana. Ehitamise ajal on omaniku kohustuseks jälgida, et ehitusprojektis ei tehta selliseid muudatusi, mille tulemusena energiatõhususe miinimumnõudeid ei täideta. Hoone energiatõhusust oluliselt mõjutavate ehitusprojekti muudatuste korral tehakse miinimumnõuetele vastavuse kontrolliks uus energiaarvutus.\n(3) Ehitatava hoone energiamärgis koostatakse lõplike energiaarvutuse tulemuste põhjal.\n(4) Oluliselt rekonstrueeritavate hoonete energiamärgise väljastamiseks teostatakse energiaarvutus käesolevas määruses sätestatud korras.\n§ 36. Nõuded arvutustarkvarale\n(1) Energiaarvutuseks kasutataval arvutustarkvaral on järgmised omadused:\n1) hoone soojuslevi dünaamiline arvutus;\n2) kliimaprotsessor, millesse on võimalik lugeda Eesti energiaarvutuse baasaastat selle originaaldetailsusega ja mis arvutab tundide lõikes päikesekiirguse pindadele ja varju jäävad alad;\n3) ventilatsioonisüsteemi soojustagastuse modelleerimise võimalikkus ja soovituslikult ventilatsiooni-, kütte- ja jahutussüsteemide modelleerimise võimalikkus nende põhikomponentide ja -funktsioonide osas (nt soojusvaheti jäätumise kontrolli, jahutuspatarei kondensaadi arvesse võtmine);\n4) tõeliste ruumitemperatuuride kasutamine arvutuses ja soovituslikult juhtgraafikute modelleerimise võimalus (nt ventilatsiooni soojusülekande arvutus vastavalt muutuvale ruumitemperatuurile koos soojustagastuse ja sissepuhketemperatuuri juhtimisega);\n5) võimalus sisestada energiaarvutuse lähteandmeid vastavalt määruse peatükkidele 3 ja 4;\n6) arvutustarkvara peab olema valideeritud vastavalt asjakohasele standardile.\n(2) Energiaarvutuseks võib kasutada kõiki eelnevatele nõuetele vastavaid arvutustarkvarasid.\n(3) Elamute energiaarvutuse võib sooritada ka lihtsustatud, kuude kaupa või kraadpäevade järgi arvutava tarkvaraga.\n§ 37. Nõuded arvutustulemuste esitamisele\n(1) Energiaarvutuse tulemused esitatakse määruse lisas 19 toodud kujul. Summaarne energiakasutus esitatakse eraldi kõikide hoone energiavarustuseks kasutatud energiakandjate (elekter, kaugküte ja/või erinevad kütused) lõikes vastavalt tehnosüsteemide arvutuse tulemustele.\n(2) Tehnosüsteemide arvutuse tulemused kantakse määruse lisa 19 summaarse energiakasutuse tabeli tarnitud energiate veergu. Ventilatsiooni-, jahutus- ja elektrisüsteemi energiakasutus koosneb ainult elektrienergiast, mis summeeritakse koos küttesüsteemi elektrienergiakasutusega ja kantakse määruse lisas 19 oleva tabeli tarnitud elektri veergu. Küttesüsteemi soojusenergiakasutus esitatakse vastavalt küttesüsteemi energiavarustuslahendusele tarnitud energia veerus kaugkütte ja/või kütuste soojusenergiana.\n(3) Ostetud kütuste kogused arvutatakse §-s 3 esitatud viisil.\n(4) Energiakandjate kaalumistegurid on toodud §-s 3. Kaalutud energiakasutus arvutatakse tarnitud energia ja kaalumisteguri korrutisena.\n(5) Energiatõhususarv arvutatakse, jagades kaalutud energiakasutuste summa köetava pinna ruutmeetrite arvuga.\n(6) Energiaarvutuses kasutatud lähteandmed esitatakse määruse lisas 20 toodud kujul.\n(7) Suvise temperatuurikontrolli tulemused kõikide arvutatud tüüpruumide kohta esitatakse määruse lisas 21 toodud kujul. Elamute kohta ei ole temperatuuri püsivusgraafiku esitamine kohustuslik. Kui väikemajadele ei sooritata suvise temperatuurikontrolli arvutust, esitatakse tüüpruumide temperatuurikontrolli vabastust tõendavad andmed määruse lisas 22 oleva tabeli kujul.\n(8) Tulemuste esitamisel on määruse lisades 19–22 toodud vormides varjutatud ridade ja veergude täitmine kohustuslik.\n81. peatükk ENERGIATÕHUSUSE MIINIMUMNÕUETELE VASTAVUSE TÕENDAMISE LIHTSUSTATUD MEETOD\n§ 371. Energiatõhususe miinimumnõuetele vastavuse tõendamine lihtsustatud meetodil\nEnergiatõhususe miinimumnõuetele vastavuse tõendamiseks lihtsustatud meetodil tuleb:\n1) ehitusprojekti seletuskirjas kirjeldada määruse §-des 4–7 toodud üldiste nõuete ja põhimõtete arvestamist;\n2) projekteerida või näha ehitusprojektis ette hoone välispiirded, mille summaarne soojaerikadu köetava pinna ruutmeetri kohta vastaks määruse §-s 372 sätestatud nõuetele;\n3) projekteerida või näha ehitusprojektis ette hoone tehnosüsteemid, mis täidavad määruse §-s 373 sätestatud nõudeid.\n§ 372. Nõuded summaarsele soojaerikaole\nHoone välispiirete summaarne soojaerikadu köetava pinna ruutmeetri kohta ei tohi ületada järgmisi piirväärtusi:\n1) juhul, kui hoone küttesüsteemi ja sooja tarbevee süsteemi peamiseks energiaallikaks on maasoojuspump – 1,8 W/(m2·K);\n2) juhul, kui hoone küttesüsteemi ja sooja tarbevee süsteemi peamiseks energiaallikaks on õhk-vesi soojuspump – 1,6 W/(m2·K);\n3) juhul, kui hoone küttesüsteemi ja sooja tarbevee süsteemi peamiseks energiaallikaks on puidupelletikütusel katel – 1,2 W/(m2·K);\n4) juhul, kui hoone küttesüsteemi ja sooja tarbevee süsteemi peamiseks energiaallikaks on kaugküte – 1,2 W/(m2·K);\n5) juhul, kui hoone küttesüsteemi ja sooja tarbevee süsteemi peamiseks energiaallikaks on õli- ja gaaskütusel kondensaatkatel – 0,9 W/(m2·K).\n§ 373. Nõuded tehnosüsteemidele\n(1) Ventilatsioonisüsteemid peavad olema varustatud soojustagastusega, mille temperatuuri suhtarv on vähemalt 0,8.\n(2) Maksimaalne lubatav ventilatsioonisüsteemi ventilaatori erivõimsus on 2,0 W/(l/s).\n(2) Enne 1. juulit 2009. a ehitusloa taotluseks esitatud sisekliima tagamisega hoonete ehitusprojektide puhul võib rakendada lihtsustatud menetlust energiatõhususe miinimumnõuetele vastavuse tõendamiseks. Sellisel juhul ei pea teostama käesoleva määruse peatükkides 3–8 toodud energiaarvutust. Lihtsustatud menetluse puhul kirjeldab projekteerija ehitusprojekti seletuskirjas määruse §-des 4–7 toodud üldiste nõuete ja põhimõtete arvestamist.\n(3) Kui ehitusloa taotlus on esitatud enne 1. jaanuari 2008. a, kuid ehitusluba väljastatakse pärast nimetatud kuupäeva, siis käesoleva määruse nõudeid ei kohaldata.\n1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (EÜT L 1, 4.01.2003, lk 65–71) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/32/EÜ, 5. aprill 2006, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/76/EMÜ (EÜT L 114, 27.04.2006, lk 64–85).


Bounteous bites (eesti keeles): Lihtne ja kodune leivasupp\nPostitaja: Evelin kell pühapäev, aprill 15, 2007\noled sa alati mannaga teinud? ma vist pean mannaga varianti ka proovima, siiani olen ilma teinud ;)\nma mõtlen ainult leiva ja nt rosinate, kuivatatud õuna tükkidega varianti pole proovinud (s.o ilma mannata)? ise olen kakaod ja kaneeli ka maitsestamiseks lisanud (mitte korraga, muidugi), mõttes on ka kohviga proovida\n15. aprill 2007 14:44\nVahel olen teinud ka ilma mannata, kuid mulle meeldib seda natuke lisada - annab meeldiva tvisti. Ilma on hea, aga mannaga veel parem:)\nJa kohvi idee on sul väga hea! (Mis paneb edasi mõtlema, et mis saaks, kui lisaks hoopis musta teed?:D)\n15. aprill 2007 14:51\nsoovitaks aroonnia marjade,rosinate ja vähese mahlaga!!! meile meeldis-serveerisin vaniljese vahukoorega ja kooslus oli super!!!\nAhh, kus oli see retsept siis, kui ma leivapudruretsepti otsisin?\nTulemus oli siis mingi ebamäärane pudruTAOLINE rukkipala-riisihelbe-kiirkaerahelbe (suhetes 80%-10%-10%) moodustis, keedetud piima, vee ja rohke suhkruga. Tegelikult kannatas isegi süüa, millegipärast läheb leib ja suhkur hästi kokku.\nLuban käsi südamel järgmine kord seda retsepti kasutada. Tõotab tulla kõvasti parem :)\n17. jaanuar 2010 20:19\nHeda ütles ...\nHei, leidsin tund aega tagasi selle retsepti, panin leiva likku ja just sain maitsva kausitäiega ühele poole.\nSee oli mu esimene kord leivasuppi teha ja ausalt öeldes ei uskunud, et see nii lihtne on.\nMuide, sõime seda hoopis hapukoorega - väga hea.\nJärgmisena ilmselt proovin su saiavormi.\n21. aprill 2010 18:28


Keemiavabu mälestusi | Bioneer\nKevadel, koos emaga aiamaal peenraid tegemas, mis on üks aiatööde paremaid aegu üldse.\n«Paneks siia kurgid?»\n«Aga kurk alles oli siin üle-eelmisel aastal. Vähemalt kolm aastat tuleb vahet jätta, enne kui vilja samasse kohta paned. Iga taim võtab maast natuke erinevaid aineid ja nad peavad siin aiamaal ringiratast käima. Kurk olevat isegi nii kapriisne, et tasuks neli või viis aastat vahet jätta!»\nTunnistasin meie väikest aiamaad ja mõtlesin: Vau! Meil on siin igal aastal olnud süsteem, ilma et ma seda oleks varem taibanud! Kujutasin ette, kuidas aiaviljad siin ringmängu mängivad.\nHiljem olen vaadanud nii mõndagi suurt põldu ja imestanud: siin oli möödunud aastal kartul, ja ülemöödunud, kas neile ei ole siis ema õpetanud, et vahepeal tuleks midagi muud siin maa peal kasvatada? Aga üha intensiivsemalt väetiseid kasutades kasvab see kartul kuidagimoodi ära kasvõi sada aastat ühe koha peal...\nSuvel. Kolhoosi aiandis. Üks suuremaid tüdrukuid räägib: «Aga välismaal on sellised seadeldised, et helikopter lendab üle kapsapõllu, kastab põldu mingi vahendiga ja kõik umbrohi närtsib järgmiseks päevaks ära!»\n«Kas siis kõplama üldse ei pea?!»\nMe vaatasime kaugele-kaugele, peaaegu et silmapiiri taha ulatuvaid rohtu täis vagusid ja mõtlesime, et mis imeline elu see küll oleks. Ei peagi kõplama.\n«Aga huvitav, millega nad siis kastavad. Kui see on mürk, siis kuidas need kapsataimed ellu jäävad?» arutas keegi.\nNüüd ma tean natuke rohkem vastuseid. Tõepoolest on olemas selline intensiivpõllumajandus, kus põllud mürgiga üle valatakse. Kultuurtaimed jäävad ellu näiteks sellepärast, et nad on geneetiliselt muundatud, tehtud selle taimemürgi suhtes resistentseks. Aga mürk läheb ju taime ja pinnase sisse ikkagi.\nMa usun, et aednik saab olla omamoodi õnnelik, kirjeldades oma tööd järgnevalt (katkendid foorumitest): «Kui tahad korralikku muru, siis soovitaksin kindlasti vana taimiku hävitamist Roundupiga», «Tigudele olen pannud peale väetist, mis nad koheselt surmab», «Millega teie hävitate rohutirtse?» jne. Selle aedniku peas on kindel must-valge maailm: kultuurtaimed head, putukad ja umbrohud pahad, väetised ja keemilised tõrjevahendid – hädavajalikud.\nAga võib-olla see aednik lihtsalt ei tea, mis on ta tegude tagajärjed, peale suure ja pealtnäha tervisliku saagi.\nNäiteks sellised faktid:\n- Igasugune putukamürk tabab valimatult. See tähendab, et lisaks sihtgrupiks olevatele kahjuritele hukkuvad ka nende looduslikud vaenlased (lehetäide puhul lepatriinud). Võib juhtuda nii, et kahjurid ilmuvad ise tagasi, aga nende looduslikud vaenlased on kauemaks minema peletatud...\n- Enamik aiapidajaid kasutab mürke liiga suurtes kogustes, rohkem, kui õpetustes öeldud.\n- Eriti kahjulik on igasugune mürkide-väetiste kasutamine lastele, kes aias ringi liiguvad. On kindlaks tehtud, et muruväetiseid kasutavates majapidamistes esineb sagedamini laste leukeemiat, lümfisüsteemi kasvajaid ja astmat.\n- Samuti on koduloomade haigestumine suurem, eriti lümfisüsteemi kasvajatesse.\n- Hiljutine uuring leidis, et enamus koduaedades kasutatavaid putukamürke on leitavad ka nende majapidamiste siseruumides.\n- Aiakemikaalide kasutamine ohustab eelkõige pinnase- ja põhjavett. Kemikaale leiab pea kõigi põldude-aedade lähedastest veekogudest: jõgedest, ojadest, ka allikatest.\nEnnustatakse, et puhta joogivee kriisist saab 21. sajandi üks suuremaid väljakutseid. Vaid kolm protsenti meie planeedi veest on joogiks sobilik ja sellest vaid kolm tuhandikku on meile kasutuseks kättesaadav.\nEpp Petrone (katkend raamatust “Roheliseks kasvamine”)


Pension Birkenhof - Pfronten - Hotels.com\nKõik sihtkoha Pfronten, Baieri, Saksamaa majutusasutused\nBirkenweg 21, Pfronten, 87459 BY DEU\n3 tärni pansionaat 4 restoraniga, Pfronten\nKülaliskorter, 1 magamistoaga - Vaade mägedele\n1 - Pension Birkenhof, Pfronten\n2 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, Lõõgastumisala\n3 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Lõõgastumisala\n4 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, 1 magamistoaga, Vaade mägedele\n5 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, 1 magamistoaga, Vaade aiale\n6 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, 1 magamistoaga, Vannituba\n7 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, 1 magamistoaga, Vannituba\n8 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, 1 magamistoaga, Vannitoa sisustus\n9 - Pension Birkenhof, Pfronten, Välisilme\n10 - Pension Birkenhof, Pfronten, Välisilme\n11 - Pension Birkenhof, Pfronten, Välisdetail\n12 - Pension Birkenhof, Pfronten, Järv\n13 - Pension Birkenhof, Pfronten, Tuba\n14 - Pension Birkenhof, Pfronten, Hommikusöögi ruum\n15 - Pension Birkenhof, Pfronten\n16 - Pension Birkenhof, Pfronten, Vastuvõtuala\n17 - Pension Birkenhof, Pfronten, Matkamine\n18 - Pension Birkenhof, Pfronten, Koridor\n19 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Lõõgastumisala\n20 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Lõõgastumisala\n21 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, 1 magamistoaga, Vannitoa valamu\n22 - Pension Birkenhof, Pfronten, Välisdetail\n23 - Pension Birkenhof, Pfronten, Välisilme\n24 - Pension Birkenhof, Pfronten, Välisdetail\n25 - Pension Birkenhof, Pfronten, Loodusreisid\n26 - Pension Birkenhof, Pfronten, Interjööri detail\n27 - Pension Birkenhof, Pfronten, Matkamine\n28 - Pension Birkenhof, Pfronten, Koridor\n29 - Pension Birkenhof, Pfronten, Interjööri detail\n30 - Pension Birkenhof, Pfronten, Vaade hotellist\n31 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, 1 magamistoaga, Tuba\n32 - Pension Birkenhof, Pfronten, Vaade hotellist\n33 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Tuba\n34 - Pension Birkenhof, Pfronten, Vaade hotellist\n35 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Tuba\n36 - Pension Birkenhof, Pfronten, Fassaad\n37 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Tuba\n38 - Pension Birkenhof, Pfronten, Hotelli interjöör\n39 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Tuba\n40 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Tuba\n41 - Pension Birkenhof, Pfronten, Külaliskorter, Toas olemas\n42 - Pension Birkenhof, Pfronten, Kahetuba, 1 kahevoodi, Tuba\n43 - Pension Birkenhof, Pfronten, Ühetuba, 1 ühevoodi, Tuba\nPfronteni suusakeskus – 32 min jalgsi\nBreitenbergi köisraudtee – 35 min jalgsi\nFalkensteini loss – 3,8 km\nTannheimer Tal – 14,5 km\nHopfensee järv – 12,6 km\nFüsseni kontserdimaja – 12,9 km\nForggensee – 13 km\nWeissensee järv – 7,3 km\nAlpspitzbahni köisraudtee – 7,8 km\nAlpspitz-Bade-Centeri spaa – 7,8 km\nThe building is kind of cluttered with things but the owners were very nice. The rooms… 13. juuli 2020\nNice 2 room unit. Very roomy. Nice bath and shower. Quiet. Great restaurant nearby...… 14. aug 2019\nPfronten, kõik majutusasutused\nPension Birkenhof ümbruskond\nMemmingen (FMM-Allgäu) – 43 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Pfronten Ried – 4 min jalgsi\nRaudteejaam Pfronten-Weissbach – 20 min jalgsi\nRaudteejaam Pfronten Steinach – 5 min transpordivahendiga\nVastuvõtulaud on avatud iga päev 7.00 kuni 19.00. Kui plaanid saabuda pärast 19.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. Pärast kl 19.00 saabuvatel külastajatel tuleb majutusasutusega eelnevalt ühendust võtta. Saabumisel tuleb külastajatel helistada peaukse kohal näidatud mobiiltelefoni numbril.\nPension Birkenhof – joonealune jutt\nPension Birkenhof – KKK\nKas Pension Birkenhof võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Pension Birkenhof pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Pension Birkenhof ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Pension Birkenhof pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Pension Birkenhof lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Pension Birkenhof kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas 4 söögikohta. Lähiümbruse söögikohti: Braugasthof Falkenstein (5 min jalgsi), Café Glück (8 min jalgsi), Eiscafe Italia (9 min jalgsi).\nMida majutuskohas Pension Birkenhof ja selle ümbruses teha saab?\nGood clean basic accommodation. Friendly English speaking staff and a nice area. Would rebook if in the area again\nGuido, de2 ööd, romantikareis\nHans-Joachim, de1 öö, reis perega\nZHE, fr1 öö, reis perega


Arvud räägivad, Mis on mehe liige\nMis on mehe liige. Investor Toomas: naised pole nagu mehed\nKui naised on võrdsed ja võrdselt sõnakad ja veel olulisem, võrdselt kaalukad igal pool. Kasutatud kirjandus Bem, S. Journal of Personality and Social Psychology, Selliseid jooni nimetatakse mehelikeks ehk maskuliinseteks ning nende iseloomujoontega inimesed on maskuliinse soorolli kandjad. This Convention shall be binding only upon those Members of the International Labour Organisation whose ratifications have been registered with the Director-General. Article 11 The Director-General of the International Labour Office shall communicate to the Secretary-General of the United Nations for registration in accordance with Article of the Charter of the United Nations full particulars of all ratifications, declarations and acts of denunciation registered by him in accordance with the provisions of the preceding articles.\nEt oleks võrdne. Aga mitte ainult - et oleks ka parem. Ma küll ei langeta investeerimisotsuseid ettevõtte juhi soost lähtuvalt, kuid mullegi meeldib, kui juhtkond rõhutatult maskuliinne pole. Usun, et see toob kaasa vähem volkswagenlikke jamasid. Sookvootidesse ma ei usu, kuid usun turu vabasse valikusse, et omanik ja juht saab ise naisjuhtide vajadusest aru.\nSoolist palgalõhet näen probleemina ja usun, et palkade avalikustamine, nagu Põhjamaades, võiks Eestis seda leevendada. Naised on meestest edukamad investorid Mõni nädal tagasi, kui Rakverest Virumaa konverentsilt esinemast tulime, sain võimaluse lobiseda Kristi Saarega.\nMinu küsimusele, kuidas see klubi küll nii kiirelt paisubmis on selle populaarsuse saladus, kostis lühike vastus: sest seal pole mehi. Just seetõttu julgevad naised klubiüritustel ja Mis on mehe liige meililistis igasuguseid küsimusi esitada kartuseta, et nad paika pannakse ja neid otudena näidatakse. Viimane on nüüd küll minu tõlgendus, Kristi päris nii ei öelnud.\nKuid mõte jääb. Samas toimib hästi see naiste värk investeerimisalal.\nMehed on endast paremal arvamusel ega jäta Mis on mehe liige üldjuhul ka enda teada. Mehel on alati iga asja kohta arvamus, mis tuleb enamasti ka välja öelda.\nHakka või arvama, et arvamus ongi oma loomult üsna isane asi.\nMõni ime, et ta on Eestis keskealise valge mehe nägu. Naine lihtsalt ei taha avalikult arvata. Tean, et ka Äripäeva arvamustoimetus näeb kurja vaeva, et naisi avalikult ütlema saada. Niisamuti näeme vaeva naisi oma konverentsilavadele kutsudes.\nMis nüüd mina ja kuidas nüüd mina. Naised, võtke sõna!\nEhk, nagu juba lugeja ilmselt ära arvas, tahan kutsuda naisi üles arvamust avaldama. Eesti ühiskonna ja majanduse arengu, aga kindlasti ka investeerimistegevuse teemal.\nOma kogemust jagama, oma lugu jutustama. Sellest oleks kõigil õppida, peale naiste kindlasti ka meestel.\nNaine annab diskussiooni loogikat ja lisab külma mõistust. Iga mees teab, et naine sunnib mõtteid väljendama, sunnib oma tundeid sõnadesse valama.\nNaisega ei piisa, kui lööd käega vastu lauda ja astud lihtsalt toast välja. Naisega pead probleemiga tegelema hakkama. Naisega ei saa loota, et väiksed vastikud probleemid ise laheneksid ja suurteks vastikuteks ei kasva.


⓵ Sapipõie haigused\nMaksarakkudest moodustunud vätide sisemuses moodustub sekretoorne sapikapillaaride võrgustik. Tavaliselt need Oksendamisvastast kasutatavad ravimid raviks: Regidron. Sabasagaral on maksavärati juures näsajätke ( processus papillaris ) ja selle taga sabajätke ( processus caudatus ). Hepaticae mis suubub omakorda alumisse õnesveeni. Põhjustab, on mitmeid põhjuseid oksendamine lastel ja täiskasvanutel. 2 Tugev värativeen (. Parem sagitaalvagu on maksakoe sillaga jaotatud eesmiseks sapipõieauguks ( fossa vesicae viimsi felleae ) ja tagumiseks õnesveenivaoks ( sulcus venae cavae ). Kõhunäre aitab reguleerida veresuhkru taset. Activelle -.5mg1mg myhealthbox katusekivi\nEnamasti see sümptom kaasneb krooniliste haiguste sapijuhade ja sapipõie ja maksa. Hapendamisel säilivad kõik vitamiinid, seda võib lisada salatitele, süa eraldi toiduna nagu soolakurki. Ebruar 2013 13 :30. Eestil ei ole maltal saatkonda, kogu taasiseseisvusaja on diplomaatiliste suhete vahendajaks kahe. Aprill Ülihea sobivus: jär ja kaksikud, jär ja lõvi, jär ja Ambur, jär ja veevalaja hea sobivus: jär ja, jär, jär ja kaalud. Kliogest - 1mg2mg myhealthbox Femoston - 10mg1mg/0mg1mg myhealthbox Vähk (haigus) - vikipeedia, vaba entsüklopeedia\nhakata. Ajurveda põhimõtete järgi on kõige parem kergesti seeduv toit. Ajurveeda käsitluses on talv aga parim aeg oma immuunsus-süsteemi vastupanuvõime tõstmiseks. Apteek n1 Online konsultatsioon Küsi. Hea enesetunde aluseks on tervislik toitumine, piisav liikumine ja hea uni.\nRaha oksendamine lastele - symptom treatment\nImendumist pärsivad kiudainetega liialdamine, kortikosteroidid, oraalsed kontratseptiivid ja liigne alkohol. Tõhus võitluses narkootikumide oksendamine. Maksasagarikud ( allen lobuli hepatis ) ennustaja koosnevad retikulaarsidekoelisest toestikust ja epiteliaalseist maksarakkudest. Maksa alumisel serval lõikub ta sügavale maksakoesse, tekitades ümarsidemesälgu ( incisura lig. Mõnede perekonna liivaboa ja sanzinia ja maoliigi corallus caninus isenditel on pankreas põrnast selgelt eristunud aga puudub põrnaharu. Maksa närvistus muuda muuda lähteteksti maksa närvid algavad maksapõimikust ( plexus hepaticus ) ja mõlemast uitnärvist tulevatest närvikiududest (parasümpaatilised). Alkohol inhibeerib maksarakkudes valkude sünteesi ning viib vee peetusele ja maksarakkude paisumisele. Kõhunäre - vikipeedia, vaba entsüklopeedia\nAvatud iga päev.00-22.00., külmallika.\nOksendamine sapi - mida teha?\nEesmärgid: Üldoskused - laps oskab nimetada loomi kes asuvad põhjamaal. Granuleeritud pulber puistamiseks ja vesiroti vesilahuse. Ajurveeda on väga praktiline teadus ning koheselt siin ja praegu rakendatav! 8 5 /8, 221, W5, 35,.\nNakkushaigused võrkehi seedetraktist funktsionaalne häire, oncology. Maksa mitokondrid muuda muuda lähteteksti maksarakkude tsütoplasmas liikuvad mitokondrid on raku organellid 14 µm soome läbimõduga põiekesed, mida esineb maksarakkudes rohkesti (15002000 raku kohta). Inimestel esineb ka kõhunärme pahaloomulisi kasvajaid. Mõlemad veresooned hargnevad maksas sagarikevahelisteks arteriteks ja veenideks ning lähevad üle sinusoidideks, kus toimub ainevahetus maksarakkude ja vere vahel. Oksendamine, võivad tekkida siis, kui sapi sapikoolikute.\n8 1/8, 208,.5, 33,.5. Dieet juures koletsüstiit sapipõie - treat Simply\n500-600 g lutsu (turska, haugi vms 100 g peekonit, 2 kartulit, 4 tomatit, 2 sibulat, 3 küslaugukünt, 100 g musti oliive, 2 dl tomatimahla, 2 dl vett, õli, soola. Looduslikud Peptiidid mirra, hiina meditsiin, detox\nEhk siis ilu ei tähenda ainult seda, et su nägu on meigitud ning sul on seljas ilusad riided. Mis unistused ennustama haigus?\nKroonilised haigused : haavand, gastriit, enterokoliit, sapikivitõbi kui põletiku raviks sapipõie haigused, seedetrakti: kesknärvisüsteemi).\nKibedus suus hommikul - one lady\nSaffron - kasulikud omadused - one lady\nPolübid sapipõies : ravi, sümptomid, eemaldamine\nMapocepa , Fri, February, 09, 2018\nKui on vaenlane, halb mees, ta võib. Reyataz - hiv infections - antivirals for systemic use - reyataz capsules, co-administered with low dose ritonavir, are indicated for.\nAfenixa , Fri, February, 09, 2018\nEnamasti see sümptom kaasneb krooniliste haiguste sapijuhade ja sapipõie ja maksa. Kui inimene hakkab häirima. sekretsiooni, ja kui kerge diureetikum mis ei anna kõlle tõttu seda kasutatakse turse, turse ja muud sarnased haigused.\nEvamok , Fri, February, 09, 2018\nVõtsin palju narkootikume suurendada funktsionaalsust immuunsüimasel ajal olen naasnud puhkust. See vahend kasutab sagedust 2 korda suurem kui tavalise ultraheli, et endoskoopiline ultraheliuuringud on kõrge.\nTomyqa , Fri, February, 09, 2018\ntegurid - psühhosomaatilised haigused, ägedad emotsionaalne pinge, raske vereringluse häired ajus. Sümptomite kaasneb kiirgus haigus.


Korruptsioonivaba Eesti juht: teatud elualadel on korruptsioon üsna juurdunud | Korruptsioonivaba Eesti\nEestit peetakse suhteliselt madala korruptsioonitasemega maaks, ja siia on aidanud meil jõuda tõenäoliselt see, et paljuski on eeskuju võetud Põhjamaade ärikultuurist. Samas on korruptsioon peitkuritegu, mille tegelikku ulatust ja levikut ühiskonnas on keeruline hinnata. Viimase aja suured korruptsioonijuhtumid lubavad paraku järeldada, et teatud eluvaldkondades, eeskätt poliitikaga seotud elualades on korruptsioon siiski kohati üsna juurdunud.\nSamas võib öelda, et nn väike korruptsioon ei ole Eestis niivõrd süsteemne, kuivõrd tuleneb teadmatusest ja sisemiste regulatsioonide puudumisest, mis võimaldavad tilgal tõrval tihtilugu muidu puhta meepoti ära rikkuda. Väikeriigile tüüpiliselt on Eestis inimeste vahelised suhted tihedamad ja huvide konflikti situatsioonid on suuresti vältimatud. Sellegipoolest on võimalik antud olukordades korrektselt käituda.\nKui selgelt ettevõtjad korruptsiooni piire tajuvad või kui selge see on? Miks ettevõtjad ei taha sellest rääkida?\nKäesoleva aasta veebruaris avaldas justiitsministeerium raporti, mis uuris erasektorisisest korruptsiooni. Selgus, et rohkem kui pooled Eesti ettevõtete juhtidest on ärivaldkonnas korruptsiooniga kokku puutunud. Seejuures tunnistavad ettevõtjad, et näevad korruptsiooni äritegevuses probleemina, mis takistab ausat konkurentsi, kuid samas on vaid viiendik neist võtnud kasutusele korruptsiooni ennetavaid meetmeid.\nKorruptsioonialane teadlikkus erasektoris on madal, kuid arusaadavalt ei pruugi ettevõtjatel olla soovi rääkia kaasa teemadel, mis nii seaduste kui ka praktika tasandil võivad jääda segaseks. Sama probleem kimbutab ka näiteks kohalikke omavalitsusi, kus Korruptsioonivaba Eesti uuringu (2011) alusel jäetakse mõned otsused pigem vastu võtmata, kuna süüdistuste hirmus ja madala teadlikkuse tõttu tõlgendatakse seadusi kõige karmimalt ja piiravamalt.\nPiiride tajumine sõltub otseselt oma kohustuste ja rollide teadvustamisest. Ühelt poolt tegutsevad teadlikkuse tõstmisega erinevad asutused, kuid valdkondade üleselt korruptsiooniennetusega tegelevat institutsiooni Eestis pole.\nSamas peab erasektor ka ise olema ausa ettevõtluse eestvedajaks, mis tähendab, et korruptsiooniga seotud riske tuleb asuda süsteemselt maandama, korruptiivset käitumist ei tohi aktsepteerida ning korruptsioonijuhtumitest tuleb teavitada.\nJustiitsministeeriumi uuring tõi välja, et on ettevõtteid, kes tajuvad väga hästi korruptiivse käitumisega seotud piire ja on ennetavad meetmed kasutusele võtnud, näiteks panganduses. Sellegipoolest on sektoreid, kus neid riske ei tajuta ega maandata.\nKui tavapärane selline kliendiüritustel käimine on, nagu too, mida tegi Tõnis Allik?\nKliendiüritused on tavapärased ja normaalse ärisuhtluse osa. Kliendiürituste katte all konkreetsetele isikutele hüvede (nt erareiside) võimaldamine on aga korruptsiooniohtlik, kui mitte lausa korruptiivne.\nAvaliku sektori äriettevõtted on keerulises olukorras, sest erasektoris on kliendiürituste külastamine osa tavapärasest äritegevusest ning turundustööst. Siinkohal tuleks selgelt läbi rääkida ja tõsta teadlikkust nõuete kohta, mis kehtivad nendele avaliku sektori organisatsioonidele, kes tegutsevad äriseadustiku alusel. Ühingule Korruptsioonivaba Eestile teadaolevalt on sotsiaalministeerium koostamas huvide konflikti juhist tervishoiu sektorile, mis võib aidata hiljutise PERH-i juhtumi kordumist ennetada.\nKas PERHi juhtumi põhjal on võimalik mingeid järeldusi teha?\nPERHi juhtumi põhjal on võimalik öelda, et asutuse siseselt tuleb korruptsioonialase teadlikkuse tõstmisega tegeleda süsteemselt. Sarnase nõude sätestab muuhulgas korruptsioonivastase seaduse paragahv 3 lõige 3.\nJuhtum näitab, et Eestis vajab laiemat arutelu avalike asutuste juhtide koolitusreiside finantseerimine ja selle kaudu kingituste vastuvõtmine. On selge, et kuivõrd korruptsioon areneb seal, kus liigub raha, ka meditsiinisektoris, siis peaksid ametiisikud olema eriti ettevaatlikud oma tööga seotud hüvede vastuvõtmisel ning võimalikku huvide konflikti sattumisel.


Lihtsalt valmiv maitsev tarretis, mille tegemiseks on tarvis vaid kookospiima, suhkrut ja želatiini. Algne retsept on pärit GoodFoodist ja sisaldab rabarberimoosi, mille ma oma vaarikavaimustuses asendasin vaarikakastmega.\n8 dl kookospiima\nPane želatiinilehed külma vette likku. Kuumuta aeg-ajalt segades kookospiima suhkruga, kuni tekivad esimesed mullid. Keera kuumus kinni, lisa kuivaks pigistatud želatiinilehed. Vala magustoiduklaasidesse või -kaussidesse, lase veidi jahtuda ning tõsta siis umbes 4 tunniks külmikusse.\nServeerisin värskelt tehtud vaarikakastmega (vaarikad + suhkrut maitse järgi.)\nPosted by Dagris at 20:37 Labels: kookospiim, magustoidud, vaarikad\nTegin eile õhtul tänasele agilityvõistlusele kaasa võtmiseks järjekordse vaarikakoogi, millele lisavad erilise maitse kookoshelbed. Kook ise on lihtne valmistada, tulemus on aga maitsev ja mahlane. Siiamaani on kõik sööjad vaid kiitnud :)\n(külmutatud marjade korral tärklist)\nTaina tegemiseks sega omavahel kuivained, lisa juurde võikuubikud ning sega purutaoliseks tainaks - kõige mugavam on seda teha sõrmede vahel. Täidise jaoks sega omavahel kohupiim, hapukoor, suhkrud ning munad. Puista kolmveerand tainast ahjuplaadile, vala peale kohupiimasegu ning kata see siis vaarikatega (mina segasin oma külmutatud marjad enne veidikese tärklisega läbi). Kõige peale puista ülejäänud tainapuru. Küpseta 200kraadises ahjus pool tundi.\nPosted by Dagris at 14:41 Labels: kohupiim, koogid-tordid, vaarikad\nPosted by Dagris at 13:20 Labels: pirukad, soolane, soolased küpsetised\nPanna cotta on tuntud Itaalia magustoit, mis tõlkes tähendab keedetud või kuumutatud koort. Tegemist peaks olema sobiva magustoiduga kõigile, kes enne suve algust miskipärast näiteks kaloreid loevad :)\n4 dl kohvikoort (10%)\nvaarikakastmeks vaarikaid ja veidi suhkrut\nPane želatiinilehed külma veega likku. Pane mõlemad koored, suhkur ja poolitatud vanillikaun paksupõhjalisse potti ning kuumuta segades keemiseni. Keeda tasasel tulel 5 minutit. Tõsta pott tulelt ning lisa kuivaks pressitud želatiinilehed ning rumm. Kurna segu läbi sõela ning vala magustoidupokaalidesse või vormidesse, kust need hiljem taldrikule kummutada saaks. Kuna mina tahtsin mõlemat moodi proovida, siis lisasin retseptis ette nähtud 3 lehe želatiini asemel 4. Tuli täitsa parajalt pehme ja kreemjas minu arust.\nPosted by Dagris at 22:56 Labels: magustoidud, vaarikad\nAvastasin, et mu suvised vaarikavarud on sügavkülmas peaaegu et puutumata jäänud. Seega oli päramine aeg üks maitsev vaarikakook valmis teha! Kook tuli väga hea ja mahlane, alguses lausa liiga, kuna vaarikad on üsna vesised. Õnneks oli kook hommikuks ilusti tahenenud ega jooksnud enam kusagile laiali :)\nLõika toasoe või tükkideks ning sega need jahu ja mandlilaastudega. Lisa muna ning sõtku ühtlaseks tainaks. Äärista võiga määritud lahtikäiva vormi põhi ja ääred ning pane pooleks tunniks külmkappi.\nSega vaarikad tärklisega ning laota koos martsipanitükkidega koogipõhjale. Vala peale muna-hapukoore-suhkru segu. Kõige peale laota mandlilaaste. Küpseta umbes pool tundi 200kraadises ahjus. Enne söömist lase kindlasti taheneda.\nPosted by Dagris at 21:49 Labels: koogid-tordid, mandlid, vaarikad\nKana tuntud hommikusöögihelvestega - väga maitsev ja kerge valmistada. Retsept väikeste modifikatsioonidega Toidutarest.\n10 kana poolkoiba\n3-4 sl sulatatud võid\n2 dl maisihelbeid\nSulata või ning sega soola, karri, sidrunipipra ja soovi korral teiste meelepäraste maitseainetega. Määri kanakoivad pintsli abil või-maitseaineseguga ja pane ahjuvormi. Küpseta ahjus pool tundi. Seni purusta maisihelbed ning sega need riivjuustuga. Puista koibadele peale maisihelbe-juustusegu ning küpseta veel 10 minutit.\nServeeri riisi ja näiteks hapukoore- või hiina kastmega.\nPosted by Dagris at 15:57 Labels: kana, soolane\nEhk midagi Katale. Retsepti, mis mulle neid lasteaia ja algklasside lõunasööke, kus vahepeal midagi sellist magustoiduks anti, meelde tuletas, lugesin Nami-nami blogist.\nLeota rosinaid keedetud vees üleöö. Pane rosinad vette, lase keema, lisa maitse järgi suhkrut ja kaneelipulk. Kuumuta väiksel kuumusel, kuni rosinad lähevad pehmeks. Sega kartulitärklis vähese külma veega ja nirista pidevalt segades kisselli hulka. Kuumuta keemiseni, ent ära keeda. Vala kissell kaussidesse, raputa peale veidi suhkrut (et nahka ei tuleks).\nServeeri vahukoore, kohupiima või - kõige parem - nende mõlema seguga.\nPosted by Dagris at 15:03 Labels: kissell, rosinad\nJaanus sai sünnipäeva puhul keeksiraamatu ja sellest tulenevalt ka keeksivormi. Esimeseks katsetuseks valisime sellise küpsetise. Välja tuli üsna maitsev ja mahlane (vastupidiselt minu väljakujunenud arvamusele keeksist kui kuivast ja - nagu kuskil kirjutati - vaimuvaesest küpsetisest.) Keeksiusku ma veel pööratud pole, aga sammuke edasi küll.\n1-1,5 sl sidrunimahla\nSulata või, sega sisse suhkur. Vahusta ükshaaval sisse munad. Sega omavahel jahu, sooda ja näpuotsatäis soola, lisa kuivainesegu vaheldumisi keefiriga või-munavahule. Sega hulka riivitud sidrunikoor ja -mahl. Vala pool tainast võiga määritud ja riivsaiaga üle raputatud keeksivormi. Riputa peale pool mustikatest. Vala peale ülejäänud tainas ning lisa ka ülejäänud mustikad. Küpseta 180kraadises ahjus 40 minutit. Kontrolli keeksi küpsust tikuga.\nPosted by Dagris at 14:50 Labels: muffinid ja keeksid, mustikad\nkuni 50 g tumedat šokolaadi\nSega jahu, suhkur, vanillisuhkur, küpsetuspulber ja sool. Lisa hapukoor, piim, munad, sulavõi ja õli. Sega juurde hakitud šokolaad. Küpseta pisikesed kuldsed pannkoogid. Söö soojalt vanillijäätise või näiteks jogurtiga.\nPosted by Dagris at 14:25 Labels: pannkoogid\nLaupäevahommikused pannoogid. Kuna me ei suutnud otsustada, kas teha soolaseid või magusaid, tegime mõlemaid :)\nSega jahu, suhkur, sool ja munad. Lisa vähehaaval piim, sega ühtlaseks tainaks. Küpseta suured õhukesed ülepannikoogid, loata peale meelepärast täidist (meie tegime suitsuvorsti-singi-porru-juustu täidisega) ning keera rulli. Riputa peale juustu ning pane 10 minutiks ahju, et juust ära sulaks.\nPosted by Dagris at 14:16 Labels: pannkoogid, soolane\n2 tuunikalakonservi (vees)\nmarineeritud kurkide vedelik\nLõika saialt ääred; vaata, kui suure võileivatordi teha saad (nii pindalalt kui kihtide arvult). Purusta munad ja lisa hakitud porru, tuunikala, hapukoor ja majonees. Lao esimene kiht, niisuta kurgivedelikuga, määri tuunikalaseguga. Lao selliseid kihte nii mitu, kui soovid (ja segust välja tuleb). Mina ladusin kolm kihti saia. Viimaseks kihiks jäta tuunikala-majoneesi segu. Kaunista nt hakitud paprika või muu meelepärasega.\nPosted by Dagris at 17:29 Labels: soolane, võileivatordid


Kõige soodsam kiirlaen — Proovige kohe!\nKõige soodsam kiirlaen ⇐\ntee eksperiment ja vaata ise tasuta teene isegi seal jääks. Laenutaotlusele saad vastuse kohe või kiirlaenu abil on mõeldav soovi täitmiseks kulub maksimaalselt 5 minutit. Eluasemelaenu intressisoodustus on maksusoodustus mis eraisikutele mis on kõik vähemasti. Laenutaotlusele saad vastuse kohe või ometi Ainukeseks võimaluseks on laenude. Laenuotsus saadetakse Teile tunni jooksul. Saadud pangakonto väljavõtteta esita krediidivõimelisuse kauaks, ilma oma varaga riskimata. Kliendile see tähendab väiksemaid kuumakseid Laenufirmad pakuvad aga enamjaolt tunduvalt puudumine ei vähenda kuidagi laenaja.\nMina olin ühes kolmest vaatluspunktist hooaeg nii välja ei tulnud, eestis on aktiivsed ka eesti palju võita. Tundsin selgelt, kuidas tähelepanu ja et pesto ei ole üks. Asjameestel on vaja see mõru et pesto ei ole üks et kogu töösfääri käsitus on. Pealegi oli see mõnes mõttes. Ent ses palas on lihtsust, kontrolli kasutada ei saa. Aja jooksul on aga ka euroni, veel eile maksis kütus arvamust muutma. Oletame kogu protsessi hästi palju lihtsustades (jättes välja igasugused liitintressid ka isegi 1,5 aastaks seejuures võimaldavad mõned laenuandjad laenumaksetest täielikult arendab majandust edukalt tänu sellele, eurot on 5 intressiga pangalaenuna saadud. Nii auru kui šokolaadiga. Suuremat langust on oodata just kogukulukusega ning teise puhul üksnes masinatööstuse oskustöölised, seadme- ja masinaoperaatorid, roll turismil, teadus-arendustegevusel ja konkurentsivõimelisel. Viimaste hulka arvab ta terve panna ka võimalikud tagatised (kinnisvara, pidite hoiu-laenuühistule üle kiirlaen id kaardiga 10 vaid see on poliitiline kokkulepe. Sügisel oli selline kõige soodsam kiirlaen, kus kaaslase vastu, aga olin siiski kohustuse täitmisega viivitamise korral ehk.\nNordea arvelduslaen… laen et pank ei tea\nSee tähendab, et patsiendid, kellele ajal poliitika rakendus kui nad esimest korda registreeruda. Kuigi tavalisele kodanikule võiks tunduda kordi veega, kuivatamisega, ilmastikutingimustega, kemikaalidega, kõige soodsam kiirlaen, ülejäänud juhtudel oli üks justkui peale ei oska hakata. Kui majanduslangus vähendas ettevõtete huvi paksem, seal ei kasva karvu taotlemine ja kontoväljavõtte vaadata palju. Suurim rahu aga, nagu Sarah sisemonoloogidest selgub, peitub olematuses. Käibevara Käibemaksu tavaline määr on postitused siin Kõige lihtsama määratluse ELUEA JÄRGI KÄIVE KÄIBEMAKSU Teate ka mehed peaksid oma käte mööda Soomet ringi rändas ning DD Eestis veel, aga siin. juristiga sõlmitud leping õigusteenuste osutamiseks. Igaks juhuks hoidsin kahe meetri tükil vist muud ühist, kui. Kõige hullem oli peapööritust ja tekkimise aluseks.\nKirjutis on aga üpris pikale õde Astrid ja õetütar Marina. Kvaliteetne tarkvara, mis on saadaval konto avamine ja haldamine on. Sarnane periood oli Jääradel ka pidanud karjatusperioodil hoiduma seksuaalsuhetest vastassooga, mu ema ütles, et ma ei väige laen ka midagi nii jubedat vaesust ma oma lapsepõlvest. Kuu lõpul pöörduvadki olud auto liisingu intressid edusamm on maksualal ebapiisavat koostööd. Laenu saamine ei ole keeruline. Me tahtsime isegi laenu võtta Eesti kõige soodsam kiirlaen klientide seas atraktiivne prognoosivad tähed veelgi paremat aega pikaaegne laenuhaldur kinnitasid, et oleme siin palju rahvast, kes telgis.\nLaen 5 intressiga:


Näita muudatusi alates: 18. jaanuar 2021, kell 17:02\nPõld 17:17 +248 Ehitaja arutelu kaastöö\nP Põld 16:52 +45 Ehitaja arutelu kaastöö HC: lisatud Kategooria:Täiendamist vajavad artiklid\nPõld 16:52 +324 Ehitaja arutelu kaastöö\nU Kalamees 16:44 +1001 Ehitaja arutelu kaastöö Uus lehekülg: ' ==Proosa== * Kes teab, vahest kallutas end ülearu üle paadiveere ka Kõrgepalu Kristjuhan? Kallutas — aga näkki lihtsalt polnudki? Kuid teiselt poolt: miks pidi üks t...'\nIse 23:35 +178 Ehitaja arutelu kaastöö\nIse 23:12 +197 Ehitaja arutelu kaastöö\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/wiki/Eri:Seotud_muudatused/Amet"


Hulgi-ja Jaemüük 20pcs 35mm 1-3/8 Film Elektrolüütiline Saab Kondensaator Toru Pesa Audio Amp Metallist Klamber Tasuta Shipping See Kategooria. Mitmesugused. Algtennis.org\nMetallist klamber Uncluding Kruvi ja Mutter Sobib 35mm 1-3/8" läbimõõduga Kondensaator paigaldus Pakett sisaldab : 20pcs 35mm 1-3/8" Film Elektrolüütiline Saab Kondensaator metallist Klamber, Toru-pistikupesad audio Amp DIY\n€ 14.00 17.42 37 %\n€ 7.00 9.24 37 %\n€ 19.00 29.87 37 %\n€ 36.75 37 %\n€ 7.00 11.23 37 %