TOMATIKA ILU F1 - SORDI KIRJELDUS JA OMADUSED - KASULIKUD NõUANDED\nTomatit kasutatakse erinevate toitude valmistamiseks ja konserveerimiseks. Ilma selle unikaalse ja kasuliku köögiviljata on võimatu ette kujutada kaasaegse inimese täisvaliku menüüd. Paljude sortide seas aednikud eristavad erinevaid ilu. See erineb sama suuruse ja helepunase värvusega puuviljade olemasolul. Elastne nahk ei ole täiesti kalduvus lõheneda, mis muudab sordi sobivaks transportimiseks pika vahemaa tagant. Tomatipõõsad on mitmetele ilmastikutingimustele ja kasvatamisel hoolimatutele. Nad tunnevad end hästi nii kasvuhoonetes kui ka aias.\nKlassikaline naine kuulub päris küpsesse köögiviljakultuuri. Keskmise kõrgusega põõsad, kui nad kasvavad, ulatuvad 80 cm-ni, esimene munasarja hakkab moodustama üle 6 lehe ja kordub iga 2 lehe järel. Puuviljad kasvavad harjadega, millest igaühes on täheldatud 6-7 helge punaka värvi vilja. Sellise ilusa ja atraktiivse välimuse mitmekesisuse ja nime saanud.\nTomati kuju on ümmargune, mõnikord natuke lame. Varras on kerge ribi. Liha on mahlane, lihav, maitse on magus. Ühe tomati keskmine kaal on umbes 200 grammi. Tomatid on hübriidid.\nValmistamise periood algab 100-110 päeva pärast seemikute tekkimist. Seemned tuleb külvata märtsi lõpus. Nad ostetakse poest, sest hübriidid ei säilita taaskasutamise märke. Seemned tuleb nende desinfitseerimiseks hoida nõrga mangaani lahuses. Maad tuleb ka töödelda keeva veega või kõrgel temperatuuril ahjus. Samuti on mullas vaja lisada orgaaniline segu. Külvamisel ei tohiks vesi mulda, siis võite veidi niisutada. Seemnete istutamine toimub ridades 1 cm sügavuseni, et kiiremini kasvada kapsas, kaetakse konteineri kile ja asetatakse sooja kohale.\nPärast võrsete lekkimist tuleb filmikate eemaldada. 2-4. Etapis peaksid voldikud külvama taimed eraldi tassidesse või potidesse. Enne istutamist alalisse kohta peaksid seemikud olema harjunud kliimatingimustega. Selleks tuleks mitu päeva seemikud värske õhu kätte viia. Kasvuhoones või maapinnal istutamisel on mullas vaja lisada keerulisi väetisi. See aitab saada suuremaid ja tervislikumaid puuvilju. Kaevusid soovitatakse teha 50 cm kaugusel üksteisest. Kuna taim kasvab, on vaja astuda samme.\nSelleks, et tomatipõõsad saaksid korralikult areneda, mitte haiguste ja kahjurite nakatumise korral, tuleb järgida mitmeid hooldusreegleid.\nValmistage regulaarselt mineraalväetisi.\nPõõsaste ümber asuv maa tuleks vabastada ainult hoolikalt, et juurestik ei kahjustuks. Samuti peavad saak õigeaegselt koristama. Nad võivad muutuda haiguste kandjateks.\nTomatid ei meeldi mulla kuivatamine, nii et jootmine peaks toimuma õigeaegselt. Tomatite kastmine ei tohiks ületada 1 kord nädalas. Liiga palju vett võib kahjustada ka põõsad, juured võivad hakata mädanema.\nHoolimata suurest resistentsusest erinevate haiguste ja kahjurite vastu, pihustatakse ennetamiseks mõeldud tomatid spetsiaalsete vahenditega.\nKrasotka sordi kasvatamisega tegelevatel aednikel on tomatite kohta vaid positiivne arvamus. Paljud inimesed armastavad puuviljade magusat maitset ja sama suurusega puuvilju. Kogenud aednikud soovitavad keskenduda mulla söötmisele, siis vilja ootab rikas ja viljad on suuremad.\nIlya Mihhailovitš, 63 aastat vana: Loved sort Beauty. Ma kasvatan tomatid kogu oma elu jooksul, mulle meeldib sageli osta erinevaid seemneid külvamiseks. Tomatid on väga säravad ja mahlakad. Ketšup või tomatimahl osutub kena säravpunaks. Põõsaste eest hoolitsemine ei erine peaaegu teiste sortide eest hoolitsemisest. Tõsi, sel aastal olen ma vähe väetanud, seega arvan, et puuviljad on liiga väikesed. Järgmisel aastal püüan olukorda parandada, näha, milline on tulemus.\nMaria, 35 aastat vana: Mu abikaasa ja me ostsime suvila mitte nii kaua aega tagasi ja unistasime alati erinevate sortide tomatite kasvatamise. Sel aastal istutasid nad erinevaid Pretty Woman'i ja ei olnud pettunud. Heledad ja magusad tomatid sobivad nii värskeks tarbimiseks kui ka töötlemiseks. Kõigil toorikutel on atraktiivne ja rikkalik värv. Kõik soovitused hooldamiseks, nii et tomatid olid suured.\nVideo: tomati sort Beauty F1


Vanemad Arvutiprogrammeerijad Ei Ole Puutumata, Õpib Leiab - 2019 | Tech\nAvaldatud: Tech • Vaatamisi: 20717\nVanemad programmeerijad on lihtsalt (kui mitte rohkem) teadlikud kui nende nooremad eakaaslased, hoolimata tehnoloogia kiire muutumise kiirusest, leiab uus uuring.\nUue uurimuse kohaselt tundub, et "vanusega kaasneb tarkus" räägib tõsi, et see on uus programm, milles uuriti, kas vanematel programmeerijatel on tõesti kiiremini muutuv tehnoloogia.\nPõhja-Carolina osariigi ülikoolis Raleighis (N.C.) uurinud tarkvara inseneride veebikogukonda ja leidis, et vaatamata sageli tarkvaraplatvormi muutustele, võivad vanemad programmeerijad olla rohkem kursis oma nooremate eakaaslastega.\n"Tahtsime uurida, kuidas veteranide programmeerijad seda arusaama ei suuda välja kujunemisjärgus tehnoloogiatega, ja uurida, kas me suudame kindlaks teha, kas vanemad programmeerijad järgivad pidevalt muutusi selles valdkonnas," õppis kaasautor Emerson Murphy-Hill, dotsent Põhja-Carolina osariigi ülikoolis infotehnoloogia, ütles oma avalduses. "Ja me leidsime, et mõnel juhul on veteranide programmeerijatel isegi väike eelis."\nTeadlased keskendusid veebisaidile StackOverflow, veebikeskkonnale, kus kasutajad küsivad ja vastavad programmitööga seotud küsimustele. Programmeerijad saavad StackOverflow'is luua "mainepunkti", pakkudes häid küsimusi või pakkudes kasulikke vastuseid. Arvatakse, et üksikisikud, kellel on kõrge maine arv, on programmeerimisküsimustest paremini kursis, kuid uuringus ei hinnata otseselt programmitöö tulemusi.\nMurphy-Hill ja tema kolleegid uurisid 80 000 StackOverflowi kasutaja profiile ja vaatasid seoseid nende vanuse ja reputatsiooni kohta. Uurijad leidsid, et programmeerijate maine arv kasvas vanusega, vähemalt 40-aastaste või nooremate inimestega. Teadlased märkisid, et programmeerijad ei saanud piisavalt andmeid selle vanuserühma kohta.\nJärgnevalt hindasid teadlased programmeerijate huve ja teadmiste taset, vaadates StackOverflowis olevate teemade mitmekesisust.\nTeadlased märkisid, et programmeerijate vanuses 15-30 on kommenteeritud teemade arvu järsk langus. Seevastu kasutajad 30ndate alguses 50ndate alguses käidlesid programmeerimisteemade laiemast valikust, ütles teadlased.\nEt hinnata, kas vanemad arvutiprogrammeerijad - 37-aastased ja vanemad - suudavad toime tulla tehnoloogia muutustega, uurisid teadlased oma teadmisi tehnoloogiatest, mis on olnud olemas vähem kui kümme aastat.\nIOS-i ja Windows Phone 7 - kahe erineva nutitelefoni operatsioonisüsteemiga - vanemad programmeerijad teadsid oluliselt rohkem kui nende nooremad eakaaslased. Teadlaste sõnul ei olnud kõigi teiste tehnoloogiate jaoks statistiliselt olulisi erinevusi programmeerijate vanemate ja nooremate põlvkondade vahel.\n"Andmed ei toeta ebastabiilsust vanemate programmeerijate suhtes - kui midagi, just vastupidi," ütles Murphy-Hill.\nUue uuringu tulemused esitatakse 18. mail 10-ndal San Francisco kaevandustarkvara hoidlate töökonverentsil.\nIisraelis Leitud 10 000-Aastane Maja "Cultic" Tempel\nKuidas Hawaii Kaubavahetuse Tuuled Võivad Mõjutada Vihma


2. märtsi ilm aastatel 2005-2018 (02.03.2019 10:13)\nKõige külmem Tallinnas -21,9°C (1807) Tartus -24,9°C (1960)\nKõige soojem Tallinnas 8,8°C (1930) Tartus 9,2°C (1913)\n2.03.2018 ulatus Läänemerele lauge kõrgrõhuhari, Ukraina kohalt liikus põhja poole madalrõhkkond. Põhja-Eestis oli vähese pilvisusega, Lõuna-Eestis pilves selgimistega olulise sajuta ilm. Puhus idakaartetuul 4-10, saartel ja rannikul puhanguti 14 m/s. Õhutemperatuur oli -4...-9 °C (hommikul -10...-21 °C).\n2.03.2017 eemaldus madalrõhulohk Venemaale ja merelt saabus kõrgrõhuhari. Öiste sajuhoogude järel oli päeval enam selgimisi, õhtuks sadu taandus. Puhus lõuna- ja edelatuul 8-15 m/s, õhtu poole nõrgenes. Öine õhutemperatuur oli -1..+2, päevane +2..+6ºC.\n2.03.2016 kõrgrõhkkonna mõju nõrgenes, kuna Valgevenest liikus Venemaale niiske madalrõhkkond. Öö oli selge, Kagu-Eestis sadas hommikul lund. Päev oli sajuta, idas pilvisem. Puhus ida- ja kirdetuul 4-8, rannikul 11-13 m/s, päeval tugevnesid põhjarannikul puhangud 15 m/s. Öine õhutemperatuur oli -13..-2, päevane -3..+1ºC.\nAina uued ja uued ninad pistavad end mullast välja\nPärnus 02.03.2016 kell 15:30\n2.03.2015 liikus madalrõhulohk merelt üle Eesti itta. Ilm läks pilve ning saartelt alanud vihmasadu levis üle mandri. Õhtu poole läks ilm lääne poolt alates kuivemaks. Puhus kagutuul 5-10, rannikul 12-16 m/s, pärastlõunal pöördus tuul rohkem lõunasse ja õhtul nõrgenes. Öine õhutemperatuur oli 0..+3, päevane +2..+5ºC.\nHall ja vihmane päev\n2.03.2014 kõrgrõhuala taandus ning merelt levis madalrõhulohk üle Eesti kirdesse. Vihm läks öösel mandri lääneosa kohale liikudes üle lörtsiks ja lumeks, saartel tekkis seejärel udu. Pärastlõunal jõudis sadu Ida-Eestisse ning läks vesiseks, õhtul taandus Virumaalt Venemaale. Ilm oli siis üle Eesti sompus. Puhus kagu- ja lõunatuul 1-6, õhtul Liivi lahel kuni 8 m/s. Öine õhutemperatuur oli -1..+1, päevane 0..+3ºC.\n2. märts 2014 Tallinnas\n02.03.2013 tsüklon taandus ning Läänemerelt levis üle Eesti kõrgrõhuhari. Päeval liikus uus aktiivne tsüklon Norra looderannikult üle Skandinaavia Põhjalahele. Öine lumesadu taandus kagusse ning ilm läks hommikuks selgeks. Pool päeva säras päike, pärastlõunal läks taevas aga saartelt alates pilve ning tihe lumesadu levis läänest itta. Öösel puhus mõõdukas tuul põhjast ja kirdest, rannikul öö hakul kuni 14 m/s, ennelõunal oli tuul muutlik ja nõrk, pärastlõunal pöördus lõunakaarde ja tugevnes 10-13, saartel kagutuul 17-22 m/s. Öösel oli külma 6..20°C, päeval tõusis õhutemperatuur -5..0°C-ni.\n02.03.2013 Tallinnas Lasnamäel.\n02.03.2013 17.33 @ Leisi, Saaremaa\n02.03.2012 öö möödus ulatusliku tsükloni uduses lõunaservas, hommikul levis loodest kagu suunas tsükloniga seotud külm front. Selle ümber sadas peamiselt lörtsi (läänes kuni 3, idas kuni 8 mm) ning saartel esines päeva peale juba selgimisi. Tuul pöördus loodesse ja tugevnes iiliti 10-17, rannikul 18-23 m/s. Öine õhutemperatuur oli 0..+1, päevane +1..+4 °C.\nHommik algas lume- ja lörtsisajuga, pärastpoole paistis päike, tuul puhus loodest ja kippus ajuti tormimõõtu võtma.02.03\n02.03.2011 põhjapoolse tsükloni surve tugevnes: läänetuul läks veidi tugevamaks (puhangud 9-11 m/s) ning kandis meile pehmemat õhku (öösel -14..-3, päeval -3..+4 C). Sadu (lumi, lörts) esines vaid üksikutes kohtades. Soojema õhu juurdevoolu tõttu esines pimedal ajal mitmel pool ka udu.\n2.03.2010 liikus pööris üle meie saarte ja mandri loodeosa Lõuna-Soome kohale. Kuna soe kagutuul pöördus hommikuks saartel loodesse, siis asendus seal lörtsi- ja vihmasadu hommikuks lumega ning õhutemperatuur langes paar kraadi miinuspoolele. Päeval saabus Soome lõunaosast kirdesse eemalduva madalrõhkkonna järel külma õhku juurde ning õhutemperatuur praktiliselt ei tõusnud (mandril 0 ºC lähedal, saartel veidi miinuses). Sadu läks kõikjal üle lumeks ning lääne- ja loodetuul tugevnes rannikul 17 m/s.\n02.03.2009 päeval oli pilves olulise sajuta ilm. Kohati oli udu. Möödunud ööl hakkas Lääne-Eestis lund sadama. Maksimaalne õhutemperatuur oli -6,3°C-st Väike-Maarjas kuni -1,1°C-ni Sõrves. Minimaalne õhutemperatuur oli -11,8°C-st Võrus kuni -2,4°C-ni Sõrves\n02.03.2008 päeval ja möödunud ööl oli pilves ilm. Mitmel pool sadas lund, lörtsi, saartel ka vihma. Maksimaalne õhutemperatuur oli 0,0°C-st Väike Maarjas kuni +2,1°C-ni Kihnus. Minimaalne õhutemperatuur oli -2,2°C-st V-Maarjas kuni +0,6°C-ni Vilsandil.\nMärts tõi lume\nSel aastal siis sedamoodi\nSoomaa jõed olid taas kord üleannetuks muutunud. Selline pilt avanes Kõpu-Jõesuu teel 2.märtsil 2008\n02.03. 2007 päeval ja möödunud ööl oli pilves ilm. Sadas lörtsi ja vihma, oli udu. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus 1,0°C Mustvees kuni 3,8°C Valgas ning minimaalne õhutemperatuur möödunud ööl oli vahemikus -0,2°C Mustvees kuni +1,0°C Kundas.\n02.03.2006 oli enamasti pilves ilm. Mitmel pool sadas lund, paiguti oli pinnatuisku. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus -6,7°C Viljandis kuni -4,8°C Ristnas ning minimaalne õhutemperatuur öösel -13,3°C Mustvees, Valgas ja Võrus kuni -9,8°C Ristnas.\n02.03.2005 sadas kohati lund ja oli uduvinet. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus -6,7°C Jõhvis ja Narva-Jõesuus kuni -3,3°C Ristnas ning minimaalne õhutemperatuur öösel -23,4°C Võrus kuni -6,5°C Ristnas.\nhilistalvine loojang, mõnus külm talvine ilm


TÄIENDATUD | 1. veebruarist jätkame rühmatreeningutega TÄIENDATUD | 1. veebruarist jätkame rühmatreeningutega\n/TÄIENDATUD | 1. veebruarist jätkame rühmatreeningutega\nTÄIENDATUD | 1. veebruarist jätkame rühmatreeningutega\nMeil on hea meel teatada, et seoses COVID-19 haiguse leviku tõkestamise piirangute leevendamisega on Sul alates 1. veebruarist 2021 taas võimalik osaleda rühmatreeningutel. Samuti on avatud leili- ja aurusaunad ning mullivannid.\nRühmatreeningu broneerimine ja tühistamine\nVastavalt treeningu stiilile ja treeningusaali 50% täitumusele on rühmatreeningus 12–18 kohta.\nKohta saad broneerida jätkuvalt kuni kaks nädalat (jooksev + järgmine nädal) ette ning maksimaalselt võib Sul korraga olla kuni viis aktiivset broneeringut. Ühele päevale saad teha maksimaalselt kaks broneeringut.\nKui Sul ei ole võimalik treeningust osa võtta, siis tuleb Sul tühistada broneering vähemalt kaks tundi enne treeningu algust klubi veebilehel, infokioskis või vastuvõtuletis.\nBroneeringu, mida Sa ei ole viis minutit enne treeningu algust kinnitatud, tühistab süsteem automaatselt. Hilinemisel saad treeningul osaleda vaid vaba koha olemasolu korral.\nKui oled kahe nädala jooksul kahel korral jätnud broneeritud rühmatreeningule tulemata, siis kaotad kaheks nädalaks broneerimisõiguse.\nAlates 1. veebruarist on videotreeningute keskkond aktiivse paketi või perioodikaardi omanikule tasuta. Selles keskkonnas on 25 videotreeningut, mis võimaldavad Sul soovi korral mugavalt kodus treenida oma treeneri juhendamisel.\nKuna meie stuudiod on edaspidi rühmatreeningute läbiviimisteks hõivatud, siis peatame hetkel ka uute treeningute filmimised.\nTuletame meelde, et treeningule eelneval ja järgneval ajal tuleb spordiklubis kanda kaitsemaski:\nkanna palun maski alates hoonesse sisenemisest kuni treeninguruumi sisenemiseni, sh riietusruumis;\nmaski võid ära võtta vahetult enne seda, kui lähed riietusruumist treeninguruumi;\npärast treeningujärgset duši all käimist pane mask taas ette ja kanna seda kuni hoonest lahkumiseni.\n50% täitumuse nõue\nAlates 1. veebruarist kehtib spordiklubidele 50% täitumuse nõue, seetõttu\non osa dušše ja riietusruumide kappe suletud (need kapid on lukustatud ja dušid vastavalt märgistatud);\npalun vali võimalusel treenimiseks aeg, mis ei kattu klubi tipptunniga (tööpäeviti 17.30–19.00).\nMängutuba on lahti E–R 16–20. Enne klubisse tulekut tutvu kindlasti alates 1. veebruarist kehtiva täiendava kodukorraga.


Patsiendi inimväärikus – Anneli Kannus\n17. juuni 2020 – anneli.kannus\nOlen nüüdseks oma elust käinud nii palju erinevate arstide juures, viibinud erinevates osakondades, kasutanud nii kiirabi kui ka EMO teenuseid, läbi käinud vist peaaegu kõikvõimalikud uuringud v.a. aju :) - seega oman patsiendina palju kogemusi. Samamoodi jõuab patsientide info minuni sugulaste - tuttavate käest, kes on sattunud erinevatesse tervishoiuasutustesse. Lisaks töised kanalid. Nii mõnigi ühine joon nendes lugudes ja minu kogemuses, mis mind pigem kurvaks teeb ...\nMiks? Sest on asju, mis ei nõua erilisi investeeringuid ja aega. Nõuavad tahtmist, mõistmist, töö korraldamist nii, et patsienti koheldakse igas olukorras väärikalt.\nMina olen omandanud oskuse, vaadata paljudest ebameeldivustest mööda. Olen lamanud nii palju kordi "protseduurilaual", et pulss ei hüppa enam lakke. See on pisut ka "käega löömine", sest ei jaksa alati "erutuda" selle peale mida näen, kuulen või kogen ning mis võiks olla teisiti.\nÜks lihtne näide - palatist 4 naist ootamas "kergeid" operatsioone. Iga inimese opile viimisele eelneb "ümberriietumine" AGA puudu on sirmid/ eralduskardinad. Mina ei suuda olla haigla riietes, see tekitab minus kohe tunde et olen väga-väga haige, aga ümberriietumine palatis, kus pole kardinaid või uks käib suvaliselt lahti, pole mulle kahjuks enam probleem. Kuigi peaks. Inimesed aga tunnevad end sellises situatsioonis üldiselt silmnähtavalt ebamugavalt. Ja seda ebamugavust vähendada on ju tegelikult lihtne? Kui ise olen olnud eriti kehvas seisus, siis mõni teine tervishoiutöötaja, olles mind vaatama tulnud, on korraldanud ka kardinad :) aga need peaksid lihtsalt kogu aeg olemas olema.\nEriti naljakas on "riideke", mis selga antakse, et voodiga läbi koridoride opile sõita. Ausalt - sama hästi võiks see lihtsalt olemata olla. Ma tõesti ei saa aru miks ei kasutata lihtsalt ühekordset kitlit ka haigete nö katmiseks? Vb kusagil kasutatakse, mina pole seda veel kohanud. Eriti tore on see kui oled pikk tüdruk ja opieelses toas öeldakse - a la wc on palati nurga taga kui on vaja veel minna. Ettevalmistusruum on täis erinevast soost ja erinevas eas inimesi. Kui oleks vaja ja oled selline staažiga nagu mina, siis ilmselt lihtsalt lähed või nõuad miskit normaalset selga aga kui ei ole selline nagu mina?\nMõtlesin ikka jupp aega, et kas üldse sellest kirjutan, aga ... ma olen patsientide poolel. Patsient tuleb abi saama ning kui abi saab, siis on õnnelik ega "nori" justkui pisiasjade üle. Kui üks inimene satub üks kord sellesse situatsiooni, siis ta ehk "elab selle üle"... AGA ta ei peaks sellisesse situatsiooni sattuma. Meie aga peame endale teadvustama - see ei ole normaalne, see ei ole patsiendikeskne! See on midagi, mida isegi 25 aastat tagasi õpetati ja seda “valesti” asja täna näha on uskumatu. Ja seda on lihtne muuta.\nPisiasjad loevad. Patsiendikogemus loeb. Meditsiini edukuse kõrval peab ka tervishoid muutuma terviklikuks. Isegi pisiasjades. Inimväärikuse säilitamine viimase võimaluseni igas tegevuses. Kõik algab meie suhtumisest ja patsientide valmisolekust rääkida, anda tagasisidet ja meie valmidusest ellu viia ka pisikesi muutusi.\nMõeldes, kui ma ise selle patsiendi asemel oleks, siis kas kõik on okey?\nVõimaluste paljusus ja otsustamatus või lihtsalt laiskus?\nsyYiOwDKmVj — LdTBeEMIFm Jul 03, 2020\nNeSHspMGoA — yWGeYuRtvzXraPhj Jul 03, 2020\nLWRmrgKzUFojDlIq — TWcZjDGnBb Aug 23, 2020\nlGSuavKd — SnJcmGTwMW Aug 23, 2020\nANrmQDThJukIZCM — biUeAgISp Sep 25, 2020\nJydOHTrGDcpWh — uhegDNJYdWR Sep 25, 2020\nhsowyBfxbtakKC — TWzDnMlkJraF Oct 23, 2020\npglKkmZBiWtJFxG — JqcXaVypBYwKuer Oct 23, 2020\njZHCoROiSlW — mqvNujBwYzspKTC Dec 09, 2020\nMrRcafHAvte — ERkKTtcxPLleq Dec 09, 2020\nIXQPeWUgt — mTidBXEKsAJl Dec 24, 2020\nCRmJKgPVwjHZU — OHadwpCIiWKyx Dec 24, 2020


Moeloojad trügivad moslemimoodi\nPille Ivask • 20. veebruar 2016\nPearätid müügil Hema poes Hollandis Foto: epa\nTuntud brändid nagu Dolce & Gabanna ning Tommy Hilfiger on leidnud uue turu mosleminaiste näol: aastaks 2020 arvatakse moslemite moeturu väärtuseks olevat koguni 325 miljardit dollarit.\nPraegu toimuv Londoni moenädal paistab silma millegi väga erilisega – moelavadele on jõudmas ka moslemi naiste pearätid ehk hijabid, kirjutab The Telegraph.\nHijabid on moeloojate fookuses olnud juba pikemat aega. Viimane, kes oma hijabide valikuga välja tuli, on Dolce & Gabanna. Varem on sama teinud näiteks Oscar de la Renta ning Tommy Hilfiger.\nKa odavamad brändid pole uuest moesuunast maha jäänud. H&M andis möödunud aastal välja esimese reklaami, millel oli kujutatud moslemist modelli, kes kandis hijabi. House of Fraser andis välja aga kollektsiooni nii-öelda sportlikest hijabidest, mis sobivad kanda nii ujudes kui sporti tehes.\nKasu brändidele on selgemast selgem: arvatakse, et aastaks 2020 on moslemituru väärtus kerkinud 325 miljardi dollarini.\n23aastane moslemist modell, kes astus üles H&Mi reklaamplakatil, leiab, et moslemimood ning selle arendamine on suurepärased. Ta lausus intervjuus The Telegraphile: „On raske olla moslem ning riietuda konservatiivselt, samal ajal ise moodi armastades. Eriti keeruline on leida ilusaid riideid, mida välja minnes selga panna. Kõik on kas liiga uhke või liiga tavaline. Teada, et Dolce & Gabbana tuli turule, on ainult positiivne,“ selgitas ta.\nMõistagi pole moslemimood ning tuntud brändide turuletulek kõigile meeltmööda. Raamatu "Love In A Headscarf" autor Shelina Janmohamed leiab, et kuigi moslemimood on tervitatav, on see vastuvõetav vaid teatud tasemeni. Ta rõhutab, et naised kannavad hijabe usulistel põhjustel ning seda ei peaks unustama.\nJanmohamed selgitas, et tema jaoks pole põhiprobleem selles, et hijabid võivad olla mõjutatud Lääne kultuuriruumist, pigem aga see, et disainerite toodetud hijabid on väga kallid. Suure summa kulutamine religioossetele moeriietele on midagi, millesse ta ei usu: „Tänapäeva moetööstus põhineb tarbimisel ning objektistamisel – osta, osta ja osta ning saa arvustatud selle põhjal, mida sa kannad,“ kritiseeris ta ja lisas, et see on islami reeglite vastu. „Tagasihoidlikkus pole vaid see, missugune sa välja näed, vaid ka see, mida sa kannad ja palju sa kulutad. Pealegi, see võib olla vabastav nende mosleminaiste jaoks, kes ostavad neid tooteid moetänavatelt, ent kui vabastav on see nendele mosleminaistele, kes neid Bangladeshis ning mujal asuvates tehastes teevad?“.\nSotsiaalantropoloogia tudeng moslem Sabah Haneen Choudhry kritiseerib asjade käiku just moraalsest aspektist. Ta leiab, et moslemimood on aastal 2016. poliitilise tähtsusega temaatika. „Miks ei või mosleminaised otsustada selle üle, missugused on nende usulised parameetrid, ilma, et nad peaksid silmitsi seisma sellega, missugusena näeb muu maailm islamikogukonda?“ arvas ta. Antropoloog rõhutas, et kui varem oli hijab oluline osa mosleminaiste identiteedist, siis nüüd on sellest saanud peavoolutemaatika.\nPõhjuseid, miks mosleminaiste seas on moeloojate hijabid mõnda suurt vastuolusid tekitanud, on mitmeid. Näiteks võivad erineda nende arusaamad hijabist endast ning põhjustest, miks seda üldse kanda.\nVastavateemaline küsitlus portaalis Reddit andis erinevaid tulemusi. Selgus, et mõned naised kannavad hijabi tagasihoidlikkuse tõttu, samas kui teised leiavad, et hijabi kandmine aitab ära hoida võimalikku seksuaalset ahistamist. Samas oli ka arvamusi, mis rõhutasid, et hijabi on ka moeelement.


Linnaosa/Asula - Kesklinna linnaosa Soomevere küla Vanalinn Lehmja küla Tabasalu alevik Nõmme linnaosa Kesklinn Kristiine linnaosa Ämari alevik Peetri alevik Ihaste Aruküla alevik Raadi-Kruusamäe Tila küla Valkla küla Muuga küla Maidla küla Lagedi alevik Manniva küla Mustamäe Põhja-Tallinn Aaviku küla Tiskre küla Suuresta küla Haabersti linnaosa Hulja alevik Lubja küla Nõmme Kloogaranna küla Ilmandu küla Laulasmaa küla Keila-Joa alevik Kautjala küla Põhja-Tallinna linnaosa Illurma küla Tuulna küla Lasnamäe linnaosa Vääna-Jõesuu küla Kadriorg Pringi küla Harkujärve küla Pirita Annelinn Põvvatu küla Karlova Palupere küla Variku Veeriku Juuliku küla Haabneeme alevik Mustamäe linnaosa Jüri alevik Saku alevik Järveküla Luige alevik Viimsi alevik Vääna küla Jõune küla Pärnu linn Sõrve küla Klooga alevik Liikva küla Muuksi küla Randvere küla Lasnamäe Hüüru küla Jälgimäe küla Pirita linnaosa Kallaste linn Vahi alevik Ränilinn Laagri alevik Taali küla Pikajärve küla Nõuni küla Härmakosu küla Vehendi küla Kristiine Loo alevik Ülejõe Rae küla Tammelinn Jõgeva linn Saue linn Maarjamõisa Pärnamäe küla\nHarju maakond, Tallinn, Haabersti linnaosa, Noorkuu 8\nRÕDU JA PANIPAIGAGA ILUS 3-TOALINE KORTER!\nObjekti üldpind: 69.2 m2\nKatastri tunnus: 78406:606:0032\nEhituse aasta: 2017\nKöetav pind 69,2 m2, millele lisandub rõdu 5 m2.\nKorter asub 4-kordse kortermaja teisel korrusel, mille koosseisu kuulub: ruumikas elutuba koos avatud köögiga, kaks magamistuba koos kompaktse walk-in stiilis garderoobiga, esik, wc/vannituba ning rõdu, kus nautida suvel päikest.\nEsikus on sisseehitatud mahukas garderoob.\nKorteri siseviimistluses on kasutatud heledaid toone, mis koos kõrgete akendega tagavad ruumides avaruse ja valguskülluse. Põrandaid katab vastupidav 3-lipiline tammeparkett. Köögis on kvaliteetne köögimööbel.\nKorterisse jääb köögimööbel (Arens) koos tehnikaga (Electrolux ja Bosch) ja garderoobid (Sunorek) koos sisudega.\nMaja asub väärikas Pärnaõue elurajoonis ja on valminud aastal 2017 arendaja Bonava poolt. Majale on väljastatud energiaklass “B”. Pärnaõue elurajoonis asuvaid maju iseloomustab moderne arhitektuur ja kaasaegsus.\nHoonel on oma gaasikatel, mis kannab soojust tubadesse läbi radiaatorite. Tänu kaasaegsetele süsteemidele on kodu väga energiasäästlik ja komunaalkulud madalad.\nSummad sisaldavad komeliikmelise pere tarbitud vett ja elektrit!\nMai: 116 eur\nDetsember: 149 eur\nParkida saab kinnistul ning kohti on piisavalt. Maja esimesel korrusel asub panipaik ( 2,1m²).\nSee kodu sobib sulle hästi, kui hindad rahu ja vaikust kaasaegses elukeskkonnas, samaaegselt olles lähedal linnaelule!


Photoshopi eksperiment: iluideaalid on nii erinevad - elu\nCarey Mulligan armastab oma kõrgeid kontsasid\nHull: Kodutarvikud firmalt Rainbow Loom Bands\nPõhiline / elu / Photoshopi eksperiment: iluideaalid on nii erinevad\nPhotoshopi eksperiment: iluideaalid on nii erinevad\nSee töötlemata foto saatis Esther Honey maailma.\nEsteri mesi näitab, kui palju nägusid on ilul\nOma fotoseeria "Enne ja pärast" saatis ajakirjanik Esther Honig oma pildi Photoshopi kunstnikele kogu maailmas. Retušeeritud fotod, mille ta tagasi sai, näitavad, kui erinev võib ilu olla.\nNägu kitsam, nina väiksemad, huuled täidlasemad: Photoshopi kasutamine läikivatel fotodel pole nüüd enam saladus. Paar klõpsu arvutis - ja naabritüdrukust saab täiesti uus, "paranenud" inimene.\nAjakirjanik Esther Honig julges Photoshop-Exprimentit . Oma fotoseeriale "Enne ja pärast" esitas ta ilustamata pildi Photoshopi kunstnikest 25 erinevast riigist. Tema taotlus: "Tee mind ilusaks."\n"USA-s on Photshopist saanud riigi kättesaamatu iluideaali sümbol, " kirjutab Esther Honig nende veebisaidil, "Minu enne ja pärast projekt näitab, kuidas see skaala riigiti erineb."\nToimetatud fotodel on näha seda muljetavaldavat: Argentiinas kannab ta heledaid lauvärve ja roosasid huuli, sakslasest osavõtja muudab Estheri mesi kahvatuks ja punakaks, USA-s on nende Dutt 80-ndate föönilaine ja Pakistani panus näitab ajakirjanikku palju päevitunud, nagu originaalpildil.\n"[Kõik need fotod] on omamoodi intrigeerivad ja valgustavad, iga pilt peegeldab looja isiklikku ja kultuurilist ilu, " kirjutab Honey. " Photoshop võimaldab meil täita ideaali, kuid kui me näeme neid standardeid globaalses kontekstis, liigub täiuslikkuse mõiste kaugemale."\nLõpuks näitab Esther Honey projekt, et keegi ei suuda ühtida kõigi maailma erinevate iluideaalidega. Parim viis selle ligipääsmatusega tegelemiseks? Lihtsalt ignoreerige kõiki norme ja proovige endaga rahule jääda. See on ilu, ükskõik mis riigis.


Tööpakkumise number #195115\n* töö korraldamine väljapool Eestit uute klientide leidmiseks ja olemasolevate hoidmiseks - aktiivne müük edasimüüjate leidmiseks;\n* eelnev müügikogemus rahvusvahelisel turul min. 2 aastat;\n* mobiilside müügi kogemus;\n* vene ja inglise keele oskus kõrgtasemel.\nFikstasu + boonussüsteem\narendavat töökogemust ning osalemist rahvusvahelistes projektides\nTemp Group Estonia OÜ on personaliteenuseid pakkuv ettevõte. Meie kliendiks on telekommunikatsiooni teenuseid pakkuv ettevõte, mis lisaks sideteenustele pakub kompleksset teenindust: alates kliendi individuaalsete vajaduste analüüsist ja konsultatsioonidest kuni telekommunikatsiooni võrkude projekteerimiseni ja süsteemide integreerimiseni.


Esileht Teemad Jutlus Emmause tee lood\nLuuka evangeelium 24:13-35\nKäesoleva aasta suvefestivali peateemaks valiti küsimus: kuhu viib tee? Igal juhul viib tee vastu tulevikule. Aga millisele?\nSarnased küsimused võisid olla mõtteis ja huulil ka noil kahel Jeesuse jüngril, kes tema ristisurma järel pettunult Jeruusalemmast Emmause poole kõndisid. Valusate kogemuste, haavade ja lootuste surma pealinnas polnud Kleopasel ega ta kaaslasel enam midagi teha. Kui õhtuks Emmause öömajalegi jõuaks...\nNad ei teadnudki, et samal päeval oli Messias surnuist üles tõusnud. „Ja sündis, et nende vesteldes ja arutledes lähenes neile Jeesus ise ja kõndis nendega kaasas. Ent nende silmi peeti, nii et nad ei tundnud teda ära. Aga Jeesus ütles neile: „Mis lood need on, mida te omavahel veeretate teed käies?" Ja nad jäid kurvalt seisma..." (Lk 24:15-17)\nKummaline, et Jeesus ei küsinudki oma jüngreilt, kuhu tee viib, vaid pigem – milliseid lugusid nad oma teel jutustavad. Tundub, et samamoodi esitab ta messialiku väljakutse keset meiegi tänapäevast eluteed. Kaasaja kristuslikuks küsimuseks pole siis mitte quo vadis, vaid tell your story. Kas Jumalat enam ei huvitagi, kuhu meie tee viib? Vastupidi, Kõigekõrgemana näeb ta palju kaugemale teest enesest. Ta teab ja teadvustab, et lugudest, mida me jutustame, hakkab sõltuma, kuhu, kuidas, kellega, milleks ja kelleks me üleüldse teel oleme.\nLugudest, mida me jutustame, sõltub, kuhu me oleme teel\nLugudest, mida me jutustame, sõltub, kuhu me oleme teel. Nagu need kaks. Pärast kõike seda, millest tagantjärele masendavaid lugusid jutustati, võidi üksteisele vaid kaasa tunda: „Aga meie lootsime, et tema ongi see, kes Iisraeli rahva lunastab."\nKõigi lootuste surmast oli möödas juba kolm päeva. Kõik. Enam polnud midagi mõtet oodata. Omavahelises vestluses meenutatud lood „kõigest, mis olid juhtunud", kujunesid veel vaid kurvaks nädalavahetuse kokkuvõtteks. Edasi tuli Jeruusalemm võimalikult kiiresti seljataha jätta, seda nii füüsilises kui emotsionaalses tähenduses. Pigem viigu allakäigutee juba Emmause poole! Ja mitte seepärast, et sinna tõepoolest olnuks vaja välja jõuda, vaid seetõttu, et messialike ootuste pealinnas ei tundunud neil oma elulootuse kehastuse surma ja mahamatmise järel enam õieti midagi teha olevat.\nPiibel räägib, et „nende silmi peeti kinni". Võimalik, et nende meeli pimestasid vastastikku üle ja ümber räägitud kannatuse- ja surmalood, mis muutusid õhtu hämaruses teed käies aina koletumaks ja võtsid kahe täiskasvanu mõttemaailma üle üha enam võimust. Tõepoolest, lugudest, mida me jutustame, sõltub paljuski, kuhu oleme teel. Emmause tee jüngrite lood olid nii võimsad, et nende keskel isegi Jeesust ennast kohates ja kõnetades „ei tundnud nad teda ära".\nOlnuks Kleopasel ning tema tee-, vestlus- ja elulookaaslasel vaid teistsugune lugu jutustada! Ehk liikunuks nad siis teist teed? Seda kinnitab ka tõik, et kohe, kui nad Jeesuse poolt jagatud lugude ja ilmsikssaamise järel lõpuks Emmauses avastasid, et tegelikult on nende Messias ju surnuist üles tõusnud ja end neile isiklikult ilmutanud, „nad tõusid ning pöördusid selsamal tunnil tagasi Jeruusalemma". Kummaline, ent tõsi: vastu ööd tõttasid kaks meest nüüd sootuks vastupidises suunas, tagasi tuldud teed – ja seda ainuüksi seepärast, et võidi jutustada otsekui uuestisündinud lugu Jeesusest. Too ei olnud enam lugu surnud, vaid elavast Jeesusest, mitte lugu kellestki kusagil ja kunagi enne elatud ajaloos, vaid just siin ja praegu elavast Jeesusest nende eluloo keskel! Jeruusalemma jõudes said nende lood ülejäänutega kokku. Nad „leidsid koos olevat need üksteist ja nende kaaslased, kes ütlesid: „Issand on tõesti üles äratatud ja on end näidanud Siimonale. Ja nemad ise kirjeldasid, mis tee peal oli juhtunud ja kuidas nad olid tema leivamurdmisest ära tundnud."\nMillistes lugudes meie liigume ja oma teed käime? Kui lugudest, mida me jutustame, sõltub, kuhu oleme teel, siis küsib Jeesus täna meiegi käest: „Mis lood need on, mida te omavahel veeretate teed käies?" Jääme siis „kurvalt seisma" ja tunneme valusat võõrandumist või on meilgi jagada omapoolne kirjeldus sellest, mis tee peal on juhtunud ja kuidas ülestõusnud Jeesus meie eluloos tõeliselt äratuntavaks ja omaseks on saanud? „See, mis juhtus Jeesuse Naatsaretlasega, kes oli prohvet, vägev teos ja sõnas Jumala ja kogu rahva ees, kuidas ülempreestrid ja vanemad on ta loovutanud surmakohtu kätte ja risti löönud", ei ole veel kogu lugu. Tema lugu läheb edasi. Tänaseni. Meieni. Piibel kinnitab, et „Jeesus Kristus on seesama eile ja täna ja igavesti!" (Hb 13:8)\n„Tahad Sa olla minu teekaaslane elus?" küsis Andrzej oma tulevaselt abikaasalt Teresalt kätt paludes. Sellise eluloolise teekaasluse määratlusega algab endise paavsti Johannes Paulus II poolt 1960. aastal Karol Wojtyla nime kandes loodud näidend „Juveliiri poe ees". Theatrumi lavastaja ning Eesti Aasta Isa 2007 Lembit Peterson on seda tükki kaasaja eesti teatripublikule tutvustanud kui „hetketi draamasse kalduvat meditatsiooni abielusakramendi teemadel". Mitu abielu kirjeldavat lugu jutustatakse läbi juveliiripoodniku vaateakna, kus peatuvad armastajapaarid, et osta ühise elutee sõrmused, aga ka armastuses pettunud üksijääjad, kes tulevad, et kuldne abielusõrmus kaalule panna ja kaubaks teha. Loo kristuslik võtmetegelane Adam ütleb oma sõrmusetehingut kaaluvale pettunud naisele: „Armastus ei ole seiklus. Tal on kogu inimese maik. Tal on tema erikaal. Ja terve saatuse raskus. Armastus ei saa olla hetk. Läbi armastuse läheb inimese igavik." Ja siis räägib ta loo. Et varsti tuleb tõeline Peigmees ja tema tuleb kindlasti ära oodata. Et mitte tormata esimese tänaval ettejuhtuva mehe sülle ja taas kord pettuda. Naine jääb seda lugu uskuma. Ja ootama. Lõpuks Peigmees tulebki. Ta jookseb talle vastu. Aga siis märkab, et Peigmees on tegelikult tema oma mehe nägu... Nii jääbki ta oma mehega. Ja sellest mehegajäämisest sünnib üks tähenduslikumaid põlvkondade järjepidevuse lugusid. Aga kummalisel moel on pea kõik Theatrumisse kogunenud eesriide langedes adunud otsekui igavikulist hetke keset viivuks pimedaks jäetud saali – enesesse vaatamiseks ning omaenda eluloo, abieluloo ja perekonnaloo erikaalu kaalumiseks. Ja kaalukal hetkel lõikub meiegi ellu kristuslik küsimus: „Mis lood need on, mida te omavahel veeretate teed käies?" Jah, lugudest, mida me jutustame, sõltubki, kuhu tee viib...\nLugudest, mida me jutustame, sõltub, kuidas me oleme teel\nLugudest, mida me jutustame, sõltub ka, kuidas me oleme teel. Emmause tee jüngrid käisid oma teed „vesteldes ja arutledes", veeretades lugusid „omavahel kõigest, mis olid juhtunud". Ent nende „omavahelised" lood tegid neid vaid kurvanäolisteks ja masendunuteks. Miks? Kõik inimesed, eriti seistes silmitsi eksistentsiaalsete küsimusetega elu ja surma tähendusest, otsivad kõrgemat kui pelgalt „omavahelised" lugu. Me oleme loodud suurema loo jaoks kui me ise. Kuni me seda ei leia ja liigume oma teed „vesteldes ja arutledes" ainuüksi „omavahel kõigest, mis juhtunud", ei leia me rahu ega rahuldust.\nJeesus tabab Emmause jüngritele lähenedes märki, öeldes, et nad veeretavad teed käies lugusid just „omavahel". Messiana astub ta nende omavaheliste lugude teele ja läheb nendega kaasa, et aidata nende lood ühendada palju suurema looga, pühakirjalise looga, jumaliku narratiiviga. Nii ja ainult nii võib tekkida „omavahel" veeretatud lugudele hoopis avaram panoraam ja kõrgem tähendus. Korraga hakkavad Emmause jüngrid nii oma kogemusi ja kuuldusi kui ka iseennast kõige keskel sootuks uut moodi tõlgendama. Nende süda hakkab põlema – kuni nad tunnevad ära ülestõusnud Jeesuse. Nende elus toimub midagi suuremat kui nende „omavaheline" lugu, puhtinimlik arutelu ja vesteveeretus. Samamoodi muudavad lood, mida me jutustame, tänagi veel seda, kuidas meie kuhugi üleüldse teel oleme.\n19. juulil 1940 küüditati Eesti Kaitsevägede ülemjuhataja Johan Laidoner Venemaale. Tema aadlisoost abikaasa Maria sõitis vabatahtlikult oma mehega vangistusse kaasa. Viimast korda nägi ta oma meest 24. aprillil 1952 Butõrka vanglas Moskvas. Johan viidi uurija kabinetist välja kanderaamil ning ta oli meelemärkuseta. Moskvast toimetati mõlemad Vladimiri vanglasse. Seal nad aga enam kokku ei saanudki. Johani surmast 13. märtsil 1953 sai Maria teada alles aasta hiljem, kui ta vanglast vabastati. Maria aga ei kibestunud. Enne vanglast vabanemist oli ta ühte oma kirja kirjutanud: „Kui keegi kunagi peaks minu järele küsima, siis ütelge talle, et ma armastasin oma meest." Armastus abikaasa vastu oli tema eluloo tähendus. Lugu, mida ta oma eluga jutustas, muutis nii teda kui seda, kuidas ta oma eluteed käis. Mariale ei antud isegi teada, kuhu ta mees maeti. Ometi teadis ta ja tegi teatavaks, kes ta on: „Ma armastasin oma meest." Nii elas Maria 25 aastat ja suri väärikas vanuses 1978. aastal. Tema haud asub Tallinna Siselinna kalmistul. Alles rohkem kui veerand sajandit hiljem puistati Vladimiri kalmistult Johan Laidoneri haualt toodud ja pühitsetud muld Maria hauale. See sündis 18. septembril 2004. Kuidas see võimalikuks sai? Tänu armastusele.\nKa Emmause teel andis viha ja kibedus aset armastusele ning südame põlemisele tänu narratiivile Jeesusega. Tema jutustatud pühakirjalugude valgel hakkasid kurvanäoliste üksiklaste südamed taas põlema ning oma inimlikule eluloole uut, hoopis lootusrikkamat väljavaadet otsima. Ärgem siis sulgugem „omavahel" lugude veeretamisse, vaid ühendagem oma elulooline narratiiv piibliloolise panoraamnarratiiviga – nii võime leida iseenda, omavahelised suhted, elusündmuste tähenduse ja suhte Kõigekõrgemaga täiesti uues tähendusväljas.\nLugudest, mida me jutustame, sõltub, kellega me oleme teel\nLugudest, mida me jutustame, sõltub ka see, kellega koos me oma teel oleme. Lood, millest räägime, kas seovad või võõrandavad meid kellegi või millegi suhtes. Olles „omavahel" ja piiratuna omaenda elukogemuse tõlgenduslikku maatriksisse, võime omi elusündmusi ja suhteid näha pelgalt omaenda subjektiivselt vaatekohalt, mitte aga kõrvalolija seisukohalt, rääkimata Kõigekõrgemast. Elulool koos ülestõusnud Kristusega on hoopis teistsugune perspektiiv. Nii võime oma teekäimist tõlgitseda koos Kellegagi, kes osutub kogu meie narratiivi Peategelaseks. Jeesus pole meie eluloos mitte kõrvaline osatäitja või kõrvaltvaataja. Ta on kõige Kese. Temata ei pruugi me oma loost üleüldse aru saada. Kõik toimuv võib osutuda kummastust- ja segadusttekitavaks, kafkalikult väljapääsmatuks unenäoks.\nÜhes kaasaja vene kirjaniku romaanis jutustatakse inimajalugu analüüsivast arvutist, mis peab andma vastuse seni lahendamata inimelu probleemidele. Arvutisse tuleb vaid sisestada kõik olulisemad ajaloofaktid ning kompuutriprogramm töötab sellest lähtuvalt välja elulised vastused. Millegipärast siiski arvuti tõrgub. Asjatundjad lisavad veel ja veel ajalootõikasid, ent miski ei aita. Arvuti teatab, et midagi või kedagi olulist on veel vaja lisada. Lõpuks teeb keegi ettepaneku lisada ajaloo analüüsimise lähteandmetesse ka Jeesuse ehkki ateistide poolt on esitatud kahtlus selle isiku ajaloolises paikapidavuses. Aga midagi ei jää üle. Kristus sisestatakse inimajalukku. Ja korraga hakkab kompuuter tööle. Vastus inimkonna ajaloole on olemas, teatab arvuti. Usk Jeesusesse ongi inimajaloo ning -eluloo tõelise tõlgendamise valem.\nNagu Emmause teekäijad, nii seisame meiegi viimselt valiku ees, kas lasta Jeesusel minna oma teed või paluda tal astuda koos meiega. Me kas jutustame oma lugusid immanentselt omavahel olles või saame oma elule koos looga ülestõusnud Jeesusest transtsendentse, piireületava visiooni.\nLugudest, mida me jutustame, sõltub, milleks me oleme teel\nEmmause teed mindi ühtede lugudega, tagasiteele Jeruusalemma asuti sootuks teiste lugudega. Jüngrid, kes olid kohanud Jeesust tõestisündinud ülestõusmiseloo kehastajana, ei jäänud istuma Emmause külakesse, vaid asusid koheselt teele Jeruusalemma. Lugu, mida nad võisid jutustada, määras nende liikumissuuna. Tänu sellele said neist Jeruusalemma teelised, rõõmusõnumi kuulutajad, masendavatele lugudele õnneliku lõpu jutustajad.\nÜhel õhtul koju astudes jooksid mu väikesed lapsed mulle õhinal ukse peale vastu ja hüüdsid üksteise-võidu: „Issi, tead, õnnelik lõpp on olemas!" Võtsin siis oma poja ja tütrekese põlvedele ja küsisin arusaamatuses, mida see tähendab, et õnnelik lõpp on olemas? Selle peale jutustasid nad mulle loo lastelavastusest nimega „Õnnelik lõpp". Olla olnud üks kuri võõrasema, kes lõiganud kõigi muinasjuttude lõpud ära. Tulemuseks oli, teadagi, et kõik lood lõppesid õnnetult, head pidid kurja ees alla andma, kuri aga võidurõõmutses. Kasutütar, kes muinaslugudele südamest kaasa elas, läks võõrasema käest küsima, miks ta alati ainult õnnetu lõpuga lugusid jutustab. Selle peale võõrasema vihastas ja sulges tüdruku karistuseks kinnisesse tuppa. Nii ta seal nuttis, keset õnnetute lõppudega muinasjutte. Korraga astunud aga läbi kaminakorstna tuppa keegi tundmatu mees. Ta küsinud, miks tüdrukuke nutab. Viimane vastanud, et igatseb õnnelikku lõppu. Mees sirutanud oma käed ja öelnud: „Mina olengi õnnelik lõpp!" Seepeale leiti kõikide lugude tõelised lõpud üles – õnnelikud lõpud!\nSamasugusele missioonile oleme kutsutud koos Jeesusega meiegi. Nagu Jeesus ilmus Emmause teekäijatele, nii võime astuda inimeste ligi kaasajalgi, kinnitades, et eluloos Jeesusega leiame me mitte pelgalt õnneliku lõpu, vaid võime kehastada jagatud õnnelikkust läbi elu. Me elame ja oleme õnnelikkuse teel, mis on kätketud loosse, mida me jutustame. Lugedes ja öeldes välja oma eluloolise narratiivi, leiame iseenda ja teiste eluloole ka uue, õnnelikukstegeva liikumissuuna. Nii sündis ka Emmause ja Jeruusalemma jüngritega. „Aga kui nad seda kõike rääkisid, seisis Jeesus ise nende keskel ja ütles neile: „Rahu olgu teile!" Siis ta avas nende mõistuse kirjadest aru saama ja ütles neile: „Nõnda on kirjutatud, et Messias pidi kannatama ja kolmandal päeval üles tõusma surnuist. Ja tema nimel peab kuulutatama meeleparandust pattude andeksandmiseks kõigi rahvaste seas, alates Jeruusalemmast. Teie olete nende asjade tunnistajad." (salmid 36, 45-48)\nLugudest, mida me jutustame, sõltub, kelleks me oleme teel\nLood, milles elame, teevad meist teatud tüüpi inimesed. Me saame kellekski teatud lugude tähendusväljas tõlgendatud elukogemuse kontekstis. Emmause loo foonil on meil valida masendunud kaotajate või suurimat rõõmu kogenud ja jaganud võitjate vahel. Oma isiklikus, perekondlikus, koguduslikus või ühiskondlikus eluloos võime kujuneda vastavalt esitatud minoorsele või mažoorsele loole kas kurvanäoliseks, pettunud, kibestunud, masendunud ja nii iseenda kui teiste suhtes kriitiliseks kohtumõistjaks või siis rõõmusõnumit jagavaks, julgustavalt mõjuvaks, üksteist ülesehitavaks ning kõigi, kaasa arvatud iseenda suhtes lootusrikast armastust väljendavaks. Meil on kõik eeldused saada selliseks, millise loo me endast jutustame, kelleks me viimselt saada tahame. Koos Kristusega oleme kutsutud saama kellekski, kes on suurem kui me ise. Ilma Kristuseta ei saa me selleks kunagi. See, mis lugusid me jutustame, kõneleb, kelleks me igatseme saada?\nTuntud kristlik eetik Stanley Hauerwas jutustab ühes raamatus loo mustanahaliste kogudusest, kus keegi abielus mitteolnud pühapäevakooliõpetaja jäi ootamatult rasedaks. Häbist hoolimata julges ta helistada ja rääkida sellest Deborah' nimelise naisega, ühe koguduseõega, keda ta ainsana söandas oma olukorras usaldada. Deborah kinnitas, et ta tuleks igal juhul koguduse keskele ja istuks kirikupingis koos tema perekonnaga. Ükskõik, kuidas kogudus reageeriks, lubas Deborah' perekond teda toetada. Kui kogudus sellest teada sai, reageerisid nad üle igasuguste ootuste. Leiti, et kriisiraseduses naist ei aita mitte kriitika ega tagarääkimine, vaid tugi ja abivalmidus. Kogudus ei hakanud tegema vahet lapseootel naise ja omaenda kogudusliku vastutuse vahel. Vastupidi, ühiselt pandi kokku nii eestpalvekäed kui ka annetatud rahad hoolitsemaks lapseootel ema eest ning katmaks rasedushoolduse ja sünnituse kulusid. Sünnituse kätte jõudes asus üks koguduseõdedest ämmaemanda rolli. Kui vastsündinud lapse vanaema keeldus tütart ja ta last omalt poolt abistamast, tõi kogudus emale söögi koju, koristas tube ning abistas beebi eest hoolitsemisel, kuni ema taas jalad alla sai. Täna kasvab too laps koguduse keskel üles. Ta on meie koguduse laps, ütles Deborah.\nMinagi tahaksin osutuda sellise koguduse ja usukogukonna liikmeks. Ja kui me liiduna kellekski üldse saada tahame, kas mitte just nõndaviisi Kristuse-näoliselt hoolivaks armastuse kogukonnaks? K/keegi ehk kunagi küsib meiegi vendluse kohta: „Mis lood need on, mida te omavahel veeretate teed käies?" Oleme siis veendunud, et tahame jutustada lugusid sellest, mille võtab motona kokku meie koguduste liidu arengukava: Kristuse armastus võidab!


Riigikogu arutas veeseaduse muutmist - Riigikogu\nRiigikogu arutas veeseaduse muutmist\n04.12.2012 / Istungi ülevaated\nKeskkonnakomisjoni ettepanekul lõpetati valitsuse algatatud veeseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (319 SE) esimene lugemine. Eelnõu algatamine tuleneb Eestile rahvusvaheliste mereõigusalaste lepingutega võetud kohustustest. Eelnõu otstarve on eelkõige merel kaadamisest pärineva reostuse vältimiseks vajalike normide kehtestamine. Kaadamine (inglise keeles dumping) on ainete või asjade merre heitmine nendest lahtisaamise eesmärgil ning selle eesmärgi tõttu käsitletakse kaadamiseks mõeldud aineid ja/või asju rahvusvahelises õiguses kui jäätmeid. Lisaks täpsustab eelnõu sätteid, mis käsitlevad vee erikasutusloa väljaandmist, veekogu süvendamist ja sissemaksete tegemist naftareostuskahju hüvitamise rahvusvahelistesse fondidesse. Eesti Keskerakonna fraktsioon tegi ettepaneku nimetatud eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata, mille poolt hääletas 12 ja vastu 47 Riigikogu liiget. Seega ei leidnud tagasilükkamise ettepanek toetust ja eelnõu suunati teisele lugemisele.\nTäiskogu istungi tööaja lõppemise tõttu jäi pooleli Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud riigi õigusabi seaduse muutmise seaduse eelnõu (271 SE) esimene lugemine. Arutelu jätkub kolmapäeval, 5. detsembril kell 14 algaval istungil.\nÕiguskomisjoni ettepanekul ei arutatud tänasel istungil valitsuse algatatud täitemenetluse seadustiku ja kohtutäituri seaduse muutmise seaduse eelnõu (309 SE).


Trip.ee | MargitK\nSai käidud just Viinis. Mask kohustuslik lennukis, lennujaamas, ühistranspordis, poodides. Soovituslik kirikutes jms.. kohtades kus rohkem rahvast. Muidugi distantsi tuleb hoida vähemalt 1m, igale poole maha kriipsutatud et kel endal see mõõdulint kaasas pole siis saab ikka hakkama :)\nDesifitseerimisained igal sammul igal pool. Ja turiste praktiliselt polegi.\nIgatahes väga hea rahulik reis oli.\nEks jagub neidki kes ei saa aru et võiks distantsi hoida aga maski kannavad KÕIK igalpool kus see kohustuslik on.\n29. okt 2019 20:22\nKäisime septembri lõpus, Hiline lend, bussid enam ei läinud, takso lennujaamast (kollane) vanalinna 40€, hind öeldi kohe lennujaamas ja taksomeeter korralikult tiksus.\n15. apr 2019 16:37\nLiiva. Kihiti purgis, sildike juures millal täpselt ja kust täpselt toodud.\n20. märts 2019 11:58\nMeil on Turkish Airlinesiga septembri lõpus minek Helsingi-Istanbul-Bangkok (447€) ja sealt eraldi võtsime pileti Krabile Bangkok Airways, samast lennujaamast läheb ja ikka väga tihedalt Krabile lennud seega hea kerge planeerida. Krabi piletid 60€ edasi-tagasi per person ja pagas ikka hinnas. Oli ka 12€ pileteid aga mul õde keeldub talle tundmatute lennufirmadega lendamast :)Neid pakkumisi viskab ikka tihedalt ja käbe peab olema. "Proxy reisimine" vahest teeb hinnad veelgi paremaks ;)\n19. märts 2019 17:04\nTurkish saatis mulle igatahes paar päeva tagasi 2 x inglise ja 2 x türgi keelse SMSi + nii inglise kui türgi keelse emaili et alates 6 aprill 2019 kl 14:00 IST on kõik lennud suunatud uude uhkesse lennujaama.Mul reisini küll 6 kuud aega aga väga kena nendest nii põhjalik teavitus saata :)\nJaanuari lõpus sai Dubaist ikka läbi Ataturki tuldud.Meil järgmise reisi piletid septembri lõpus Helsinkist Istanbuli ja märgitud ikka vana lennujaam kuigi Wiki põhjal peaks Helsinkist juuli lõpus juba uuest lennujaamast olema lennud. Kõik ikka Turkishi lennud.\nGabal Sha'ib El Banat, Egiptus\n9. veebr 2019 20:39\nOh jah, ei näinud kusagil et mu teemale oleks vastatud, sellest ka hilinemisega vastus.Ise ei käinud, mees koos sõbraga käis ja 2 kohalikku poissi olid teejuhtideks. Märts 2018, päeval oli soe, nii kui päike läinud oli ikka päris külm. Suht korralik turnimine oli olnud. Kohalikud lippasid plätud jalas nagu mööda muru paneks. Mitte mingit varustust neil kaasas ei olnud. Mehel oli korralik magamiskott vähemalt, selline +34C ja -15C ilma jaoks. Selle jättiski neile poistele. On õnnelik et ära tegi aga rohkem ei läheks :) korralik füüsiline aktiviteet ja ei arvanud et nii raske on. Turnisid mööda siledaid kivimürakaid üles, ise ka ei tea kuidas sellega hakkama sai.\nVaktsiineerimine Taisse reisimisel\n5. märts 2018 12:30\nVaktsiinid riigiti : http://www.terviseamet.ee/nakkushaigused/reisimine-ja-tervis/soovitused.html\nTallinnas saad vaktsineerida: https://www.keskhaigla.ee/kliinikud/nakkuskliinik/vaktsineerimine/\nHinnakiri ka olemas seal lehel. Hommikul lähed ja kohe saad tehtud. Enam kiiremini polegi võimalik :)\nM: Kohvrid ja peegelkaamera kotid\n26. veebr 2018 21:00\n9. veebr 2018 18:00\nLihtsalt muud ei oska pakkuda kui seda et turvalisuse mõttes on igasuguseid imelike uusi huvitavaid meetmeid välja mõeldud. Endal pole sellist asja ette tulnud õnneks ja reisinud ka natuke ikka siin-seal.\nLaste kergkärude rent Alanyas\n24. jaan 2018 20:26\nSiis tasub neid pommitada veel kirjadega ja kui huvi suur siis võid alati hotelli helistada. Kui sellest asja ei saa siis on firmad kes rendivad lastekärusid: http://www.schoggy.com/en/ 7 päeva 39€\n24. jaan 2018 16:24\nMitte kunagi ei tasu mingeid tehnika vidinaid või üldse väärtusliku kraami panna ära antavasse pagasisse. Sest ei oma tähtsust kust kuhu lendad-ka Tallinn- Riia marsruudil võib mõni asshole su pagasi sisu endale tahta. Kurb muidugi et nii läks kuid eks kogemused rikastavad.\n21. apr 2017 17:38\n8000-9000€ ?!? Eks igaüks reisib muidugi oma rahakoti järgi aga jah..minu mõistus selliseid summasid ei võta. Ning ei,ei jäänud null lõpust puudu, reaalselt saabki 7000IDR eest pesu pestud-neid pesumajasid oli pea igal sammul. Võimalik et meil selles osas siis lihtsalt vedas.\nMeie lennupiletid ostsime veebruari lõpus-oli 532€ läbi Istanbuli ja Jakarta. Hotellid ja villad olid enamus 20-27€ paari peale ja ikka korralikud meie mõistes siis 4 tärni. Villa juurde kuulus siis ka privaatne bassein. KUTA-Mega Boutique Hotel UBUD_Saka Village AMED- Villa Amed JIMBARAN- Bali Paragon Hotel Kel huvi see otsib booking.com lehelt üles. Kõiki soovitan, eriti Amedi ja Ubudi omasid.\n20. apr 2017 21:25\nEnamustel õigus-vahetada kaasa ainult niipalju et saaks taksoga hotelli. Nt meie käisime mais 2016 ja meie esimene hotell oli Kutas - http://www.megaboutiquehotel.com/ lennujaamast hotelli oli 60 000 IDR , kasuta AINULT BLUE BIRD GROUP taksosid-sinised. Ükskõik mis sõit on-alati tasuks üle küsida mis hinnaga sihtkohta on. Tavaline taks 5-15km läbimise eest oligi 40-70 000,mis siis et on taksomeeter,oleneb kui hästi juhiga läbi räägid. Raha vaheta kohalikus valuutavahetuses-meie kasutasime PT. Dirgahayu Valuta Prima -täpsema info leiad: http://www.bali-indonesia.com/information/where-to-change-money-in-bali.htm?cid=ch:OTH:001 Täiesti usaldusväärsed tegelased. Pangas ei käinud kordagi vahetamas.\nRaha välja võtmise asemel võta kaasa eurod ja vaheta valuutavahetuses.\nMeie sõitsime rolleriga iga jumala päev 3 nädalat-3 rollerit, mitte kellelgi ei olnud rahvusvahelist juhiluba. Korra peeti politsei poolt meid kinni sest mul õel ja õemehel ei olnud kiivrit peas. Olid rahul ka eesti juhiloaga, alguses ajas mingit kägu aga keegi meist talle raha maksma ei hakanud ja ju siis sai aru et ei ole mõtet pinnida seega lasi minna. See oli Kutas suht kesklinnas, väga tihedas liikluses.\nKäisime läbi väga väga mitu randa ja ei olnud kellelgi meist ujumisesusse-sai igalpol hakkama. Lihtsalt vaata kuhu astud. Pidutsemise kohtades ikka juhtub et pudelid või klaasid vedelevad vees-see rohkem turistidele tänu mitte kohalike teene.\nPäikesekaitse kreem võta kaasa-eriti kui plaanis roller rentida ja sellega liigelda siis ikka kipub ära põlema. Üldiselt kõik mis vähegi vaja on kohapeal olemas.\n7.- 8. Raftingut tegime Ubudis-pure FUN! Telaga Waja jõel ja BMW Rafting oli see firma kellega käisime. Soovitan kindlasti aga arvesta et vaeva peab nägema, ise pead aerutama ja jõudu peab olema ja pärast oled läbi nagu läti raha aga see on kõik seda väärt!\nUluwatu tempel, Monkey Forest, Tirta Gangga jne.. sellised tüüp turistikad aga need on tõesti fantast. Loodus on seal võimas. Meie uitasime ise ringi nii palju kui vähegi jõudu oli. Kuta, Ubud, Amed ja Jimbaran sai läbi kammitud. Lembongan saarekesel käisime ka-väga ilus ja mõnus.\nSnorgeldama soovitan minna nt kui Amedis siis Vienna Beach-seal on must liiv e vulkaaniline liiv aga veealune maailm on kirjumirju.\nBalist võikski kirjutama jääda. Soovitan siiski tutvuda päris kohaliku kultuuriga, süüa kohaliku toitu-ei tapa ja on väga maitsev. Rolleri rent päev 40-60 000 IDR korralikus restoranis 4le inimesele mitme käiguline õhtusöök koos jookidega + tipiga oli 260 000 kohaliku mis sel ajal kursiga oli 17.33€ Terve kotitäie pesu pesemine oli 7000 IDR Mojito nt oleneb kohast oli 50 000 - 80 000 IDR kohaliku lle BITANG hind jäi suht samasse kanti. Ubudist Amedi autojuhiga auto oli 550 000 IDR e alla 40€ ja 4 inimese peale jagtult.


Eduard Vilde 150. sünniaastapäeva tähistamine - toimus aktus mõisas, mälestusküünalde süütamine ausamba jalamil ning näituse " Tabamata Vilde " avamine raamatukogus\nKuuendal raamatukoguööl osalesime improvisatsiooni töötoas Piret Soosaare juhendamisel, lugesime ja nuputasime ning vaatasime filmi .\n* Karneval koos Edgar Valteri joonistatud raamatutegelastega\n* raamatukogupäevade pärastlõunad " Kohtume raamatukogus"\n* kohtumine lastekirjanik Mika Keräneniga\n* Viiendal raamatukoguööl oli põhiliseks teemaks Totu - meisterdasime Totu-hampelmanne, lugesime ja vaatasime filme Totu tegemistest, mängisime kirjanduslikku bingot ja muid mänge.\nNeljandat korda kogunesid põhikooliealised raamatusõbrad kolmanda õppeveerandi lõpetuseks ööseks raamatukogusse. Rääkisime lemmikraamatutest, mängisime kirjanduslikku bingot ja kirjanduslikku tähestikku; samuti erinevaid lauamänge, vaatasime filme ja valmistasime kauni kevadlillekimbu.\n15. jaanuaril toimus raamatukogus kohtumine Vahur Kersnaga.\nNovembrikuisel kostüümipeol tähistasime kaisukaru sünnipäeva ning Muuga mõisa kogunesid lustima lapsed Muuga ja Laekvere Põhikoolist ning Laekvere Lasteaiast.\nRaamatukogupäevade " Kohtume raamatukogus" raames toimus mitmeid üritusi:\nettelugemispäeval lugesine Aino Perviku raamatuid, pidasime klassidevahelist viktoriini " Arabella, Puhh ja teised lemmikud"; koolivaheaja pärastlõunatel lugesime erinevaid raamatuid, meisterdasime vanadest jääkidest pliiatsitopse ja järjehoidjat, mängisime lauamänge " Nukitsamees" ja "Totu seiklused" , panime kokku erinevaid puslesid ja vaatasime filme...\n3. oktoobril kohtus raamatukogus lugejatega Hinge Kaljund, Luusika külast pärit kirjanik. Ta tutvustas kõiki oma raamatuid- rääkis kuidas nende teemad temani jõudsid, kõneles oma vennast Tõnis Lehtmetsast ning tutvustas uhiuut ajaloolist raamatut " Printsessi mõrv Koluvere lossis".\n13. oktoobril toimus raamatukogus TÕN-i ( täiskasvanud õppija nädal) raames perepäev " Õige aeg on õppida!"\nAirika- Helle Kriisa rääkis liiklusesseadusest ning Kadri Kopso speltanisu kasulikkusest. Lapsed tutvusid stendil erinevate liiklussituatsioonidega ning said võimaluse näha politseiautot ka seestpoolt. Võimalus oli valmistada endale huulepalsamit, võtmehoidjat, taimekompositsiooni kõrvitsast, küpsetada speltanisu-juustuküpsiseid ning otsida vastuseid mängus "45". Päeva lõpetasime ühise speltanisuküpsiste maitsmise ja tee joomisega.\n2. aprillil tähistab kogu maailm rahvusvahelist lasteraamatupäeva. Selle tähistamiseks külastas 4. aprillil Muuga kooli Keeleinspektsiooni peadirektor ja lastekirjanik Ilmar Tomusk. Kohtumine kujunes lõbusaks ja lustlikuks nagu on kirjaniku raamatudki.\nKolmanda veerandi viimasel õhtul ehk 16. märtsil kogunes seltskond raamatusõpru raamatukoguööd veetma. Sel aastal etendasid täiskasvanud käpikloomaetendust " Kuidas loomad maailmalõpu eest põgenesid", Sai mängida kirjanduslikke mänge " Raamatupered" , " Kirjanduslik bingo" ja " 45". Meisterdasime kevadisi krookuseid ning vaatasime eesti filmi 100. aastapäeva puhul ainult eesti filme.\n* Ettelugemispäeval käisid Muuga Põhikoolis õpilastele raamatuid lugemas Muuga kooli vilistlased Priit Pärs, Airika Helle Kriisa, Anna- Liisa Sammel, Agnes Maasild ja Maarika Lausvee.\n* Klassidevahelise viktoriini " Pokud, Potter ja teised lemmikud" võitis sel aastal 6. klass 21 punktiga, teiseks jäi 7. klass 20 punktiga ja kolmandaks 8. klass 18 punktiga.\n* Koolivaheaja pärastlõunad " Kohtume raamatukogus" - koolivaheajal oli raamatukogus võimalus ühiselt lauamänge mängida, meisterdada süüteroose, rosetiga kaarte, raamatukogu tuuste ning vaadata filme.\nTäiskasvanud õppija nädala ( TÕN) raames toimus koostöös kooli, spordihoone ja maanaisteseltsiga PEREPÄEV. Osalejatel oli võimalik :\n* läbida Muuga pargis mõistatusmängu rada\n* vaadata täispuhutavas planetaariumis filme " Veealune kari" ja " Linnutee tähistaeval"\n* meisterdada kõrvitsatest kompositsioone\n* uurida e-lugerit\n* lahendada täherägastikku\n* mängida lauamänge\n* maitsta koduleiba ja maitsevõisid\nLugemisaastal pööratakse rohkem tähelepanu lugemisele, raamatutele, aga miks mitte ka kirjutamisele. Nii tekkiski mõte kirjutada „ Meie mõisa järjejutt“ – kirjutamise kavalus seisnes selles, et kõik oli väga salajane: üheks septembrikuu esmaspäevaks ilmus koolimajas stendile jutu I osa, millele klassid pidid varjunime all kirjutama järje ja panema selle reedel järjejutu salalaekasse. Neist järgedest valis žürii välja järgmised vahvad osad, mis taas esmaspäevaks stendile pandi. Ja nii terve septembrikuu …\nLõpptulemusena valmis köidetud brošüür „ Meie mõisa järjejutt“ , mida saab raamatukogust laenutada , aga meie juttu on võimalik lugeda ka siit …\n3. märtsil 2010\nEduard Vilde 145. sünniaastapäevale pühendatud Simuna kihelkonnakoolide jutu- ja luulekonkursi " Minu esimesed "triibulised"" lõpetamine Muuga mõisas\nPildid siin ...\naprill 2009 - tutvumine Taani raamatukogudega\nmai 2007 – Tutvumine Rootsi raamatukogudega


ELU RÜÜTLI LOSSIS: WESTERN-SUPER-MARE\nJätk meie nädalalõpule Somerset-is. Laupäeval olime Bath-is, pühapäeval sõitsime läbi linnast nimega Wester-Super-Mare. Kui Pete oli väike poiss siis käis ta oma perega kord selles mereäärses linnakeses puhkamas. Arvata võib et linn selle paarikümne aastaga on muutunud kuigi ega Pete palju midagi ei mäletanud. Üks mini golfi koht oli aga ikka veel samas kohas ja seda ta mäletas hästi.\nSelliseid koeravankreid oli selles linnas üsna palju, midagi mida me enne näinud ei olnud.\nGretale meeldis meretuul ja päike hästi. Kõige rohkem aga meeldis talle oma käpad kõigi söödava järgi sirutada.\n...eriti siis kui ma juhtusin korraks mujale vaatama\nKatsuda talle andsin aga maitsta mitte. On teine juba suur tüdruk küll AGA siiski peab veel vaid beebimenüü peal olema.\n...ja nii ta siis sõigi oma beebi spinati-õuna-kaalika möksi ja nägi välja nagu Hitler.\nja väike Poirot...ja lõpuks suutis seda ilu ka minuga jagada ja lennutas ühe lusikatäie rohelist möksi mu valge pluusi kaelusesse... millega ma siis uhkelt ülejäänud päeva linnas ringi käisin.\nLinnake ise oli aga paksult vanainimesi ja muidu imelike inimesi täis. Me olime kui turistid teiselt planeedilt. Piltide pealt on seda tunnet raske saada kuna selle tunde andsid just inimesed keda ma nii otseselt pildistada ei julgenud, samuti paljud tänavad ja poed mida vaid sellistes ajast mahajäänud mereäärsetes linnades võib leida. Järgmise postituse teen seal olevatest auhinnalistest WCdest mis ehk annab parema ülevaate.\nPete ütles et tal on tunne et kogu linn on hullumaja inimesi täis. Mulle aga meenutas see koht midagi muud, midagi mu lapsepõlvest. Alles paar päeva hiljem taipasin et see linn meenutas mulle mõnda Venemaa linnakest. Kõik need inimesed seal olid riides nagu vanasti Eestis või Venemaal elavad venelased. Seda nii vanainimesed kui ka need üksikud noored paarid kes meile vastu juhtusid tulema. Isegi lapsed ja nende vankrid. Bugaboodest (lastekäru), mida Londoni lähistel kohtab iga sammu peal, ei olnud seal haisugi ja nii mõnigi vaatas meie oma kui 'lendavat taldrikut'.\nPäev oli järjekordselt suvine ja meil tuju hea. Õnnestus isegi leida üks normaalne koht söömiseks nii et pääsesime Fish and chips-idest. Gretale tahtsin ma osta sealsetest rannapoodidest väikest kastekannu ja Tea set-i aga millegipärst neid seal ei müüdud. Sellest hoolimatta sai ta endale ühe vägeva ja odava mänguasja millest kirjutan hiljem.\nlagrits 3 October 2009 at 08:37\nOh, kuidas mind hakkasid need imelikud inimesed huvitama. Mulle kohutavalt meeldib ajast maha jäänud kohtades imelikke inimesi vaadelda - muidugi mitte päevast päeva, siis ma oleks ilmselt teise eriala valinud :P\nPanen selle paiga endale kindlasti reisiplaanidesse.\nReine 3 October 2009 at 09:20\nMulle ka Bath-i postitus meeldis ning kuna meil on seal üks tuttav tahaksime seda linna ka külastada.\nAga see on küll üks huvitav linnake! Ma ootan kohe väga seda WC postitust :) Ja väike Greta näeb nii vahva välja oma vuntsidega :D :D\npagulane 3 October 2009 at 19:40\nPaljud Inglismaa mereäärsed linnakesed ongi sellised, väga naljakalt kirjutab neist Paul Theroux. Kummaline, et Sa varem ühtegi ei ole sattunud. Theroux'd aga soovitan lugeda!\nAlice 3 October 2009 at 22:16\nLagrits - neid selliseid aegunud kohti on siin Inglismaal üsna palju, millegi pärast enamus just mereäärsed linnakesed (vähemalt kus mina olen olnud). Samas aga on siin ka väga kõrgetasemelisi mereäärseid linnakesi, näiteks Cornwall-is.\nNii et Pagulane ma olen nendesse linnakestesse enne ka sattunud lihtsalt siis ma ei ole bloginud ja seega ei ole ma neid siin varem esile toonud. Paul Theroux, olen kuulnud, on jah hea reisikirjanik aga ma ei ole yhtegi ta raamatut lugenud (ta poja, Louis therouxi saadete fännid aga oleme küll). Võib olla oskaksid mulle mõnda soovitada?\nRaine, Bath on jah võrratu linn ja kindlasti tasub külastada kui võimalik (ainult soovitan seda mitte talve kuudel teha kuna siis on seal väga niiske ja masendav).\npagulane 4 October 2009 at 08:37\nThe Kingdom by the Sea on Theroux raamat Inglismaast. Ei mäleta enam,millist tema ränduriraamatut esimesena lugesin, aga mulle meeldib ta kangesti, nii et kõik Theroux raamatud erinevatest maadest lugesin lõpuks läbi.\nB.Bryson kirjutab ka temale iseloomuliku huumoriga Inglismaast: Notes from a Small Island. Taas väga mõnus lugemine!\nmermaid 4 October 2009 at 23:20\nTahaks ka neid imelikke inimesi näha. Elasin kolm aastat mere ääres ja mulle ei tundunud inimesed imelikud. A vbl olin ise sama imelik, et aru ei saanud.\nKaubandus kyll jah.. aga mõni seal isegi ostis...\nAlice 5 October 2009 at 13:06\nPagulane, tanud raamatu soovituste eest. Lähen neid kohe raamatukogust otsima.\nMermaid, minu teada sa ei elanud Western-Super-Mare-s!\nKui sa mu teksti ja nii minu kui ka teiste kommentaare loed siis on ju selgesti mainitud et mitte KÕIK mereäärsed linnad ei ole kui sajanditagused (selles linnas käis see jutt just inimeste kohta kes nägid enamuselt oma välimuse ja käitumise poolest välja kui kommunismi-aegsed inimesed)...ning kui juba ka kuulsad reisikirjanikud on sellest raamatuid kirjutanud siis ei ole see vaid minu tähelepanek.\nSa võib olla ei oska seda märgata kuna sa ei ole veel piisavalt kaua Inglismaal elanud...ning oled vähe siin ringi reisinud?!


Kõik, mida ma 2020 õppisin » Visitwithcarolina\nHome Fotograafia Kõik, mida ma 2020 õppisin\n2020 on olnud aasta, mis kestis vist 20 aastat. Vähemalt mulle tundus vahepeal nii. Kuigi oli ka momente, kus tundus, et see aasta lihtsalt Wuhas mööda ja ma mõtlesin, et how juba sügis on, alles oli ju jaanuar. Kuigi me teame kõik kui jube see aasta oli, siis tegelikult näen seda vajaliku hüppelauana. Läbi kõigi raskuste proovin näha selles aastas midagi kasulikku ja näha arengut, mis ma sel aastal tegin. Tahan selle postitusega aasta kokku võtta, et oleks tulevikus hea näha, mis arengu ma läbi elasin ja missugune oli elu aastal 2020, sest mis internetis elab, elab igavesti.\nMentally oli raske aasta. Ei saaks öelda, et mu mental health oleks sel aastal head elu elanud. Depressioon oli tihe külaline, eriti aasta alguses kui ma vajusin perioodiks sügavale musta auku. Õnneks praegu tagasi vaadates see kahekuuline periood sai üle elatud ja õpitud sai palju. Võib isegi öelda, et see dramaatiline kogemus lõi nats pildi selgemaks isegi. Sain aru kui tähtsad on sõbrad mu elus, kuivõrd suurt rolli nad minu jaoks mängivad ja sain isegi lähedasemaks inimestega, kellega koos töötan.\nPoleks elu sees arvanud, et kohtan kampa superlahedaid inimesi, kes inspireerivad mind igapäevaselt ja samas jagavad minuga sarnaseid maailmavaateid. Kellega koos sai mängitud hiliste tundideni lauamänge, naerdud pisarateni ja kellega seiklusi ette võetud, mida tahaks iga kell korrata.\nKuigi tundus, et sel aastal ei ole apsull midagi korda saatnud, siis tegelikult sai ikka tehtud asju, mille üle saan uhke olla. Näiteks oma päevatööl suutsin oma projekti juba terve aasta majandada ja elus hoida, mis on minu jaoks suur asi, kuna see on kogu osakonna pikim ongoing projekt.\nSai reisitud kahte erinevasse riiki, nimelt Egiptus ja Itaalia. Peaaegu oleks ka Gruusia listis olnud, kui vaid mu mental health poleks pidurit tõmmanud täpselt sel ajal kui oli minek. Reisides sain aru kui tähtis minu jaoks on ikka maailma avastamine ja uute kogemuste saamine. Uuel aastal, niipea kui jälle võimalik ja elu natukenegi uue normaalsusega harjunud, siis suundun edasi reisima. Kindlad ideed hetkel on Island ja Lapimaa ning külastada ka rohkem meie naaberriike, näiteks võtta ette matk Poolas, Tatra mägedes. Kuid enne kui seda teha saame, peame vaatama, mida uus aasta meile toob.\nAasta oli raske, pidin oma fotograafia karjääri pausile panema nii maailmas toimuva pärast kui ka selle tõttu kui läbi põlenud ma aasta alguses olin. Kuigi vahepeal pushisin end ikka midagi tegema ja looma fotosid, siis ma ei teinud aktiivselt marketingu ja otsinud kliente. Toredaid kliente oli siiski ka sel aastal ja sai jälle palju õpitud ja kogemusi juurde.\nKuigi see naljakas aasta on mulle korraliku uue trauma tekitanud, siis olen ka selle aastaga suutnud end nii-öelda healida. Olen oma elu jooksul piisavalt traumasid kogunud ja need asjad on ka ikka korralikult mulle hirmusid ja ärevust tekitanud ning üleüldiselt viinud mind mentaalselt halba kohta. Viimased paar kuud on olnud need, kus ma olen lõpuks end käsile võtnud ja hakanud iseennast parandama, sest kõik need mõtted ja hirmud sõltuvad ainult minust endast.\nNojah, jaurasin jälle päris pikalt, aga hea on see välja kirjutada, sest nii ma näen, et tegelikult polnud see aasta nii hull kui tundus, kuid siiski päris hull ikkagi. Õppetunnid sellest aastast jäävad kindlasti pikaks ajaks meelde, eriti kui lihtsalt elu saab muutuda pea peale ja sa ei saa mitte kui midagi sinna teha kui lihtsalt edasi elada.\nNüüd, kui kõik kirjas, siis tuleb hakata mõtlema, kuidas uude aastasse minna. Suuremalt ja paremini! Eks seda näis kui jaanuar käes.\nKuidas Te võtaksite oma aasta kokku? Oli see hea või täiesti kohutav aasta? Kirjutage mulle, mis on Teie 2020. aasta muljed 🙂\nPrevious Post Huvitavad ööbimiskohad Eestis Vol 3\nNext Post Minu 2020. aasta lemmikfotod ja milestoned\nBlack magic ehk kuidas ma pilte töötlen?\nupdated on November 23, 2019 June 2, 2019\nLugu, kuidas ma otsustasin oma meest pildistama õpetada\nupdated on November 23, 2019 October 28, 2019\nupdated on November 20, 2019 May 22, 2019


Riigikogu eelinfo esmaspäevaks, 10. oktoobriks - Riigikogu\nRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 10. oktoobriks\n09.10.2016 / Eelinfo\nVabariigi Presidendi ametisse astumise tseremoonia\nKell 14.40 – Vabariigi Presidendi ametisse astumise pidulik tseremoonia Lossi platsil, Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves tervitab aukompaniid.\nKell 15 – Riigikogu istungi avamine, Riigikogu kinnitab töönädala päevakorra.\nValitud president Kersti Kaljulaid annab ametisse astumisel ametivande ja talle pannakse kaela ametikett.\nHümni laulab noorte meeskoor „Ärkamisaeg“ dirigent Hirvo Surva juhatusel.\nVabariigi President Kersti Kaljulaidi kõne\nKell 15.30 – presidendid teevad Valges saalis sissekande külalisteraamatusse ning toimub presidentide pidulik pildistamine.\nKell 15.45 – Vabariigi President Kersti Kaljulaid tervitab aukompaniid Lossi platsil.\nTäiskogu istungil vastavad Riigikogu liikmete neljale arupärimisele peaminister Taavi Rõivas diislikütuseaktsiisi laekumise kohta (nr 228), ettevõtlusminister Liisa Oviir koalitsioonileppe kohta (nr 238) ning majandus- ja taristuminister Kristen Michal riigi pakutavate teenuste kaugenemise kohta (nr 231) ja olukorra kohta riigi lennundusettevõtetes (nr 233).\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – kell 13: Eesti seisukohad 13. oktoobril toimuval ELi tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) istungil, kutsutud tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski; seisukoha andmine Euroopa Liidu jagatud kohustuse määruse eelnõu kohta, kutsutud keskkonnaministeeriumi esindaja; Eesti seisukohad 13.-14. oktoobril toimuval ELi justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil, kutsutud justiitsminister Urmas Reinsalu ja siseminister Hanno Pevkur; kohtumine Euroopa Komisjoni voliniku Andrus Ansipiga;\nkeskkonnakomisjonis – arutelu rohealade omandisuhete ja reformimata riigimaade teemal;\nkultuurikomisjonis – kell 11.10: põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (245 SE); õiguskantsleri kiri elukohajärgse kooli määramisest hariduslike erivajadustega lastele, kutsutud õiguskantsleri kantselei ning haridus- ja teadusministeeriumi esindajad; Euroopa Komisjoni autoriõigusi puudutav muudatuste pakett, kutsutud Euroopa Komisjoni digitaalse ühtse turu asepresident Andrus Ansip ning kabineti liige Aare Järvan;\nmaaelukomisjonis – ülevaade põllumajandusameti tegevusest, kutsutud põllumajandusameti peadirektor Egon Palts;\nmajanduskomisjonis – kell 11.10: Horvaatia Vabariigi Euroopa Majanduspiirkonnas osalemise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (284 SE); Eesti seisukohad ELi jagatud kohustuse määruse eelnõu kohta, arvamuse andmine ELi asjade komisjonile; Eesti seisukohad ELi direktiivi eelnõu kohta, mille eesmärk on hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja investeeringuid, mis toetavad süsinikdioksiidiheite vähendamist, arvamuse andmine ELi asjade komisjonile; Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni teatise „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine” kohta, arvamuse andmine ELi asjade komisjonile;\npõhiseaduskomisjonis – kell 11.15: püsiasustusega väikesaarte seaduse muutmise seaduse eelnõu (254 SE), kutsutud algatajate esindaja Riigikogu liige Mark Soosaar ja rahandusministeeriumi esindajad;\nrahanduskomisjonis – 2017. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (303 SE), kutsutud riigihalduse minister Arto Aas; Eesti seisukohad ELi direktiivi eelnõu kohta, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning maksuhalduri juurdepääsu rahapesuvastasele teabele, arvamuse andmine ELi asjade komisjonile; 2017. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (303 SE), kutsutud ettevõtlusminister Liisa Oviir;\nriigikaitsekomisjonis – Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni teatise „Euroopa kübervastupidavusvõime süsteemi tugevdamine ning konkurentsivõimelise ja uuendusliku küberjulgeolekutööstuse soodustamine” kohta, kutsutud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi esindaja; riigikaitse laiast käsitlusest lähtuva õigusloome revisjonist, kutsutud justiitsminister Urmas Reinsalu;\nsotsiaalkomisjonis – kell 11.10: ravikindlustuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (301 SE), kutsutud tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski ning Eesti Haigekassa esindaja; Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seaduse, sotsiaalmaksuseaduse, tulumaksuseaduse ja töölepingu seaduse muutmise seaduse eelnõu (256 SE), kutsutud: tööinspektsiooni peadirektor Maret Maripuu ning sotsiaalministeeriumi esindaja; ohvriabi seaduse muutmise seaduse eelnõu (236 SE);\nväliskomisjonis – ülevaade Eesti ja Soome kahepoolsetest suhetest, kutsutud Eesti suursaadik Soomes Margus Laidre ja välisministeeriumi esindajad; välisteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (241 SE), kutsutud Riigikogu kantselei direktor Maria Alajõe; Eesti ja Gruusia vahelise investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse lepingu ning selle muutmise protokolli ratifitseerimise seaduse eelnõu (242 SE); Montenegro ühinemist käsitleva Põhja-Atlandi lepingu protokolli heakskiitmise seaduse eelnõu (283 SE);\nõiguskomisjonis – kell 11.15: avaliku teenistuse seaduse, kohtute seaduse, politsei ja piirivalve seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (268 SE), kutsutud ministeeriumide, õiguskantsleri kantselei esindajad;\nkorruptsioonivastases erikomisjonis – kell 13.30: Riigikogu liikmete 2016. aasta huvide deklaratsioonide kontrolli tulemuste läbivaatamine (ruum L332);\nriigieelarve kontrolli erikomisjonis – kell 13: Riigikontrolli kontrolliaruande tutvustus, kutsutud Riigikontrolli esindajad.\nKell 13 – Riigikogu aseesimees Helir-Valdor Seeder kohtub Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liidu juhtkonnaga.\nKell 16 – Riigikogu liige Lauri Luik avab seminari neuroteadusel põhinevast õppekorraldusest (Riigikogu konverentsisaal).\nKell 17 – Riigikogu esimees Eiki Nestor peab kõne Vabariigi Presidendi vastuvõtul Kadrioru Kunstimuuseumis. Vastuvõtul osalevad Riigikogu aseesimehed Helir-Valdor Seeder ja Jüri Ratas.\n9. – 14. oktoober\nEuroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni esimees Marianne Mikko ning liikmed Eerik-Niiles Kross, Andres Herkel (9.-13.10) ja Mailis Reps (9-13.10) osalevad ENPA sügisistungil Strasbourgis, Prantsusmaal.\n10. – 12. oktoober\nEuroopa Liidu asjade komisjoni aseesimees Jaak Madison peab kõne iga-aastasel Moldova eurointegratsiooni foorumil Chisinaus, Moldovas.


Riigikogu ametnik lasi end ära osta - Kinnisvarauudised\nRiigikogu ametnik lasi end ära osta\n12. oktoober 2008 10:29\nRiigikogu kantselei haldustalituse endine\njuhataja Andres Metsaveer võttis väidetavalt altkäemaksu kahelt ettevõttelt, kes\non viimase paari aasta jooksul sõlminud kantseleiga mitu ehituslepingut.\nKaitsepolitsei pidas Metsaveere kinni ja korraldas neljapäeval riigikogu kantseleis läbiotsimise, kirjutas Eesti Päevaleht. Kahtlustuse kohaselt võimaldas mees korduva varalise ja muu soodustuse eest kahele ettevõttele eelistingimusi riigikogu kantselei poolt välja kuulutatud ehitushangetel osalemisel.\n“Millisel ajavahemikul ja mis summades altkäemaksu võeti, on veel selgitamisel,” lausus riigiprokuratuuri pressiesindaja Gerrit Mäesalu. Kas prokurör taotleb Metsaveere vahi alla võtmist, polnud eile pärastlõunal tema sõnul veel selge. Mäesalu kinnitas, et samas asjas, altkäemaksu andmises, on kahtlustatavana üle kuulatud ka kahe ehitusfirmaga seotud isikud. Mis ettevõtetega on tegu, ta avaldada ei soovinud.\nRiigihangeteregistrit ja riigikogu kantselei sõlmitud lepingute nimekirja analüüsides jääb aga pinnale kaks ettevõtet: Limbergi Ehituse OÜ ja OÜ Tonerek Ehitus. Mõlemad on viimase kahe aasta jooksul olnud edukad kantselei korraldatud riigihangetes ja sõlminud asutusega mitu ehitusalast lepingut.


Luude eemaldamine jalgadel või laser valgus abil - Seene\nKui teete oma jalgade "luude" operatiivse eemaldamise, siis teeb laser seda kõige lihtsamalt ja kiiremini. Kuid sellest, mis tegelikult on kõne, ei ole selge mitte kõik.\nSee probleem on peamiselt naiste - meeste puhul oma ilu kontseptsioonina ja oma silmaga enda kõrguse kohta. Mees saab seista "juuksenõelaga" ainult naiste rolli täitmiseks filmis - naine teeb seda kuni viimase hetke. Kuigi tema seina ees ei ole diagnoositud: valgus või "luu" jalgadel.\nSelle seisund, kui võrrelda seda autoga sõites, on väga sarnane sellele hetkest, mil juhi täispöördega avas uks äkki, justkui lahkus.\nKuna suuosa mõjutab subluksatsiooni "juhi" poolt - suurte (või esimese) sõrme ja suu vahel. Esimene (I) arstide terminoloogias.\nJa kuidas muidu nimetada 45-50aastast vanust, ükskõik kui elukeskkonda, kui järsu pöörde (kulminatsioon) on just möödas või möödas?\nKevadise paari küsimus või põhjus?\nKüsimus ei ole nii palju, kas kehal on normaalne või ülemäärane kaal. Peamine küsimus on selles, kus surve on suunatud ja kuidas ühtlaselt rõhk jaotatakse ülevalt.\nJalg, mis koosneb luudest, on ühendatud sidemetega, moodustab arkide (arkide) süsteemi. Nad töötavad lameda plaadikujulise vedruse põhimõttel ja tagavad koormuse jaotuse ühetaolise pikisuunalise ja põikisuunalise suuna.\nSeetõttu ei põhjusta isegi ülitundlik kaal valgushaigust, kui jalutad kingad normaalse kandelaagri kõrgusega - sellised kingad pakuvad jalgadele koormust, mis on loomuliku koormuse lähedal.\nKõrgetel kandadel tõstetakse keha kõrgendikul ja see "ballett" kestab tundide ja aastate jooksul. Sellise pika jalutuskäigu küüntejalgsi jalg ei arvutata. Ja nii kitsalt koletu koormaga - ka.\nKõndides "kohta tsyrlah" kaaluga viiskümmend sada kilo siseorganite järk-järgult olid liikunud edasi ja alla tingitud nihe raskuskeskme kogu mass tema surudes ei kohanenud juht pöialuud. Ja nende liigesed lihtsalt purustatakse.\nVenoosne vere stagnatsioon toimub jalgade tohutu aksiaalse koormusega. Toetab seda ja selle tihedat sobivat pingulisi jalatseid. Tsirkulatsioon jalga kudedes on ebapiisav, põhjustades kõigepealt järkjärgulise degeneratsiooni ja seejärel hävitamiseni.\nVerevarustuse puudulikkus põhjustab kõhrekoe düstroofiat - selle tulemusena liigub kapsel venitada. Ja nüüd on metatarsaal-falanaali liigeste moodustavad luud pea mitte ainult üksteise peale libisevad, vaid ka külgsuunas liikuvad.\nMiks see juhtus pöidlaga, et katastroof juhtub?\nKui teised puuri moodustavad liigesed asuvad jalgade sees ja toetavad üksteist, on pöidla liigend servas ja seetõttu ei toeta seda lihtsalt.\nJa see on temale, et koormus muutub maksimaalseks. Selle tulemusena ta lihtsalt "langeb" vähimat vastupanu suunas - väljapoole, jalast välja.\nKuid jalgade valgus-deformeerumise ainus põhjus ei ole tõusmine suu kreeni olulisele kõrgusele ülemäärane koormus metatarsaal-falangiilsete liigeste korral.\nKõhre degenereerumist ja hävitamist süvendavad muud põhjused, mis põhjustavad jalgade (ja jalgade üldiselt) verevarustuse häireid:\nainevahetushäired (vesi-sool ja muud diabeedi tõttu, rasvumine - menopaus ja menopaus, nad on maksimaalsed);\njala osteo-libiseva aparatuuri kaasasündinud nõrkus (sarnaneb lamedatele jalgadele, kuid ei ilmne enne teatud vanuseni).\nJa muudel põhjustel, mis põhjustavad liigese normaalse töö katkemist, mis on arusaadav ainult spetsialistidele.\nKuid peamine põhjus stop vormis zacherpnuvshey pool vett ja kuna hukku paat, naise soov olla atraktiivsemaks. Alates enesekahtlustuste teeb ta ronida "vaiadele" ja päeva lõpus minema ebaloomulike tagurpidi vaagna ettepoole ja ebaloomulikult väljaulatuvaid tagasi.\nJa "aitäh" sellisest väärtuste süsteemist, tuleks öelda, et see on moetööstuse seadusandja.\nSkalpell või laser - mida valida?\nPidades silmas asjaolu, et suu valgus-deformatsiooni põhjused on otseselt lahustumatud, ei suuda tabletid ja kompressid probleemi lahendada. Ja varem või hiljem tekib tema kirurgilise ravi küsimus.\nJa siin on laserlõikel traditsioonilise skalpelliga võrreldes märkimisväärne eelis, sealhulgas madala traumaatilise ja aseptilisus manipulatsioonide valmistamisel.\nLaser lõigatud on palju õhem, seda tehakse kiiremini ja seetõttu vähem kahjustusi koele. Lisaks sellele blokeeritakse kiirtest läbinud veresooned, vähendades verekaotust.\nLaser lõigatud on steriilne töötemperatuurist tuleneva kõrge temperatuuri tõttu. Seega - operatsioonijärgsete sündmuste väiksem arv ja haigestumus. Ja kiiremini haigla väljaminek.\nOperatsioon halluks valgus jala kirurg kimbutab väljakutse: kuidas ilma tunginud ühine parandada deformatsiooni oma millel arvates protuberantse nõrk külg song?\nKui puusepp enne küsimus oli: kuidas lahendada kaar kaarjas poordis suunata riigi - ja seega jätnud puutumata selle väärtusliku maa puidu tekstuuri - ta lõigatud kolmnurkne kiil kohal ja ühendatud segmentide lõpeb.\nLäbiviimine kiilu resektsiooni metatarsaalarteritele - oma keha on ühine ala ja taastada saadud koolutatud sirge riigi kirurg täpselt järgib loogika puusepp.\nAinult kiilukolmnurk, mida ta "lõikab" luust ilma saagiga, kuid laseriga - märkimisväärselt peenhäälestusega seade, mis võimaldab saavutada ehete täpsust tööl. Ja täita seda sõna otseses mõttes väikese veri abil, puhas ja kiire.\nVarajane ravi "luud" täita meetodeid, rohkem meenutab barbaarse meetodeid, uurimisele - korrektsioon ortopeedilise kruvid ja tööriistad veelgi "põrgulik". Ja kirurgiline operatsioon seisnes kaelapiirkonna pea eemaldamises, mis tõrjistas välja kõik kingad selle "tõukejõuga".\nKas on võimalik rääkida mõnest täiesti vedruvast jalgast, kui kahe lihase luu ja falanki kokkutõmbamise tulemusena nende vaheline ühendus lihtsalt ei eksisteeri? Ja pärast operatsiooni phalanxi eemaldamiseks? See oleks lihtsalt jumalateotamine.\nAga nüüd ja kliinikud Saksamaa ja Venemaa täidab heylektomii või kallutusvahendid osteotoomia tahes selle modifikatsioonid (McBride, Shevron (Austin), Lapidus, sall) ei võta rohkem kui tund versiooni "ühel jalal." Ja see võimaldab teil seista opereeritud jalg paar tundi pärast sekkumist, ja nädala jooksul ja pool - täielikult tagasi normaalse elu juurde.\nKuigi rahandus ei ole "romantsenud"\nKuid see on valgus patoloogia avamata staadium. Pikemat patoloogiat pidevalt suurendades pidevalt tõuseb Damocles'i mõõdetav hõõguv operatsioon perspektiivis allapoole ja allapoole. Tulemus on ebakindel, nii tervislikus kui ka rahanduslikus mõttes.\nMuidugi võib jõuda riigini, mis nõuab suu kaare moodustamist selle sidemete kitsendamise ja teiste süngete "perspektiivide" abil.\nKas see on seda väärt? Kui lubate, lühidalt kinni kirurgilise haigla, vastavalt kohaliku anesteesia läbiviimiseks laser eemaldamine kivid oma jalgu moodustavate väljaulatuvad luud ja liigesed "kühm"? Ja paremal mõlemal jalal? Ja see maksab summa:\nversioonis ühe jalaga - umbes 35 tuhat rubla;\nversioonis mõlemal jalal - ligikaudu 50 tuhat rublat, hinnaerinevuse kõikumine erinevates kliinikutes on 10 tuhat rubla.\nMõned arvustused, mis näitasid rõõmsaid naisi, kes olid laskuvatest kividest eemaldatud.\nOperatsioon minuga tehti või tehti Kiievis uusimat tehnikat. Arsti sõnul kogusid nad "haiglasse" suu leviku, leides, et see oli liiga palju alustatud. Operatsioon tehti laseriga mitte kogu menetluse vältel, kui sellist hooletusse ei jääks - laser oleks täielikult tehtud.\nLaser ei ole sama, mis õudusfilmides, ja luude lõikamine läbikestude vahel - täiesti ei lõigata nahka. Mõne tööriista abil, ületades luu, muutke selle orientatsiooni. Kohas, kus see oli tehtud, oli mõni millimeeter arm, kuid kuus kuud hiljem muutus see valgeks ja jäi nähtavaks.\nOn kahju, et ma ei läbinud operatsiooni seitse aastat tagasi, kui kõik just algas. Kuigi ilmselt ja siis selliseid asju veel ei tehtud. Ja siis ei oleks ta nõus. Me oleme tegelikult kuni röstitud kukk ühes kohas ei hammustada...\nÜldiselt on kõik tänapäeval normaalsed: nad selgitasid kõike üksikasjalikult, mis juhtus minuga ja miks "luud" taganesid pärast eelmisi operatsioone ja miks nad pärast minemist ei tagane.\nNagu ma aru sain, kui te kõik õigesti taastate, siis ei kasva nad uuesti - mitte midagi. Selgus, mis tähendab "põikpööra" ja miks korrektorid ei aidanud. Tahtsin mulle seda teadmisi ja arusaamist natuke varakult, kõik oleks teinud laseriga ja ei kannataks nii palju aega, ei oleks vaja kärpeid. Kuid isegi kõik on Jumalale tänulikud, Baruki kingad 4 nädalat - see ei arvestata.\nNüüd olen õnnelikult kõndides ilma valu, ainult ma kahetsen, aeg-ajalt raiskab.\nMa räägin lühidalt: operatsioon tehti Moskvas ülikooli kliinikus ja järgmisel päeval panin kivid seina peale - nad ei vaja mind. Tegevused teevad või maksavad ning kvoodid. Ma maksisin 35000, kuid mul on tulemusega väga rahul!\nKirurgid võivad rääkida mitmesugustest erinevatest jalgade "fikseerimismeetoditest", mille käigus eemaldatakse mõlemad süvendi süvendid või nende fragmendid.\nKuid operatsiooni kohta, mis eemaldab kivi jalgadel laseriga, ütlevad nad ühehäälselt: jah, sellele ei ole vastunäidustusi.\nVõib usaldada ka endiste patsientide, kes ütlevad, et meetod on suurepärane, entusiastlikud ülevaated.\nIkoonides või lõpetage küsimärkuse kujul\nNaise jaoks on "paatide" tagasilükkamine samaväärne sõnaga: vanadus - ilu kontseptsioon on puhtalt naiselik, mis on kaasas kõrge kontsaga kingadesse.\nSeepärast tekib naiste psüühika kõige esimene ja kõige laastav löök "luu", justkui öeldes: hüvasti, noorus. Aga kuna naine ei saa hirmutada vananemist, jätkab ta püsivalt "kõndima valu".\nJa siis, kui löök vaimse tervise tervisele tekitab, on tervisehäire juba kehaline - hävitamine algab füüsilise keha tasandil. Kuna tramplimine oma olemuselt ja selle tugevuse testimine ei saa kesta igavesti.\nVälja on kaks võimalust: jätkake oma jalgade kasvatamist või osa "paatidega".\nPeamine põhjus, miks jalg järk-järgult hakkab "rohuma" laiuses ja liigend "välja kukkuma" väljapoole ei ole lihtsalt koormus surve allapoole ülalt. See on tingitud liigsest koormast jalale, mis on kõige ebaloomulikumad. Lõpeta, mille vorm muutub üha rohkem sarnaseks küsimärgimärgiks. Punktis, kus sõrmed on.\n1 sõrme valgus deformatsioon (Halluxabductovalgus)\nNägastav ja reumatoidartriit mõjutab PPS-i, olenemata deformatsioonist, jalajälgimise täielikku või osalist kaotust (egiptuse / kvadraatiline / kreeka keel).\nKogu puusaliigese artroplastika\nLugupeetud patsient seda teavet on pühendatud inimestele, kes kannatavad puusaliigese haiguste (artroos "koksartroos" puusaliigese erineva etioloogia aseptilise nekroosi reieluu pea).\nLamedad jalad. Hallux valgus. Parandusmeetmed.\nPatsientide poolt tajutav sageli, nagu näitab kogemus, mõiste "suu ortootikumid" ei ole täiesti täielik.\nReieluukaela luumurrud. Bipolaarsed endoproteesid.\nProksimaalse reieluu tõmme jääb traumatoloogias ja ortopeedias aktuaalseks probleemiks.


Tartu Ülikooli sümfooniaorkester – Vikipeedia\nTartu Ülikooli sümfooniaorkester (TÜSO) on Tartu Ülikooli juures tegutsev harrastajate sümfooniaorkester. Selle liikmeteks on peamiselt Tartu Ülikooli üliõpilased.\nOrkester alustas tegevust enne teist maailmasõda, 1930. aastatel oli dirigendiks V. Vadi. Sõja ajal tegevus peatus ning taastati 1955. aastal Harald Kerese eestvedamisel. Sellal olid dirigendid Igor Graps, Ago Russak ja põhidirigent Aadu Regi; orkestrantide seas olid Alo Ritsing (tšello), Harald Keres (flööt) ja Kaljo Mitt (kontrabass). Esimene avalik esinemine toimus 26. mail 1956. Orkester esines ka 8. juulil 1956 esimesel Balti üliõpilaslaulupeol Gaudeamus Tartus Kassitoome orus, saates üht koori Evald Aava ooperist "Vikerlased". 1950. aastate lõpus tegevus siiski hääbus.\nPraeguse TÜSO eelkäijana on mainitud ka 1986–1989 tegutsenud Tartu Ülikooli kammerorkestrit. Kolm tollast orkestranti olid ka nüüdse sümfooniaorkestri loomise juures.\nTartu Ülikooli sümfooniaorkester kutsuti taas ellu Tartu Üliõpilasmaja juhatuse esimehe Kulno Kungla algatusel 2009. aastal, avaesinemine toimus ülikooli aktusel 1. detsembril 2009. Sellest ajast on peadirigent Lauri Sirp. Orkestri kontsertmeister on Andri Annus. Ülikooli sümfooniaorkestri sõprusorkester on Tampere Ülikooli sümfooniaorkester.\n↑ 1,0 1,1 Tartu Ülikooli sümfooniaorkestri koduleht\n↑ Raimu Hanson "Ülikooli orkester tegi debüüdi" Postimees, 02.12.2009\n↑ "Ülikool kutsub ellu sümfooniaorkestri" UT, 03.09.2009\n↑ "Sümfooniaorkester võttis pillid kotist" UT, 05.11.2009\nTartu Ülikooli sümfooniaorkestri koduleht\n"Ülikool kutsub ellu sümfooniaorkestri" Universitas Tartuensis, 3. september 2009\n"Sümfooniaorkester võttis pillid kotist" Universitas Tartuensis, 5. november 2009\nRaimu Hanson. "Ülikooli orkester tegi debüüdi" Postimees, 2. detsember 2009\n"Ülikooli sümfooniaorkester tervitab kevadet filmimuusikaga" Postimees, 2. mai 2011\n"Tartu Ülikooli Sümfooniaorkester esitamas Heino Elleri teost "Kodumaine viis""\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tartu_Ülikooli_sümfooniaorkester&oldid=5270828"\nLehekülje viimane muutmine: 8. aprill 2019, 17:49\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:49, 8. aprill 2019.


Riigisisesed Putukad Ja Kahjurid: Rotid - Kirjeldus Mida Teha? Kuidas Vabaneda? Best Putukatapja (Juuli 2019).\nPüünised rottidel isetehtud ja professionaalne\nKuna põllumajandustootjad satuvad tihtipeale oma territooriumil rottide väljanägemisele, püüavad nad nendega toime tulla kõige sobivamate ja tõhusamate viisidega. Praeguseks on üsna palju erinevaid püüniseid, püüniseid ja teisi seadmeid, mida saab erikauplustes osta. Kuid selleks, et päästa oma raha\nRotimürk - surmav annus inimesele, sümptomid ja tagajärjed mürgistuse\nrotimürgiga nimetatakse ravimite gruppi, mis on suunatud hävitamist närilised. Kui enne selliste kemikaalide baasil loodud arseeni, plii, strühniin, kuid täna nad tootmisest välja võetud, sest ohtu inimeste tervisele. Pärast kohaldatavate aine varfariini brodifaakumit kumatetralila ja otsustati alustada tootmist uue põlvkonna ravimite - "bromadiolooni"\nPoison rottide: kuidas ja mida mürki näriliste\nKui te otsustate valida kaasaegne väga tõhus näriliste tõrje, siis tekib erinevaid sarnaseid tooteid turule. Rotid, mis tungivad meie kodudesse, rikuvad toitu ja asju, jättes jäljed nende viibimisele kõikjal, on ohtlike nakkuste kandjad. Selleks, et oma territooriumil parasiite mitte mõtiskleda, on rotid vaja kindlat mürki.\nPõlluhiir - vaenlase kõigi põllumajandustootjaid ja aednikke\nPõllud on väikesed imetajad. Nad on närilised ja esimesed põllumajandustootjate ja aednike vaenlased. Lõppude lõpuks hallid helbed mitte ainult taluvad mitmesuguseid haigusi ja rikuvad vara, vaid varustavad ka tera talvel talletamiseks. Parasiitide võita ei ole sageli lihtne. Mida hostsid ei kasuta\nKui vana rottidel elavad?\nRotid on närilistel, mis on ebameeldiv paljud inimesed, sest ronida oma kodus ja tuua palju kahju ?. Kuid mõned eelistavad hoida neid lemmikloomadena. Need, kes halastamatult hävitavad rotte mitmel viisil ja need, kes soovivad sellist lemmiklooma, on samuti huvitatud sellest, kui palju rott elab, sõltuvalt selle liikidest.\nLiik hiired ja nende eluviisi\nPraeguseks on maailmas üle saja erineva hiirte liigi ja nende alamliigid on 5 korda suuremad. Üldiselt erinevad nad elupaikade vahemiku, välimuse ja kehaehituse poolest, kuid nende elu on praktiliselt sama. Me räägime sulle Täpsemalt, milliseid hiired tavaliselt elavad maja, ja iseloomulikud tunnused\nUltraheli hiirtel: Kas\nHiirte ja rottide ultraheli taastaja on tänapäevane ja efektiivne kahjuritõrje meetod. See seade on loodud, võttes arvesse teaduse ja tehnoloogia uuenduslikke saavutusi. Püünised on mõeldud näriliste humaanseks hävitamiseks kodus. Hiirtel ja rottidel on parasiidid, mille võitlus toimub peaaegu kogu maailmas.\nKardavad hiiri ja miks: lõhnad ja helid\nhiired ei saa nimetada päris kahjutud hall loom, ja igaüks, kes leiab oma naabruses korteris, ma tahan kiiresti võtta meetmeid, et vabaneda. Et aidata inimestel rasketes võitluses hiirte, rottide ja teiste närilistega, tulevad rahvapärased meetodid. Täna näitame teile, millist taimede, vürtside ja maitseainete saab kasutada närilised\nKardavad rottidel - lõhnu, maitsetaimed, õlid\nrottidel on väga ablas olendid, et võimsa hambad võivad hävitada mitte ainult toiduvarud inimasustus. Nad on omnivores, samuti tark ja targad. Kõik need, kellel on sellised ebasoovitavad naabrid, on huvitatud sellest küsimusest - mida rotid kardavad? On, mida lõhnab ei meeldi kahjurid, mis elada mitteeluruumide samuti korterid või majad\nUltraheli Repeller rotid ja hiired\nnagu kodus sageli näinud tekkimist hiirtel või rottidel, omanikud ei tea, kuidas vabaneda nende kahjurite ilma tugevate kemikaalide suunamata. Seoses selline vajadus muutunud üha populaarsemaks kasutada spetsiaalseid seadmeid, mis eraldavad ultraheli lained. Selles artiklis me räägime Kas ultraheli rotid\nMida teha, kui koer sõi rotimürk\nRootsimürstide uudishimulike kasside või koerte juhuslik kasutamine on kõige levinum joobeseisund. Kuna koeril on ilmne jahitstuslik instinkt, proovib ta närilisi püüda ja süüa. Kuna kahjurid on tihti ahistatud, ohustavad koerad rütmi mürgistust, mis ei ole neile mõeldud. Sellest materjalist saab teada\nMida on vaja teha, et vältida hiirte puumajas\nMis võib omanike jaoks olla halvem kui puude maja hiirte või rottide välimus? Nad ei põhjusta mitte ainult hõõgumist, levivad ebameeldivaid lõhnu, riknevad toitu ja asju, vaid kannavad ka inimestele ohtlikke aineid. Seega ülesanne elavate inimeste raami või muu maja on pakkuda kaitset näriliste ehitamise ajal - mida net hiirte või kontrolli kahjurite kasutades sööta\nCan roti rünnaku magab mees\nRotid on äärmiselt ebameeldivad ja ohtlikud olendid. neil on tohutud ja tugevad hambad, mille kaudu nad läbi kõik, mis nende teedel on, läbi naha isegi ei ole nendele takistus. nende ilmumine kodudesse on tõsine asi, iga kord paneb sind muretsema, tekitab palju vaeva ja hirmu, eriti kui laps seal elab.\nKuidas eemaldada rotid - kui mürgitada rotte?\nNeed parasiidid on ohtlikud mitte ainult seetõttu, et nad võivad hävitada põllukultuure, vaid võivad levida ka haigusi. need närilised on ohtlik nii inimestele ja lemmikloomadele, et tuua nad välja oma kodudest, maa, kelder või coop - on teie kohustus. on mitmeid viise, kuid kõige kuulsam on spetsiaalsete kemikaalide kasutamine.\nVälimus rottidel ja maja hiired ei ole nagunii, mida hirmu ja ohu, eriti kui nad on elama korterelamu. eramuuris või nendel lastekodudel on näha elamud, garaa˛id ja kanalihased. vaatame välja, kuidas neid välja tõmmata ja kuidas neid mürgitada kodus. rotimürk kodus kui isik on leitud maja rott või hiir, on vaja kiiresti tagasi ja loodan, et see läheb ise.\nKuidas võidelda aias maa rat - kontrolli meetodid\nPaljusid kasutatakse nende muru aujärgseks võitlemiseks. kuid mitte vähem kahju võib tuua maa rat, ja kui nad lahutatud palju, pärast talve, leiad täielikult sööbinud maapinnal kohapeal voodit külvatud. lisaks sellele ei saa nad mitte ainult hävitada põllukultuuri, et liikuda anumasse või maja ja hakata seal hävitama.\nKuidas püüda maja bat üksi\nEnamiku inimeste nahkhiired põhjustavad paanikat ja õudust. seda arusaama põhjuseks on kaks peamist tegurit - kino ja mitte kõige meeldivam välimus. need loomad - elanike öösel, päeval eelistavad varjata mugavas kohas, kus nad ei häiri: õõnes puu, koopad, katused majade ja laudad. mõnikord elavad nad rõdudel.\nMida hiired söövad kodus?\nNärilised on ammu vallutanud peaaegu kogu planeedil. praeguseks on nende populatsioonist arvukalt liike, alamliike. vaid vene ruumides on rohkem kui 12 hiireperekonna sorti. mõned elavad metsas, eelistavad metsi, astseid, niite, teised otsivad inimesi lähedase lähedusega. dekoratiivsed hiired sisestatakse lemmikloomadena, kuid nende käitumine ja toitumine erinevad tunduvalt nõrkade nõodest.\nKuidas vabaneda hiired majas folk õiguskaitsevahendeid\nHiired võivad elada isegi puhas maja, suvila või korteri. nad näevad ohutud, kuid tegelikult võib põhjustada suurt kahju maja ja tuua palju haigusi, mida saab kanda. nendega peate alustama ulatuslikku võitu! kui te ei suuda või ei taha kasutada kemikaale kahjuritõrje, ärge heitke meelt! on olemas rahvapärased abinõud, mis aitavad naabreid maja välja võtta.\nHiire saab kena ja ei kahjusta loomade ainult muinasjutte ja karikatuurid. tegelikult on need närilised rikkuda normaalset elu inimene korterid, kodudesse, suvilad, keldrid ja muud panipaigad. tänapäeval on uimastite turg laias valikus kõige tõhusamad tänapäevaste töötlemismeetodite jaoks vajalikud vahendid.\nKuidas toimida rahvaste abinõuna mööda äärelinna piirkonnas\nUsuliste moolide vastu võitlemise rahvakeeleid Folk retseptid mullide vastu võitlemiseks Moolimishapud Mooli lõksud Repeller koos äratuskelliga moolide vastu Mool on tavaline loom, mille kohta on kindel, et ravim on halvem kui haigus. Loomade kudekujuline esindaja sööb kahjurite vastsete vastu ja suudab toidust otsima aia otsa. Mõtt\nMole - looma foto ja kirjeldus\nTavaline või Euroopa mool Kaukaasia mool Siberi või Altai mool Starwhip Marsupial mool Mole - väike maa-alune loom, mis viitab imetajale, putukatele. Ebatavaline motilooma levib üle kogu maailma, armastab märjalt lahtist pinnast, ei leidu mägedes, märgalades kõrgeid. Paljud mooliliigid on sarnase väljanägemisega, viivad samasuguse elustiili juurde. Mool Ven\nKuidas vabaneda mullidest saidil - kõige tõhusamad viisid\nElektroonilised repellerid moolidest Elektroonilised repellerid moolidest Elektrooniline repeller moolidest Ecosniper LS-997MR Kemikaalid moolidest Tabletid Alphos Mole + moolidest Suitsu pommid moolidest Mole on peaaegu iga inimese jaoks teadlik kaevamisvõimest. Toidu otsimisel võib mool paar päeva kogu maatükki üles kaevama. Eri\nMooli hirmud - ultraheli-, elektroonilised ja muud liigid\nMooli repeller Mooli hirmud Mooli hirmud Kahjuritõrjevahendid Ecosniper ja Thunder Tornado mooli repeller Repeller moolid - kaasaegne seade, mis on tõhus vahend maavärina loomade aias. Müügil on selliseid seadmeid palju mudeleid ja tüüpe, seda pole kerge mõista. Selles ülevaates on kirjeldatud optimaalset, efektiivset ja taskukohast finants-seisukohast ultraheli motiividetaili ja seda õigesti kasutada.Ultraheli\nKuidas puutub inimese pilk: fotod, sümptomid ja ravi\nVea hammustused Bedbugs Vea küllus Bedbugs hammustada naisi ja lapsi Putukate hukkumise tüübid Fenistil-geel Rahvaparandusvahendid voodipikendustele Olles pärast öösel magamiskotidel leidnud kummalisi jälgi, hakkavad inimesed dermatoloogide ja allergikute künnist katma, isegi ei kahtle, et see võib olla vöötohatiste hammustamine. Selline m


EMHI nädalaprognoos (26.02.2009 11:28)\nReedel liigub madalrõhuala üle Soome ja Balti riikide. Sajab lund ja lörtsi, päeval on sadu paiguti tugev. Õhutemperatuur on nullilähedane. Tuul on muutliku suunaga, kuid õhtul pöördub loodesse ja tugevneb.\nLaupäeval määrab ilma tsükloni tagalaosa. Puhub tugev loodetuul, õhtuks nõrgeneb ja pöördub läände. Aeg-ajalt esineb lumehoogusid. Õhutemperatuur püsib miinuses.\nPühapäeval levib üle Eesti kõrgrõhuhari, sellele järgneb juba õhtul uus madalrõhulohk. Öö on külm, ka päeval võib miinus püsida. Saju tõenäosus suureneb päeval saartel.Õhtuks tugevneb rannikul kagutuul.\nEsmaspäeval määrab ilma üle Skandinaavia ja Soome liikuv tsüklon. Tuul pöördub edelasse. Sulailm ja lörtsisadu liiguvad edelast kirdesse.\nTeisipäeval eemaldub tsüklon itta ja selle järel tugevneb kõrgrõhuhari. Sajud lõpevad öösel, päeval võib taevas selgineda. Puhub nõrk või mõõdukas läänekaare tuul.Õhtul langeb õhutemperatuur miinusesse.\nKolmapäeval – neljapäeval võib Venemaal tugevneda kõrgrõhuala ning laieneda üle Läänemere. Tuul pöördub edelast kagusse. Õhutemperatuur on öösel miinuses, päeval päikesepaistelise ilmaga tõuseb plusspoolele.