Sloveenia 7 mai\nTegime täna järvele ringi, see on 6 km puhast ilu.\nKohati on kallas väga järsk ja seal pole piiret.\nKui jalutasime, ühe sellise järsaku ääres oli kellegi laps koos rattaga maha kukkunud. Enelin nagu tõeline ema, lohutas seda last ja saatis empsu juurde tagasi..\n(mina kardan natuke lapsi, nad on nii ettearvamatud ja vahel ohtlikud)\nLaps oli umbes 3-4aastane.\nHetk hiljem sõitis see laps meis jälle üksinda mööda ..\nsee oli nii jube kuidas ta järsaku ääres, mööda kõnniteed mäest alla kihutas....üks vääratus ja ta oleks teelt välja sõitnud ja kõrgelt kaldast alla järve kukkunud.\nJärv on kohati kuni 30m sügav.....\nja nüüd vahepalaks midagi rõõmsamat:\nÜks väike kuivand uss, mida te kindlasti näha tahaksite\nTahtsime täna (pühapäeval) latte kohvi järve äärest osta, aga miskipärast olid enamus kohvikuid suletud.\nLõpuks saime jäätist osta. Mina võtsin pistaatsia-ja Enelin Cherri jäätise. Maksis ainult 1.50 aga nii suur kuhi oli peal et minul läks süda pahaks, ennem kui lõpuni jõudsin süüa.\nJa mul oli selle kohta pilt, ausalt!\npanen hoopis ühe ilusa puutükkidest meisterdatud koera:\nJa maasikad, mis mai alguses punased....\nÜks tore asjaolu on Bledis, kõnniteed saavad alati ootamatult otsa ja siis hüppa auto alla või mine tagasi:\nJa liiklus on üsna tihe.\nHarjumatu on ka see, et üle sebra autojuhid sind laskma ei pea. Kui mõni seda teeb, siis on rõõm piiritu!\nÜks puu oli ka väga kaunis, nagu kaitsevärvi tüvega:\nJa paljudel puudel on selline elus kaunistus küljes:\nKoju jõudes tõusis väga suur tuul ja seda oli väga ,väga kõvasti korterisse kuulda…nagu helikopteri propeller vms, sellist häält Eestis ei kuule.\nLäksime siis tööle.\nOleme blondiiniga alati kõige esimesed, teised õpilased tulevad sekundi pealt kella kaheks või veidi hiljem, kui tegelikut võib juba esimene hoolitsus kirjas olla. Kõik hakkavad siis spaad ja massaažiala ette valmistama. Välibasseinilt rullitakse kate, samovar täidetakse kuuma veega, neli veekannu täidetakse puhta veega ja kõikjal tuleb süüdata küünlad. Siis peab kokku lappima puhta pesu ja teatud kellaaegadel tuleb türgi sauna viia koorimiskreemid või maskid, millega kliendid ennast sisse peavad hööruma.\nKord päevas peab võtma basseinidest veeproovid ja kirjutama üles basseinide näidud, mis asuvad keldris.\nSauna alal käiakse ilma riieteta aga basseinidesse peab minema ujumisriietega.\nOsad kliendid, eriti Itaallased pidid vahel alasti olekut pelgama, siis võib ennast ka linaga katta.\nTegime kumbki ühe massaaži. Mina tegin tunnise ja Enelin tegi kohapeal populaarse pooletunnise ,,welcome” paarismassaaži.\nMinu tunnine massaaž sisaldas ka kuivharjamist.\nKuivharjamine kahe tavalise naturaalse harjakesega on äge asi, KUID, neid vahendeid põhimõtteliselt ei puhastatagi. Juhendaja Marko laseb need hetkeks kraani alt läbi kuid Monika pidi seda taunima.\nPeale massaaži tuli Monika minult küsima, et kuidas massaaž läks, kuna sellele oma töötajale oli see esimene kogemus. Ütlesin, et kõik oli okey.\nTegelikult, kui ma seda õrna meesterahvast masseerisin, ma imestasin, et ta nii pinges ennast hoidis. Kujutasin ette, et oma töötajana käib ta massaažis väga tihti ja ilmselt kardab ta mind selle pärast, et olen kahtlane väljamaalane ja hiigelsuurt kasvu.\nTudengid on kõik väga toredad ja abivalmis.\nSaime teada, et kohalike kuupalk on keskmiselt 1500euro.\nShoppamas käivad nad poole tunni autosõidu kaugusel Ljubljanas.\nPeale kuute läksime sööma:\nTäna oli söögiks juurviljavorm koos munaga ja eraldi sai lihakastet juurde tõsta.\nSellise kuklikese ja sepikulaadse võis ka endale võtta ja need olid väga maitsvad:\nSööklas sattusime Makedooniast pärit õpilasega juttu vestma ja kui ta sai aru et meil Eestis pole mägesid siis väitis ta, et ainult mägedes elavad inimesed on tugevad, sest mäed annavad neile erilise jõu ja energia.\nHiljem ta vabandas oma otsekohesust aga mõte jäi samaks…\nKui kell üheksa sai, aitasime spaa korda teha ja vantsisime koju.\nKoduteel tervitas meid taas üks kohalik:\nEnelin ei olnud nii suures vaimustuses kui mina, kuid konnake oli tõesti ilus.


Põlvamaal alustavad MTÜde kogemustoad | Bioneer\nPõlvamaal alustavad MTÜde kogemustoad\nKogemustoad on hea võimalus alustavale ühingujuhile või uutele juhatuse liikmetele kuulata-küsida teiste eetsvedajate kogemusi MTÜ juhtimise, eestvedamise, projektide juhtimise jm igapäevase töö osas. Ühingu juhtidel on kasulik "suunata" kogemustubadesse liikmeid, kellest nad ootavad suuremat panustamist ühingu tegemistesse. Ootame ka inimesi, kes alles plaanivat ühingut asutada või senisest aktiivsemalt kaasa lööma hakata.\nKogemustoad toimuvad Põlvamaa Arenduskeskuse ruumides, Kesk tn20. Kogemustoad on TASUTA, kuid palume eelregistreerida portaalis www.arenduskeskused.ee.\n13. aprillil kell 13-16 jagavad kogemusi Helle Kivi ja Mall Kõpp\nHelle Kivi (MTÜ Lahedad Naised Lahedalt, MTÜ Ti No - enamasti noortele suunatud tegevus). Mõlema ühingu puhul ei piirdu tegevus ühe maakonnga, vaid on laienenud ka naabermaakondadesse. Helle kogemusepagasis on nii noortele, töötutele kui peredele suunatud projektid. Samuti on ta kokku puutunud avalike teenuste osutamisega ning juhtinud paljusid koolitusprojekte. Hellet iseloomustab sotsiaalsete probleemide tunnetamine ja nendele laheduste otsimine ja elluviimine. Ka on ta laia silmaringiga kogukonna vedur, kellele on tähtis inimeste arendamine ning toimetulekuoskuste suurendamine. Lisaks tegeleb projektide nõustamisega, töönõustamisega, kujundab kodulehti ja logosid, õpetab seda ka teistele. On kogunud enda kõrvale fantastilise meeskonna ning aluse pannud Põlva- ja Võrumaa noortementorite võrgustikutegevusele, et kõik noortega tegelevad inimesed laiemale koostööle kaasata. Ühingu koduleht www.lahedadlahedalt.eu.\nMall Kõpp (Vastse-Kuuste naisteklubi „Kolmapäev“). Mall Kõpp MTÜ Vastse-Kuuste Naisteklubi "Kolmapäev" eestvedaja ning projektijuht. Mallel on pikaajalised kogemused erinevate klubile ja kogukonnale suunatud koolitusprojektidega. Koolituste teemad on laiad: alates eneseabist kuni aiakujunduseni. Malle tugevusteks on meeskonna kaasamine, klubilise tegevuse pikaajaline juhtimine ning heade partnerlussuhete hoidmine kohaliku omavalitsusega. Ta on võtnud enda südameasjaks kogukonnaliikmete arendamise ja nende toimetulekuvõime tõstmise. Klubi korraldab juba kuusteist aastat Vastse-Kuuste kevadlaata ja kaheksandat aastat Talupäeva. Erinevate projektide tulemuseks on kasu väljapoole klubi: aleviku haljastus ja puhkekohad on suuresti nende kätetöö.\n26. aprillil kell 13-16 jagavad kogemusi Ly Mikheim ning Tiina Länkur\nLy Mikheim on SA Maarja Küla juht ja ta omab kümneaastast kogemustepagasit intellektipuudega inimestele mugava kodu loomisel Põlvamaale. SA Maarja Külas on läbi viinud kümneid projekte alates ehitusalastest, koolitustest kuni erivajadustega inimeste võrgustiku arendamiseni. Ly´l on kogemused sotsiaalhoolekande alal, tööandjana mittetulundussektoris ning vabatahlike kaasajana. Ka rahvusvaheliste projektide pagas on muljetavaldav. Ly kogemused võiks huvitada inimesi, kes tegelevad sotsiaalsete gruppidele paremate võimaluste loomisega ning soovivad saada teistelt kogemusi. Maarja Küla koduleht: www.maarjakyla.ee\nTiina Länkur on tegev mitmes ühingus: Rosma Haridusselts (Johannese Kool ja Lasteaed), MTÜ ITA ja LC Põlva Gloria. Nende ühingute juhatuses olles ja nende eesmärkidest lähtuvalt tegutsedes on Tiina omandanud kogemusi väga paljudes valdkondades. Tema kogemustepagasis on Rosma Haridusseltsi arendusprojektid, MTÜ-s ITA kogukonnategevused Peri külas, lisaks heategevuslike ja muude ürituste korraldamine. Eriline tähelepanu kuulub Johannese Koolile ja Lasteaiale, selles lapsesõbraliku arengukeskkonna kujundamisele. Ühendus panustab palju loodushoidliku mõtteviisi kasutamisele ja levitamisele ning säästva elulaadi edendamisse. Need prioriteedid väljenduvad ka kooli igapäevatöös: näiteks korraldab kool lastele kohaliku ja tervisliku toidu pakkumine. Tal on kogemus ja kokkupuude Põlvamaa piirkonnas Euroopa Liidu vahendite suunamisega kogukonna, selle liikmete ning piirkonna hüvanguks (Põlvamaa Partnerluskogu juhatuse liikmena). Tiina tugevusteks on lisaks MTÜ ja OÜ juhtimise praktilisele tegevusele inimeste kaasamisoskus, läbirääkimisoskused, seotus erinevate valdkondadega kolmanda sektori esindajana. Johannese kooli koduleht: rosma.edu.ee\nKoolitust kaasrahastab Siseministeerium ja Euroopa Sotsiaalfond


PM: Mardna nimetab haigekassa juhi konkurssi sobinguks\nÜlo Toomsalu • 12. juuni 2002 kell 6:48\nHaigekassa juhi kandidaatide ridadest välja arvatud Peeter Mardna kinnitusel tahab kaksikliit haigekassa juhiks poliitiliselt mõjustavat isikut.\nPostimehele teadaolevalt on praegu konkursi korralduskomisjon välja valinud kaks kandidaati - Võrumaa haigla juhi Arvi Vase ja sotsiaalministeeriumi kantsleri Hannes Danilovi. Mõlemat kandidaati tutvustakse 28. juunil ka haigekassa nõukogule.\nMardna väitel soovivad koalitsioonipoliitikud eesotsas Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimehe ja haigekassa nõukogu liikme Toomas Vilosiusega (Reformierakond) näha uue haigekassa juhatuse esimehena pigem erakonnakaaslast Arvi Vaske, sest Danilovi lahkumine sotsiaalministeeriumist tõstataks küsimuse, kes saab ministeeriumi uueks kantsleriks.\nÜks võimalik kantslerikandidaat on praegune Tallinna sotsiaal- ja tervishoiuameti juht Vahur Keldrima (Keskerakond). ?Danilovi kahjuks räägib ka see, et ta pole poliitiliselt mõjutatav,? rääkis Mardna.\nMardna, kes on ka Tallinna Arstide Liidu juhatuse esimees ja Ida-Tallinna keskhaigla nõunik, andis mõista, et koalitsioonipoliitikud otsivad haigekassa juhatuse esimehe kohale pigem inimest, kes täidaks vajaduse korral ka poliitilist tellimust ning kaitseks poliitikute ärihuvisid.\nEile tegid Tallinna Arstide Liit ja Eesti Arstide Liit avaliku ühispöördumise, milles tohtrid avaldavad muu hulgas muret sellepärast, et ka Tallinna suurhaiglate nõukogudes kaaluvad poliitilised huvid üles pädevuse tervishoiu juhtimisel.


24. SEP 2020 • 03:19 • UDLAND\n23. SEP 2020 • 22:02 • UDLAND\n23. SEP 2020 • 21:24 • UDLAND\n23. SEP 2020 • 20:43 • UDLAND


tiguteek august 23, 2009, 8:04 p.l. · · Vasta →\nTigus sobiks tavaline tian lõunaks rohkem, aga teeme parem miskiks lõunaks ratatouille’d- ikkagi sügis käes(paneme pihlakaid ka sisse) 🙂\nvernanda august 23, 2009, 8:18 p.l. · · Vasta →\nnäe, see vorstirohu-pune asi on see, mille üle me tammuris vaidlesime.\nmaarja august 23, 2009, 8:30 p.l. · · Vasta →\net vorstirohi on majoraan ja sarnane punega aga pune on pune 🙂\ntiguteek august 23, 2009, 8:33 p.l. · · Vasta →\n…ja maarahvas ütleb selle pune kohta vorstirohi\nukk august 23, 2009, 9:53 p.l. · · Vasta →\njärjekordne tõestus, et maarahvaski paneb lihtsalt vahel järjekindlalt mööda ja ei tunne loodust sugugi nii hästi. meenutab seda kuidas käisime tuttavate-sugulastega iidsest kohast “kuuseriisikaid” korjamas. ega mind keegi väga ei tahtnud uskuda, kui seletasin et tegelikult on need hoopis porgandiriisikad…\n1 007 363 hits


Naise oma, mittesirgjooneline maastik — Sirp\nNaise oma, mittesirgjooneline maastik\nPeter Stamm külastab sel nädalal Eestit ja esineb Pärnus, 22.10 kl 16 linnaraamatukogus; Tallinnas, 23.10 kl 13 rahvusraamatukogus.\nPeter Stamm, Hajusad maastikud. Tõlkinud Krista Räni. Huma, 2004. 133 lk.\nPeter Stammile on oluline lugeja ja teksti vaheline saladuslik protsess ning see, mil moel suudab tekst muuta oma lugeja häälestatust, meeleolu, kirjutab Eve Pormeister ?Hajusate maastikkude? järelsõnas. Kunstiteos sünnib lugedes, kinnitab retseptsiooniesteetika. Nii võikski öelda, et ?Hajusaid maastikke? lugedes muutus täiesti selgelt minu häälestus. Võib-olla et esimest korda kogesin tõeliselt, et ma ei suhtu raamatusse kui elukaugesse väljamõeldisesse, et ma ei taju oma lugemisprotsessi. Tundsin end kirjutatust puudutatuna ja heas mõttes häirituna, samuti võimelisena end mitmes kohas autori mõtetega täielikult samastama. Varem, pean tunnistama, pidasin lugeja samastumist raamatu tegelastega fiktsiooniks.\nNaise silme läbi\nKõige huvitavam on asja juures see, et romaan on kirjutatud naise perspektiivist; küll kolmandas isikus, kuid siiski peategelase Kathrine vaatepunktist. Selles, et meeskirjanik valib naisvaatepunkti, ei ole iseenesest midagi enneolematut ega veidrat, üllatav on hoopis kirjutatu sisu ehk see, kuidas kirjeldatakse Kathrine suhet maailma ning teda ümbritsevate inimestega, eelkõige aga meestega. Ja seda vaatepunkti tajusin mina lugejana vägagi naisest lähtuva perspektiivina. Sain aru, sain tunnetuslikult aru, millest kirjutatakse. Ühelt poolt on kirjutatu valus reaalsus, teisalt aga puhas tegelikkus ehk see, mis juhtub paljude inimestega, kuna nad ei ole piisavalt teadlikud iseendast, oma võimalustest ja oma kohustustest, kas või iseendagi ees.\n?Naine oli arvanud, et see on armastus. Ta oli arvanud, et nad ehitavad koos midagi üles, aga tegelikult oli Thomas teda ainult oma ellu sisse ehitanud, oli püüdnud teda kujundada, kasvatada, kuni naine sobis temaga, selle eluga, mida mees kavatses elada? (lk 26). Niimoodi tagantjärele kirjeldades tajume Thomast ja tema olemise viisi väga julmana, mis seda ka on, kuid olulisem küsimus, mis püstitub, on see, kuidas osutus võimalikuks see, et Kathrine end Thomasel mehe ellu süstemaatiliselt sisse ehitada lasi. Rahul ta igatahes sellega ei olnud. Hullem veel, tagantjärele hinnates väidab jutustaja, et Kathrinele ei meeldinud Thomas alguses üldse: ?Mees oli naisele toona vastumeelne olnud, Kathrinele ei istunud viis, kuidas ta lapsega rääkis.? (lk 20). Siiski abiellub Kathrine Thomasega, olgugi et abiellumise hetkeks ei ole neil juba mehega mingit sidet, nad isegi ei seksinud mitte.\nIseenesestmõistetavalt püstitub seda lugedes küsimus, kuidas see ikkagi nii läinud on, et Kathrine end Thomasega seob ja siis koguni temaga abiellub, kui ta end tegelikult mehega hästi ei tunne. Sest selles lugeja ju ei kahtle, et inimene või antud juhul naine avastab end ühtäkki olukorrast, võib-olla on ta seda isegi kogenud, mis on tema isiku seisukohast väga ebasoodne või koguni ebaõiglane. Mingit vastust jutustus loomulikult ei anna ja ei saakski, kuid seletusvõimalusi pakub küll. Nii kirjeldab jutustaja seda, kuidas Kathrine nagu ka tema ema oli lasknud end Thomasel pimestada. Mees räägib enda kohta väga suurejoonelisi lugusid, kui hea haridus tal on, kui andekas ta on ning kui palju tuttavaid ning sõpru tal on.\nMees annab väärtuse?\nSee avaldab muljet. Ning Kathrine on koguni sunnitud eneselt küsima, ?millega ta on sellise mehe ära teeninud, mida too temas küll leiab? (lk 30). Kindlasti ei mõjuta naist aga mitte ainult iseenda ettekujutus, vaid ka teiste, kõrvalseisvate naiste arvamused. ?Kathrine sõbratarid olid talle Thomase puhul õnne soovinud ja ema oli üle pika aja õnnelik olnud? (lk 30). Niisiis võiks väita, et just naine on see, kes kannab usinalt edasi mehest lähtuvat maailma ning inimsuhete ettekujutust. Justkui oleks mees oma kogemuse ja olemusega see, kes annab väärtuse naisele.\nTegelikkuses on aga selline lähenemine ? enese tajumine ning väärtustamine mehe kaudu ?, mis on juurdunud ilmselt väga paljudes naistes, väga julm. See maksab nimelt naisele julmalt kätte. ?Mehe elu oli kui joon läbi naise hajusa maastiku. Nagu mootorkelgurajad, mis olid lumes teivastega tähistatud, kulges mehe elu läbi naise oma, sel oli siht ja suund? (lk 21). Thomast kirjeldatakse siin kui korda ja süsteemi armastavat inimesest, samuti mõjub esmapilgul justkui positiivsena mehe omadus mitte kunagi mitte midagi Kathrinelt küsida. Thomas ei uuri Kathrine elu kohta, sest see, mida ta ei tea, ei saa teda ju ka häirida. Kas tegemist on huvipuuduse, hirmu või lihtsalt enesekesksusega, on raske üheselt määratleda. Viimase kasuks räägib asjaolu, et aegamööda oli Thomas välja visanud põhilise osa Kathrine raamatuid ehk ?tolmukogujaid?, kuna too neid ju niikuinii enam ei loe: ?Ja iga kord, kui nad tube koristasid ? ning Thomasele meeldis hirmsasti koristada ?, iga kord kadus mõni asi, kuni suurt midagi enam alles polnudki? (lk 26).\nAja möödudes muutub selliselt nii mees, korter kui ka elu, mida ta elab, Kathrinele võõraks. Ühe väga valusa kirja tõttu (või tänu sellele), mille Kathrine saab Thomase vanematelt, võtab ta n-ö aja maha ja põgeneb sellest väiksest Norra külast kõigepealt Rootsi ja siis Pariisi. Lugeja võiks oodata või koguni loota, et naine enam kodukülla tagasi ei pöördugi.\nSiiski ta teeb seda. Ja ehk seisneb selles veelgi suurem julgus, mitte muuta iseend ning mitte põgeneda ära, vaid muuta oma käitumist ja suhtumist olukordades, kus välised tingimused jäävad samaks. Ja võib öelda, et Kathrine saab sellega hakkama: ta murrab välja ühest näiliselt suletud ringist ja valib endale uue tee ja uued võimalused. Ilmselt ka võrdsemas kontekstis, kus ei pea tingimata ootama seni, kuni sinult küsitakse, ning kus aus olemine ei pea piirduma vaid vaikimisega.\nKathrine ei taha end ümber teha, tema eesmärk on jääda püsima, säilitada oma ning oma ruum. Ehk nagu raamatu motogi ütleb: ?Ole nagu oled ja jäägi nii? (Paul Celan). Seda võiks ainult parema arusaadavuse nimel täiendada sellega, et julge olla aus iseenda vastu ja seisa iseenda olemise eest.


UUED K-ILUTOOTED TARGETIS - UUDISED - DAILYBEAUTY - ILUAMET - KEHA - 2019\nTe teate ütlust: "Sa ei saa Targetist lahkuda ilma $ 100 kulutamata"? Noh see, mis hakkab hoopis tõelisemaks kui kunagi varem 22. jaanuaril, kui kauplus debüteerib täiesti uut kosmeetikatoodete valikut, mis kindlasti annavad teile kulutamise. Tooted esindavad mõningaid Korea ilu suurimaid suundumusi, millest paljud on Ameerika ja välismaal kultusklassikalised.\nTe võite ka meeldida: BB Jelly on all-the-Radar K-Beauty toode, mida peaksite teadma\nLehtmaskidest kuni tigu kreemideni valis kureeritud kollektsiooni Alicia Yoon, K-Beauty e-tailer Peach & Lily asutaja, kes on alati kõige uuemate ilu trendidega. Olgem ausad, et Korea iluruum on jõud, mida tuleb arvestada, ning paljud USA firmad on inspireerinud neid välismaiseid kaubamärke oma kogude laiendamiseks. Terve toodete nimekiri, mis on saadaval Target.com'is ja valitud Target kauplustes, sisaldab järgmist:\nAprilskin Deep Cleaning näopuhastaja, $ 7\nAriuli lehe mask naha tekstuuri parandamine näomaski ravi, $ 20\nCaolion Cream Deep Cleaning näomaski ravi, $ 26\nCaolion Cream Pore vähendab näomaski ravi, $ 20\nCaolion Cream Naha tekstuuri parandav näomaski ravi, $ 23\nCaolion Stick niisutab näo niisutajat, $ 16\nLagomi geelpuhastav näopuhastaja, $ 17\nLagomi pihustava naha tekstuuri parandamise näo tooner, $ 21\nMIZON näomaski, igaüks $ 3,50\nKakskümmend neli seitsmest kosmeetikakujundajast valge, $ 22\nKakskümmend neli seitsmest huulepulkast, $ 29\nTäiuslik värv ulatub põhilisest blondist, brünett või punast. Värvid ja toonid muudavad värvi mitmemõõtmeliseks ja elavaks. Õige keel on teie värvi edastamisel oma värvi jaoks oluline, mistõttu oleme palunud Goldwelli kuulsuste värvikunstnikul Rona O'Conneril täpset välimust saavutada. Loe Edasi\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ Sihtmärk on selle kuu uus ilutoode


Tallinna Ülikool | Miks.ee\nRändnäitus “Arheoloogilised uuringud Eestis 2019”\nKaheksateist aastat on Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu initsiatiivil korraldatud iga-aastast rändnäitust „Arheoloogilised uuringud Eestis“. Näituse eesmärgiks on laiemale avalikkusele nii Eesti varasema ajaloo tutvustamine ja populariseerimine kui ka ülevaate andmine arheoloogide ja ajaloolaste poolt aasta jooksul tehtud töödest. Projekti rändnäituslik formaat annab hea võimaluse Eesti ajalugu tutvustada piirkondades, kus vastavat teavitustegevust on toimunud pigem harva. Eesti erinevate piirkondade koolides, raamatukogudes, rahvamajades, muuseumides eksponeeritud näitused on osutunud ülimalt populaarseks. Näituse kultuurikeskustes ning raamatukogudes eksponeerimise eeliseks on selle vaba ja tasuta juurdepääs.\n"Ühe Minuti Loeng" Teadlane teab? (2019)\nTallinna Ülikooli projekti "Ühe Minuti Loeng" eesmärk on jätkata minutiloengute sarjaga. Sarja "Ühe Minuti Loeng" raames valmivad teadust populariseerivad lühikesed videoklipid, kus TLÜ teadlased räägivad lihtsalt ja selgelt teemadel, mis pakuvad avalikkusele huvi. Klipid ilmuvad esmalt teadusportaalis Novaator ja seejärel hommikuses Terevisioonis. Lisaks veel TLÜ enda kanalites, millel on kümneid tuhandeid jälgijaid. Küsimusi saavad teadlastele esitada kõik inimesed.\nKlipid on kättesaadavad Tallinna Ülikooli veebirubriigis: tlu.ee/1minutiloeng ja TLÜ meediaväravas: meedia.tlu.ee/, samuti ERR veebis novaator.err.ee/l/uhe_minuti_loeng. Subtiteeritud videod asuvad TLÜ ingliskeelses veebis pressikeskuses (nimekirja täiendatakse jooksvalt): tlu.ee/en/university/Press-Centre/One-Minute-Lectures.\nKuna videod on vabalt kättesaadavad, saavad kõik õpetajad, õppejõud jne neid kasutada oma veebilehtede/õppematerjalide lisana. Oleme avaldanud videoklipid ka TLÜ loodud tulevastele ja töötavatele õpetajatele mõeldud veebis http://edidaktikum.ee/, kus kõik koolid ja haridusspetsialistid saavad klippe vastavalt vajadusele vabalt alla laadida.\nTeadlane teab? (2018)\n"Teadlane teab?" on lühiloengute projekt, mille raames vastavad Tallinna Ülikooli teadlased lühidalt, umbes minuti jooksul inimestele huvi pakkuvatele küsimustele. Projekti eesmärk on tuua killuke teadust inimeste igapäevaellu, üritada selgitada meie ümber toimuvat ja vastata teadmistepõhiselt ootamatult esile kerkinud küsimustele.\nTeadlane teab? (2017)\n"Teadlane teab?" on lühiloengute projekt, mille raames vastavad Tallinna Ülikooli teadlased lühidalt, umbes minuti jooksul inimestele huvi pakkuvatele küsimustele. Projekti raames valminud videod on kättesaadavad Tallinna Ülikooli Meedia väravas http://meedia.tlu.ee/videod/ või YouTube kanalis: www.youtube.com/tallinnaylikool ja Novaatoris siin: https://novaator.err.ee/k/uhe-minuti-loeng


Vene kaaseagse filmi hiilgav näide | Veebiajakiri Femme\nVene kaaseagse filmi hiilgav näide\nLõpuks ometi! Vene kaasaegne väärtfilm Eesti kinolevis on sama haruldane nähtus kui kobarkino Saharas. Lisaks romantilistele komöödiatele ja testosteroonist läbi imbunud action-filmidele saab varsti näha Kirill Serebrennikovi Cannes’i filmifestivalil esilinastunud draamat “Õpilane”.\nSerebrennikovi teos toob vaatajate ette vene kaasaegse filmi. See on lugu noorest mehest, kes hakkab piibli järgi elama ja seda sama ka teistelt nõudma.\nVeniamin on teismeline, kes omandab ühel päeval väga karmid põhimõtted oma elule. Ta hakkab järgima piiblit sõna sõnalt ning hakkab neid samu põhimõtteid ka teistelt nõudma. Ta pommitab oma ema, koolikaaslasi ja kogu keskkooli suurte nõudmistega: tüdrukud ei tohi ujumistundides bikiinides käia, seksuaalkasvatust ei sobi koolis õpetada, evolutsiooniteooriat ei saa õpetada loodusteadustes.\nEnamik täiskasvanuid tüdineb õige pea noore nagamanni, kes vannub üksnes, käsi pühakirjal, tõekspidamistest. Üksnes Veniamini bioloogiaõpetaja Elena suudab esitada poisile tema enda uskumuste väärilise väljakutse.\nAga kui Veniamini sõnad muutuvad tegudeks, hakkab maailm tumedaks muutuma.\nKirill Serebrennikovi film “Õpilane” näidab kuhu mustvalge maailmavaatega fundamentalism võib äärmisel moel viia. Kus kulgeb terve enesekindluse ja psühhoologilise manipulatsiooni piir?\nSee Cannes’i filmifestivalil esilinastunud linateos on Vene kaaseagse filmi hiilgav näide.\nFilm põhineb saksa näitekirjaniku Marius von Mayenburgi Berliini Schaubühne Theater’is esietendunud näidendil “Märtyrer”.\nKaliningradi hallides toonides brutaalse arhitektuuriga linn, helilooja Ilya Demutsky dramaatiline muusika, vene tippoperaatori Vladislav Opelyantsi kätetöö ja filmi lõpumeetritele paigutatud sloveenia kurikuulsa industriaalkollektiivi Laibachi järsk lugu “God is God” teevad filmist paeluva kogemuse, mis jääb kummitama nädalateks.\nSüngus ja ilu käivad selles filmis käsikäes.\nKirill Serebrennikov on üks tänapäeva Venemaa andekaimaid teatri- ja filmilavastajaid. Ta on saanud mitu Venemaa riiklikku tele-, filmi- ja teatriauhinda ning tema film “Ohvrit mängides“ pälvis Rooma filmifestivalil grand prix’.\nSerebrennikov on 2012. aastast peale olnud Moskva teatri Gogoli Keskus kunstiline juht. 2015. aastal mängis Gogoli Keskus Avignoni festivalil Kirill Serebrennikovi lavastatud näidendit “Idioodid“, mis põhineb Lars von Trieri samanimelisel filmil. Tänavu toob ta lavale Nikolai Gogoli romaani “Surnud hinged“ dramatiseeringu.\n15. septembril kell 19:30 toimuval esilinastusel on kohal Veniamini ema kehastav näitlejanna Julia Aug.\nJulia Aug on Eesti päritoluga Venemaa tippnäitleja, teatrilavastaja, režissöör ja stsenarist. Ta on teinud mitmeid oluliseid rolle kaasaegsetes vene filmides, sealhulgas Eestis Pimedate Ööde Filmifestivalil nähtud Aleksei Fedorchenko filmis “Tsiitsitajad” (Ovsjanki, 2010) ning Natasha Merkulova ja Alexey Chupovi linateoses “Intiimsed kehaosad” (Intimnye mesta, 2013). Ta on ka kõrgelt tunnustatud teatrinäitleja ja lavastaja, keda on kahel aastat järjest saanud näha Prantsusmaal Avignoni rahvusvahelisel teatrifestivali lavadel Kirill Serebrennikovi lavastustes “Idioodid” ja “Surnud hinged”.\n← Põhjala lummuses Ajatu ilu →\nDisain on moes!\nGerda Miller tuli välja omanimelise moebrändiga\nInnovaatiliste vormilahendustega ehted\nMida vaadata järgmisel nädalal toimuval Disainiööl?\nMoeillustraator Britt Samoson esitleb värskeimat loomingut


Lopergune ragbipall kui Ühendkuningriigi koospüsimise garant\nMEHINE MÄNG: Episood eelmisel laupäeval peetud Inglismaa – Šotimaa ragbimatšist. Väljakul rapitakse üksteist kõvasti ja isuga, aga seejuures jäädakse alati džentelmenideks.Foto: Reuters / Scanpix\nOtt Järvela, 21. märts 2015 08:00\n"Vale kujuga pallist räägid!" hõikab Eesti Ragbiliidu president Tim Shepherd valjuhäälselt, kui kuuleb, et Inglismaa – Šotimaa ragbimatši ajal asub samas pubis istuv seltskond arutama Chelsea jalgpallimeeskonna hädasid ja rõõme. Üllas ragbiõhkkonnas ei passi ju labasest jalgpallist rääkida.\nRagbi ja jalgpalli võrdlemisest siiski pääsu pole. Enamasti võtab ragbirahvas selle (sõltumata sellest, kas juttu aetakse Austraalias, Argentiinas, Inglismaal või Eestis) ise jutuks, sest nad on väga uhked kõige üle, mis neid ümmarguse palliga mängust (jalgpalli õige nimega nimetamisest sageli hoidutakse – toim) eristab.\n"Ragbi on väga tugevat füüsilist kontakti kätkev spordiala, aga kogu vägivald jääb alati väljakule ja ei kandu kunagi tribüünidele. Olgu mäng ükskõik kui tähtis, istuvad meeskondade poolehoidjad tribüünil alati läbisegi ning sellest ei teki kunagi mingeid probleeme. Ragbihuligaane pole. Austus teiste mängijate, fännide ja eriti just kohtunike vastu on ragbi võtmekomponent," räägib Shepherd varjamatu uhkustundega.\nRagbis ei vaenata ega peeta vimma\nEelmisel nädalal kohtusid jalgpalli Meistrite liiga 1/8-finaalmatšis Londoni Chelsea ja Pariis Saint-Germain ning terve maailm nägi, kuidas Chelsea meeskond kogunes kohtuniku ümber nõudma Zlatan Ibrahimovici eemaldamist. Ragbis kohtuvad täna Inglismaa ja Prantsusmaa rahvuskoondised mängus, mis otsustab tänavuse Euroopa parima meeskonna tiitli, ent vaatamata tohutult kõrgetele panustele on igasugune kohtuniku otsuse vastu protesteerimine välistatud.\nRagbis lihtsalt nii ei tehta, sest seda mängivad džentelmenid. Jalgpallifänni jaoks on vaatepilt, kus punase kaardi saanud mängija arusaamise märgiks noogutab ja siis platsilt minema sammub, ilma et ükski ta kaaslane kohtuniku peale karjuks, väga värskendav vaatepilt.\nInglismaa ja Prantsusmaa kohtuvad igakevadise Six Nationsi turniiri raames. Tegu on Euroopa kuue tugevama ragbiriigi (Inglismaa, Šotimaa, Iirimaa, Wales, Prantsusmaa ja Itaalia) osalusel peetava võistlusega, mille toimumine aitab Shepherdi kinnitusel muu hulgas oluliselt kaasa, et Elizabeth II valitsetav Ühendkuningriik ikka kenasti koos püsiks.\n"Six Nations toimub igal aastal ja BBC esimene kanal (brittide analoog ETV-le – toim) näitab kõiki mänge otseülekandes. Ragbimatšide ülekande nägemine on justkui kinnitus, et kõik on endiselt hästi ja korras. Six Nations on festival, mis kinnitab, et kuningriik töötab!\nTippturniir aitab ka Eesti ragbit\nSamuti toimib ragbi kuningriigi erinevate osade ühendaja, mitte lahutajana (erinevalt jalgpallist, kus näiteks Inglismaa – Šotimaa kohtumised Ühendkuningriigi politsei alati tugevalt muretsema panevad – toim). Inglased on šotlastega ajaloo jooksul mitmeid sõdu maha pidanud, aga ragbi ei lase end nendest ajalooepisoodidest segada," räägib Shepherd.\nEetriaeg BBC põhikanalil tähendab, et Six Nations on Suurbritannias praegu keskne spordisündmus. Eriti täna, kui toimub meistrivõistluste viimane voor, mille eel omavad võidušanssi nii Inglismaa, Iirimaa, Wales kui ka Prantsusmaa.\nShepherdi kinnitusel turgutab võistlus ka maailma tillemaid ragbikantse, sealhulgas Eestit. "Meie koondislaste jaoks on Six Nationsi jälgimine rituaal, mis annab eesootavaks hooajaks kirge ja motivatsiooni. MMi tuleb oodata neli aastat, aga Six Nations mängitakse igal kevadel," lausub Shepherd.\nSpordivaria 5. juuni 2015 18:36\nGALERII: Saa tuttavaks uue olümpiaala, naiste ragbiga!\nSpordivaria 14. veebruar 2015 12:52\nFOTO: ragbimängija üritab kaanide abil "lillkapsakõrvadest" lahti saada\nSpordivaria 22. detsember 2014 20:37\nVIDEO: lamavat vastast rämeda rusikahoobiga kostitanud ragbimängija saab tehtu üle pikalt järele mõelda (9)\nSpordivaria 15. oktoober 2014 22:27\nLeo O Neill 22. märts 2015 14:43\nGreat Article, just one point missing that Ireland won the Six Nations for the second year in a row. but i am sure Tim was going to say that.\nWell done Tim on serious note nice article.


e-Kursused | ahsoo.ee\n(-) Remove Kati Kreis filter Kati Kreis\nSigne Valsberg (2) Apply Signe Valsberg filter\nKarneliia Press (1) Apply Karneliia Press filter\nÄrijuhtimine (2) Apply Ärijuhtimine filter\nTeenindus (1) Apply Teenindus filter\nKui tihti me sellele mõtleme, et tegelikult on klienditeenindaja roll väga sarnane juhi omale? Juhib ju teenindaja klienti läbi teenindusprotsessi, kasutades selleks mitmeid juhi funktsioone. Teenindajal tuleb planeerida, organiseerida, kontrollida ning motiveerida klienti ostma.\nLisaks sellele kujundab ettevõtte maine kliendi silmis just teenindaja, kellega klient igapäevaselt kokku puutub, seega tuleb täita ka esindamise funktsiooni, kuna iga teenindaja on oma ettevõtte visiitkaart.\nTänasel päeval ja turusituatsioonis on organisatsiooni kõige olulisemaks väärtuseks selle inimesed, kellele tuleb luua toetav ja motiveeriv keskkond. Paljud ettevõtted on hädas ühtse motivatsioonisüsteemi loomisel. Samas me teame, et puudub süsteem, mis mõjuks ühtemoodi motiveerivalt kõigile inimestele. Selleks, et töötajad tunneksid ennast väärtuslikuna ning oleksid motiveeritud, tuleb õppida oma inimesi tundma ja avastada just need „nupukesed“, mis neid kirega tööle innustavad.\n» Kati Kreis


Paikesepillaja | Jumalate toit\nPealkiri Jumalate toit\nIlmunud detsember 2008\nLk. arv 284 lk.\nOriginaal The Food of Gods\n„Jumalate toit“ (/The Food of Gods) /on Jasmuheeni 18-s metafüüsika teemaline raamat ja arvatavasti jumaliku toitumise uurimissarja viimane. Eelmisi selleteemalisi raamatuid ei pea tingimata olema lugenud. Need käsitlevad autori isiklikku teekonda ja lahendusi maailma tervise ja nälja probleemidele. „Jumalate toit“ viib praanast toitumise – jumaliku toitumise arutelu uuele tasandile ja pakub kõigi meie nälgade kustutamiseks lihtsaid, kuid samas võimsaid meetodeid.\nJasmuheen ütleb: „Kõige olulisem jumalikule toidule keskendudes on see, et Sel on võime toita meid kõikidel tasanditel. Suurendades Selle voolu läbi oma biosüsteemi võime me saada kasu isegi kui me valime jätkuvalt söömisest rõõmu tunda. Kui lubame sellel jumalikul toitval vool oma süsteemis tugevamaks muutuda, saame emotsionaalselt, mentaalselt ja vaimselt toidetud. Selles raamatus välja pakutud tehnikad ja juhised võivad meile kõigile kasuks olla, sest vabastavad meid meie isiklikust ja globaalsest emotsionaalse, mentaalse ja vaimse anoreksia seisundist.\nMinu tegelik keskendumispunkt maailmas ja osa minu elutööst on pakkuda just selle jaoks meetodeid ja uurimusi, sest ma tean, et kui õpime iseend küllaldaselt neist tasuta puhtaimatest allikatest toitma, puhkeb kõigi jaoks meie planeet paradiisi seisundis õitsele. Minu jaoks on liiga piirav eesmärk pühendada oma elu üksnes teemale „süüa või mitte süüa”, kuna olen näinud, mida on tegelikult võimalik jumaliku toidu kanaliga ühendumisel saavutada. Seda nimetan ma jumaliku toitumisprogrammi 1. tasandiks.\nKui me kord oleme juba selle voolu intensiivsust suurendanud ja suunanud seda sellisel viisil, mis annab meile puhta ja lõputu emotsionaalse, mentaalse ja vaimse toidu allika, saame otsustada peenendada ennast veelgi selle programmi 3. tasandile ja võtta vastu antud vooluga kaasnev kingitus, milleks on Selle võime meie rakke füüsiliselt toita. Minu jaoks on see jumalate toidu väga väike kingitus ja ma tunnen, et me peame keskenduma kõikidele andidele. Kuigi tulevikus võib see olla inimkonna enamiku omaks võetud valik, oleme praegusel hetkel läänemaailmas esmaavastajad ning teha tuleb veel palju uurimusi."\n„Praana, chi või reiki universaalne elujõud – neil kõigil on oma alusvibratsioon ehk baassagedus – puhas armastus ja valgus. Kui need meie biosüsteemi üle ujutavad, stimuleerivad nad meie sees vabanema rohkem armastust ja valgust. Just neid sagedusi on võimalik suunata meid ülal hoidma ja toitma."


Thela aed ja kodu: 2009\nKui aias ringi vaadata, siis ei tundu seda talve kusagilt tulevat. Eelmisel aastal sel ajal uppusime lumme, istusime elektrita ja lumevangis. Sel aastal kasvab rohi alles usinasti ja vajaks tegelikult niitmist, paraku ei kanna läbivettinud maa traktorit. Tuleb kevadel kuluga rohkem tegemist.\nKassi aga ei ole endiselt ja kuigi väike lootus on ikka hinges, muutub see iga päevaga veel väiksemaks. Nüüd on juba pea kaks nädalat sellest, kui ta kaotsi läks.\nSelle aasta suuremad tegemised kõik kõrvalveerus kenasti üleval. Kõige rohkem olen ikkagi rahul elutoa suurepärase ahjuga, mõnusa katusega terrassiga ja majaesise sillutamisega. Kaks esimest tööd olid kindlalt plaanis, kolmandast küll unistasin, aga nii-öelda plaani ei pannud, sest ei teadnud, mis sügiseks tervisest (ja sellega seonduvalt ka majanduslikust olukorrast) üldse saab. Tehtud siiski sai ja tulemusega olen rahul.\nAlgses plaanis polnud ka võsalõikamist ja sellega kaasnenud küttepuude kuhilatest, aga tegelikkuses päris hea meel, et see ettevõetud sai. Mida ma tekkinud lennuväljaga (tsitaat Trummilt) pihta hakkan, seda veel ei tea. Mingeid peenraid sinna igatahes ei tule, majast liiga kaugel ja kastetavat pinda ma keeldun juurde tekitamast, niigi läheb vajadusel kogu aia kastmisega kaks tundi ja seda kahte tundi pole sagedasti kusagilt võtta. Mõte liigub madalamakasvuliste okaspuude suunas, mis allesjäänud kaskedega koos kenasti ka talvel ilusad oleksid ja omajuurseid pargiroose pole kah kunagi liiga palju. Täpsemaid plaane hakkan tegema jaanuaris, kui juubeli- ja jõulukiire mööda saavad.\nTegemata jäid grillimisala korrastamine, esiku põrand ja külalistemaja remont. See-eest sai aeda juurde istutatud ligi kuussada erinevat püsikut, põõsast või puud.\nJärgmise aasta plaanid võib põhimõtteliselt jagada kolme gruppi, ehitustööd majas, ehitustööd väljas ja aiatööd. Ehitustöid majas pole õnneks enam palju, neist kõige olulisemad seesama esiku põrand, mis nüüdseks näeb juba tõeliselt rõve välja ja ikkagi katuse ja lae vahelise osa soojustamine. Seal kunagi olnud saepurust on alles ainult tolm ja mälestus ning tänu sellele kipuvad talvisel ajal elektriarved 5-6 tuhande krooni kanti, puudega kütmine lisaks. Seisab asi selle taga, et kogu masust hoolimata pole ma leidnud puistevillafirmat, kes 30m2 pinna pärast viitsiks tulla objekti vaatama. Peale puistevilla aga ma ise muud lahendust küll välja pole osanud mõelda, sinna vahele roomama ja rull- või plaatvilla panema nagu hästi ei mahu.\nEhitustöid aias on rohkem. Kõigepealt kanalisatsioon - meestega on räägitud, asi on umbes aprilliks planeeritud ja sõltub eelkõige ainult rahast. Siis puukuur. Algselt mõtlesin ainult varjualuse peale, aga kuna meil on tekkinud uus probleem, nimelt käib naabrinaine puid varastamas (töömehed rääkisid ja ka ise nägin, et kuuris on puitbriketti oluliselt vähemaks jäänud), tuleb teha ikkagi midagi sellist, mida annab lukku panna. Päris õiget ideed veel ei ole.\nSiis tuleb kaevata tiik, kah tegijaga räägitud, aga praegu sinnakanti ei pääse, liiga vettinud. Isegi puid ei saa sealt kätte.\nLisaks mõned koormad kruusa teedele, tänavune ülivesine sügis on nõrgad kohad kätte näidanud ja ma pelgan, et ühel päeval jääb prügiauto siia kohe väga kinni. Lõppematu töö see teedetegemine...\nAiatööd aga - eelkõige siis "lennuvälja" planeerimine ja taimestamine. Nagu juba öeldud, alustan põhjalikumat mõtlemist uuel aastal. Igasuguseid ideid on veel, mis settimist vajavad. No ja nagunii hakkab uus hooaeg sellega, et seda-tuustakat-on-mul-hädasti-vaja. Teadagi.\nJa seekord on kindlasti vaja kõik toalilled ümber istutada. Panin endale selle märtsi lõpuks kirja. Kipuvad teised vägisi pottidest välja.\nNüüd aga tirin riided selga ja ronin kuuri lae alla advendikaunistusi otsima.\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 12:59 11 kommentaari:\nSildid: aed, ehitus, ilm, kassid, taimed\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 15:43 3 kommentaari:\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 16:05 3 kommentaari:\nLumesadu jõudis siis ka põhjarannikule. Tööle sõites olid esimesel viiel kilomeetril kaks autot kraavis. Ega ise ka eriti kihutama kippunud.\nHommikul näksisid kaks esimest kitse roosipõõsaid. Ähh, roosid jäid nagunii tagasi lõikamata, las söövad. Nagunii näkitsevad peamiselt lehti. Ilus oli vaadata vähemalt.\nAiatööd jäid sel aastal kuidagi mürtsuga pooleli, isegi äraõitsenud suvelilled koristamata. Enne Tuneesia-sõitu ei jõudnud, tagasi tulles oli maa külmunud. Daaliate ja pelargoonide juurikad võttis külm ära, aga ega mul nagunii neid kuhugi talvitama poleks olnud panna.\nAga eks kevadel olegi vauhti ja energiat rohkem. Ja kui lumi maha tuleb, ei paista koristamata aed välja kah. Pime on ka nagunii kogu aeg, nii kodunt minnes kui koju jõudes.\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 14:33 1 kommentaar:\nAina sajab sel sügisel, sel nädalavahetusel pole majast kaugemale saanud kui puukuuri. Aknast välja vaadates võib konstanteerida fakti, et mahapekstud päevalilled tuleks ära koristada...ainult mitte selle ilmaga. Soojas toas on selleks liiga mõnus olla.\nTegelikult tuleks enne tõsiste külmade tulekut veel niita, aga kui see ilm nüüd kardinaalselt paremaks ei muutu, siis jääb sel aastal lihtsalt ära. Ma jäin põkaga juba eelmisel nädalal keset õue kinni ja sellest ajast on vett ainult juurde tulnud. Ainuke mootorsõiduk, millega krundil liikuda saaks, oleks ilmselt hõljuk :). Mõtlesin just, et milline õnn, et sai selle kõnniteekivi maha enne, kui ilm täiesti sandiks keeras, nüüd pääseb vähemalt kuiva jalaga kodunt välja ja tagasi.\nPuud on nädala alguse torm ka päris hõredaks rappinud, valgust on sellegipoolest vähe ja terve nädalavahetuse on toas tuled põlenud, muidu ei näe midagi teha.\nJuunis istutatud konnatatar isegi õitses natuke, enne kui külm teda kimbutas.\nTalveune tunne tuleb peale.\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 11:55 8 kommentaari:\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 20:27 2 kommentaari:\nRõõm eilsest ilusast päevast ja sellest, et roosid mullatud said, jäi üürikeseks. Selg valutab juba neljapäevast saadik põrgulikult ja eilne labidagavehkimine ei mõjunud sellele sugugi soodsalt. Nii et täna ole n madalat profiili hoidnud. Tuju on ka allpool igasugust arvestust. Hommikul ärkasin Klooga polügooni õppelaskmiste peale, aknaklaasid klirisesid. Ja kogu selle põmmutamise peale kadus mu eakas kolli koduõuelt ja pole siiamaani välja ilmunud. Nüüd juba üheksa tundi on koer kadunud. Käisin autoga küla pealt otsimas, ei midagi peale teadmise, et auto alla jäänud ei ole. Käisin kahel korral mere ääres, kuigi tean, et koer ei lähe sellest trepist alla...ei midagi. Tegin tiiru mööda küla, hulkusin hüüdes metsades, ei midagi.\nSüda tõmbub valust krampi, kui mõtlen, et ta võib olla vigasaanuna kusagil külmas ja niiskes metsas. Vaene loom on ju üksteist aastat vana ja ta liigesed valutavad. Pidin just järgmisel nädalal minema talle uut tabletikarpi tooma.\nHelistasin varjupaika, panin kuulutuse pets.ee - sse...mida ma muud oskan teha. Meid ümbritseb ruutkilomeetreid padrikut, seda üksinda läbi kammida on täiesti lootusetu.\nMa ei saa rohkem kirjutada, pisarad voolavad...\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 17:20 15 kommentaari:\nTäna kella kahe paiku päeval tõid töömehed mulle kuuri võtmed ära ja said töötasu kätte. Ühtlasi leppisime kokku, et kevadel hakkame samade meestega kanalisatsiooni tegema. Kiitsin neid ja nende töötegemist. Täismehed punastasid. Eestlane ei ole ikka kiitusega harjunud, aga mina küll tahan alati kiita, kui midagi hästitehtut näen. Pildid tehtud teise korruse aknast, seetõttu taoline vähe kummaline rakurss.\nVõsalõikamine aga jätkub, seni, kuni ilm lubab ja rahakott kannatab.\nIstutamisega on selleks aastaks vist ühel pool, ka Bianka käest saadud iirised said nädalavahetusel maha. Narr lugu on aga see, et septembri algul Bakkerist tellitud taimed pole siiani kohale jõudnud, kui need põõsad alles tontteabmillal saabuvad, tuleb vist tagasi saata, kui nad enne külmi juurduda ei jõua :(\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 18:40 10 kommentaari:\nPostitaja: Eve Piibeleht kell 07:52 10 kommentaari:


Avalahet / Tehtud tööd\nMultifunctional sport center with modern equipment\nFitnessiklubid Vaata veel\nOleme rajanud ja sisse seadnud üle 50 fitnessiklubi mitte ainult Lätis, vaid kogu Baltimaal ja jätkame seda tööd ikka veel. Võime väita, et peaaegu igas Läti klubis on meie poolt paigaldatud seadmed ja varustus – trenažöörid, aeroobikavarustus, riietusruumide kapid, põrandakatted jne. Paljud fitnessiklubid rajasime algusest lõpuni - alustades projektist ja sisekujundusest ning lõpetades paigaldatud helitehnikaga. Tunneme uhkust selliste projektide üle nagu Veselibas Fabrika, Global Fitness jt.\nCrossFit clubs Vaata veel\nOmavalitsustele Vaata veel\nEttevõtted Vaata veel\nKorporatiivsete ettevõtete spordisaale kujundame ja seame sisse juba alates 2006. aastast. See on töö, mis nõuab hoopis personaalsemat lähenemist, kuna võtame arvesse nii töötajate soove kui ka ettevõtte filosoofiat ja korporatiivset stiili.\nHotellid Vaata veel\nHotellid pakuvad samuti oma külalistele võimalusi vabaneda argipäeva rütmist ja pühendada aega iseendale. SPA ja füüsiliste aktiivsuste võimalusi pakutakse nii väikestes spordisaalides kui ka suuremates spordikompleksides. Oleme sisse seadnud hotellide trenažöörisaale ja SPA salonge Lätis ja Eestis, paigaldades riietusruumide kappe, trenažööre, fitnessi jt seadmeid.\nÕppeasutus Vaata veel\nKodu Vaata veel


Hispaania soovib Gibraltari tuua Schengeni viisaruumi\n21. sept 10:56\nHispaania valitsus on teinud ettepaneku liita Gibraltar pärast Ühendkuningriigi Breiti järgse üleminekuperioodi lõppu Schengeni piirikontrollideta viisaruumiga, kirjutab Politico. Madriidis tuuakse argumendiks, et 2016. aasta hääletusel pooldas Gibraltaril 97% inimesi Euroopa Liitu jäämist ja seetõttu tuleks leida lahendused, mis võimaldaks Gibraltaril osa saada nii paljudest EL ühispoliitikatest, kui võimalik. Inimeste vaba liikumine oleks neist üks olulisemaid. Ettepanekut toetab ka Gibraltari valitsusjuht Fabian Picardo.\nPraegu saavad mõlemal pool Gibraltari-Hispaania piiri elavad inimesed vabalt üle piiri liikuda, kuid peale üleminekuperioodi lõppu 31. detsembril taastub passikontroll ja rakenduvad EL-s viibimise ajalised piirangud, kui ei lepita kokku muud moodi. Gibraltaris tuuakse näiteks teised Euroopa mikroriigid, mis saavad kasu ühisest reisipiirkonnast, kuigi ei ole täielikult Schengeni infosüsteemi liikmed. Gibraltar pole siiski iseseisev riik.\nÜhendkuningriigi vaates oleks Gibraltari liitumine Schengeniga vastuoluline, sest ka Euroopa Liidu liikmena ei soovinud Ühendkuningriik Schengeni viisaruumiga liituda. Gibraltari osas on kõik kinni EL ja Ühendkuningriigi vaheliste lahkumisläbirääkimiste tingimustes. Kui Ühendkuningriik lahkub liidust leppeta, on Gibraltari suhtes eraldi leppeni jõudmise tõenäosus nullilähedane.\nIga päev ületab Hispaania-Gibraltari piiri ligi 15 000 inimest, kes elavad Hispaanias, kuid töötavad Gibraltaril. Neist umbes 9000 on hispaanlased ja 6000 britid.\nloetud 18145 korda\nloetud 1270 korda\nloetud 4018 korda


MetArt - Melisa A. By Luca Helios - Amudia\nMelisa A. By Luca Helios - Amudia Exclusively on MetArt - See Over 2,300 Stunning Models


Mis peaks olema peenise suurus vanuse järgi 16-aastane peenise suurus\nOlge oma sõbrannale õige. Selleks, et juur õigesti leida, on mõnikord vaja pubis rasva maha tõmmata, mis on tugevamalt väljendunud noorematel lastel ja maskeerib olulise osa pikkusest.\nÜheks oluliseks faktoriks on hormoonid, eriti testosteroon, negatiivsetest faktoritest olulisim on aga suitsetamine. Suitsetavatel meestel Suurenda videoliige arstile alati oht, et see harjumus mõjutab negatiivselt ka nende peenise suurust.\nSeda seost 16-aastane peenise suurus näidanud nii mõnedki uuringud. On ka leitud, et mõjurite hulgas on keskkonnategurid ja geneetilised faktorid.\nAnfora - Jug - Kuidas teha\nPeenise suurus riigiti Põhjalikust tabelist aga selgub, et Eesti mehed on üsna tavalised ja ei peaks üldse kurvastama — selles edetabelis on Eesti 13,74 sentimeetriga Rootslased asuvad 14,88 sentimeetriga Euroopa riikidest on tabeli eesotsas 16-aastane peenise suurus 9.


Meditsiiniline abi | hemofiilia.com\nHemofiilia ehk pärilik hematopoeetiline häire väljendub verejooksus liigestesse, lihastesse või teistesse siseorganitesse. Selle ravi põhineb VIII hüübimisfaktori (hemofiilia A) või IX hüübimisfaktori (hemofiilia B) veenisisesel manustamisel. Lisaks on tänapäeval olemas monoklonaaset antikeha sisaldav ravi, mis loob ühenduse aktiveeritud IX faktori ja X faktori vahel, et taastada efektiivse hüübimise jaoks vajalik VIII faktori funktsioon. Hemofiilia ravi määratakse individuaalselt, olenevalt haiguse raskusastmest. Profülaktilist ravi tehakse raske hemofiiliaga patsientidele.\nEnamik hemofiiliajuhtudest esineb meesterahvastel. Mingil määral võib haigus väljenduda ka naistel, kes on hemofiilia edasikandjad.\nHemofiilia ravimisel kasutatakse sageli järgmiseid termineid:\nKodune ravu on tänapäeval tavaline raviviis, mis muudab hemofiiliahaige inimese elu palju kergemaks. Koduse ravi korral süstib patsient arsti ettekirjutuste järgi verre hüübimisfaktori kontsentraati (või teevad seda tema vanemad).\nProfülaktikat kasutatakse peamiselt raske hemofiiliaga laste puhul. Profülaktiline ravi on hüübimisfaktori kontsentraadi regulaarne iseseisev manustamine, et verejooksu ennetada. Seda ei tehta mitte verejooksu märkide ilmnemisel, vaid ennetava meetmena, eriti püsivate liigesekahjustuste ärahoidmiseks. Infusioone tehakse kaks kuni kolm korda nädalas.\nIsegi kui hemofiiliahaige inimene ei saa profülaktilist ravi, võib tal olla kodus hüübimisfaktori kontsentraat juhuks, kui esineb spontaanne verejooks (veritsemise episood). Enamasti väljendub verejooks tugevas valus asjakohases liigeses ning sellisel puhul peab süstima verre võimalikult kiiresti hüübimisfaktorit, et vältida püsivat liigesekahjustust. Veritsemise episoodide ravi jätkatakse koostöös hematoloogiakeskusega ja spetsialistide ettekirjutuste järgi.


Sülearvuti Apple MacBook Pro 13'' 2020 (1 TB) SWE, MWP52KS/A\nSülearvuti Apple MacBook Pro 13'' 2020 (1 TB) SWE\n10. generatsiooni protsessorid tagavad kuni 80 protsenti kiirema graafika.\nHiilgav Retina-ekraan True Tone tehnoloogiaga.\nMagic Keyboard, Touch Bar ja Touch ID teevad töö produktiivsemaks.\nJõud kõikjal kaasas.\nMacBook Pro viib sülearvutite jõudluse ja mobiilsuse uuele tasemele. Ükskõik kuhu su ideed sind lennutavad, sa jõuad sinna kiiremini kui eales varem, tänu kompaktse korpusega ja 1,36 kg kaaluva sülearvuti võimsatele protsessoritele ja mälule, täiustatud graafikale, välkkiirele salvestusruumile ja muudele võimalustele.\nVõimsus on asja tuum.\nKuni 10. põlvkonna neljatuumalise Intel Core i7 protsessoriga 13-tolline MacBook Pro on valmis täitma ka kõige raskemaid ülesandeid. Ükskõik kas sul on käsil koodi kompileerimine, muusika produtseerimine või video kodeerimine – kõik profitasemel protsessorijõudlust nõudvad tööd saavad tehtud. Esmakordselt saab 13-tollisele MacBook Prole konfigureerida 32 GB mälu, mis võimaldab gigapiksliste fotode töötlusel rakenduses Photoshop 50 protsenti kiiremat jõudlust, suuremat mahtu virtuaalinstrumentide laadimisel ja suurepärast sujuvust mitme virtuaalarvuti käitamisel.\nUue võimsa Iris Plus graafikaga 10. põlvkonna Inteli protsessoril on eelmise põlvkonnaga võrreldes 80 protsenti kiirem graafikajõudlus. See tähendab vaevatut videotöötlust, kiiremat ruumilist renderdamist ja sujuvamat mängimist.\nKõik saab kiiremini tehtud.\n13-tolline MacBook Pro on varustatud ülikiire pooljuhtkettaga, mille jadalugemiskiirus on kuni 3,0 GB/s.10 Sellel on standardkonfiguratsioonis eelmiste põlvkondadega võrreldes kaks korda rohkem ruumi (256 GB, 512 GB või 1 TB) ja kuni 4 TB mälumaht. Võta kõik oma fotod ja videod kõikjale kaasa. Ja Apple T2 Security Chip krüptib kõik automaatselt.\n13-tolline MacBook Pro on loodud veelgi kiiremaks ja tõhusamaks. Uuel Magic Keyboardil on täiustatud 1 mm liikumisulatusega käärmehhanism, mis tagab senisest parima tippimiskogemuse Maci sülearvutis. Spetsiaalse Escape-klahviga saab kiiresti režiime ja vaateid vahetada. Pööratud T kujuline nooleklahvistik tagab sujuva navigeerimise pikkades koodiridades, arvutustabelites või mängukeskkondades. Touch Bar toob olulised otseteed otse sinu ette ning Touch ID võimaldab kiiret autentimist.\nIga MacBook Pro on varustatud teise põlvkonna kohandatud Maci turvakiibiga Apple T2 Security Chip, mille eesmärk on muuta iga toiming turvalisemaks kui kunagi varem. See sisaldab Secure Enclave’i kaasprotsessorit, mis võimaldab turvalist alglaadimist ja salvestusruumi krüptimist. See ühendab eraldiseisvad kontrollerid, nagu näiteks süsteemihalduskontrolleri, pildisignaaliprotsessori, helikontrolleri ja SSD kontrolleri.\nPuhkus sinu silmadele. Muusika sinu kõrvadele.\nTänu LED-taustvalgustusele on Retina-ekraanil must eriti sügav ja valge eriti hele. Lai P3-värvigamma toob sinuni erksamad rohelised ja punased võrreldes sRGB standardiga. Ja iga MacBook Pro on varustatud True Tone tehnoloogiaga. Valge tasakaal kohandub automaatselt sind ümbritseva valgusega, et ekraanil nähtav sobituks loomulikult keskkonnaga, kus viibid. MacBook Prol on dünaamiline helikorpus, mis tundub ja kõlab palju ulatuslikumalt kui selle mõõtmete põhjal arvata võib. Filmid on kaasahaaravamad. Muusika täidab kogu toa. Ning kolm sisseehitatud ja suunatud mikrofoni jäädvustavad su hääle FaceTime’i kõnedes palju selgemini.\nThunderbolt 3 ühendab endas ülisuure ribalaiuse ja USB-C standardi ülima mitmekülgsuse, tulemuseks on üks eriti tõhus universaalne liides. Nii andmeedastus, laadimine kui videoväljund toimivad ühe liidese kaudu, mille läbilaskevõime on 40 Gbit/s – kaks korda parem kui Thunderbolt 2 liidesel. MacBook Pro on saadaval kuni nelja liidesega, seega saad kõike teha mõlemalt küljelt. Olemasolevaid seadmeid saab hõlpsalt ühendada kaabli või adapteri abil. Lisaks on Thunderbolt 3 ümberpööratav ja pole vahet, kuidas sa selle ühendad, liides on ikka õigesti.\n2 kuni 3,8 GHz\nApple Pencil tugi


Kuidas nii? Hollywoodi stuudioboss tahtis Julia Robertsit mustanahalise orjatari rolli - Treilerid - Apollo Kinoportaal\nFOTO: MATT PETIT/REUTERS/Scanpix\nKuigi seda on raske uskuda, siis veel 25 aastat tagasi kujutasid Hollywoodi bossid ette, et tänapäeval möödapääsmatult mustanahalisele naisele kuuluva rolli võib vabalt näiteks Julia Robertsile parajaks «valgendada» (whitewashing – ingl), hoolimata vähimatki eetikast.\nJust nii selgus Los Angeles Times'i intervjuust ajaloolise draama «Harriet» stsenaristi Gregory Allen Howardiga, kelle käsikirja järgi vändatud lugu nüüd viimaks suurele ekraanile on jõudnud. Film jutustab meie maailmajaos vähetuntud loo orjatar Harriet Tubmanist, kes esmalt pages ise ning seejärel aitas kodusõjaeelses Ameerikas teisigi orje aastaid vabadusse toimetada.\nFOTO: H.B. Lindsley/AP/Scanpix\nRassism, palgalõhe ja seksuaalne ahistamine Hollywoodis on #metoo jt liikumistega viimaks paljastatud ning see annab lootust, et tulevikus tehakse üha kasvavas meelelahutustööstuses asju pisutki õiglasemalt. Kuivõrd tohutult on asjalood muutunud kasvõi 1994. aastaga võrreldes, tõestab Howardi anekdoodina tunduv lugu sellest, missugusele ideele tuli üks juhtiva Hollywoodi stuudio juht tema «Harrieti» stsenaariumi peale.\n«Suurepärane stsenaarium,» teatanud too (nime ei avalikustatud). «Võtame Julia Robertsi Tubmanit mängima!» Õnneks oli ruumis vähemalt üks mustanahaline töötaja, kes märkis, et Harriet Tubman oli ilmeksimatult täisverd mustanahaline naine. «See oli nii ammu, kes see ikka teab,» vastanud stuudiojuht.\nÕnneks jäi film toona tegemata ja nüüd õnnestus lugu ekraanile tuua õiges hiilguses, mis ei sülita orjarahva kangelaspärimusele.\nCynthia Erivo «Harrieti» esilinastusel Toronto filmifestivalil\nRežissöör Kasi Lemmonsi filmis rullub lahti orjatar Harriet Tubmani lugu, kes vaatamata kehvadele väljavaadetele suutis 1849. aastal põgeneda Marylandist asuvast orje pidavast istandusest (kus ta oli sündinud) vabasse Philadelphiasse. 27-aastane vapper naine pühendas kogu ülejäänud elu orjade väljasmugeldamisele, alustades tema enda sugulastest. Mooseseks hüütud Harriet Tubmani smugeldamisteekonda nii vabadesse osariikidesse kui ka Kanadasse hakati nimetama «maa-aluseks raudteeks» ning väidetavalt ei jäänud keegi tema juhtimisel pagedes vabadusse pääsemata. Nüüd saavad kõrgesse vanusesse elanud kartmatu kangelanna austajad seiklustele kaasa elada kinolinal. Lisaks dramaatilisele loole on keskseid tegelasi kehastama võetud kaks täiesti suurepärast näitlejannat, kes on ühtlasi ka lauljad: Tubmanit kehastab üliemotsionaalne Cynthia Erivo («Lesed», «7 võõrast El Royale'is») ning rolli teeb filmis ka menukas artist Janelle Monáe.


MPV dekrüpteerimine vereanalüüsides - Südameinfarkt - June\nRaseduse ajal peaksid vereanalüüsid olema süstemaatilised, sest trombotsüütide puudumise korral suurendab spontaanne abordi ja raseduse katkemise oht ning ülemäära paks veri võib viia loote patoloogiliste häirete tekkeni ja raskendada sünnitust. Uuringu krüpteerimine peaks toimuma arsti poolt, sest ainult teatud meditsiinialased teadmised võimaldavad määrata kõrvalekalde põhjust ja lootele ohtu.\nKui uuring määrab vereliistakute normaalse kvantitatiivse väärtuse ja trombotsüütide keskmine maht langetatakse, võib täheldada tulemusi, kui MPV on normaalsest madalam. See väljendub vanade rakkude muljetavaldavas ülejäägis. See tulemus, mis saadi analüüsi dekodeerimisel, näitab tõsise haiguse - trombotsütopeenia tekkimist. Patoloogia peamine oht on see, et ulatuslik verejooks on võimalik vere vähese võime tõttu hüübida.\nMPV vereanalüüs on oluline näitaja patoloogiliste protsesside diagnoosimisel ja keha üldseisundi hindamisel. Tänu dünaamika uuringutele on võimalik määrata rakendatava ravi efektiivsust. Et vältida näitaja suurenemist või vähenemist normiga võrreldes, on vaja järgida tervislikku eluviisi, jälgida töö ja puhkust.\nOn vaja juua piisav kogus puhta veega, samas kui te saate juhinduda kiirusest 30 ml 1 kilogrammi kaalu kohta. Sellest piisab.\nEsimene üldine vereanalüüs viiakse läbi veel haiglas viibivate lastega. Kuna laps kasvab üles, on soovitatav seda regulaarselt läbi viia tavapäraste arstlike läbivaatuste käigus, mis võimaldab õigeaegselt tuvastada kõrvalekaldeid (näiteks rauapuuduse aneemia areng) ja võtta vajalikud meetmed õigeaegselt. Profülaktilistel eesmärkidel on soovitatav läbi viia üldine vereanalüüs täiskasvanutele ja lastele kaks korda aastas.\ntrombotsüütide arv (PCT) - näitab vereliistakute arvu, mis on trombotsüütide poolt hõivatud (sõltuvalt trombotsüütide koguarvust ja MPV indeksist).\nMPV tulemuste saavutamisel üldise vereanalüüsi käigus, mis ületab normi piirid, määratakse tavaliselt täiendavad uuringud: uriinianalüüs, biokeemiline vereanalüüs, koagulogramm jne.\nMPV on vereliistakute keskmine arv veres. Vererakud vastutavad keha normaalse toimimise, nende terava suurenemise või vähenemise eest, mis näitab tõsist patoloogiat.\nTrombotsüütide ja mpv keskmine maht peegeldab keha tegelikku olekut ja võimaldab teil tuvastada põletikulist protsessi.\nVererakkude taseme määramiseks peab inimene annetama bioloogilist materjali, mis on kapillaarveri.\nVereloome süsteemi normaalseks toimimiseks ja elundite ja süsteemide peamiste ülesannete täitmiseks vastutab trombotsüütide indeks. Tema näitajate muutmine on kogu organismi põhjaliku uuringu otsene määramine.\nTrombotsüütide indeksi määratlust peetakse kohustuslikuks meetmeks. Vastavalt heakskiidetud standarditele tuleb täiskasvanutel läbi viia kord kord aastas, lapsed kord kuue kuu jooksul.\nTrombotsüütide indeks võimaldab teil tuvastada ohtlikke kõrvalekaldeid nende arengu algstaadiumis.\nMPV vereanalüüsil, mida see tähendab? MPV: analüüsi dekodeerimine\nInimveri sisaldab paljusid erinevaid rakke (kujundatud elemente) ja nad kõik täidavad teatud funktsioone. Artiklis räägitakse sellest, mida MPV tähendab vereanalüüsis ja millised on selle normaalväärtused.\nTrombotsüüdid on väikseimad vererakud. Neil ei ole tuuma, vaid nad täidavad palju elulisi funktsioone. Nende peamine ülesanne on anda vere teatud viskoossus ja taastada vaskulaarse seina terviklikkus, kui see on kahjustatud.\nSellisel juhul tekivad teatud ained (fibrinogeen), mille toimel trombotsüüdid liiguvad aktiivsesse vormi.\nSelles seisundis saavad nad võimelised lamedamaks ja kleepuma omavahel ja kahjustatud laeva seina vahel, moodustades trombi (teatud tüüpi kork, mis sulgeb kahjustatud ala ja aitab verejooksu peatada).\nTrombotsüütide moodustumine toimub luuüdis ja tänu sellele, et nende elu ei ole üle 10 päeva, on keha normaalseks toimimiseks vaja uusi rakke pidevalt toota.\nKui tasakaalu trombotsüütide hävitamise ja uute tekke vahel on häiritud, on isik kalduvus verejooksuni (trombotsüütide arv väheneb) või ülemäärase trombi moodustumise korral (suurel määral).\nVereanalüüs määrab nende vormitud elementide arvu liitris või mikroliitris. Trombotsüütide arv on tavaliselt täiskasvanutel vahemikus 180x109 kuni 320x109 / l.\nÜldised vereanalüüsid määravad tänapäeval mõnevõrra mitu aastat tagasi. Seega on ilmnenud palju lühendeid, mis on asjatundmatutele inimestele arusaamatu. Üks nendest salapärastest väärtustest on vereanalüüsi MPV. Tegelikult ei ole kõik nii raske. Selle lühendi all on indikaator, mis määrab trombotsüütide keskmise mahu.\nTänu trombotsüütide suhteliselt lühikesele elueale ja nende pidevale sünteesile inimveres kogu aeg on kujutatud nende elutsükli erinevatel etappidel kujutatud kujuga elemente.\nSamal ajal erinevad noored ja küpsed rakud, samuti trombotsüüdid, mille elutsükkel on juba lõppemas, mitte ainult suuruse ja küllastuse poolest bioloogiliselt aktiivsete ainetega, vaid ka erineva funktsionaalse koormusega.\nVereanalüüsi MPV võimaldab teil kindlaks määrata, kui palju vereliistakuid on erineva suurusega veres.\nTrombotsüütide keskmise mahu määramiseks võetakse verd veest. Seejärel uuritakse 5 ml tsütomeetrilise fluorestsentsi meetodiga. Tulemuseks on histogramm - kõver, mis näitab vereanalüüsi MPV-d.\nSelle näitaja määr varieerub vahemikus 7,5 kuni 11 fL. Histogramm võimaldab teil hinnata erineva suurusega trombotsüütide arvu.\nTavaliselt peaks küpsete rakkude sisaldus hõivama 90% kogu trombotsüütide massist, noored - mitte üle 0,8%, degeneratiivsed - 0,2%, vanad - 5,6%. Samal ajal nihkub ebaküpsete elementide ülekaal histogrammi vasakule ja vanade rakkude domineerivat sisu paremal.\nTuleb meeles pidada, et teatud muutused MPV (vereanalüüsi) indeksites võivad näidata ka normaalse absoluutse trombotsüütide arvu arvuga tulemusi.\nJärgmisena räägime sellest, mida tähendab vähendatud ja suurenenud MPV.\nVereanalüüs: MPV langetati\nSellist pilti võib täheldada, kui keskmine maht on vereanalüüsis tavapärase trombotsüütide absoluutarvu taustal alla normi. See väljendub histogrammi vanade rakkude olulises ülekaalus.\nSellisel juhul annab vereanalüüsi madal MPV signaali ohtlikust seisundist, nagu trombotsütopeenia (trombotsüütide arv alla 100x109 / l), mis võib põhjustada verejooksu vähenemist vere hüübimise vähenemise tõttu.\nSelle seisundi põhjused võivad olla pärilikud tegurid, vere ja teiste elundite haigused, teatud ravimite kasutamine. Trombotsütopeenia arengu mehhanismis on kolm peamist punkti:\nnoorte rakkude sünteesi vähenemine või lõpetamine - see võib esineda mitmesuguste maksa, kilpnäärme, aneemia, alkoholi ja muude toksiliste ainete poolt põhjustatud mürgistuse, samuti teatud ravimite võtmise korral;\nkui trombotsüüdid hävitatakse kiiremini kui neid sünteesitakse - see võib tuleneda mõnest immuunpatoloogiast (trombotsütopeeniline purpura), DIC-st, vereülekannetest;\ntrombotsüütide massi jaotumise rikkumine - normaalses seisundis on peaaegu pool trombotsüütidest teatud tüüpi depoo, mille rolli mängib põrn, mõnel haigusel (tuberkuloos, hepatiit) võib deponeeritud vereliistakute arv ulatuda 90% -ni.\nMadala MPV-le iseloomulikud sümptomid\nSümptomaatika, mis kaasneb olukorraga, kus vereanalüüsi MPV langetatakse, on tingitud kahest tegurist: vere hüübimismehhanismide rikkumisest ja veresoonte seinte suurenenud läbilaskvusest. Väliselt väljendub see järgmiste funktsioonidega:\nmitmekordsed nahaalused hemorraagiad, mis kõige sagedamini paiknevad jäsemete, kõhu, rindkere esipinnal;\nMPV tase tõusis\nSiiski esineb olukordi, kus MPV määramisel ilmneb vereanalüüs (transkript) üle tavalise trombotsüütide taseme. Mõnel juhul võib nende arv oluliselt ületada 400x109 / l. Seda seisundit nimetatakse trombotsütoosiks ja see võib viia suurenenud tromboosiga seotud üsna tõsiste patoloogiateni.\nOn suhteline trombotsütoos (näidud ületavad normaalse normi ülempiiri 100–200 tuhande ühikuga) ja kriitilised, kui normaalsete väärtuste ülejääk ilmneb kaks korda täisvere arvuga.\nMPV võib olla erinevatel põhjustel nii kõrgendatud, mistõttu on vaja läbi viia põhjalikum uurimine, selgitada välja trombotsütoosi põhjus ja püüda seda kõrvaldada.\nMPV suurenemise põhjused\nKaasaegne meditsiin võimaldab teil määrata mitte ainult vereliistakute arvu suurenemise veres, vaid ka teada saada, millised liigid domineerivad. Sageli on oluline haiguste diagnoosimine.\nNäiteks noorte trombotsüütide arv suureneb pärast operatsiooni või näitab sisemist verejooksu või pikaajalist verekaotust. Vanade trombotsüütide kõrge esinemissagedus räägib vähi protsessist.\nDegeneratiivsed vormid suurenevad vere moodustumise häirete korral. Trombotsütoosiga kaasneb kõige sagedamini järgmised tingimused:\nkrooniliste protsesside ägenemine seedetraktis, luusüsteem;\nÜldiselt erinevad lastel trombotsüütide keskmise taseme näitajad täiskasvanute omast allpool ühe aasta vanuseid.\nPärast seda on nende verekomponentide sisu sarnane soost sõltumata. Vastsündinutel on nende vastuvõetavad väärtused vahemikus 100 kuni 400x109 / l.\nMPV määramisel vereanalüüsis on alla üheaastaste laste määr 150-350х109 / l.\nMPV raseduse ajal\nRasedus nõuab naise keha kõigi funktsioonide ümberkorraldamist ja need muutused mõjutavad peamiselt vereringet. Vajadus täiendava (platsentaalse) vereringe tekke järele nõuab vereringe kogumahu suurenemist.\nKeskmiselt loetakse rasedatel normaalset trombotsüütide arvu vahemikku 150–380x109 / l. Kuid kõrvalekalded normist selles olukorras võivad põhjustada tõsiseid tagajärgi.\nSeetõttu peab naine kogu rasedusaja jooksul regulaarselt laboratoorsed testid läbi viima.\nKui rasedusega kaasneb tõsine toksilisatsioon, võivad oksendamine ja muud soolehäired põhjustada dehüdratsiooni, mis omakorda mõjutab trombotsüütide arvu - see suureneb järsult.\nRaseduse ajal ei tohiks indikaatorid ületada 400x109 / l, vastasel juhul võivad tekkida patoloogilised protsessid, mis viivad vereliistakute liimimise ja verehüüvete moodustumiseni vereringes.\nVarases staadiumis võivad sellised patoloogiad viia loote kadumiseni ja hilisematel perioodidel on nad täis verehüüvete tekkimist jalgade veres, millega kaasneb veenilaiendite areng. Selle vältimiseks saate kasutada ortopeedilist golfi.\nVähem ohtlik on trombotsüütide taseme langus alla 140x109 / l. Varases staadiumis võib see põhjustada verejooksu ja isegi loote kaotamise riski.\nTrombotsütopeenia ilmingud raseduse ajal võivad olla hematoomide ilmnemine kehal isegi väikeste puudutuste, verejooksude, ninaverejooksude korral.\nHilisemates etappides võib trombotsütopeenia põhjustada sünnituse ajal suurt verekaotust ja lapse veritsuse algust.\nSeega on trombotsüütide keskmine tase inimese keha seisundi oluline näitaja. See võimaldab teil varajases staadiumis kindlaks määrata konkreetse patoloogia võimaluse ja võtta meetmeid selle vältimiseks.\nMida mpv parameeter vereanalüüsis ütleb ja mida teha, kui seda tõstetakse või langetatakse\nKõrvalekalded ühes või teises suunas võivad viidata patoloogiate kujunemisele, sellisel juhul on parem pöörduda kohe arsti poole.\nMadala MVP trombotsütopeenia areneb aktiivselt.\nVerehüüve, mis vereringes ringleb, võib sattuda südame või aju veres.\nRasedate naiste omaduseks on trombotsüütide sagedane suurenemine, mis enamikul juhtudel peaks olema nii.\nKuna tulevase ema keha muutub ja kohaneb mugavamate tingimustega kandmiseks. Seda võib seletada asjaoluga, et lootel on vaja oma vereringet.\nSeetõttu toodab naise vereringe rohkem trombotsüüte.\n: MPV vereanalüüs\nVereliistakute tase normaalsetes tõendites vere hüübimisprotsessi õigsuse kohta. MPV vereanalüüsi tulemuste dekodeerimine on uurimise ajal oluline ja võimaldab arstil määrata kehas esinevad kõrvalekalded arengu algstaadiumis.\nTrombotsüütide funktsioonid on inimkeha jaoks olulised ja seetõttu on soovitatav teha kord kuus MPV-le vereproov täiskasvanutele ja lastele kord kuus.\nUuring aitab tuvastada kadunud funktsioonide taastamiseks patoloogiate ja häirete arengut ning määrata ravimeid.\nArengu algstaadiumis leitud haigus on paremini ravitav.\nTervete inimeste jaoks on MPV kiirus 7,5-11 fl. Vereanalüüsideks kasutatakse histogrammi, mis näitab indikaatorite kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid väärtusi.\nSaadud kõvera andmete põhjal on võimalik määrata noorte rakkude ja juba surmamiseks valmis olevate rakkude sisaldust.\nProtsendi normid on järgmised: küpsed rakud - 90% kõigist trombotsüütidest, vanad - 5-6%, äsja moodustunud - 0,5-0,8%, degeneratiivsed - vähem kui 0,2%.\nLapsepõlves on trombotsüütide keskmise taseme normid erinevad, ulatudes 6,8 kuni 11,5 fl. Selle muudatuse põhjuseks on lapse keha ebatäielik küpsemine.\nSeda asjaolu võetakse arvesse vere uurimisel, kuna lastel määratakse MPV kõrvalekalle harva ja see esineb ainult patoloogiate tekkimisel.\nKui laps jõuab 1 aasta vanuseni, võtavad indikaatorid samad väärtused kui täiskasvanud, kuid sugu ei ole oluline.\nKui uuring määrab vereliistakute normaalse kvantitatiivse väärtuse ja trombotsüütide keskmine maht langetatakse, võib täheldada tulemusi, kui MPV on normaalsest madalam. See väljendub vanade rakkude muljetavaldavas ülejäägis.\nSee tulemus, mis saadi analüüsi dekodeerimisel, näitab tõsise haiguse - trombotsütopeenia tekkimist. Patoloogia oht seisneb verejooksu võimaluses, mis on tingitud vere vähestest võimetest.\nKui uuringu tulemuste dešifreerimisel suureneb trombotsüütide keskmine tase normiga võrreldes, siis näitab selline kõrvalekalle trombotsütoosi. Seda rikkumist iseloomustab trombotsüütide arvu märkimisväärne suurenemine ja see on üle 400 * 109 / l.\nTrombotsütoos võib põhjustada tõsiseid haigusi, mis on seotud suurenenud verehüüvete tekkega.\nPraktikas on kahte tüüpi trombotsütoosi: suhteline - sisu ületab normi 100-200 tuhat ühikut ja kriitiline - kus kiiruse suurenemist määrab kaks või enam korda.\nMPV olulist suurenemist võib põhjustada erinevad põhjused. Hälbe määramiseks on vaja põhjalikku lisauuringut ja trombotsütoosi põhjuse tuvastamist.\nLaboratoorsed uurimismeetodid võimaldavad määrata mitte ainult trombotsüütide kvantitatiivse indeksi kasvu, vaid ka iga tüübi ülekaalust.\nSee on oluline patoloogiliste protsesside ja haiguste diagnoosimisel.\nNäiteks noorte rakkude arv suureneb pärast operatsiooni või näitab sisemist verejooksu või pikaajalist verekaotust. Vanade rakkude kasv on vähi märk.\nDegeneratiivsed liigid suurenevad verevarustuse rikkumisel.\nTavaliselt tekib trombotsütoos koos selliste seisunditega nagu: seedetrakti haiguste ägenemine, sooled ja lihas-skeleti süsteem, verehaigused, kirurgilised sekkumised, onkoloogilised haigused.\nMida tähendab MPV vereanalüüsides?\nVereliistakute taseme kõige olulisem näitaja veres on trombotsüütide keskmine maht. Mis on mpv? Küsimus tekib testide sooritamisel. See on trombotsüütide indeks. Nende abil määratakse nende verekomponentide küpsus.\nPärast vereanalüüsi läbiviimist tehakse uuring hematoloogiliste analüsaatorite abil. Seda toodab kõverjoonte peegeldus, mis iseloomustab plaatide jaotust mahu järgi. Kui histogramm erineb paremale, ületatakse vere mpv kiirus.\nKui vastupidi, märgitakse suur hulk vanu rakke, siis toimub kõrvalekalle vasakul.\nMpv vereanalüüsis on otsustanud läbi viia uuringu vereloome süsteemi kohta kehas. See on ainevahetuse oluline funktsioon, mis mõjutab inimese olemasolu ja normaalset toimimist.\nKui leitud väärtused jäävad normist väljapoole, uuritakse edasi haiguse patoloogiat, algab selle põhjus ja ravi.\nTäiskasvanutele mõeldud trombotsüütide keskmine maht tuleb määrata igal aastal ja lastel - kaks korda aastas.\nKui täielik vereloome näitab, et vereliistakute arv veres suureneb, tähendab see, et verehüübed või verehüübed võivad tekkida veres.\nSee tähendab, et kui lisaks sellele on ka teisi patoloogiaid, siis on surm võimalik.\nKui trombotsüütide keskmine maht väheneb võrreldes standardsete indikaatoritega, siis tähendab see seda, et isegi väikeste vigastuste korral on verd raske lõpetada.\nTrombotsüütide keskmise mahu norm määratakse uuringu käigus saadud näitajate põhjal, mida võrreldakse tabelväärtustega.\nNäiteks ei tohiks täiskasvanu trombotsüütide keskmine maht ületada 7 kuni 12 femtolitrit.\nKuid sellisest rangest piirangust hoolimata on selliseid juhtumeid, mis mõjutavad otseselt mpv vereindekseid.\nRaseduse ajal ka naiste keha kaob ja trombotsüütide sisaldus veres on erinev. See juhtub ja siin pole midagi kohutavat.\nSelle perioodi jooksul on naistel toksemia, iivelduse ja oksendamise tunne, mitmesugused kõhulahtisused, seetõttu tekib dehüdratsioon ja trombotsüütide arv ületab oluliselt. See soodustab peavalu ja veenilaiendite teket.\nMadal vereliistakute tase näitab, et on olemas katkemise ja erakorralise ravi oht. Samal ajal on verejooksud, verejooks ninast ja verevalumid kehal, mis moodustuvad isegi kergelt puudutatuna.


Outlet lahedal uhise lahedal jala lahedal.\nOutlet lahedal uhise lahedal jala lahedal\nJa mõlemas ojas asuvad varutud ojad ja vikerkaar ning metsvärvi forell. Nad varutavad Glovers Creeki igal nädalal aprillist oktoobrini.\nGasell Pärnu lähedal Paikusel asuv madratsitootja OÜ Rager asutati paljuski seetõttu, et samadele omanikele kuuluv madratsite vahendamisega tegelenud ettevõte ei oleks saanud EASilt toetust. Kui madratsite vahendusega tegeleva ettevõtte käive on tasapisi kahanenud, siis madratsitootja majandusnäitajad on kasvanud suisa gaselliliku hüppega — Rager oli Gaselli TOPis Kohtumiseks Outlet lahedal uhise lahedal jala lahedal lepitud täistunnil Jalakast kabinetist ei leia, tema kärutab hoopis tõstutukiga lao ja rekka vahet ning aitab töömeestel kušette veokile laadida.\nMagamisasemed lähevad Norrasse Bergenisse ehitatud hotellidesse.\nKalapüük Iowas: Coralville'i järvest Coldwater Creeki, meie lemmikkohtadeni\nFoto: Väinu Rozental Härjad peavad ühes ikkes vedama Meie, kolm omanikku, oleme ära jaganud vastutusvaldkonnad, kuid kõik me ajame ühist rida.\nKui igaüks ajaks oma rida, siis vaevalt, et midagi välja oleks tulnud.\nPartneritega on palju lihtsam äri teha. Partneriga suheldes võib tulla midagi sellist välja, millele sa ise pole osanud tähelepanu pöörata. Peale Jalakase võtab jutuajamisest osa kompanjon Valeri Kukk.\nFirma kolmas osanik Edgar Übner on parasjagu kohtumisel kliendiga Tallinnas. Oleme keskendunud õigetele klientidele.\nTasapisi hakkasid Rageri omanikud tajuma siiski ohtu, et nii jätkates lõigatakse näppu. Sest partnerid soovisid jõudsalt vähendada algselt kokku lepitud koguseid ja nõudsid üha paremaid ning kallimaid materjale. Lisaks on partneriks üks vahendusfirma, kelle kaudu on Rager saanud müüa oma toodangut Skandinaavia hotellidesse ja hostelitesse.\nSõbrapäeva piknik | MATKaBLOGI - matkajutud matkajalt matkajale\nKõik see toimib aga vaid siis, kui mõlemad pooled täidavad oma kohustusi ja lubadusi. Me unistame, et ka meil on kunagi uus tootmishoone ja terve rida uusi lahendusi.\nUsume, et osa sellest teostub Outlet lahedal uhise lahedal jala lahedal viie aasta jooksul. Et meie ruumid näevad oluliselt ilusamad välja ja et meil on ka väike näidistesaal uudistoodangu tutvustamiseks. Ettevõttes töötab 14 inimest, mullu palgati juurde mitu õmblejat.\nTootmispinda on ligi ruutmeetrit. Ühte seina praktiliselt ei olnud ja osaliselt oli põrand sillutatud munakividega.\nMe oleme kõik teenitu siia sisse pannud, oleme valanud korralikud põrandad ja soojustanud seinad. Kuke sõnul on madratsitootjate toodang laias laastus sarnane, sest arvestatakse standardmõõte ja enamik materjale tellitakse samadelt tarnijatelt.\nEASi soovitusel loodud firma kasvab mühinal\nMeil on tööd piisavalt ja me ei pea paaniliselt uusi kliente otsima. Sul peab olema ettevõtja hing. Levinud on arusaam, et ettevõtjaks hakates teenib piisavalt raha ja on palju vaba aega. Tegelikult, vähemalt esimestel aastatel rabeled ettevõtjana tunduvalt rohkem kui palgatööd tehes.\nEttevõtjana kannad muresid kaasas ja mõtled pidevalt nende lahendamisele. Lisaks koged kogu aeg, et seda pole sa varem teinud ja seda pole sa üldse õppinud. Aga ka need asjad pead sa ära tegema.\nSee kõik on suhteliselt stressirikas ja ettevõtlust alustades pead sellega arvestama. Kasva tasapisi.\nPurjelaua jalad - DNA surf: lohesurf, purjelaud, sup, surf, äratus, foolium\nValu liigestes harjade kaed\nEesmärk ei ole kasvatada käivet hüppeliselt, firma kasv peab olema vastavuses olemasoleva võimekusega. Praegu täidame tellimuse üldjuhul kahe nädalaga, oluliselt suuremate koguste korral pikeneks valmimisaeg kordades ja suureneb risk, et me ei suuda tellimusega tähtajaks valmis saada.\nTegevuse Tüüp: N. Liik Tavaliselt Sulgeda, Ühendada Palju tükki. RoHS ' Ile Vastavuses. Struktuur ja kasutamine: KSD seeria toode on mingi termostaat, mille vastu kahest metallist ühendusdetailide plaadi temperatuur sensing element.\nMe tahame, et meie partnerid oleksid meiega rahul. Sest kui nemad on rahul, tähendab see, et oleme jätkusuutlikud.\nKuula asjatundjaid. Alati peaks olema valmisolek kuulata inimest, kes on sind huvitavas valdkonnas tegija. Iseasi on see, kas sa tahad ja hakkad tulevikus tema nõuande järgi talitama. Kui sa satud suhtlema asjatundjaga, siis vähemalt kuula teda hoolega ja püüa jutust leida enda jaoks vajalikku. Mis on kiire kasvu põhjused? Aastatel — kasvas OÜ Rager käive 2,46 korda ja ärikasum 1,84 korda.\nKindel partner Rootsist. Rageril on Rootsis projektijuhtimisega tegelev partner, kelle kaudu on saadud vooditega sisustada mitu hotelli Rootsis, Norras ja Šveitsis. Koostööpartneri kaudu hotelle sisustades on kasumimarginaal küll väiksem, aga tootmise seisukohast on hea see, et korraga tellitakse teatud tüüpi voodit mitte paarikaupa vaid kümneid ja sageli mitusadagi. Rootsi partner tellib Rageri tooteid ka endale lattu, et vajadusel saaks kiiresti majutusasutuses katki läinud või kulunud voodi välja vahetada.\nRageri tootearendus põhineb peamiselt klientide soovitustel. Seepärast kohtutakse tihti jaemüüjatega, et teada saada, mida peaks toodete juures muutma, et need paremini müüks. Jaemüüjad annavad tootjale tagasisidet, millisele kangavärvile, kangakoostisele, vedru jäikusele või raami kõrgusele peaks tähelepanu pöörama.\nKliendid katsetavad ja proovivad uudistooteid. Kliendid tulevad ikka ja taas tellima partneri käest, kes teeb tellitu õigeks ajaks valmis ja tagab stabiilse kvaliteedi.\nRageri omanikud toonitavad, et kindlasti ei tohiks suuregabariidilist kaupa kohale viia kokkulepitud ajast varem. Tellijal pole üldjuhul kohta, kus kaupa ladustada, ega palgal transpordimehi, kes kauba maha laadivad.\nLaotöötaja teenus ostetakse sisse kellaajaliselt ja kaup peab olema kohal täpsel ajal. Aare Jalakas ja Valeri Kukk.\nMazi liigeste poluartriidi juures