Kas tori hobust tead? Tori hobusetõug 90! - Hobumaailm\nAvaldatud 21.07.15 17.04.18 by Hobumaailm\n18. juulil kogunesid Ingliste mõisaparki Raplamaal tori hobused. Eesti rahvusliku kulutuuriväärtuse – tori tõu suurt juubelit tähistati traditsioonilise perepäevaga „Tori Hobusega Raplamaal“.\nPäeva tervitussõnad lausus (viimane) põllumajandusminister Ivari Padar, kes seisab Riigikogus maaelu edendamise eest maaelukomisjoni esimehena. Tervitussõnad lausuti päeva korraldajate ja külaliste tervituseks Ingliste külavanem Andres Pärn ja Kehtna vallavanem Indrek Kullam poolt.\nPerepäeva külastuse registreeris 628 külastajat. Inimesi oli tulnud üle terve Eestimaa. Suur osa neid olid linnainimesed, kellele jõudis info perepäevast Maamessi ja Maale Elama messi ning Facebook vahendusel. Ka hobuseid oli tulnud kokku kõikjalt üle Eesti, kaugemad osavõtjad tulid Virtsust, Varbla vallast ja Luunjast. Samuti oli perepäeva korraldajate seltskonnas inimesi, kes ei pidanud vaevaks isegi Valgamaalt kohale sõita. Kaasa toodi rahvale näitamiseks võistlusrakendid ja „sakste“ sõidu kaarikud. Silitada ja sõita sai hobustel, keda meil tänapäeval juba haruharva näeb. Need on hobused, kes on võimelised nii põldu kündma kui ka lastega sõbrustama, hobused, kes teevad täna ilma rakendispordis.\nUhke Undrek vankri ees\nPuhast tori tõugu hobune on tuntud oma rahuliku ja sõbraliku loomuse poolest. Kaasajal on nende hobuste peamiseks ametiks rahva sõidutamine uhke kalessi või ka vedruvankriga. Suur osa neist hobustest on aga lihtsalt oma perele rõõmuks ning elavad mõnusat laste lemmiku elu. Paljud tori hobused on teinud filmistaari karjääri, sest tori hobune on isegi rakettidega paugutamise ja muu sebimise suhtes tavaliselt rahuliku närviga. Mõnda ei häiri isegi reaktiivlennuki müra, kuid… ka tori tõugu hobustel on hingeelu varjatud pool. Näiteks tori tõugu mära Vembu ei karda oma peremehe sõnul kuraditki, kuid kahvatub ja erutub ning hakkab värisema väikeste valgete liblikate ja lihavõttejäneste peale… Suur sugutäkk Sangar, kelle läheduses noorhobused ja teised täkudki hirnatuse alla suruvad, muutub samas väga leebeks ja sõbralikuks, kui lapsed on läheduses.\nLapsi oli aga seekord perepäeval meeldivalt palju. Üllatavalt palju oli ka noori ratsanikke ja kutsareid, kes oma lemmikuid rahvale tutvustasid. Loodetavasti kasvab nendest peale uus põlvkond tori tõu aretajaid/säilitajaid, kes hävimisohus puhtatõulise tori hobuse arvukuse uuesti taastavad. Meie, eestlaste identiteet ja kui soovite ka „eesti nokia“ saab eksisteerida üksnes juhul, kui meie kultuur säilib. Kui kultuuri säilitamise ja väärtustamise helin on ka laste hinge edasi kantud. Puhtatõuline tori hobune on eesti rahva kultuuriväärtus – teadliku aretustöö tulemus. Puhtatõulise tori hobusetõu üle on põhjust uhkust tunda, sest just see hobune on oma tõuväärtuste tõttu tuntuks saanud meist nii ida- kui ka põhjapoolsetes riikides.\nTori hobusetõu juubeli tähistamine sai teoks ühistegevuse tulemusena. Selle tasuta perepäeva korraldasid entusiastid Tori Hobuse Selts MTÜ-st koostöös Ingliste Arendusselts MTÜ ja Lau, Pae ning Saidapere külade rahvaga. Oluline on toonitada, et perepäev, mis kannab järjekorranumbrit 6, oli ka sellel aastal külastajatele tasuta. Sellises mahus tasuta perepäeva ei olegi võimalik korraldada ilma korraldajate suure entusiasmi, kogukonna ja sponsorite abita. Väga oluline panus perepäeva korraldamiseks saadi KOP programmi ja Kehtna Vallavalitsuse poolt. Samuti saadi suur panus kohalikelt ja ka kaugemalt pärit ettevõtjatelt ning inimestelt, kellele ohustatud ja kriitilises seisundis tori hobuse tõu olukord on südamelähedane. Ka külastajatel oli võimalus anda oma panus tori hobuse hüvanguks läbi vabatahtliku sponsoreerimise lemmikhobuse valimisel ja Tori Hobuse Selts MTÜ meenete vastu annetuste andmisega.\nRongkäik läbi Ingliste küla\nHobuste ja nende omanike tänamine\nLugu on ilmunud portaalis pollumajandus.ee: http://www.pollumajandus.ee/article/2015/7/19/kas_tori_hobust_tead_tori_hobusetoug_90


Telia Eesti juhtkonnas toimub neli muudatust - Bestmarketing\nAutor: Best Marketing • 31. august 2020\nTelia Eesti juhtkonnas toimub neli muudatust\nAlates septembrist on Telia Eesti ärikliendiüksuse juht Holger Haljand. Lisaks jätkavad alalistel positsioonidel kolm Telia juhtkonna liiget, kes varasemalt olid kohusetäitja rollis, teiste seas era- ja turundusüksuse juht Kristjan Viilmann.\nHolger Haljand oli eelnevalt Telia Eesti erakliendi- ja müügikanalite üksuse juht. Viimased kuus kuud töötas ta Telia Rootsis, kus juhtis sealset erakliendi mobiiliteenuste üksust ning kuulus Telia Rootsi juhtkonda. Septembrist jätkab Haljand Telia Eesti juhatuse liikme ja ärikliendi üksuse juhi rollis.


Sinupret. Koostis, tüübid, analoogid, toimemehhanism. Näidustused, vastunäidustused. Kasutamisjuhend, kõrvaltoimed, hinnad ja ülevaated - Bronhiit September\nSinupret on põletikuvastased tilgad kõigi vanuserühmade lastele. Enamik ravimeid võtnud patsientide arvustusi on positiivsed ja näitavad ravimi kõrget efektiivsust. Ravimi määrab pediaatril või lastel otolarüngoloogil vastavalt nina-neelu ja paranasaalsete siinuste põhjaliku uurimise tulemustele.\nSinupret on keeruline ravim, mis põhineb ravimtaimede ekstraktidel. Need on lastele mõeldud tilgad, millel on ohutu farmakoloogiline valem. Selle ravimiga ravi saanud patsientide arvustuste kohaselt võimaldab ravim kiiresti eemaldada põletikulise protsessi, taastada vaba hingamine ja puhastada lima ninakõrvalurgetest.\nLastele mõeldud Sinupreti tilkadel on järgmised raviomadused:\naitab õhendada paranasaalsetesse siinustesse kogunenud lima, mis tagab selle kergema ja kiirema eritumise kehast väljapoole ajal, mil laps nina puhub;\nomab põhjalikku põletikuvastast toimet nina-neelu ja siinuste limaskestale ning leevendab ka pehmete kudede turset, mille on esile kutsunud bakteriaalne, viiruslik või seente mikrofloor;\nomab viirusevastaseid omadusi, pärssides viiruslike mikroorganismide aktiivsust (ravimi see omadus on eriti kasulik gripi esinemissageduse tippajal);\nravimi aktiivsed komponendid suurendavad lapse keha tundlikkust antibiootikumravi suhtes, tugevdades viimase farmakoloogilisi omadusi;\ntoimib loodusliku immunostimuleeriva ainena, mis suurendab keha resistentsust nina-neelu limaskestal ja ninakõrvalkoobastes parasiteeriva patogeense mikrofloora suhtes.\nLastele mõeldud Sinupret suukaudsete tilkade peamine eesmärk on kõrvaldada põletikulised protsessid paranasaalsetes siinustes, millel on äge või krooniline ravikuur.\nPole tähtis, milline patogeense mikrofloora tüvi on haiguse arengu põhjustanud. Ravimit saab kasutada ainsa teraapiavahendina või lisada kompleksse ravi üldisesse kuuri.\nSinupret (lastele mõeldud tilgad, mille ülevaated näitavad ravimi kõrget tõhusust) sisaldavad terve ravimtaimede kompleksi väljavõtteid. Allolevas tabelis kirjeldatakse ravimite kvalitatiivset koostist, samuti nende mõju laste kehale.\nToimeained tilgutavad Sinupret Ravimi komponentide farmakoloogilised omadused\nGentian juur See toimib loodusliku antibakteriaalse ja viirusevastase ainena. Gentian juurekstrakt pärsib patogeense mikrofloora aktiivsust, mis aitab immuunsussüsteemi rakkudel kiirendada patsiendi paranemisprotsessi. Ravimi toimeaine toimib lokaalselt selle rakenduse piirkonnas põletikulisele limaskestale ja pehmetesse kudedesse. Selle aine eripäraks on kõrge hüpoallergeensus. Gentian juure ekstrakti on lubatud võtta isegi lastel, kellel on suurenenud kalduvus suukaudsete tilkade allergilistele reaktsioonidele.\nVerbena rohi Sellel toimeainel Sinupret Drop on tugevad põletikuvastased ja immunostimuleerivad omadused. Ninakõrvalurgete limaskesta ägeda põletiku korral koos haavandite, pragude ja erosioonide tekkega aitab verbena ürdiekstrakt haavade pindu ravida ja hoiab ära ka nende sekundaarse nakatumise bakteriaalsete ja seente mikroorganismidega.\nPrimrose rohi tassiga See ravimpreparaat sisaldab suurel hulgal askorbiinhapet. Põletikuvastaste ja immunostimuleerivate omaduste säilitamiseks kuivatatakse priimularohtu lühikese aja jooksul temperatuuril +120 kraadi. Seetõttu saavutatakse taime kõigi kasulike ainete säilimise mõju..\nPõõsalilled Sinupreti tilkade toimeainena on musta leedri lilleekstrakt. Seda komponenti kogutakse taime aktiivse vegetatsiooni ja õitsemise perioodil. Kõik mustad leedrimarjad lilled sisaldavad õietolmu, millel on põletikuvastased ja desinfitseerivad omadused. Tilkade toimeaine aitab eemaldada ödeemi, hoiab ära põletikulise protsessi edasise ägenemise. Lisaks on mustast leedrimarjaõitest saadud ekstrakt looduslik antioksüdantide allikas. See komponent parandab kohalikku vereringet, normaliseerib rakusisest ainevahetust ja ei võimalda raku enneaegset surma..\nHapuoblikas rohi See Sinupreti tilkade toimeaine pakub immunostimuleerivat ja bakteritsiidset omadust. Hapuoblikasrohi takistab bakteriaalse mikrofloora edasist arengut, parandab igat tüüpi ja tüvede mikroorganismide aktiivsusele kohalikku immuunvastust. Samuti aitab aktiivne komponent sekretoorse funktsiooni parandamist, kiirendab liiga paksu lima vedeldamise protsessi koos selle edasise eemaldamisega põletikulistest ninakõrvalurgetest.\nEtanool Abiaine, mille kontsentratsioon ei ületa 19% ravimi kogumahust. Etanooli kasutatakse ravimi keemilise koostise stabilisaatorina ning see säilitab ka kõik ravimtaimede ekstraktide kasulikud omadused. See etüülalkoholi tase on lapse keha jaoks ohutu, ei ärrita limaskesta ega põhjusta kõrvaltoimeid.\nPuhastatud vesi Abikomponent, mis on vajalik ravimi kõigi komponentide lahustamiseks, samuti vedela aluse tilkade saamiseks.\nLastele mõeldud Sinupret tilgad on looduslik aktuaalne toode, mis ei sisalda keemilisi komponente, kuid on samal ajal suurepärase antibakteriaalse ja põletikuvastase toimega.\nSinupret (lastele mõeldud tilgad, mille ülevaated näitavad ravimi ohutut farmakoloogilist valemit) hõlmavad samanimeliste ravimite rühma.\nLaste paranasaalsete siinuste ägedate ja krooniliste põletikuliste protsesside raviks kasutatakse suu kaudu manustatavaid tilkasid. Need on saadaval tumepruuni värvi klaaspudelis mahutavusega 100 ml, millest igaüks on varustatud kaela jaotamise seadmega..\nVisuaalsel kontrollimisel on tilkade meditsiinilisel lahusel punakasvärv. Sellel on väljendunud ja meeldiv rohune lõhn. Pärast vedeliku tilgutamist ninaavadesse ilmneb suuõõnes kibe järelmaitse. Ravimi keskmine hind apteekides on 490 rubla.\nLisaks on saadaval terve rida ravimeid Sinupret järgmistes farmakoloogilistes vormides:\nsiirup asutusesiseseks kasutamiseks 100 ml mahuga pudelis, mis on kaasas mõõtekuluga - selle ravimi maksumus on 500 rubla.\nEriti rasketel juhtudel, kui haigus areneb ägedas põletikulises protsessis, mis hõlmab kõiki suuri kudede piirkondi ja siinuste limaskesta, võib samaaegselt kasutada mitmeid Sinupreti farmakoloogilisi vorme. Näiteks suukaudsed tilgad ja põletikuvastased pillid.\nSinupret (lastele mõeldud tilgad, mille ülevaated näitavad positiivset ravitoimet, mis ilmneb pärast ravimi võtmist) on ravim, mis toimib lokaalselt ja küllastab ka lapse vereringet ja lümfisüsteemi.\nEsimene terapeutiline toime on tunda pärast 2-3-päevast pidevat ravi. Ravimi aktiivsete komponentide maksimaalne kontsentratsioon saavutatakse 6-8 tunni pärast, kui tilgad võeti 1-2 korda tootja määratud annuses.\nRavimi toimeainete ja abiainete poolväärtusaeg kestab keskmiselt 8 tundi, eeldusel, et lapsel pole neerude ja maksakudede talitlushäireid.\nRavimi komponentide metabolism toimub maksas ja neerude ainevahetusproduktid erituvad koos uriiniga. Kroonilise neeru- või maksapuudulikkusega patsientidel võib suukaudsete tilkade kliirens nende organite funktsionaalse aktiivsuse vähenemise tõttu olla pikem.\nSinupret (lastele mõeldud tilgad, mille ülevaated näitavad ravimi põletikuvastaseid, immunostimuleerivaid ja viirusevastaseid omadusi) on keeruline ravim, mis imendub vereringesse ja lümfisüsteemi läbi peensoole seinte.\nKoos vereringega jõuab see kiiresti põletikulise protsessi keskpunkti, leevendab siinuste limaskesta ja pehmete kudede turset.\nBakteriaalse või viirusliku infektsiooni esinemisel pärsivad ravimi aktiivsed komponendid patogeense mikrofloora edasist arengut. Hüvitab kohaliku ja üldise immuunsussüsteemi kaitsefunktsioone. Suukaudsete tilkadega ravikuur kiirendab Sinupret paranemisprotsessi 2 korda ja suurendab immuunrakkude aktiivsust.\nSinupreti tilka põletikulise etioloogiaga siinuste ägedate ja krooniliste haiguste raviks kasutatakse kõige sagedamini väikelaste raviks. See on tingitud asjaolust, et lapsel on lihtsam juua ravimi vedelat lahust kui võtta pille. Lisaks saab ravimit kasutada mitte ainult kõigi vanuserühmade laste, vaid ka täiskasvanute, aga ka eakate patsientide komplekssel ravimisel..\nSinupreti tilkasid ei kasutata alla 2-aastaste laste raviks. 2–5-aastaste vanuserühma laps peaks võtma 15 tilka ravimit 3 korda päevas.\nOn soovitav, et see juhtuks samal ajal. Sel juhul pole ajakava ja söömise järjekorda oluline. Sinupreti tilkade näidustatud annus vastab 0,9 ml meditsiinilisele lahusele. 6–11-aastased lapsed peaksid võtma 25 tilka ravimit 3 korda päevas (see on 1,5 ml lahust).\nÜle 12-aastasele lapsele on ette nähtud võtta 50 tilka ravimit 3 korda päevas (märgitud ravimi kogus vastab 3 ml ravimi lahusele). Sinupreti suukaudsete tilkadega ravi ajal võib laps kaevata nende mõru maitse pärast. Selle vältimiseks on soovitatav ravim lahustada mahlas, tees või piimas. Ravi kestus on 1-2 nädalat.\nTäiskasvanud vanuserühma patsiendid peaksid võtma Sinupreti tilku lahjendamata kujul. Soovitatav annus on 50 tilka 3 korda päevas, sõltumata toitumiskavast.\nRavi optimaalne kestus on 7–14 päeva, kuid perearsti või otolarüngoloogi nõudmisel võib ravikuuri pikemaks ajaks pikendada. Parim ravitoime ravimi võtmisel saavutatakse antibakteriaalsete ravimite samaaegse kasutamisega.\nSinupreti suukaudseid tilkasid ei soovitata kasutada rasedate naiste raviks, samuti vastsündinud lapse rinnapiima imetamiseks..\nRavim on välja kirjutatud ainult siis, kui tulevane sünnitusjärgne naine on läbinud keha põhjaliku uurimise ja vastunäidustusi ravimi kasutamisele pole leitud. Sellisel juhul peaks tilkade võtmise võimalik ravitoime olema suurem kui lapse komplikatsioonide oht.\nLoote moodustumise 3. trimestril on ravi Sinupreti suukaudsete tilkadega keelatud. Lapsi, kes olid emakas ema ajal seda ravimit võtmas, tuleks uurida esimestel päevadel pärast nende sündi.\nKõigepealt viiakse läbi maksakoe diagnoosimine ja määratakse ka vere biokeemiline koostis. Sinupreti tilkadega ravi perioodil lapse toitmine rinnapiimaga lõpeb. Pärast ravikuuri lõppu saab laktatsiooni taastada..\nEakad patsiendid, nagu ka kõik teised täiskasvanud, saavad ravi Sinupreti tilkadega ühisel alusel. See võtab arvesse põletikulise protsessi raskust ninakõrvalurgetes, patsiendi vanust, muude krooniliste haiguste esinemist, mis nõrgestavad immuunsussüsteemi ja haiguskindlust.\nEakate patsientide soovitatav annus on 50 tilka 3 korda päevas. Ravimeid võib võtta nii puhtal kujul kui ka lahjendatud kujul koos mahla, piima ja sooja veega. Terapeutilise ravikuuri kestus on vähemalt 2 nädalat.\nVaatamata asjaolule, et Sinupreti tilkadel on looduslik farmakoloogiline valem, need sisaldavad ravimtaimede ekstrakte ja väga väikest protsenti etüülalkoholi, on selle tarbimisel otsesed piirangud.\nkeha individuaalne kalduvus tilkade peamiste ja abikomponentide suhtes avalduda allergiliste reaktsioonide suhtes, mis väljenduvad nohus, pisaravoolus, suuõõne ja silmamuna limaskesta punetuses, bronhide spasmis, punase lööbe ilmnemises;\nkrooniline gastriit, samuti soolestiku gastroduodeniit, mis ilmneb latentses või alaägedas vormis;\nTäiskasvanud vanuserühmas mootorsõidukitega sõitvad patsiendid on kõrgendatud ohtlikkusega masinate, tehaste ja seadmete operaatorid, tuleb meeles pidada, et etüülalkohol on osa ravimist.\nSee komponent võib vähendada psühhofüsioloogiliste reaktsioonide kiirust ja raskust. Ülaltoodud vastunäidustused kehtivad mitte ainult Sinupreti tilkade kohta, vaid kehtivad ka kõigi ravimi farmakoloogiliste vormide kohta.\nMeditsiinipraktikas pole Sinupreti suukaudsete tilkade üledoseerimise kliinilisi juhtumeid täheldatud. Ravimi laboratoorsed testid näitasid, et ravimi tootja soovitatud lubatud annuse ületamise korral võivad ilmneda järgmised sümptomid:\nsuu limaskesta ärritus, mis väljendub selle punetuses, sügelus;\nkõri kiire ödeemi teke, mis viib ulatusliku allergilise reaktsiooni ilmnemiseni ja põhjustab astmahoo;\nsüdame rütmi rikkumine, mida iseloomustab kiire südametegevus ja selle järsk rahunemine;\nkrampliku valu mao ja soolte piirkonnas;\nnõuab tungivalt sagedamini urineerimist;\nkõhulahtisus, mis ei pruugi peatuda 1-3 päeva;\nPärast Sinupreti tilkade üledoosi märkide ilmnemist peate võimalikult kiiresti kutsuma kiirabibrigaadi. Enne arstide saabumist on vaja võtta ravimi sorbenti.\nSee võib olla 6-8 tabletti aktiivsütt, 1 kotike Atoxilit või Smecta, 1 spl. l Enterosgel. Pärast kiirabiarsti saabumist tehakse kindlaks patsiendi raskusaste ja tehakse otsus haiglaravil viibimise kohta.\nSinupret suukaudsed tilgad on enamikul patsientidest hästi talutavad. Ravimi kõrvalomaduste avaldumine on äärmiselt haruldane..\nSellest hoolimata pole välistatud järgmised keha reaktsioonid:\ntugev kõht kõhus, suurenenud gaasi moodustumine;\nnahapinna sügelus, samuti punase lööbe ilmnemine;\nanafülaktiline šokk, mille on esile kutsunud äge allergiline reaktsioon, mis põhjustab kõri limaskesta turset ja võib põhjustada lämbumisest põhjustatud surma algust;\nKõrvaltoimete esinemine näitab ravimi talumatust ja nõuab ravi katkestamist. Nii kiiresti kui võimalik on vaja pöörduda ravitava otolaringoloogi või terapeudi poole, et arst määraks teise ravimi.\nKoostoimeid teiste farmakoloogiliste kategooriate ravimitega ei ole uuritud. Selles suunas ei viinud tootja läbi kliinilisi uuringuid. On ainult teaduslikult kinnitatud andmeid, et Sinupreti tilkade aktiivsed komponendid tugevdavad antibakteriaalsete ainete terapeutilisi omadusi.\nRavimit tuleb hoida ümbritseva õhu temperatuuril mitte üle +25 kraadi. Tilkadega pudel asetatakse pimedasse ja jahedasse kohta, kus puudub juurdepääs otsesele päikesevalgusele. Ravimeid tuleb hoida laste eest eemal, et laps ei saaks ravimit meelevaldselt kätte ega võtaks viaali sisu.\nSinupreti tilgad ei kaota oma raviomadusi 3 aasta jooksul. Pärast pudeli avamist ravimiga lüheneb ravimi kõlblikkusaeg 3 kuuni.\nSinupreti suukaudsed tilgad väljastatakse ilma arsti retseptita. Ravimit saate osta jaemüügi apteekide kettides.\nNende keemilise koostise järgi pole Sinupreti suukaudsetel tilkadel analooge. Kogu selle kategooria ravimite sari sisaldab ainulaadset ravimtaimede ekstraktide valemit.\nSinupret Drops on ohutu ravim, mis on näidustatud kasutamiseks igas vanuserühmas lastele.\nParanasaalsete siinuste nakkuslike ja põletikuliste protsesside teraapias osalenud patsientide arvustuste kohaselt on ravimil positiivseid raviomadusi, see võib kiirendada viskoosse lima vedeldamist ja puhastada selle võõra eksudaadi sisu.\nRavimi looduslik valem praktiliselt ei põhjusta kõrvaltoimeid ja seda saab kasutada allergilistele reaktsioonidele kalduvate patsientide raviks.\nSinupret langeb video\nDrops Sinupret - taimne ravim - on toodetud Saksa ravimitootja Bionorica SE. Ettevõte on spetsialiseerunud eranditult looduslike toodete väljatöötamisele ja tootmisele..\nSinupret on üks 4-st abinõust hingamisteede haiguste raviks (Bronchipret, Tonsilgon ja Tonsipret). Mõelge Sinupreti tilkade, näidustuste, sarnaste ravimite kasutamise juhistele ja nende kohta tehtud ülevaadetele.\nSinupret Drops on looduslik ravim, ilma sünteetiliste komponentideta. Kompositsioon sisaldab järgmiste taimede ekstraktide alkoholisegu:\nLoetletud taimeekstraktidest saadud alkoholitinktuurid, mis kaaluvad 29 g, segatakse 71 g kaaluva veega.\nSinupret on vesi-alkoholilahus, mille etanooli keskmine mahumaht on 17,5%.\nVäliselt on ravim selge helepruun vedelik, millel on väljendunud taimne lõhn. Sinupreti tilkade kasutamisjuhendis märgitakse, et preparaadis võib moodustuda sade või võib tekkida hägusus. See on normaalne kõigi looduslike ravimtaimede puhul..\nToote vabastamisvorm - tumedast klaasist pudelid tilgutiga mahuga 100 ml.\nKasutamisjuhend koos tilkadega Sinupret täiskasvanutele\nTarbija seisukohast võiks seda ravimit õigemini nimetada “Sinupreti siirupiks”. Seda ravimit võetakse suu kaudu ja seda ei maeta, nagu enamus ninas sisalduvaid tilku ninasarviku raviks.\nEnne iga kasutamist tuleb viaali loksutada nii, et setted looduslikud komponendid jaotuksid lahuses ühtlaselt..\nEemaldage keeratav kate.\nPöörake pudel tagurpidi, nii et tilguti jaotur oleks suunatud alla..\nHoidke pudelit püsti. Pudelit ei pea raputama: jaotur on konstrueeritud nii, et vedelik tilgub raskusjõu järgi pudeli vertikaalselt ülespoole.\nTilgutage 50 tilka klaasi.\nLahjendage ravim 50 ml keedetud veega ja jooge.\nKuidas Sinupret tilka võtta: enne sööki või pärast - patsiendi äri.\nRavimit võib võtta igal ajal, mis muudab selle tarbija jaoks mugavaks.\nKasutamisjuhend Sinupreti siirup ei sisalda sellel teemal täiendavaid soovitusi.\nJärgmisi argumente ravimi võtmise aja kohta võib siiski arvesse võtta:\nEnne sööki võetud ravimid imenduvad kiiremini ja jõustuvad..\nPärast sööki võtmisel areneb ravimi toime sujuvamalt ja püsib kauem.\nSinupret sisaldab alkoholi ja taimeekstrakte: mõned gastriidi ja haavanditega patsiendid kaebasid pärast ravimi tühja kõhuga kasutamist ebamugavustunde ja valu pärast maos.\nSinupret võetakse kolm korda päevas..\n50 tilka on umbes 2,5-3 ml ravimit. Ühest pudelist piisab umbes 10–12 ravipäeva.\nkuni 6 aastat - 15 tilka;\nkuni 12 aastat - 25 tilka;\nüle 12-aastased - täiskasvanute annuses.\nVastasel juhul ei erine Sinupreti tilkade kasutamise juhistes lastele kehtestatud vastuvõtureeglid täiskasvanute ülalkirjeldatud reeglitest.\nKui laps keeldub joomast veega lahjendatud lahust, on võimalik lahjendamine mahlas või mõni muu tavalise maitsega jook.\nMitu aastat saavad lapsed\nSinupreti tilkade kasutamise juhised näitavad, et ravimit saab kasutada alates 2-aastasest.\nLastearstid määravad lastele ja noorematele lastele siiski ravimeid, vähendades samal ajal annust. Nii et näiteks üheaastastele lastele omistatakse 5-10 tilka.\nTeisest küljest sisaldab ravim alkoholi, mis on igas koguses mürgine. Arvestades, et antibiootikumidel on sinusiidi ravis suur roll, pole enamikul juhtudel põhjust Sinupret väikelaste jaoks kasutada.\nKas Sinupreti on võimalik raseduse ajal 1,2,3 trimestril\nRavimil on pikk ajalugu. See loodi 1930. aastatel Saksamaal. Sellest ajast alates on kogutud selle kasutamise suurt kliinilist tava, Sinupreti kasutamise võimalike negatiivsete tagajärgede väljaselgitamiseks on tehtud arvukalt uuringuid. Testi tulemuste põhjal jõuti järeldusele, et ravimil pole isegi suurtes annustes mutageenseid omadusi ega reproduktiivtoksilisust.\nKuid Sinupreti tilkade kasutamise juhised raseduse ajal soovitavad naistel kasutada dražeesid, mis ei sisalda alkoholi.\nImetavatel naistel ei ole ravimi ohutu kasutamise uuringuid läbi viidud. Kasutamisjuhistes soovitatakse keelduda Sinupret'i võtmisest imetamise ajal.\nMilleks Sinupreti kasutatakse?\nRavimil on taimede komponentide tõttu keeruline toime:\nlahjendab nina sekretsioone;\nstimuleerib lima väljavoolu ninakõrvalurgetest;\naitab leevendada limaskesta turset;\non rögalahtistav toime;\nVastupidiselt paljudele taimsetele ravimitele ei sisalda see tanniine, seetõttu mõjub see närvisüsteemile rahustavalt.\nTilkade kasutamise juhised Sinupret näitab sinusiiti (sinusiiti) koos viskoosse sekretsiooni moodustumisega, mis on ainus näidustus ravimi kasutamiseks.\nRavim parandab ninakõrvalurgete kanalisatsiooni: pehmendab saladust, sealhulgas mädane, soodustab selle väljavoolu.\nJuhistes märgitakse, et ravimil on nõrk antimikroobne toime. Sinupret ei ole siiski antibiootikum. Selle kasutamine on soovitatav ainult koos antibakteriaalsete (nagu ka põletikuvastaste) tilkade ja / või tablettidega..\nSinupreti kasutatakse sinusiidi ägenemiste ajal kuni 14 päeva. Kui paranemist ei täheldata, tuleb muuta ravi taktikat..\nSinupreti peamine tegevus on sekretsiooni viskoossuse normaliseerimine ülemistes hingamisteedes. See ravim ei ravi adenoide. Samal ajal parandab dekongestant ja röga eraldav toime ninaneelu ventilatsiooni, mistõttu on kasulik seda kasutada täiendava ravimina adenoidiidi korral.\nHoolimata asjaolust, et keskkõrvapõletikku ei näidata Sinupreti tilkadega kasutamise juhendis näidustusena, määravad ENT-arstid mõnel juhul selle vahendi keskkõrvaõõne äravoolu halvenemise tagamiseks, samuti nohuhaiguse ennetamiseks lastel, kellel on külmetushaiguse korral kalduvus..\nSinupretil on sekretoorsete näärmete tööle keeruline stimuleeriv toime, mis ei piirdu ainult ninaõõnde, vaid laieneb ka kõigile hingamisteedele ja nn ENT-organitele.\nOtitis on vedeliku kogunemine kuulmekile taha. Isegi kui selles vedelikus puudub mädane komponent, omandab see aja jooksul üha suureneva viskoossuse. Sinupret on ette nähtud koguneva sekretsiooni vedeldamiseks ja selle eemaldamise stimuleerimiseks kõrvapiirkonnast neelu. Taimepõhine ravim on selleks otstarbeks ideaalne..\nRavim, nagu iga taimeekstraktide ravim, võib põhjustada allergilist reaktsiooni. Allergia vastunäidustatud.\nHarvadel juhtudel märgitakse individuaalne seedetrakti talumatus ravimi suhtes. Saksa uuringu kohaselt kaebas 0,8% Sinupreti kasutanud patsientidest pärast ravimi kasutamist valu ülakõhus ja iiveldust.\ninimesed, kes kuritarvitavad pidevalt alkoholi;\nNeed piirangud on seotud alkoholi sisaldusega siirupis..\n99% juhtudest on Sinupret hästi talutav. Kõrvaltoimete ilmnemine on tingitud komponentide individuaalsest talumatusest. Neil võib olla järgmine väljend:\nQuincke ödeem (eriti harv).\nIsikud, kes on alkoholi vastase keemilise kodeerimisega ravimit tarvitanud, kogevad raskeid joobeseisundi sümptomeid: iiveldus, tahhükardia, õhupuudus, pea punetus, teadvuse hägustumine, nõrkus.\nBionorica SE tõi turule Sinupreti tabletid. Iga dražee sisaldab samu aktiivseid taimekomponente kui tilgad.\nSeda koostist eristab alkoholi puudumine ja arvukad abikomponendid, sealhulgas:\nDražees olev Sinupret võtab 2 tabletti kolm korda päevas.\n8-päevase ravi jaoks piisab ühest 50 tabletti pakendist.\nMis on parem, kui Sinupret tilgutab või dražeerib\nÜhelt poolt on dražeed paremad, kuna aktiivsed ekstraktid satuvad kehasse ilma alkoholita. Tuletage meelde, et alkohol on kõigis annustes toksiin. Kuid see ei takista paljudel emadel soovitamast Sinupret siirupit lastele kasutamiseks..\nTeisest küljest sisaldavad dražeed suurt hulka abiaineid, mis võivad lisaks põhjustada individuaalset talumatust. Esiteks kehtib see inimeste kohta, kellel on laktaasi, sahharoosi puudus. Kuna selliseid inimesi on vähe, võib väga kindlalt väita, et dražeed eelistatakse ikka tilkadele.\nDražeede eelistamise kohta soovitab asjaolu, et tootja soovitab gastriidiga patsientidel kasutada ravimit tableti kujul.\nSamal ajal tuleb märkida, et siirupiga ravida on pisut odavam kui tablettidena.\nKas on mõni Sinupreti tilkade analoog odavam\nSinupreti tilkadel pole koostise ja toime osas analooge. See on ainulaadne ravim, mis töötati välja Bionorica SE laboris enam kui 80 aastat tagasi. Pärast seda on taimsete materjalide ekstraheerimise ja rafineerimise meetodid paranenud, ekstraktide suhe valmistises on muutunud. Sinupret ei suutnud aga luua ühtegi teist täpsete analoogide ja asendajate ravimifirmat..\nLähim analoog tegevuses on teise Saksa ettevõtte G. Pohl-Boskamp GmbH & Co toodetud ravim. KG - GelMirtol (kapslid suukaudseks manustamiseks). See ravimtaim stimuleerib sekretoorseid näärmeid, lahjendab eritist, mis koguneb ninakõrvalurgetesse, ning omab ka rögalahtistavat toimet. Sellegipoolest ei saa seda pidada Sinupreti analoogiks odavamaks: 7-päevane ravikuur GeloMirtoli kapslitega maksab peaaegu kaks korda rohkem.\nVõrdlus teiste ravimtaimede ja homöopaatiliste ravimitega\nKumb on parem: Sinupret või Cinnabsin\nKui Sinupretil on väljendunud sekretolüütiline toime, on Cinnabsin ennekõike homöopaatiline immunostimulant ja põletikuvastane aine.\npunane elavhõbedasulfiid - Zinnobaris;\nCinnabsini kasutamise näidustus - sinusiidi ravi. Sel eesmärgil võetakse ravimit koos antibiootikumide ja / või põletikuvastaste ravimitega tunnis kuni paranemiseni. Seejärel vähendatakse annust 2 tabletti kolm korda päevas.\nKroonilise sinusiidi korral soovitatakse Cinnabsin võtta 2 kuu jooksul..\nÜlevaated Cinnabsini kohta on väga head, aga ka kõigi Deutsche Homoopathie Unioni (Saksamaa homöopaatiliste liidu) toodete kohta..\nKumb on parem: Sinupret või Tonsilgon\nTonsilgon on veel üks ravim, mis pärineb Bionorica SE laborist. Nagu Sunupret, on see saadaval vee-alkoholi tilkade ja dražeede kujul. Kuid koostise ja kasutamise näidustuste osas pole sellel Sinupretiga mingit pistmist..\nTonsiglonil on dekongestant ja antiseptiline toime..\nSoovitatav kurgu põletikuliste haiguste - neelupõletik, tonsilliit, larüngiit - täiendava vahendina antibakteriaalse ja viirusevastase ravi korral.\nKumb on parem: GeloMirtol või Sinupret\nGeloMirtol põhineb taimsel preparaadil - mürtoolil, mis koosneb:\nNeed ained on eraldatud erinevate taimede eeterlikest õlidest..\nMirtolil on sekretoorne vedelik ja rögalahtistav toime. Ravimil on samad näidustused nagu Sinupretil. Kuid sagedamini kasutatakse seda köha kui köha..\nGeloMirtoli kasutatakse 2 kapslit kuni 5 korda päevas, mis umbes sama efektiivsusega muudab selle kallimaks ravimiks.\nKumb on parem: Sinuforte või Sinupret\nSinuforte on tsüklameni mugulate ekstrakti pulber. Ravim lahjendatakse veega ja maetakse ninasse.\nmõjutab kolmiknärvi, põhjustades nina ja siinuste lima hüpersekretsiooni;\ntagab kõigi siinuste äravoolu - lahjendab saladust ja aitab kaasa selle väljumisele;\nravim põhjustab ninas tugevat põletust;\n6 korda kallim kui Sinupret.\nÜldiselt on Sinuforti ülevaated väga head. Komplitseerimata sinusiidi käiguga saab toodet tõhusalt kasutada ka ilma antibiootikumravita.\nÜlevaated ravimi Sinupret kohta tilkade kujul\nEnamikul juhtudel väidavad emad oma sinusiidi ja adenoididega Sinupreti ülevaates, et ravimi võtmise teisel päeval paranes lastel nina hingamine. Öine aeg on selles osas kõige problemaatilisem. Ravim võimaldab lastel unes hingata, adenoidide või ninakinnisuse põhjustatud spetsiifiline norskamine kaob.\nKeskkõrvapõletiku laste Sinupret saab häid soovitusi. Kui lapsel on eelsoodumus tavalise külmetuse komplitseerimiseks keskkõrvapõletikuga, võimaldab tilkade kasutamine külmetushaiguse staadiumis arvustuste põhjal otsustada, et vältida keskkõrva edasist põletikku.\nSinupreti alkoholipisasid ei soovitata raseduse ajal kasutada. Dragee, vastupidi, omistatakse günekoloogidele. Tablettidega Sinupret saab rasedate naiste kohta häid ülevaateid. Ravim on ennast kindlalt tõestanud sinusiidi raviks..\nSinupreti tilkade kasutamise juhistes märgitakse, et läbi viidud uuringutes registreeriti ravimi kõrgem efektiivsus võrreldes sünteetiliste sekretolüütikumidega.\nSinupret näitas ka oma eelist mõne teise taimsetel ravimitel põhinevate rögalainete suhtes.\nDrops Sinupret - taimne ravim - on toodetud Saksa ravimitootja Bionorica SE. Need on efektiivsed, sealhulgas sinusiidi korral..\nSamal ajal piirab alkoholi sisaldus preparaadis selle kasutamist rasedatel, gastriidi all kannatavatel patsientidel ja võimaluse korral lastel. Nendele patsientide kategooriatele soovitatakse dražeesid.\nTarbijate arvustuste põhjal otsustades on Cinnabsin ja Sinuforte sinusiidi korral tõhusamad, ehkki kallimad ravimid.\nMiks ilmub kõrva vedelik\nPihusti Quickix: kasutusjuhised lastele ja raseduse ajal, koostis ja analoogid\nkuidas piimapulbrit asendada. Parem on mitte midagi panna, midagi ei muutu, seal on ainult üks lusikas.kas on segu? Jah, just tavalineKuidas saaksin retseptides mõnda koostisosa asendada.\nÄgeda larüngiidi sümptomid ja ravi


Euroopa Kohtu 26.veebruar 2015 otsus kohtuasjas C-515/13. | Heli Raidve Tööõigusabi\nEuroopa Kohtu 26.veebruar 2015 otsus kohtuasjas C-515/13.\nEelotsusetaotlus – Sotsiaalpoliitika – Direktiiv 2000/78/EÜ – Võrdne kohtlemine töö saamisel ja kutsealale pääsemisel – Artikli 2 lõige 1 ja lõike 2 punkt a – Artikli 6 lõige 1 – Erinev kohtlemine vanuse alusel – Siseriiklikud õigusnormid, mille kohaselt ei maksta töölepingu ülesütlemise hüvitist töötajatele, kellel on töölepingu lõppemise kuupäeval õigus riiklikule vanaduspensionile\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Østre Landsret’i (Taani) 17. septembri 2013. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 25. septembril 2013, menetluses\nIngeniørforeningen i Danmark, mis esindab Poul Landin’i,\nTekniq, mis esindab ENCO A/S – VVS‑i,\nkoosseisus: koja president J.‑C. Bonichot, kohtunikud A. Arabadjiev (ettekandja) ja J. L. da Cruz Vilaça,\narvestades kirjalikus menetluses ja 2. oktoobri 2014. aasta kohtuistungil esitatut,\n– Ingeniørforeningen i Danmark, mis esindab Poul Landini, esindaja: advokat K. Schioldann,\n– Tekniq, mis esindab ENCO A/S – VVS‑i, esindajad: advokat C. Ketelsen ja advokat T. Lind-Larsen,\n– Taani valitsus, esindajad: M. Wolff, C. Thorning ja U. Melgaard,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79), artikli 2 lõike 2 punkti a ja artikli 6 lõiget 1.\n2 Taotlus on esitatud Ingeniørforeningen i Danmarki (mis esindab Poul Landini) ja Tekniqi (mis esindab ENCO A/S – VVS‑i) vahelises õigusvaidluses seoses sellega, et viimati nimetatu jättis rahuldamata P. Landini taotluse saada töölepingu ülesütlemise erihüvitist.\n3 Direktiivi 2000/78 artikli 1 kohaselt on direktiivi eesmärk „kehtestada üldine raamistik, et võidelda usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ning tagada liikmesriikides võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine”.\n6 Tööandjate ja töötajate vahelisi õigussuhteid reguleeriva seaduse (lov om retsforholdet mellem arbejdsgivere og funktionærer (funktionærloven), edaspidi „töötajate seadus”) § 2a sätestab töölepingu ülesütlemise erihüvitise kohta järgmist:\n2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui töötajal on töölepingu lõppemisel õigus riiklikule vanaduspensionile.\n5. Ebaõiglase töölt vabastamise korral kohaldatakse lõike 1 sätteid mutatis mutandis.”\n7 P. Landin on sündinud 24. novembril 1944 ning ta võeti töötajate seaduse alusel 11. jaanuaril 1999 tööle insenerina.\n8 Suurema pensionisumma saamise eesmärgil esitas P. Landin avalduse riikliku vanaduspensioni väljamaksmise edasilükkamiseks oma 65. sünnipäevast, 24. novembrist 2009 hilisemale ajale.\n9 Põhikohtuasja kostja ütles vastavalt töötajate seadusele 30. novembril 2011 kuuekuuelise etteteatamistähtajaga sel ajal 67‑aastasele P. Landinile tema vanuse tõttu töölepingu üles alates 2012. aasta maikuu lõpust.\n10 Kuna 65. eluaasta künnise ületanud P. Landinil oli õigus riiklikule vanaduspensionile, ei maksnud põhikohtuasja kostja talle töötajate seaduse § 2a lõikes 1 ette nähtud töölepingu ülesütlemise erihüvitist, tuues põhjenduseks, et töötajate seaduse § 2a lõike 2 kohaselt kaotab riikliku vanaduspensioni saamise õigusega töötaja õiguse § 2a lõikes 1 ette nähtud hüvitisele ka juhul, kui ta jätkab töötamist ja kui ta on taotlenud vanaduspensioni väljamaksmise edasilükkamist.\n11 Ülesütlemise etteteatamise tähtaja jooksul jätkas P. Landin töötamist ja asus pärast selle tähtaja möödumist tavapärastel turutingimustel tööle sprinklersüsteemide insenerina uue tööandja juures kooskõlas töötajate seadusega.\n12 Seejärel algatati P. Landini taotlusel menetlus, milles P. Landin nõuab töötajate seaduse § 2a lõikes 1 ette nähtud töölepingu ülesütlemise erihüvitist, olles seisukohal, et hüvitise maksmisest keeldumine on vastuolus liidu õigusega.\n13 Neil asjaoludel otsustas Østre Landsret menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\n„Kas vanuse alusel otsese diskrimineerimise keeldu, mis on sätestatud nõukogu direktiivi [2000/78] artiklites 2 ja 6, tuleb tõlgendada nii, et liikmesriigil ei ole lubatud säilitada õigusnorme, mille kohaselt peab tööandja maksma sellise töötaja töölepingu ülesütlemisel, kes on sama tööandja juures katkematult töötanud 12, 15 või 18 aastat, hüvitist vastavalt ühe, kahe või kolme kuu töötasu ulatuses, kuid kõnealust hüvitist ei tule maksta juhul, kui töötajal on töölepingu lõppemisel õigus riiklikule vanaduspensionile?”\n14 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimusele vastamiseks tuleb kõigepealt hinnata, kas töötajate seaduse § 2a lõike 2 kohaldamine toob kaasa erineva kohtlemise direktiivi 2000/78 artikli 2 lõike 1 tähenduses.\n15 Antud juhul jäetakse teatavad töötajad töötajate seaduse § 2a lõike 2 tagajärjel töölepingu ülesütlemise erihüvitise saamise õigusest ilma üksnes põhjusel, et neil on nende töölepingu ülesütlemise kuupäeval õigus riiklikule vanaduspensionile. Toimikust nähtub, et vanaduspensioni saamise õiguse suhtes kehtib vanuse alampiiri tingimus, mis on enne 1954. aastat sündinud töötajate puhul 65 aastat. Niisiis lähtub see säte kriteeriumist, mis on lahutamatult seotud töötajate vanusega (vt analoogia alusel kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, C‑499/08, EU:C:2010:600, punkt 23).\n16 Siit järeldub, et põhikohtuasjas käsitletav siseriiklik õigusnorm sisaldab otse vanuse kriteeriumil põhinevat erinevat kohtlemist direktiivi 2000/78 artikli 1 ja artikli 2 lõike 2 punkti a tähenduses.\n17 Teiseks tuleb kontrollida, kas niisugune erinev kohtlemine võib olla põhjendatud.\n18 Direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 esimene lõik täpsustab, et liikmesriigid võivad ette näha, et erinevat kohtlemist vanuse alusel ei peeta diskrimineerimiseks, kui sellel on siseriikliku õigusega objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud, tööhõivepoliitikat, tööturgu ja kutseõpet hõlmav õigustatud eesmärk ning kui selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud (kohtuotsus Schmitzer, C‑530/13, EU:C:2014:2359, punkt 37).\n19 Euroopa Kohus on korduvalt otsustanud, et liikmesriikidel on laiaulatuslik kaalutlusruum mitte ainult selle poolest, millist kindlat eesmärki teiste hulgas peaksid nad sotsiaal- ja tööhõivepoliitika vallas järgima, vaid ka selle eesmärgi saavutamist võimaldada võivate vahendite valikul (kohtuotsused Specht jt, C‑501/12–C‑506/12, C‑540/12 ja C 541/12, EU:C:2014:2005, punkt 46 ning seal viidatud kohtupraktika, ja Schmitzer, EU:C:2014:2359, punkt 38).\n20 Selleks et hinnata, kas põhikohtuasjas käsitletava sättega taotletav eesmärk on õigustatud, tuleb silmas pidada, et esiteks on töölepingu ülesütlemise erihüvitise eesmärk, nagu eelotsusetaotluse esitanud kohus töötajate seaduse eelnõu põhjendustele viidates selgitab, aidata uue töökoha otsimisel eakamaid töötajad, kellel on ühe ja sama tööandja juures pikk tööstaaž. Teiseks nähtub selle seadusandliku meetme ettevalmistavatest materjalidest, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus tsiteeris, et seadusandja, soovides piirata selle hüvitise andmist nii, et seda saaksid ainult töötajad, kellel ei ole töölepingu ülesütlemise kuupäeval õigust riiklikule vanaduspensionile, lähtus tähelepanekust, et pensioniõiguslikud isikud otsustavad tavaliselt tööturult lahkuda (vt selle kohta kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 27).\n21 Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust nähtuvalt on töötajate seaduse § 2a lõikega 2 seatud piirangu eesmärk tagada, et tööandjad ei maksaks töölt vabastatud töötajatele, kellel on pikk tööstaaž, kahekordset hüvitist, millel ei oleks tööhõivepoliitika vallas mingit eesmärki.\n22 Ettevõttes pika tööstaažiga töötajate kaitse ja neile uue töökoha otsimisel abi osutamise eesmärk, mille jaoks on ette nähtud töölepingu ülesütlemise erihüvitis, kuulub tööhõivepoliitikat ja tööturgu hõlmavate õigustatud eesmärkide kategooriasse direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses (kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 29).\n23 Viimati nimetatud sätte kohaselt võivad need eesmärgid erandina vanuselise diskrimineerimise keelust olla õigustuseks erinevale kohtlemisele, mis on eelkõige seotud järgmiste asjaoludega: „töö saamise ja kutsealale pääsemise ning töölt vabastamise ja palga eritingimuste kehtestamine […] vanematele töötajatele […], et edendada nende kutsealast integreerimist või tagada nende kaitse”.\n24 Järelikult tuleb selliseid eesmärke nagu need, mida taotleb põhikohtuasjas käsitletav siseriiklik säte, pidada põhimõtteliselt direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 esimese lõigu kohaseks „siseriikliku õigusega objektiivselt ja mõistlikult” põhjendatud õigustuseks erinevale kohtlemisele vanuse alusel (kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 31).\n25 Järgmisena tuleb selle sätte sõnastusest lähtuvalt kontrollida, kas nende eesmärkide saavutamise vahendid on „asjakohased ja vajalikud”. Käesoleval juhul tuleb kontrollida, kas töötajate seaduse § 2a lõige 2 võimaldab saavutada seadusandja taotletavaid tööhõivepoliitika eesmärke, kahjustamata siiski ülemäära nende töötajate õigustatud huve, kes on nimetatud sätte tõttu sellest erihüvitisest ilma jäetud, kuna neil on õigus saada riiklikku vanaduspensioni (vt selle kohta kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 32).\n26 Seoses sellega olgu meenutatud, et liikmesriikidel on ulatuslik kaalutlusruum sobivate meetmete valimisel sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonda puudutavate eesmärkide saavutamiseks. Selline kaalutlusruum ei tohi aga muuta vanuselise diskrimineerimise keelu põhimõtte rakendamist sisutühjaks (kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 33 ja seal viidatud kohtupraktika).\n27 Töölepingu ülesütlemise erihüvitise maksmise piiramine üksnes nende töötajatega, kellel ei ole nende töölepingu ülesütlemise kuupäeval õigust riiklikule vanaduspensionile, ei näi aga ebamõistlik, kui võtta arvesse seadusandja taotletud eesmärki anda suurem kaitse töötajatele, kelle jaoks on uue töö otsimine keeruline nende tööstaaži tõttu ettevõttes. Töötajate seaduse § 2a lõige 2 võimaldab ühtlasi piirata kuritarvitamise võimalusi juhtudel, kui töötaja saab uue töö otsimise toetamiseks mõeldud hüvitist, kuid tegelikult jääb pensionile (vt selle kohta kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 34).\n28 Seega tuleb tõdeda, et selline säte nagu töötajate seaduse § 2a lõige 2 ei ole ilmselgelt asjakohatu, et saavutada Euroopa Liidu seadusandja taotletavat tööhõivepoliitika õigustatud eesmärki.\n29 Veel tuleb kontrollida, kas see meede läheb kaugemale sellest, mis on vajalik niisuguse eesmärgi saavutamiseks.\n30 Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust nähtuvalt kaalus seadusandja nende töötajate kaitset, kes oma tööstaaži tõttu ettevõttes on tavaliselt eakamad, võttes arvesse nende töötajate kaitset, kes on nooremad ega saa töölepingu ülesütlemise erihüvitist. Direktiivi 2000/78 üle võtnud 22. detsembri 2004. aasta seaduse nr 1417 ettevalmistavad materjalid, mida eelotsusetaotluse esitanud kohus tsiteeris, näitavad selles osas, et seadusandja võttis arvesse asjaolu, et töölepingu ülesütlemise erihüvitis kui tööstaaži alusel määratletud töötajate kategooriat tugevamalt kaitsev meede kujutab endast erineva kohtlemise viisi, mis paneb ebasoodsamasse olukorda nooremad töötajad. Taani valitsus juhib tähelepanu sellele, et töötajate seaduse § 2a lõikes 2 sätestatud töölepingu ülesütlemise erihüvitise kohaldamisala piiramine võimaldab seda, et sotsiaalse kaitse meede, mida ei kohaldata noorematele töötajatele, ei lähe kaugemale kui vajalik.\n31 Põhikohtuasjas kõne all oleva meetmega püütakse kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ja kuritarvituste vastu võitlemise vajadusega veel tagada, et töölepingu ülesütlemise erihüvitist makstakse üksnes isikutele, kelle jaoks see on mõeldud, see tähendab neile, kes kavatsevad töötamist jätkata, kuid kellel on nende vanuse tõttu üldiselt raskem uut tööd leida. See meede võimaldab ühtlasi vältida töölepingu ülesütlemise erihüvitise maksmist isikutele, kes hakkavad saama ka riiklikku vanaduspensioni.\n32 Eeltoodud asjaoludest nähtub, et töötajate seaduse § 2a lõige 2 ei lähe osas, milles see jätab töölepingu ülesütlemise erihüvitise saajate hulgast välja töötajad, kes hakkavad töölepingu ülesütlemise kuupäevast alates saama riiklikku vanaduspensioni, kaugemale sellest, mis on vajalik selle sättega taotletavate eesmärkide saavutamiseks (vt selle kohta kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 40).\n33 Vaja on aga kontrollida, kas selle tõdemuse võiks kummutada asjaolu, et kõnesolev säte võrdsustab riiklikku vanaduspensioni tegelikult saavad isikud isikutega, kellel on õigus sellist pensioni saada (vt analoogia alusel kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 41).\n34 Töötajate seaduse § 2a lõige 2 välistab töölepingu ülesütlemise erihüvitise maksmise töötajatele, kellel on töölepingu ülesütlemise kuupäeval õigus riiklikule vanaduspensionile. Järelikult tuleb kontrollida, kas niisugune välistamine ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks (vt selle kohta kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 43).\n35 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ja Taani valitsuse selgitustest nähtub, et see välistamine põhineb seisukohal, et töötajad lahkuvad tavaliselt tööturult, kui neil tekib õigus riiklikule vanaduspensionile. Selle vanusel põhineva hinnangu tõttu ei saa töötaja, kes vastab küll riikliku vanaduspensioni saamise tingimustele, kuid soovib sellest ajutiselt tööalase karjääri jätkamise tõttu loobuda, töölepingu ülesütlemise erihüvitist, mis on aga tema kaitseks ette nähtud. Kõnesoleva meetme õiguspärane eesmärk on vältida seda, et töölepingu ülesütlemise erihüvitist hüvitist ei makstaks isikutele, kes ei otsi uut tööd, vaid saavad asendussissetulekut riikliku vanaduspensioni kujul, kuid selle meetme tagajärjel jäetakse nimetatud hüvitisest ilma töölt vabastatud, kuid tööturule edasi jääda soovivad töötajad ainult sel põhjusel, et nad võiksid oma vanusest tulenevalt sellist pensioni saada (vt kohtuotsus Ingeniørforeningen i Danmark, EU:C:2010:600, punkt 44).\n36 Kohtuotsuse Ingeniørforeningen i Danmark (EU:C:2010:600) punktis 45 – kus oli kõne all töötajate seaduse § 2a, lõige 3, mille kohaselt on töölepingu ülesütlemise erihüvitise maksmine välistatud juhul, kui töötajal on töölepingu lõppemisel õigus saada tööandja makstavat vanaduspensioni – märkis Euroopa Kohus, et see säte teeb niisugusele töötajale raskemaks kasutada edaspidi oma õigust teha tööd, sest uut tööd otsides ei saa ta seda hüvitist. Euroopa Kohus tõdes selle kohtuotsuse punktis 46, et on oht, et asjassepuutuvad töötajad peavad nõustuma väiksemas summas vanaduspensioniga, mis võib pikema aja vältel tuua kaasa olulise kaotuse sissetulekus.\n37 Olgu siiski märgitud et olukord põhikohtuasjas erineb olukorrast kohtuotsuse Ingeniørforeningen i Danmark (EU:C:2010:600) aluseks olnud kohtuasjas.\n38 Nimetatud kohtuasjas kõne all olnud vanaduspensioni maksti alates 60‑aastaseks saamisest, mistõttu võis iga töötaja, kes oli töölepingu lõppemise ajaks sellesse vanusesse jõudnud, saada pensioni üksnes summas, mis oli väiksem summast, millele tal oleks olnud õigus siis, kui ta oleks saanud oodata oma pensioniõiguste kasutamisega kuni pensioniikka jõudmiseni. Seetõttu riskis ta ennetähtaegselt pensionile jäämise tõttu pensionisumma vähendamisega.\n39 Niisuguse olukorraga ei ole tegemist põhikohtuasjas, kus on kõne all töölepingu ülesütlemise erihüvitise maksmise välistamine juhul, kui töötajal on töölepingu lõppemise kuupäeval õigus riiklikule vanaduspensionile. Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust nähtuvalt võib selle vanaduspensioni võrdsustada kulude katmisega, kui on saavutatud riigi tasandil kindlaks määratud pensioniiga. Aastatel 1999–2023 on tavaline pensioniiga 65 aastat ning aastaks 2027 tõstetakse seda järk-järgult 67 aastani.\n40 Olgu märgitud, et põhimõtteliselt ei puuduta ennetähtaegselt pensionile jäämise tõttu pensionisumma vähendamise oht selliseid töötajaid nagu P. Landin, kes on töölt vabastamise ajal 67‑aastased ning võivad saada riiklikku vanaduspensioni.\n41 Arvestades veel, et töölepingu ülesütlemise erihüvitis on ühekordne hüvitis ühe, kahe või kolme kuu töötasu ulatuses, ei tundu niisugune säte, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kaasa toovat olulist kaotust sissetulekus pikema aja vältel.\n42 Selle poolest erineb põhikohtuasi kohtuotsuse Dansk Jurist- og Økonomforbund (C‑546/11, EU:C:2013:603) aluseks olnud kohtuasjast, mis puudutas olukorda, kus üle 65‑aastastel ametnikel, kellel oli õigus vanaduspensionile, ei olnud nende koondamise korral õigust töötasu säilitamisele kolme aasta jooksul.\n43 Neid järeldusi ei sea kahtluse alla asjaolu, et sellisel töötajal nagu P. Landin on võimalik pärast pensionikka jõudmist töötamist jätkates suurendada oma vanaduspensioni. Olgu nimelt märgitud, et nagu selgitas Taani valitsus kohtuistungil esitatud küsimusele vastates, on riiklikku vanaduspensioni võimalik saada ka töötades. Samuti võib selle pensioni maksmise töötamise ajaks peatada, et pensionisummat hiljem suurendada.\n44 Seetõttu – ning arvestades käesoleva kohtuotsuse punktides 40 ja 41 mainitud asjaolusid, mille õigsuse kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne – ei tundu niisugune meede, nagu on ette nähtud töötajate seaduse § 2a lõikes 2, ülemäära riivavat pensioniikka jõudnud töötajate õigustatud huve.\n45 Eeltoodut arvesse võttes peab esitatud küsimusele vastama, et direktiivi 2000/78 artikli 2 lõiget 1, lõike 2 punkti a ja artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu põhikohtuasjas, mille kohaselt peab tööandja maksma sellise töötaja töölepingu ülesütlemisel, kes on sama tööandja juures katkematult töötanud 12, 15 või 18 aastat, hüvitist vastavalt ühe, kahe või kolme kuu töötasu ulatuses, kuid kõnealust hüvitist ei tule maksta juhul, kui töötajal on töölepingu lõppemise kuupäeval õigus riiklikule vanaduspensionile, tingimusel et esiteks on sellel õigusnormil objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud, tööhõivepoliitikat ja tööturgu hõlmav õigustatud eesmärk ning teiseks kujutab see õigusnorm endast asjakohast ja vajalikku vahendit selle eesmärgi saavutamiseks. Selle kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.\n46 Et põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\nNõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõiget 1, lõike 2 punkti a ja artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm nagu põhikohtuasjas, mille kohaselt peab tööandja maksma sellise töötaja töölepingu ülesütlemisel, kes on sama tööandja juures katkematult töötanud 12, 15 või 18 aastat, hüvitist vastavalt ühe, kahe või kolme kuu töötasu ulatuses, kuid kõnealust hüvitist ei tule maksta juhul, kui töötajal on töölepingu lõppemise kuupäeval õigus riiklikule vanaduspensionile, tingimusel et esiteks on sellel õigusnormil objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud, tööhõivepoliitikat ja tööturgu hõlmav õigustatud eesmärk ning teiseks kujutab see õigusnorm endast asjakohast ja vajalikku vahendit selle eesmärgi saavutamiseks. Selle kontrollimine on eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne.


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Talgud ja LARP Jüriöö ülestõus, 21 - 22 aprill\nTalgud ja LARP Jüriöö ülestõus, 21 - 22 aprill\nPostitas Mant 15:11 19. Mär 2007\nREGISTREERUMINE ON LÕPPENUD !!!\nMitte ühtegi registreerumist enam vastu ei võeta!\n21 - 22 aprill toimuvad Kassinurme mägedes taas\nJüripäeva talgud ja LARP Jüriöö ülestõus\nEesti Metsaselts, VG LARP Klubi, Vaigamaa Isandad ja Emandad, Idatee Vardjad, Kalevite Kange Rahvas, Võitlusklubi Turm, Keskmaa Ordu, Kivitsõõr ja Muinaseesti klubi Tarbatu.\nTäpsem teave http://www.muinasmaa.ee/\nMängu reeglid http://www.vgk.ee/kassinurme/\nKui on küsimusi siis siin on õige koht neid küsida.\nViimati muutis Mant, 16:05 19. Mär 2007, muudetud 1 kord kokku.\nPostitas sentius 15:31 19. Mär 2007\nKohal saab olema ka aastataguse ülestõusu üle elanud saarlasest ravitseja Mõpp Rõõnikutõmmel. (see, kes linnusest kiviga pöhhe sai)\nLoodetavasti ka teine truu saarlasest ravitseja Azrael. (eks ta ise teab paremini)\nPostitas Bernard 17:57 19. Mär 2007\nRegistreerunuid kokku: 406\nVabu kohti Tallinna bussis: 0\nVabu kohti Tartu bussis: 0\nAllpool nimekirjas on kinnitatud registreerumised. Nimekiri on sorteeritud tähestiku järjekorras, perekonnanimede järgi.\nNimekiri uuendatud seisuga: 23:55, 16.04.2007\nNimekiri on suletud. Need kes siin on, on registreerunud, need kes mitte ei saa seda enam ka teha.\n001.\tAardam\tMari-Liis\n002.\tAarde\tKaido\n003.\tAarma\tErkki\n004.\tAbakomov\tMaksim\n005.\tAbramov Aleksei\n006.\tAdlersberg\tIgor\n007.\tAfanassiev\tJuri\n008.\tAfanassiev\tJevgeni\n009.\tAfanassieva\tAnna\n010.\tAfanassieva\tSirafima\n011.\tAfanassieva\tIrina\n012.\tAlexander\tJaan\n013.\tAlexejev\tKonstantin\n014.\tAnashchenkova\tIrina\n015.\tAndreev\tDanila\n016.\tAndreeva\tKarina\n017.\tAndrejev\tNikita\n018.\tAndrijevski\tVassili\n019.\tAngerjas\tAlvar\n020.\tAnreev\tNikolai\n021.\tAntipov\tEdgar\n022.\tArg\tOliver\n023.\tArula\tLaura\n024.\tAusin\tMartti\n025.\tAvdeev\tIlja\n026.\tAverjanov\tAleksej\n027.\tBabenko\tSergei\n028.\t(ei tule) Babenko\tPaavel (ei tule)\n029.\tBajeva\tValentina\n030.\tBellen\tMartin\n031.\tBerendsen\tErik\n032.\tBernard\tAllan\n033.\tBojarova\tDarja\n034.\tBome\tViktor\n035.\tBraun\tMihkel\n036.\tBukachkin\tSergei\n037.\tBuldakova\tVeronika\n038.\tCauna\tAldis\n039.\tDejnarovitsh\tViktor\n040.\tDementeva\tMargarita\n041.\tDimidof\tMaksim\n042.\tDobozi\tHendrik\n043.\tDubinins\tKirils\n044.\tEberlin\tElis\n045.\tEessalu\tMartin\n046.\tEmeljanov\tStanislav\n047.\tErg\tKrista\n048.\tErman\tJoosep\n049.\tErstu\tAleksander\n050.\tErstu\tErich\n051.\tEsingu\tErik-Eduard\n052.\tEvert\tMadis\n053.\tFilimonov\tIlja\n054.\tFilippov\tSergey\n055.\tFreienthal\tJaanus\n056.\tFrolov\tViktor\n057.\tFurs\tIlja\n058.\tGalapov\tArthur\n059.\tGefner\tAleksei\n060.\tGeiun\tEdvard\n061.\tGrinkov\tMihhail\n062.\tHaljasorg\tÜlo\n063.\tHallsilm\tPisike\n064.\tHario\tBenno\n065.\tHeikniemi\tJuha\n066.\tHeiskanen\tNoora\n067.\tHinn\tAhto\n068.\tHipponen\tSulo\n069.\tHirv\tKaja\n070.\tHobolainen\tLennart\n071.\tHuul\tHelena\n072.\tIlves\tVirge\n073.\tIngver\tIngovar\n074.\tIrd\tRaivo\n075.\tIsotamm\tTimo\n076.\tIvanov\tArtur\n077.\tIvanov\tAndrei\n078.\tIvanov\tDenis\n079.\tIvanova\tTatjana\n080.\tJaagomann\tRoland\n081.\tJanter\tToomas\n082.\tJelohhin\tAleksandr\n083.\t(ei tule Jeret\tKert (ei tule)\n084.\tJestin\tAndrei\n085.\tJoala\tAndres\n086.\tJostin\tJevgeni\n087.\tJuhani\tLumera\n088.\tJullinen\tMadis\n089.\tJuninen\tAndrew\n090.\tJõgi\tKaido\n091.\tJõgiste\tJüri\n092.\tJärve\tMarkus\n093.\t(ei tule) Jürimäe\tVahur (ei tule)\n094.\tJürjo\tJohannes\n095.\tKaare\tAlo\n096.\tKaarepere\tKarl-Johan\n097.\tKahk\tSander\n098.\tKahk\tMatthias\n099.\tKalda\tLiis\n100.\tKalde\tJaanus\n101.\tKalde\tKristjan\n102.\tKallaste\tMart\n103.\tKamaskina\tJelena\n104.\tKangur\tArgo\n105.\tKari\tJuhan\n106.\tKarukäpp\tAgur\n107.\tKask\tMairo\n108.\tKask\tJaan\n109.\tKask\tKaarel\n110.\tKastehein\tKaarel\n111.\tKekishev\tMart\n112.\tKiilman\tKarmo\n113.\tKiitsak\tTarmo\n114.\tKiiver\tHannelore\n115.\tKilvits\tKälver\n116.\tKink\tLiina\n117.\tKinkar\tRauno\n118.\tKoch\tSven\n119.\t(ei tule) Koemets\tKaur (ei tule)\n120.\t(ei tule) Kokk\tLauri (ei tule)\n121.\tKolesnikov\tSergei\n122.\tKolesnikov\tDmitri\n123.\tKolpaktsi\tDaniel\n124.\tKonovalov\tKirill\n125.\tKoppel\tFranko\n126.\tKoppel\tVillu\n127.\tKoppel\tMarilin\n128.\tKoppel\tMadis\n129.\tKoppel\tTõnis\n130.\tKorneva\tMariana\n131.\tKosenkov\tViktor\n132.\tKostin\tKerli\n133.\tKovalenko\tKonstantin\n134.\tKraav\tKarl-Miikael\n135.\tKraav\tSander\n136.\tKrasnozhan\tPolina\n137.\tKreivald\tArtur\n138.\tKreivald\tErik\n139.\tKroon\tTiit\n140.\tKruglov\tGerman\n141.\tKruusamäe\tEduard\n142.\tKukk\tKaur\n143.\tKulbok\tKalle\n144.\tKumari\tSiiri\n145.\tKurka\tJanar\n146.\t(ei tule) Kurm\tDoora (ei tule)\n147.\tKurm\tMaris\n148.\tKurs\tSander\n149.\tKuslap\tMarkus\n150.\tKutsar\tTaavet\n151.\tKutshinski\tMihhail\n152.\t(ei tule) Kuusik\tKaur-Kaspar (ei tule)\n153.\tKõdar\tJohannes\n154.\tKõressaar\tMartin-Eero\n155.\tKäkk\tArvo\n156.\tKäos Andre\n157.\tKäosaar\tAndres\n158.\tKärner\tKadi\n159.\tKärp\tKatre\n160.\tKäämer\tLennart\n161.\t(ei tule) Käärik\tJulia (ei tule)\n162.\tKäärma\tMadis\n163.\tKööp\tKaspar\n164.\tKülm\tTõnu-Ott\n165.\tLaas\tSander\n166.\tLaas\tKristo\n167.\tLadjuk\tSvetlana\n168.\tLagemaa\tJürgen\n169.\tLagle\tJako\n170.\tLagutkin\tIgor\n171.\tLaud\tSilver\n173.\tLebedev German\n174.\tLee\tOliver-Peip\n175.\tLepik\tGreta\n176.\tLeppik\tUku-Jaan\n177.\tLeppik\tÜlo\n178.\tLesin\tAndrei\n179.\tLessing\tVerner\n180.\tLihtmaa\tToomas-Vahur\n181.\tLiiva\tTimmo\n182.\tLiiva\tJüri\n183.\tLille\tLuule\n184.\tLilleleht\tMarie\n185.\tLilleoks\tJüri\n186.\tLipand\tHardi\n187.\tLippur\tHenri\n188.\tLond\tMadis\n189.\tLoonet\tTeelemari\n190.\tLoonet\tHelene\n191.\tLukk\tMärten\n192.\tLutsar\tMaarja\n193.\tLõiv\tMerlin\n194.\tLõssanski\tSergei\n195.\tMaas\tSander\n196.\tMaasik\tAlexander\n197.\tMaidre\tOtt\n198.\tMark\tAilan Daniel\n199.\tMartma\tSiim\n200.\tMatiisen\tKaur\n201.\tMattal\tAleksei\n202.\tMeister\tMarii\n203.\tMeitus\tSteven\n204.\tMelnikova\tAneta\n205.\tMelsas\tMärt\n206.\tMeremäe\tMartin\n207.\tMerkulov\tAnton\n208.\t(ei tule) Mironova\tAleksandra (ei tule)\n209.\tMishenkov\tSergei\n210.\tMishenkov\tAleksandr\n211.\tMitt\tEgert\n212.\tMoritz\tFred\n213.\tMorli\tDmitri\n214.\tMosans\tAndrejs\n215.\tMuni\tPiret\n216.\tMurel\tMadli\n217.\tMurumets\tJaan\n218.\tMust\tMadis-Enrik\n219.\tMädamürk\tKarl\n220.\tMänd\tSusanna\n221.\tMänd\tElin\n222.\tMänd\tAnneli\n223.\tMängel\tElgo\n224.\tMüller\tMarek\n225.\tMürk\tArgo\n226.\tNemliher\tKarl Matteus\n227.\tNevidemyi\tAleksander\n228.\tNiidumaa\tAarne\n229.\tNiinepuu\tTheodor\n230.\tNikolajevs\tJevgenijs\n231.\tNivaro\tMikko\n232.\tNoppel\tMargus\n233.\tNovikov\tZhan\n234.\tNugis\tPaul\n235.\tNuut\tMati\n236.\tNuut\tIndrek\n237.\tNõlvak\tSten Marten\n238.\tNõlvak\tMattias\n239.\tNõukas\tKim Patrick\n240.\tOad\tKristjan\n241.\tOjasu\tAndres\n242.\tOolup\tTammo\n243.\tOrlova\tJevgenija\n244.\t(ei tule) Oselin\tRain (ei tule)\n245.\tPaide\tKarl\n246.\tPajumäe\tPeeter\n247.\tPalanen\tGynther\n248.\tPalo\tEven\n249.\t(ei tule) Parts\tMartin (ei tule)\n250.\tPaurson\tKristiina\n251.\tPavelson\tLiisa\n252.\tPeelo\tEliise\n253.\tPeterson\tJonathan\n254.\tPetrov\tIvan\n255.\tPetrov\tJuri\n256.\tPetsjonkin\tDmitri\n257.\tPihel\tErich-Konrad\n258.\tPihl\tLennart\n259.\tPikkur\tRauno\n260.\tPodzuks\tTaavi\n261.\tPogozhev\tDmitri\n262.\tPogozheva\tTatjana\n263.\tPojarkov\tAleksei\n264.\tPoljakov\tSlava\n265.\tPopov\tGeorgy\n266.\tPopov\tAleksandr\n267.\tPotapov\tIvan\n268.\tPotapova\tJekaterina\n269.\tPrints\tPärt\n270.\tPripechko\tSemjon\n271.\tProos\tMirjam\n272.\tPruss\tElo\n273.\tPulk-Piatkowski\tJaanus\n274.\tpuzyrnyhh\tAleksandr\n275.\tPõder\tKarl\n276.\tPõlgast\tEdvin\n277.\tPähnapuu\tDanel\n278.\tPärk\tSteven\n279.\tRaja\tTanel\n280.\t(ei tule) Randma\tAsso (ei tule)\n281.\tRannev\tIlja\n282.\tRappu\tMarilin\n283.\tRattasepp\tAndres\n284.\tRebane\tKristiina\n285.\t(ei tule) Rebane\tMait (ei tule)\n286.\tReemets\tRaili\n287.\tRehi\tAapo\n288.\tRehi\tAndreas\n289.\tReiman\tTeelemari\n290.\tReimann\tElias\n291.\tReissaar\tHillar\n292.\tReissaar\tHans\n293.\tReitsak\tAapo\n294.\tRiehakainen\tLeon\n295.\tRiiel\tRaivo\n296.\tRiiel\tRaul\n297.\tRiiel\tViivika\n298.\tRiiel\tRiste\n299.\tRikanson\tTaavi\n300.\tRimshan\tSergey\n301.\tRogaten Denis\n302.\tRoosimägi\tJagnar\n303.\tRoosipuu\tAlari\n304.\tRootslane Robert\n305.\tRootslane Tarmo\n306.\tRozenkov\tGerman\n307.\tRozenkov\tEduard\n308.\tRozental\tAnton\n309.\tRusalepp\tLinda\n310.\tRuubel\tTaavi\n311.\tRõigas\tArtur\n312.\tRõzenkova\tIlona\n313.\tRäästas\tMargus\n314.\tSaage\tRagnar\n315.\tSaar\tMartin\n316.\tSaar\tSiivo\n317.\tSafranov\tAleksandr\n318.\tSahtel\tKarl-Erik\n319.\tSalonen\tJuhani\n320.\t(ei tule) Sambure\tAleksandra (ei tule)\n321.\tSammpere\tRanno\n322.\tSarapson\tSten\n323.\tSatalov\tAndrei\n324.\tSaul\tHeiki\n325.\tSaveljeva\tJulia\n326.\tSaveljeva\tArkadij\n327.\tSell\tRiho\n328.\tSemjonova\tAnastassia\n329.\tSepel\tMaksim\n330.\tSester\tThomas\n331.\tShalin\tAleksander\n332.\tShamarina\tHristina\n333.\t(ei tule) Shandibin\tDmitri (ei tule)\n334.\tSharanina\tAnastasja\n335.\tShatunov\tNikita\n336.\tShestakov\tRoman\n337.\tShestakov\tMihhail\n338.\tShestakov\tIlja\n339.\tShestakov\tPavel\n340.\tSigorov\tIvan\n341.\tSiig Kristo\n342.\tSild\tJoke\n343.\tSisask\tJürgen\n344.\tSmirnov\tAleksei\n345.\tSobolev\tIvan\n346.\tSoone\tKadri\n347.\tSopp\tArtur\n348.\tStefanovski\tJutji\n349.\tSteinberg\tKarina\n350.\tSuits Marius\n351.\tSurajevs\tVladimirs\n352.\tSuuressaar\tLiis\n353.\tSuuressaar\tRoger\n354.\tSvetko\tTimo\n355.\tSviridovski\tKonstantin\n356.\tSäks\tRenee\n357.\tSäre\tKaarel-Kaspar\n358.\tZelenovskij\tAleksandr\n359.\tZelinski\tErich\n360.\tZihh\tAleksandr\n361.\tZimin\tDmitri\n362.\tZukov\tPavel\n363.\tTaavet\tSilver\n364.\tTalviste Joonatan\n365.\tTambet Taaniel\n366.\tTamm\tIrene\n367.\tTann\tJohannes\n368.\t(ei tule) Tapp\tEero (ei tule)\n369.\tTeiko\tReili\n370.\tTeljakov\tDenis\n371.\tTelliskivi\tRaul\n372.\tThomson\tPatrick Joan\n373.\tThomson\tKarl henry\n374.\t(ei tule) Thsernikova\tNadezda (ei tule)\n375.\tTikk\tErkki\n376.\tTikka\tJohanna\n377.\tTilk\tSander\n378.\tTinn\tKaarel\n379.\tTits\tKaspar\n380.\tTobreluts\tTaivo\n381.\tTokarev\tKirill\n382.\tTollimägi\tTimmu\n383.\tToom-Mesonnov\tTea\n384.\tTorger\tCarolin\n385.\tTorotorov\tMaksim\n386.\tTraks\tKätlin\n387.\tTrapsa\tEvita\n388.\tTravkin\tIlja\n389.\tTsatski\tAleksei\n390.\tTsopp\tMartin\n391.\tTuuling\tTimo\n392.\tUint\tEve\n393.\tUljanov\tAleksandr\n394.\t(ei tule) Umbleja Liisa (ei tule)\n395.\t(ei tule) Umbleja Anu (ei tule)\n396.\tUndrits\tEpp-Maria\n397.\tUndrits\tUku\n398.\tUusjärv\tMadis\n399.\tVainula\tVirko\n400.\tVakrööm\tLiina\n401.\tValgur\tKristjan\n402.\tVask\tTriin\n403.\tVeedla\tNele\n404.\tVeilberg\tSilver\n405.\tVeiman\tVeli-Juhan\n406.\tVeiman\tKadi-Liis\n407.\t(ei tule) Veldi\tTaavi (ei tule)\n408.\tVeliste\tLeo\n409.\tVelner\tTaavi\n410.\tVeresenin\tSergei\n411.\tViisut\tMeelis\n412.\tViitso\tTiit-Rein\n413.\tVilim\tVladislav\n414.\tVilima\tNatalia\n415.\tVinni\tEva-Liisa\n416.\tVoblikov\tMaksim\n417.\tVoolaine\tMihkel\n418.\tVoronin\tIlja\n419.\tVõrno\tJaanus\n420.\tVähi\tKarl\n421.\tVäisanen\tPekka\n422.\tVäli\tKelli\n423.\tVändre\tEgle\n424.\tVästra\tGunnar\n425.\tx_???\tEdik\n426.\tx_???\tAndrei\n(426 - 20, kes ei tule)\nAllpool on nimekiri inimestest kellele on reserveeritud bussikoht marsruudil Tallinn-Kassinurme-Tallinn. Nimekiri on sorteeritud tähestiku järjekorras, perekonnanimede järgi.\nKui sinu nime pole selles nimekirjas, vabandame väga aga hetkel ei saa me sind transpordiga Tallinnast aidata. Alternatiivideks sinu jaoks on liinibuss või rong Jõgevale. Jõgevalt-Kassinurmele organiseerime sulle kas teejuhi või eraldi bussi.\nKui peaks olema võimalik bussikohti Tallinnast juurde tekitada anname sellest teada.\n01.\tAbakomov\tMaksim\n02.\tAbramov Aleksei\n03.\tAlexejev\tKonstantin\n04.\tEmeljanov\tStanislav\n05.\tFrolov\tViktor\n06.\tFurs\tIlja\n07.\tGefner\tAleksei\n08.\tJürimäe\tVahur\n09.\tKahk\tSander\n10.\tKink\tLiina\n11.\tKonovalov\tKirill\n12.\tKoppel\tVillu\n13.\tKosenkov\tViktor\n14.\tKrasnozhan\tPolina\n15.\tKreivald\tArtur\n16.\tKruglov\tGerman\n17.\tKumari\tSiiri\n18.\tKäosaar\tAndres\n19.\tKäämer\tLennart\n21.\tLadjuk\tSvetlana\n22.\tLagemaa\tJürgen\n23.\tLebedev German\n24.\tLoonet\tHelene\n25.\tMerkulov\tAnton\n26.\tOad\tKristjan\n27.\tPojarkov\tAleksei\n28.\tProos\tMirjam\n29.\tPruss\tElo\n30.\tPähnapuu\tDanel\n31.\tRandma\tAsso\n32.\tRebane\tKristiina\n33.\tRiehakainen\tLeon\n34.\tRiiel\tRaul\n35.\tRiiel\tRaivo\n36.\tRikanson\tTaavi\n37.\tRogaten Denis\n38.\tRozenkov\tGerman\n39.\tRozenkov\tEduard\n40.\tSaul\tHeiki\n41.\tSaveljeva\tJulia\n42.\tSaveljeva\tArkadij\n43.\tShamarina\tHristina\n44.\tSiig Kristo\n45.\tStefanovski\tJutji\n46.\tSuuressaar\tLiis\n47.\tZihh\tAleksandr\n48.\tZukov\tPavel\n49.\tTeljakov\tDenis\n50.\tTokarev\tKirill\n51.\tToom-Mesonnov\tTea\n52.\tTraks\tKätlin\n55.\tVeedla\tNele\n57.\tVeliste\tLeo\n58.\tVoblikov\tMaksim\n59.\tVändre\tEgle\nAllpool on nimekiri inimestest kellele on reserveeritud bussikoht marsruudil Tartu-Kassinurme-Tartu. Nimekiri on sorteeritud tähestiku järjekorras, perekonnanimede järgi.\nKui sinu nime pole selles nimekirjas, vabandame väga aga hetkel ei saa me sind transpordiga Tartust aidata. Alternatiivideks sinu jaoks on liinibuss või rong Jõgevale. Jõgevalt-Kassinurmele organiseerime sulle kas teejuhi või eraldi bussi.\nKui peaks olema võimalik bussikohti Tartust juurde tekitada anname sellest teada.\n001.\tAdlersberg\tIgor\n002.\tAlexander\tJaan\n003.\tArg\tOliver\n004.\tEessalu\tMartin\n006.\tErstu\tAleksander\n007.\tErstu\tErich\n008.\tEsingu\tErik-Eduard\n009.\tHuul\tHelena\n010.\tJullinen\tMadis\n011.\tJärve\tMarkus\n012.\tMarie Lilleleht\n013.\tKalde\tKristjan\n014.\tKari\tJuhan\n016.\tKraav\tKarl-Miikael\n017.\tKurm\tMaris\n018.\tKuslap\tMarkus\n019.\tKuusik\tKaur-Kaspar\n020.\tKärner\tKadi\n021.\tLeppik\tUku-Jaan\n022.\tLoonet\tTeelemari\n023.\tLõiv\tMerlin\n024.\tMaasik\tAlexander\n025.\tMurumets\tJaan\n026.\tMänd\tElin\n027.\tMänd\tAnneli\n028.\tOolup\tTammo\n030.\tPulk-Piatkowski\tJaanus\n032.\tRappu\tMarilin\n034.\tRimshan\tSergey\n035.\tRootslane Robert\n036.\tRusalepp\tLinda\n037.\tSarapson\tSten\n038.\tSuits Marius\n039.\tTalviste Joonatan\n042.\tTikka\tJohanna\n044.\tTrapsa\tEvita\n045.\tUint\tEve\n046.\tVähi\tKarl\nViimati muutis Bernard, 5:39 20. Apr 2007, muudetud 42 korda kokku.\nPostitas Merqlove 22:08 19. Mär 2007\nKas leeri võib vahetada koha peal ( enne mängu algust muidugi), kui selleks tekib erivajadus vms.\nNäiteks: Kirjutan registreerimislehele "saksa" aga lõpuks mängin talupoega.\nPostitas Bernard 22:45 19. Mär 2007\nÜldiselt mitte. Selliseid "erivajadusi" ei teki. Kui on soov valitud leeri ümber muuta siis on võimalik seda teha, saates vastavasisuline palve mandile\nSeda on aega teha 16. aprillini. Selleks ajaks peaks kõigil nende soovid ja vajadused selged olema. Siis lähevad leerid lukku.\nEsimeseks õhtuks pea 50 inimest - huvi paistab olevat\nPostitas gandalf va 12:03 20. Mär 2007\nmaarahval võib seekord päris hästi minna, kui barrikaadi linnuse värava ette uuesti ei ehitata.\nPostitas vanakaru 12:05 20. Mär 2007\nnuu mina vanakru paks ja kole --tulen ikka kaema\nja tahaks mõnda iad rahulist kohta kus saab istuda suure sarvega ja ja ja kus piuksud ei saa koledat sõjakisa tehes mind tappa\nPostitas Emeriel 13:20 20. Mär 2007\nVanakaru, sa pead hästi jubedat nägu tegema. Siis ei julge piiksud sind tappa.\n*hüsteeriline naer selle peale mõeldes, kuidas kari tillukesi piukse suurele Vanakarule kallale tormab*\nAga jah, ma tulen ka.\nPostitas Lõvi 14:06 20. Mär 2007\nMnjah, kui maarahval oleks nööri, saage, kirveid ja korralikult materjali, poleks barrikaad probleemiks . Kui need tingimused oleksid täidetud, oleksid barrikaadi olemasoluga nõus.\nAga kuidas see aasta telkide jaoks vajaliku küttepuiduga on? Räägiti, et okaspuid ei tohi kasutada, aga keset männi/kuusemetsa on seda tingimust raske täita, pealegi see loodushoiu-tunne keelas metsa puid raiuma minna. Krt, väga külm oli.\nJa Vanakarule ihukaitsjaid!!!\nPostitas Faramir 14:38 20. Mär 2007\n[quote="Lõvi"]Mnjah, kui maarahval oleks nööri, saage, kirveid ja korralikult materjali, poleks barrikaad probleemiks ./quote]\nJa väljaõpe nagu polegi vajalik. Mnnjaaaa..\nPostitas Lõvi 14:59 20. Mär 2007\nSeda loomulikult, aga ega 10aastased piiksud neid asju kasutama ju ei hakka, eks ole? Piiksud on ju katteks ja vastase tähelepanu hajutamiseks, eks ole?\nPealegi, no kuidas sa õpetad 10 aastaseid välja paari tunniga? Mõni osavam inimene, näiteks Formendil, võikid õhtul väiksematele elementaarseid lööke õpetada.\nPostitas Bernard 15:42 20. Mär 2007\nAhem - võitluse õpitoad on täiesti programmiliselt plaanis - aga ega seal peale paari löögi lühikese ajaga suurt midagi ei õpeta.\nParim vahend barrikaadide vastu on redelid - palju redeleid. Konksud ja nöörid ja muu jama on suhteliselt kasutu situatsioonis kus kaitsjad sind pidevalt peksavad kui üritad seal midagi nikerdada.\nPostitas Lõvi 17:11 20. Mär 2007\nMa siin oma ideid jagama ei hakka, muidu kaitsjad teevad nii, et kõik miskit ei tule välja. Aga saed, kirved ja nöörid oleksid maarahva jaoks väga kasulikud. Aga tõepoolest, rauast konksud nööridega oleksid isegi kasulikud viskad barrikaadile külge ja paarikümne mehe abiga tõmmatakse/lohistatakse barrikaad eemale .\nAga kuidas selle küttega siis on?\nPostitas homo sapients 17:38 20. Mär 2007\nVõiks teha lõkse ja igat nänni barikaadi ette.siis nagu võitlemine hõpsam.\nPostitas Lõvi 18:01 20. Mär 2007\nMis lõksud ja nänn? Ja miks siis on võitlemine hõlpsam?


Marise blogi: Koolid\nJaana 25. detsember 2014 20:31\nMinu kaksikud on järgmisel sügisel kooli minemas. Olen aastaid mõelnud, mida teha. Erinevasse kooli ma neid siiski ei pane, aga ilmselt paralleelklassidesse küll. Siis saaks "särada" vaiksem kaksik ja tema tegusid pandaks ilmselt tähele. Teine on nii energiline ja teda jagub igale poole, et õde jääb tahes tahtmata tema varju. Samas sel sügisel nende rühmast lõpetasid nende parimad sõbrannad ja läksid kooli. enne seda nad nagu polnudki kaksikud, aastaid oli neil teineteisest ükskõik ja nüüd on võluväel kõik muutunud... vajavad teineteist. enam pole parimaid sõpru ja nad hoiavad teineteise poole. kui sõltuvad nad üksteisest on, seda ma ei teagi. nad on olnud koguaeg nii erinevad. nüüd isegi kasvataja oli kahtleval seisukohal, et äkki siiski tuleks nad ühte klassi panna... raske dilemma...


Rõhk 94-64 - Leukeemia\nTüdrukute rõhk 94-64 on halb surve?\n94 kuni 64 rõhku\nSergei Kubinsky, www.rasteniya-lecarstvennie.ru\nAllikas: tervetel noortel jälgitakse tihti 90 kuni 60 surma. Kui nad samal ajal tunnevad end hästi, ei häiri neid midagi, nad räägivad füsioloogilisest hüpotensioonist. Sellisel juhul ei ole ravi vaja.\nAllikas: standardid ja vererõhk - mõisted on lähedased, kuid mitte tihedalt seotud. Andmed, mis viitavad üldtunnustatud indikaatorite kõrvalekalletele, ei näita alati patoloogia esinemist. Mõnede jaoks on heaolu normaalne rõhk 120 kuni 80, teistel - 90 kuni 60, kuigi mõned sümptomid peaksid olema ettevaatlikud.\nAllikas: madala vererõhu (BP) kliiniline tava loetakse 90 kuni 60-ni. Sellel rõhul ei ole alati kõrvaltoimeid. Üks see ei tekita ärevust, teistes tingib see hüpotensiooni. Kliiniliste ilmingute erinevuse tõttu tekib segadust inimestel, kes ei ole ravimitest kaugel.\nAllikas: Madal vererõhk on rõhk alla 100/60 mm Hg. st.\nAllikas: 64 rõhk\nMõõdetud surve. 96 kuni 62. ja fz on palju või vähe. Ma kuulsin, tundub, et kõigil on oma, üksikisik. ja kuidas seda määrata? ausalt öeldes on nõrkus kohutav ja pea valutab.\nHüpotensiooni võib ravida merevaikhappe, eleutherokoki, ženšenni, sulfokamfokaiini, kardiamiini preparaate. Kaks viimast ravimit on kõige paremini ette nähtud arsti poolt ja hädaolukorras.\nilmselt ei jõua piisavalt magada?\nMinu jaoks on parem minna, sest tavaliselt tõuseb igaüks vanusega, see tähendab, et mul on võimalus, et olen aktsepteeritud normide piires.\nAllikas: olen 90 kuni 60 - tavaline päevas.\nAllikas: WHO uuringute tulemus on isikule parim BP 120/80 mm Hg. st. Arstid leidsid ka üldise vererõhu taseme, mis on vastuvõetav elutähtsate funktsioonide jaoks - alates 100/60 kuni 139/89. Kuid BP-s töötaval inimesel võivad need näitajad olla suuremad. Kas madala rõhuga 90 kuni 60 on haiguse sümptom, mida tuleks selle normaliseerimiseks teha? Soovitatav on kõigepealt konsulteerida arstiga ja teada saada, mida peetakse patoloogiaks.\nHarjutus toimub keskmise kiirusega, vältides suurt võimsust. Soovitav on mõni minut kõndida, maha kerkida, seina lööve, kopsud, kõhu lihaste väljaõpe (vajutage). Parim tervendav toime südamele ja veresoontele on kombineeritud igapäevaste jalutuskäikudega koos kehaliste harjutustega ja ujumisega.\nKahjuks pole selle haiguse raviks ette valmistatud ettevalmistusi, kuid kui suudate seda teha, siis saate aru.\nMadal rõhk, mida teha nüüd?\nAllikas: teil on rõhk 100 kuni 60 - kas see on lause või meeldiv erand?\nSuurem rõhk on kõigile tuttav, keegi haigetub ise, kellel on sugulasi või sõpru. Iga teine täiskasvanu varem või hiljem seisab silmitsi sarnase probleemiga. Kuid madalam on haruldane nähtus ning levinum noorte hulgas ja väheste eakate inimeste seas. Sarnane diagnoos, hüpotensioon, viiakse rõhu alla normaalse rõhu all. See tähendab, et vererõhk vahemikus 100 kuni 60, mida sageli leiab noorukitel ja noortel, on juba hüpotensioon. Kuid mõnel juhul on see norm, mõnel juhul - tõsiste terviseprobleemide ohtlik sümptom.\nOn hüpotoonilisi inimesi (näiteks mina), on neil pidevalt survet piirkonnas 90 x 60 ja samal ajal on nad heas seisukorras. ja kui äkki tõuseb surve, siis on see juba katastroof. siis on see füüsioglogiline ja normaalne. aga kui see langeb normaalväärtustest kuni 90 * 60 ja riik jätab palju soovida, siis on see arstile kiire.\nVererõhku (BP) iseloomustavad kaks näitajat, mida mõõdetakse millimeetrites elavhõbedast (mm Hg art.). Ülemise väärtuse (esimene number) nimetatakse süstoolseks rõhuks, mis määrab jõu, millega süda surub vereringesse arterites kokkutõmbumise ajal (verd surutakse välja südamega). Madalam väärtus (teine number) nimetatakse diastoolseks rõhuks. See iseloomustab rõhku arterisse, kui süda on rahulikus olekus.\nMadal vererõhk või hüpotensioon esineb enamasti tüdrukute ja noorte naiste seas. "Ülemine" vererõhk nad ei ületa mm Hg. st., ja "alt" saab alandada domm. See seisund võib olla kas üksik või krooniline. Selle põhjuseks on madal vaskulaarne toon. Sageli esineb see pärast nakkushaigusi, psühholoogilist stressi või alatoitumist. Mõned elavad seda keha funktsiooni kasutades rahulikult. Teine hüpotensioon põhjustab suurt ebamugavust. Kõige sagedasemad on nõrkus, unisus, väsimus ja peapööritus.\nMadala rõhu korral on kasulik jooki klaasist portselanni. Ainult terapeutiline annus ei tohi ületada 100 grammi päevas. Alkohoolsed taimed tinktuurid aitavad normaliseerida vererõhku. Hea vahend on ženšenn Tinktuura. See tervendav taim tugevdab ja toonib keha, parandab südamefunktsiooni. Tinktuu tuleb võtta pillina 3 korda päevas 2 nädala jooksul. Annuse suurendamine pole seda väärt. Vastasel korral võib teil tekkida ärrituvus, unetus ja peavalu. Kui hüpotensioon sobib ja Aralia Manchu Tinktuura. Seda müüakse apteegis valmis kujul. Kuid võite ravimit ise valmistada, täites purustatud juured 70% alkoholiga kiirusega 1: 5. Võtke aralia vaja 2-3 korda päevas doused. Hüpertensiivsete ja neuroloogiliste haigustega inimestel on see vastunäidustatud.\nSamuti on vähendatud rõhu all mõeldav liivast, hiidlestest ja harilikest harilikust harilikust õisikust õisikute pesulõhnad. Neid võetakse 30 minutit enne sööki. Puljongid valmistatakse kiirusega 10 grammi 1 tassi keeva veega, tinktuurid - 1: 5. Lemongrass võtab 30-40 ja immortelle - pokapel kaks korda päevas. Tatarniku juua sagedamini, kuid väiksemates annustes. Lisaks nendele ravimtaimedele võite proovida ka viljapuu ja eleutherokoki apteegi infusioone. Parim on valida tööriist eksperimentaalselt, sest esineb üksikut talumatust.\nAllikas: rõhk põhjustab ebamugavustunde, pearinglust, nõrkust. Kroonilise madal vererõhuga seotud haigust nimetatakse hüpotensiooniks. Haiguse ja terve inimese madala vererõhu erinevus seisneb selles, et hüpotensiooni all kannatav isik märgib haiguse sümptomeid, kui surve suureneb, madalad märgid on normiks. Norm on ka tähiste intervall, vahe peaks olema - 40.\nAllikas: - Süste- ja diastoolsete väärtuste patoloogiline langus. Nõuetekohane ravi, mida ei alustata õigeaegselt, viib aja jooksul hüpertensioonini. Kui rõhk on 90 kuni 50, mida tuleks teha? Millised ohutud tööriistad aitavad hüpotensiooni parandada heaolu?


SMIT loob Eestile biomeetrilise identifitseerimissüsteemi andmekogu ABIS - Uudised - Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskus\nSiseministeeriumi eestvedamisel loob SMIT automaatse biomeetrilise identifitseerimissüsteemi andmekogu ABIS. ABIS on keskne andmekogu, kus säilitatakse riiklike menetluste raames kogutud biomeetrilisi isikuandmeid – näo- ja sõrmejäljekujutisi.\nSeda kõike selleks, et aidata senisest tõhusamalt kaasa julgeoleku tagamisele ja kuritegevuse ennetamisele. Vabariigi Valitsus otsustas ABISe loomise 2017. aastal ning see on plaanis rakendada 2021. aasta lõpuks.\nPraegu kuuluvad sellised biomeetrilised isikuandmed erinevate valitsemisalade ja andmekogude koosseisu. Näiteks koondub ABISesse isikut tõendavate dokumentide – passid, ID-kaardid, elamisloakaardid jms –, sissesõidukeeldude, välismaalaste lühiajalise töötamise, viisataotluste jm menetluste raames kogutud biomeetrilised andmed. Samuti koondatakse sinna riiklikus sõrmejälgede registris olevad biomeetrilised andmed, mida on kogutud süüteomenetluste raames.\n„Automaatse biomeetrilise identifitseerimissüsteemi andmekogu ehk ABIS andmekogu loomise peamine eesmärk on aidata senisest tõhusamalt kaasa julgeoleku tagamisele, kuritegevuse ennetamisele ja süüteomenetlustes tõendite kogumisele. Praegu on Eestis biomeetrilisi isikuandmeid sisaldavad infosüsteemid üles ehitatud erineva tehnilise lahendusega, mis raskendab andmete võrdlust erinevate andmekogude vahel. Samuti on suur osa kasutusel olevatest andmebaasidest praeguseks hetkeks juba ajale jalgu jäänud,“ selgitab Siseministeeriumi sisejulgeoleku-, korrakaitse- ja migratsioonipoliitika asekantsler Veiko Kommusaar. ABIS andmeid saavad asutused kasutada ainult oma seadusest tulenevate eesmärkide täitmiseks lähtudes minimaalsuse printsiibist – andmeid töödeldakse nii vähe kui võimalik ja nii palju kui on vajalik menetluse läbiviimise eesmärgi saavutamiseks.\nSMITi identiteediteenuste osakonna juhataja Kalle Kuusik selgitab, et keskse riikliku ABIS andmekogu loomisel on SMITil kandev roll tehnilise lahenduse juurutamisel ning edasisel haldamisel. „Meie eksperdid koostöös partnerite IDEMIA ja Cyberneticaga loovad tänapäevase, turvalise ning töökindla biomeetria talletamise ja võrdlemise lahenduse, mis täidab andmekogule Vabariigi Valitsuse poolt seatud eesmärgid.“\nVeiko Kommusaare sõnul aitab sõrmejälje ja näobiomeetria automaatse võrdlemise võimekuse loomine tõsta isiku tuvastamise ja isikusamasuse kontrollimise turvalisust ja usaldusväärsust, hõlbustada kadunud isikute leidmist, ennetada illegaalset immigratsiooni ning tõhustada dokumendivõltsingute ja vale- või topeltidentiteedi kasutamise avastamist jne. „Viimase kümne aasta jooksul on muutunud ootused ja nõudlus igapäevatoimetuste tegemiseks digimaailmas ning Eestil e-riigina on oluline nende muutustega sammu pidada. Suurenenud mobiilside ja internetiühenduse kättesaadavus ja nutiseadmete levik võib kaasa tuua identiteedivarguste kasvu. Paratamatult kaasneb selliste muutustega surve tagada senisest veelgi turvalisemad tehnoloogilised lahendused ja tõsikindlamad meetmed identiteedi haldamiseks,“ räägib ta.\nABIS andmekogu loomise otsustas Vabariigi Valitsus 2017. aastal ja selle loomisesse panustavad ka Justiitsministeerium, Politsei- ja piirivalveamet ja Eesti Kohtuekspertiisi Instituut. Vabariigi Valitsuse otsusega eraldati perioodiks 2019-2025 ABIS arendamiseks ja ülalpidamiseks 17 miljonit eurot. ABIS andmekogu on plaanis rakendada 2021. aasta lõpuks. Tehnilise teostusel on riigi partneriteks IDEMIA ja Cybernetica AS.


Imre Sooäär: üks meie esimehekandidaatidest sobiks Tallinna linnapeaks, teine peaministriks - aga mina olen Hanno Pevkuri poolt! - Eesti Päevaleht\nImre Sooäär: üks meie esimehekandidaatidest sobiks Tallinna linnapeaks, teine peaministriks - aga mina olen Hanno Pevkuri poolt!\nOlen nördinud, et Reformierakonna esimehe valimised on viimase nädalaga kiskunud inetuks. Teistes erakondades toimunud halva maitsega sisevalimised oleksid võinud olla heaks õppetunniks. Paraku, nagu selgub, ei suutnud Reformierakond esmakordseid kahe kandidaadiga sisevalimisi ka ise väärikalt välja kanda. See kahjustab nii erakonna kui ka kandidaatide mainet.\nKes on Reformierakonna uus juht? Mõned päevad enne valimisi on Kristen Michali (vasakul) ja Hanno Pevkuri võidušansid üsna võrdsed.\nÕnneks ühele negatiivsele seigale sai eilses kandidaatide viimases debatis selgust. Hanno Pevkuri kinnitusel pole ei tema ega tema kampaaniameeskond Tähesõdade paroodia mängu FBs loonud, mis paljusid erakonna liikmeid pahandas. Mul pole põhjust tema sõnades kahelda. Mäng ise oli kohatu ja võis Hannole isegi hääli maksma minna, sest teise kandidaadi mahategemine ei too kunagi sära. Seda tõestas ka mängu vähene laikide arv FBs. Kes iganes selle maitsetu nalja välja mõtles, suutis negatiivset energiat külvata küll.\nSamas teeb tõsiselt muret, kui vastab tõele, et ühele kandidaadile oli avatud rohkem erakonnasiseseid suhtluskanaleid kui teisele. See ei ole kindlasti vabade ja demokraatlike sisevalimiste puhul aktsepteeritav. Kõigile kandidaatidele peavad kehtima võrdsed võimalused ja vaba juurdepääs erakonna liikmeteni.\nSeisame tegelikult võib-olla suurema ajaloolise valiku ees, kui arvame. Andrei Korobeinik kirjutas Postimehes, et valimiste võitja määrab kogu erakonna tuleviku. Mina seevastu arvan, et kaalul on palju rohkem kui ühe erakonna tulevik. Kui Postimehe küsitluses arvas üle 80% lehe lugejatest, et Hanno Pevkur sobib paremini erakonna esimeheks, siis kindlasti on see mõttekoht, miks see nii on ja mis oleks nii erakonnale kui ka Eestile parem. Ilmselt mõtlevad paljud vastanutest erakonna juhtimise kõrval ka riigi juhtimisest. Ja tegelikult valibki Reformierakond laupäeval endi seast tulevase peaministri kandidaadi, kellest saab ühtlasi ka erakonna esimees.\nKuigi erakonna juhtide valimisele pole peale erakonna liikmete kellelgi asja, siis kaudselt on see ikkagi terve riigi asi. Eriti, kui tegu on riigikogu valimised võitnud erakonnaga, kellel on riigikogus enim kohti. Erakonna esimehest peaministri kuvand hakkab oluliselt mõjutama ka riigi kuvandit. Sellega peavad ka erakonna liikmed arvestama.\nKuulasin eile tähelepanelikult debatti kahe peaministrikandidaadi vahel. Lausa kahju, et seda üle ei kantud. See oli sisukas, asjalik ja konkreetne. Debati toon oli ainult positiivne ja võimaliku sopaloomise asemel kroonisid seda vastastikused reveransid. Kõige olulisem, mida ma oma küsimusele vastuses kandidaatidelt teada sain, oli see, et mõlemad neist leiavad võitjaks osutudes kaaskandidaadile koha oma meeskonnas. See on ainuõige otsus mõlema mehe poolt, kes iganes neist laupäeval võidab, sest lõhenenud Reformierakonda pole ei erakonna liikmetele endile, ega Eestile vaja. Igati väärikas uus tase erakondade sisevalimistel, kui meenutada kas või seda, kuidas üks võidu suuremeelselt käest andnud kaitseminister pärast erakonna sisevalimisi riigikokku “asumisele saadeti".\nReformierakonnal on kaks tugevat valikut, peaagu ühe pikkused ja sama sportlikud. Isikutena tasavägised ja sarnase haridusteega. Kaks stiili, üks jõulisem ja vertikaalsem, teine kaasavam ja horisontaalsem, aga mõlemad on töökad, pühendunud ning kindlasti panustavad ka edaspidi Eesti tugevamaks tegemisel.\nPärast eilset viimast debatti otsustasin hääletada erakonna esimehe valimistel Hanno Pevkuri poolt. Põhjuseid on kolm:\nEsiteks küsis Hanno ise minu käest toetust veel enne, kui ta oma kandideerimisest teatas. Ma ei näe mingit põhjust teda mitte toetada, sest Hanno on kolmel ministritoolil laitmatult hakkama saanud ja näidanud neis ametites oma võimet suuri otsuseid teha ning neid edukalt ellu viia.\nTeine põhjus on, et Reformierakonnalt endalt oodatakse uue lehekülje pööramist. Seda ootavad nii erakonna valijad kui ka avalikkus laiemalt. Erakonna vastutus on seejuures suur, tuleb igal hetkel valmis olla ka valitsuse vastutuseks. Keegi ei tea täna, kuidas lõpevad Keskerakonna siseheitlused. Ma ei nõustu nendega, kes ütlevad, et teised erakonnad soovivad ainult halba, seepärast soovitaksid nad justkui teha valikuid, mis Reformierakonda sisemiselt nõrgestaksid. Tugevast Reformierkonnast võidavad ka teised erakonnad, sest nad on sunnitud enda ridu, mõtteid ja tegusid koondama, et konkurentsis püsida. Ainult eluterve ja aus konkurents nii majanduses kui ka poliitikas viib riiki edasi.\nKolmas põhjus on see, et väärib juba iseenesest tuge ja tunnustust, kui keegi teine julgeb oma kandidatuuri üles seada nii-öelda "ette teada” kindla valiku kõrvale. Kaotajana ei ole talle kohta ka erakonna juhatuses. See nii-öelda täispangale minek aitab pluralismile ja demokraatia arengule ainult kaasa. Need ajad peaks lõplikult Eesti jaoks möödas olema, kus valitseb vaid üks ja õige arvamus ühe suure juhi suust.\nKristen on minu arvates olnud siiani kõige efektiivsem ja võimekam fraktsiooni juht minu pea 14-aastase riigikogu kogemuse jooksul. Seda teades võis juba ammu eeldada, et temast saab ühel päeval ka järgmine erakonna esimehe kandidaat. Naljaga pooleks tuli debatil välja, et üks sobiks Tallinna linnapeaks ja teine tulevaseks peaministriks. Võib-olla on asi naljast kaugel. Mõlemad ametikohad vajavad ju varsti täitmist uue energiaga.\nEeldades, et Kristen oleks Tallinna linnapeana kindlasti sama tugev, kui ta fraktsiooni juhi ja ministrina on olnud, siis on põhjust Tallinna tuleviku üle ainult rõõmu tunda. Ta lubas eile suure augu linna sisse teha, kust head energiat hakkaks linna voolama, ja olen veendunud, et ta sellega hakkama saab. Tunnel Helsingisse tuleb ka kindlasti kiiremini, kui Taavi Aasa juhtimisel.\nVaadates tänaseid ühiskonna ootusi, erakonna peegeldusi valijates ja kaaludes mõlema kandidaadi tugevusi, soovitan valida Hanno erakonna esimeheks ja Kristeni Tallinna linnapeaks. Mõlemad on riigi seisukohalt olulised ja väärikad ametikohad. Neil kahel toolil korraga istuda ei saa. Edu mõlemale! Kes iganes võidab, Reformierakonda ootab laupäeval ees restart.


Paldiski linn ja lähipiirkond arenevad kiiresti | Uus Maa Pluss\nHea liiklusühenduse tõttu Tallinnaga kuuluvad Paldiski ja Keila Tallinna linnastusse, kus asulate vahel toimivad mitmekesised seosed ning tihe tööalane liikus. Paldiskit iseloomustab ka hea transpordiühendus pealinnaga – regulaarselt sõidavad nii rongid, bussid kui ka marsruuttaksod. Paldiski kaugus Tallinnast on 48 km ja Keila linnast 25 km.\nViimaste aastate jooksul on Paldiski linnapilt oluliselt muutunud – enamikes Paldiski korterelamutes on uuendatud fassaadiviimistlus. Mitmetes elamutes on renoveeritud ka trepikojad, vahetatud tehnosüsteemid ning remonditud katusekate. Lammutatud või rekonstrueeritud on suurem osa omal ajal sõjaväe poolt mahajäetud ehitistest.\nSarnaselt teiste piirkondadega on ka Paldiskis 2007. aasta jooksul on toimunud mõningane hinnalangus, mis on jäänud olenevalt objekti tüübist ja seisukorrast 5-15% vahele. 2007. aasta novembrist algas järsk müügitehingute arvu vähenemine, mis kulmineerus aastavahetuse paiku. Kevade poole hakkas ostjate huvi jällegi vaikselt suurenema ning tehingute arv kasvas mõnevõrra. Käesoleva aasta märtsis kinnitati Paldiski Tehnopargi detailplaneering ning seejärel oli koheselt märgata kasvavat huvi Paldiski korteriturul. Maikuus alustati tehnopargi infrastruktuuri ehitustöid. Ca 25 ha territooriumile rajatakse 24 kaasaaja nõuetele vastavat tootmis- ja ärimaa kinnistut koos sinna juurde kuuluvate tehnovõrkudega. Lisaks ostuhuvi kasvule aktiviseerus märgatavalt ka korterite üüriturg. Kõige suurem huvi üürikorterite vastu tekkis ehitusettevõtetel, kes soovivad oma töötajaid ehitusobjektide lähedusse majutada. Populaarsed on lühiajalised, kuni kolmekuulise tähtajaga üürilepingud ning võimalikult madala üürihinnaga korterid.\nKui 2007. aasta II poolel oli Paldiskis pakkumises stabiilselt ligikaudu 70 korterit, siis kinnisvaraportaali www.kv.ee andmetel on 2008. aasta II kvartalis pakkumises ca 130 korterit. Pakkumised on hinnavahemikus 265 000-960 000 krooni, so 8 700-12 000 kr/m2. Järelturule on jõudnud ka 2006. aastal rekonstrueeritud Rae tn 42 elamus paiknevad korterid, millega käesoleva aasta kevadel toimusid Maa-ameti andmetel müügitehingud keskmiste hindadega 10 000-13 000 kr/m2.\n2007. aasta lõpus valminud Rae tn 36 elamus on arendaja Omakodumaja andmetel on 2008. aasta suve alguseks 60 korterist müüdud 6 ja broneeritud 14 korterit ning keskmine hinnatase jääb vahemikku 14 700-16 000 kr/m².\nVanemate korterite osas oli 2008. aasta II kvartalis piirkonna hinnatase suhteliselt ühtlane ja hinnakõikumisi on tehingute osas vähe. Kinnisvaraportaali www.kv.ee andmetel on viimase poole aastaga langenud müügipakkumiste keskmine ruutmeetrihind ca 10% ja keskmine hinnatase on langenud 2006. aasta keskpaiga tasemele. Võib märkida, et korteriturul on palju aktiivseid uue kodu otsijaid, kuid ostuotsus julgetakse langetada vaid juhul, kui korteri hind on tõepoolest soodne ning hetke turusituatsiooni keskmisest madalam. Aprilli- ja maikuu tehingute põhjal võib järeldada, et Paldiski linnas otsitakse ja ostetakse kortereid, mis ei ületa 500 000 krooni piiri.\nTulevikuprognoosina võib Paldiski arengu jaoks olulisemateks suundumusteks pidada Tallinna valglinnastumist ning tööstuse nihkumist Tallinnast välja. Üldiselt võib lähiaastateks prognoosida Paldiski korterituru elavnemist seoses tehnopargi rajamisega ja sellega kaasneva töökohtade arvu kasvuga. Lähituleviku plaanides on ka Alexela mahutipargi suurendamine ning olulise mõjuga oleks eeldatavasti ka Põhjasadama kavandatav laienemine, mille tulemusena oodatakse samuti sealsete töökohtade arvu kasvu.\nLähtudes eelnevast, võib lähitulevikuks prognoosida Paldiskis mõistliku hinnaga heas seisukorras elamutes asuvatele remonditud korteritele müügiedu ning kindlasti on oodata hinnakorrektsioone nende korterite müügihindade osas, kus omanikud on alustanud müüki liiga kõrge hinnaga.\nUus Maa kinnisvarakonsultantide nooremhindaja