Tallinna Järveotsa Gümnaasium
Oskar Rannala
10.b klass
AFGANISTANI JA IRAAGI TERRORISMI KAJASTUS EESTi AJAKIRJANDUSES 2001. JA 2009. AASTA EESTI PÄEVALEHE NÄITEL
Uurimistöö
Juhendaja: Dagmar Seljamäe
Tallinn 2010
Sisukord
 TOC o "\nh z u Sissejuhatus PAGEREF _Toc262739521 h 3
1.Ajalooline taust PAGEREF _Toc262739522 h 5
2. kvantitatiivne analüüs ..................................................................................8
2.1.Analüüs artiklitele ajavahemikul 01.01.2001-10.09.2001 PAGEREF _Toc262739525 h 7
2.2.Analüüs artiklitele ajavahemikul 11.09.2001-31.12.2001 PAGEREF _Toc262739526 h 8
2.3.Analüüs artiklitele ajavahemikul 01.01.-31.12.2009. PAGEREF _Toc262739530 h 10
2.4.Järeldus PAGEREF _Toc262739531 h 10
3.Artiklite sisu analüüs PAGEREF _Toc262739532 h 15
3.1.Perioodi 01.01.2001-10.09.2001 artiklite sisu analüüs PAGEREF _Toc262739534 h 15
3.2.Perioodi 11.09.2001-31.12.2001 artiklite sisu analüüs PAGEREF _Toc262739535 h 16
3.3.Perioodi 01.01.2009-31.12.2009 artiklite sisu analüüs PAGEREF _Toc262739536 h 17
Kokkuvõte PAGEREF _Toc262739537 h 19
Kasutatud kirjandus PAGEREF _Toc262739538 h 20
Lisa 1..................................................................................................................................23
Sissejuhatus
Terrorism on viimastel aastatel Eesti ja ka maailma ajakirjanduses erilist tähelepanu nõudnud eriti just peale 2001. aasta terrorirünnakuid USA-s Maailma Kaubanduskeskusele ja seda mitte ilmaasjata, sest terrorismi oli hakatud pidama üheks maailma tsivilisatsiooni ohustavaimaks faktoriks. Kuid 2009. aastaks on muutunud terrorismi ohtlikus ning tänapäeval peetakse olulisemaks ohufaktoriks juba majandust
Uurimistöö eesmärgiks on:
uurida terrorismi käsitlust ja selle muutumist ajavahemikul 01.01.2001-10.09.200l Eesti Päevalehe näitel.
uurida terrorismi käsitlust ja selle muutumist ajavahemikul 11.09.2001-31.12.2001 Eesti Päevalehe näitel.
uurida terrorismi käsitlust ja selle muutumist ajavahemikul 01.01.2009-31.12.2001 Eesti Päevalehe näitel.
võrrelda 2001. aasta perioode 2009. aastaga ning välja selgitada kuidas muutus terrorismi kajastatavus antud aastate vahel.
Käesoleva uurimistöö aluseks on hüpotees, et enne 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakut Maailma Kaubanduskeskuse hoonetele New Yorgis, pööras Eesti meedia islamiterrorismi temaatika vastu üldiselt ning eriti Iraagi ja Afganistani olukorra vastu oluliselt vähem tähelepanu kui käesoleval ajal, mil teema on endiselt suhteliselt aktuaalne.
Uurimuse eesmärgini jõudmiseks on püstitatud järgmised ülesanded:
uurida 2001. aasta Eesti Päevalehed kahes perioodis: 01.01.2001-10.09.2001 ning 11.09.2001-31.12.2001 koostada antud perioodide kohta arvuline analüüs, et tuua välja ning anda ülevaade artiklite arvulistest näitajatest.
uurida perioode 01.01.2001-10.09.2001 ning 11.09.2001-31.12.2001 ja koostada antud perioodide kohta sisuline analüüs, et anda ülevaade artiklite sisust.
uurida perioodi ajavahemikul 01.01.2009-31.12.2009 ning koostada antud perioodi kohta analüüs, et anda ülevaade artiklite kogusest ning sisust sellel perioodil.
Uurimistöö koosneb kolmest peatükist, millest teine ja kolmas peatükk jagunevad ka alapeatükkideks.
Esimeses peatükis tuuakse lühidalt välja ajalooline taust ning tutvustatakse Iraagi ja Afganistaniga seoseis olevaid olulisemaid mõisteid, mis aitavad uurimistööd paremini mõista.
Teine peatükk jaguneb nelja ossa: esimene osa kujutab endast perioodi 01.01.2001-10.09.2001 analüüsi, teine osa on perioodi 11.09.2001-31.12.2001 analüüsi ning kolmas osa sisaldab endas perioodi 01.01.2009-31.12.2009 analüüsi. Neljandas alapeatükis on välja toodud järeldused temaatika kajastatuvusest aasta lõikes koos tulpdiagrammidega ning samuti ajakirjanike ning uudisteagentuuride poolt koostatud artiklitest.
Kolmas peatükk sisaldab endas perioodide 01.01.2001-10.09.2001, 11.09.2001-31.12.2001 ning 01.01.2009-31.12.2009 avaldatud artiklite sisu analüüsi ning järeldusi.
Lisana on paigutatud töö lõppu loend kõikidest artiklitest, mis ilmusid Eesti Päevalehes neil kolmel perioodil. Artiklid on välja toodud periooditi.
Töö uurimisvaldkond – Afganistani ja Iraagi terrorismi kajastus Eesti ajakirjanduses 2001. ja 2009. aasta Eesti Päevalehe näitel – on ainulaadne, sest antud ega haakuvat teemat ei ole varem uuritud. Kuid lehes kajastatu mõjutab meie hinnanguid ja hoiakuid Afganistani ning Iraagi suhtes ning seetõttu on oluline uurida ajakirjanduse suhtumist ja meile pakutava info kvaliteeti (erapooletust/prefessionaalsust).
Uurimistöö poleks valminud ilma õpetaja Dagmar Seljamäe vahetu ja sisuka juhendamiseta. Samuti tänan ka raamatukogutöötajaid, kes otsisid arhiivist üles 2001. aasta Eesti Päevalehed.
ajalooline taust
Iraagi ja Afganistani põhiline rahvastik koosneb araablastest, kes on islamiusulised. Islam on monoteistlik religioon, rajatud usule Ainujumalasse. Moslemid kasutavad oma Jumala, maailma ja kõige elava Looja poole pöördumisel sõna Allah, mis tähendab araabia keeles Jumalat. Moslemitele on Allah kogu universumi isand. Sõna islam on araabiakeelne ja tähendab allumist Allahi tahtele. Islam on üks maailma levinumaid usundeid, usu järgijate arvult on see teisel kohal kristluse järel. Inimesi, kes usuvad islami tõekspidamistesse ja järgivad koraani, nimetatakse moslemiteks. Koraan on Jumala sõna, mis juhendab uskujaid õiglasele ühiskonnale, inimeste õigele juhtimisele ja õiglasele majanduslikule süsteemile. Maailma kuue miljardilisest elanikkonnast moodustavad islamistid märkimisväärse osa, nende ligikaudne arv on 850 miljonist kuni ühe miljardini. (Gordon, 2001:13.)
Terrorism on tervisekahjustuse tekitamisele, surma põhjustamisele, vara hõivamisele, rikkumisele ja hävitamisele suunatud kuritegu. Sõja, poliitilise, usulise või rahvusvahelise konflikti provotseerimise eesmärgil. Terrorism ohustab väljakujunenud eluviise ja väärtusi ning rahvusvaheliste suhete süsteemi. Terroriorganisatsioonid, äärmusliikumised ning nende toetajad püüavad vägivaldselt destabiliseerida rahvusvaheliste suhete süsteemi, õigustades oma tegevust etniliste, kultuuriliste, ideoloogiliste või usuliste tõekspidamistega. Terroriaktide eesmärk on mõjutada avalikku arvamust ja demokraatlike poliitiliste otsuste tegemist vägivalla ning hirmutamise kaudu. (Wikipedia, 2006a.) Afganistanis tegutses sunniitide islamistlik terroriliikumine Taliban, (ka Taleban, tähendab üliõpilast) mis valitses aastail 1996-2001 jõuliselt Afganistani ning ka osa Pakistanist. Talibani tuumikuks olid Kandahari linna usukooli (medrese) üliõpilased, kelle juhiks oli mulla Mohammad Omar. Liikumine reorganiseerus 2004. aastal ja alustas sõjalist vastupanu, juhina jätkas mulla Mohammad Omar. (Wikipedia, 2010b). Terrorirühmitus Al-Qaida (kasutatakse ka kirjapilti al-Qaeda) on rahvusvaheline sunniidi islamistide terroristlik liikumine, mis rajati 1988. aastal. Antud hetkel juhib al-Qaidat teadaolevalt Osama bin Laden, kes on ka organistatsiooni üks asutaja liikmetest. Osama bin Laden on Föderaalse Juurdlusbüroo (FBI) koostatud maailma kõige tagaotsitumate kurjategijate nimekirjas esimene, tema tabamisele on välja pandud 50 miljoni dollari suurune pearaha. Iraagi haru juht oli Abu Musab al-Zarqawi.
On neid, kes arvavad, et organisatsioonil al-Qaida on ülemaailmne haare ja agendid paljudes riikides, kes on vastavate käskude saamisel valmis tegutsema. Niisugust hinnangut on levitanud mitmete terrorivastases sõjas osalevate riikide valitsused. (Ronfeldt, D. 2009.)
11. september 2001 on maailma ja eelkõige USA ajaloos kahtlemata suure tähendusega, see on ajalooline päev aset leidnud terrorirünnaku tõttu. Selsamal päeval kaaperdasid 19 al-Qaida terroristi mitu reisilennkuit, millest kahega rünnati Maailma Kaubanduskeskuse (WTC) kaksiktorne. Terroristide plaani järgi pidid kaks lennukit lendama kaksiktornidesse, üks Pentagoni ning veel üks Valgesse Majja. Lennuk, mis tabas Pentagoni, tappis seal kokku 40 inimest. Neljas lennuk, mis pidi lendama Valgesse Majja, võeti reisijate poolt üle ning terroristide plaan hävitada Valge Maja ebaõnnestus, ehkki lennuk kukkus alla ja pardalolnud hukkusid. Terrorirünnakutes 11. septembril hukkus kokku 2973 inimest, 24 inimest jäi kadunuks ning nemadki arvatakse olevat surnud. Rünnakute tagajärjel kuulutasid Ameerika Ühendriigid välja terrorismivastase sõja ning tungisid Afganistani, et kukutada Taliban, kelle režiimi all olid terroristid tegutsenud. Samuti kehtestas USA, õppides rünnakutest, uue sisejulgeoleku seaduse. (Karjanmaa, H. 2004.)
Kättemaksuks terrorirünnakutele tungisid Ameerika Ühendriigid 2001. aasta teises pooles koos liitlastega Afganistani. Sõja peamisteks eesmärkideks oli peatada terrorismi levik ning kukutada Talibani võim, kelle režiim riigis lubas terrorirühmitusel al-Qaida oma laagrites välja õpetada uusi terroriste, samuti leida esiterrorist Osama bin Laden, et panna ta oma tegude eest vastutama. (Suurkask, H. 2009g: 10-11). Pärast terrorirünnakuid Maailma Kaubanduskeskusele oli üheks kahtlusaluseks ka Iraak, kuid konkreetseid süüdistusi siiski ei esitatud. Märtsis 2003. aastal alustas USA koos Suurbritanniaga sõda Iraagi vastu. Sõja eesmärgiks oli kukutada Iraagi diktaatorliku juhi Saddam Husseini võim ning otsida ja hävitada massihävitusrelvi. Juba aprilli alguseks oli Bagdad vallutatud, kohalikud juubeldasid ning kiskusid maha Saddami pilte. (Wikipedia. 2009c). 2003. aasta detsembrikuus tabati ka Saddam Hussein, kes hukati inimsusevastaste kuritegude toimepanemise eest 2006. aasta novembris. (Wikipedia. 2010d).
Eesti kaitseminister Jaak Aaviksoo lõpetas Iraagi missiooni 2009. aasta veebruarikuus. Kontrolli julgeoleku üle võtavad järjest enam oma hoole alla Iraagi uued võimud.Kõik Eesti sõjaväelased veel siiski Iraagist ei lahku. Edasine koostöö jatkub väljaõppe alal NATO egiidi all. "\nNATO treeningmissioonis on eestlasi ja nad teevad vaga head tööd. Treeningmissioonis on kolm eestlast, üks töötab toetuse alal, teine koordinatsiooni alal, kolmas avalike suhete alal,"\nrääkis NATO treeningmissiooni ülem kindralleitnant Frank G. Helmick. Rahulikum on olukord Iraagis kindlasti, seda kinnitavad kõik. Kui 2007. aasta juunis oli üle riigi ühes nädalas 1600 rünnakujuhtumit, siis praegu keskmiselt 100. (Linnart, M. 2009.)
Eelmise aasta detsembris pikendas riigikogu Eesti kaitseväe missiooni Afganistanis kuni 2010. aasta 31. detsembrini. Riigikogu otsusega võib Eesti kasutada Afganistanis kuni 170 kaitseväelast NATO juhitavate rahvusvaheliste julgeolekuabijõudude ja rahvusvaheliste koalitsioonijõudude operatsiooni „Kestev vabadus“ koosseisus. Eesti kaitsevägi osaleb sõjalistes operatsioonides Afganistanis NATO rahvusvaheliste julgeolekutagamisjõudude ISAF koosseisus alates 2003. aastast. 2005. aastast võitlevad Eesti jalaväelased Lõuna-Afganistani rahutus Helmandi provintsis. Eesti kaitsevägi on Afganistanis alates 2003. aastast kaotanud seitse võitlejat, neist neli mullu. Haavata on Afganistanis saanud 57 kaitseväelast, neist 14 raskelt. Lõuna-Afganistani Helmandi provintsis teenivad Eesti jalaväekompanii Estcoy-9, logistiline toetusüksus NSE-8, staabiohvitserid ja staabiallohvitserid. Jalaväekompanii Estcoy-9 teenib Suurbritannia juhitava Helmandi väekoondise koosseisus. (BNS. 2010.)
Avalda arvamustKäesoleva aasta alguses kohtusid Talibani komandörid ÜRO ametnikega, et arutada rahutingimusi. Bottom of FormEttepanek kohtuda tuli Talibani poolelt, kohtumine leidis aset 8. jaanuaril Dubais. ÜRO poolt osales organisatsiooni eriesindaja Afganistanis, Kai Eide. Nad tahtsid kohtuda, et "\n, ütles Eide. "\nNad tahavad kaitset, et mitte kaduda sellistesse paikadesse nagu Bagram."\nBagrami all pidasid nad silmas USA sõjaväevanglat Kabuli külje all. Nimetuks jääva ametniku hinnangul võis tegu olla pigem kesktaseme komandöridega, kes on aru saanud, et kumbki pool ei võida ja seega on nad sõdimisest tüdinud. Talebani juhtide seas olevat tekkinud ka nn noorem generatsioon, kelle arvates oli suur viga üldse al-Qaidaga kampa lüüa. (Jõevere, K. 2010.)
 2. Kvantitatiivne analüüs
 Analüüs artiklitele ajavahemikul 01.01.2001-10.09.2001
Antud ajavahemik on rahvusvahelise tähtsusega katastroofi, Maailma Kaubanduskeskusele (edaspidi WTC) sooritatud terrorirünnakule eelnev periood. Selle ajavahemiku valimise eesmärgiks on välja selgitada Eesti Päevalehe põhjal kuivõrd maailma avalikkus oskas näha ohtu, Osama bin Ladenis, Talibanis või Iraagis kes võivad kujutada endas ohtu maailmale ning ennekõike Ameerika Ühendriikidele (edaspidi USA) ning tema liitlastele.
Uurides läbi Päevalehed 2001. aasta algusest kuni 10. septembrini, leidsin, et artikleid Afganistani ja Iraagi ning sellega seonduvate teemade kohta oli vaid 18, peamiselt paiknesid need lehekülgedel 10-11, kus asetses välisuudiste rubriik. (vt. joonis 1)
Valdavalt kasutas Päevaleht infoallikatena uudisteagentuure Baltic News Service’it (edaspidi BNS) ja Reutersit, seejuures sageli kombineerides mõlemalt uudisteagentuurilt pärinevat teavet ühte artiklisse (kuuel korral viieteistkümnest). Ülejäänud kümme artiklit olid kirjutatud Eesti Päevalehe ajakirjanike poolt, neist enim kirjutas Heiki Suurkask, kes on nelja artikli autoriks. Heiki Suurkask on hariduselt politoloog ning hetkel Eesti Päevalehe välisuudiste rubriigi toimetaja. Heiki Suurkasele järgnes artiklite arvukuselt Kaivo Kopli, kes on Eesti Päevalehe välisuudiste toimetuse juhataja, tema on avaldanud kaks artiklit ning araabia keele õpetaja Markus Larsson ja diplomaat Mart Helme kirjutasid mõlemad ühe artikli. Kolmel lühiartiklil ei olnud võimalik tuvastada autorit, nende puhul oli Eesti Päevaleht kasutanud autoriõigust EPL. Reutersi ja BNS-i informatsiooni kasutas Eesti Päevaleht peamiselt otseselt Iraaki ja Talibani puudutavate artiklite puhul. Näiteks:
Reuters/BNS, Taleban õhkis budakujul pea otsast. – Eesti Päevaleht, 10.03.2001, lk 11.
Reuters/BNS, Iraak valmistub Saddam Husseini sünnipäevaks. – Päevaleht, 27.04.2001, lk 15.
Kuigi suvekuudel- juuni ja juuli ei ilmunud asjakohaseid artikleid paberkandjal, kajastas Eesti Päevaleht online uudist, kus USA viis oma lahingüksuse Pärsia lahel kõrgendatud lahinguvalmidusse 25. septembril 2001. aastal, kuna oli karta kavandatavat terrorirünnakut Osama bin Ladeni poolt. USA ametivõimude teatel oli bin Ladeni terroriorganisatsioon al Qaida valmis ründama USA objekte juba lähipäevil (EPL, 2001a).
Samuti teatati ainult ajalehe võrguversioonis teist uudist, kus Afganistani valitseva islamiliikumise Taliban väed alustasid 01.06.2001 pealetungi kolme Afganistani opositsiooni valduses oleva ala vastu põhjapoolses Takhari provintsis. Pole teada, miks ei avaldatud antud artikleid paberkandjal, tõenäoliselt ei peetud uudiseid piisavalt tähtsateks.
 Analüüs artiklitele ajavahemikul 11.09.2001-31.12.2001
Antud perioodi jääb rünnak Maailma Kaubanduskeskusele ning Afganistani sõja algus oktoobris 2001.
Uurides läbi Eesti Päevalehed 2001. aasta septembrikuust kuni 2001. aasta detsembrini, leidsin, et artikleid Afganistani ja Iraagi ning sellega seonduvate teemade kohta oli 249, neist kaks olid skeemid-kaardid, kommentaarid ja üks intervjuu. Peamiselt kasutas Päevaleht infoallikatena uudisteagentuure BNS-i ja Reutersit, kombineerides viimastelt pärinevat infot ühte artiklisse (71 artiklit 249-st). Mõnevõrra harvem on artiklite koostamiseks kombineeritud uudisteagentuuridelt BNS ja Interfax pärinevat infot, nimelt 12 juhul. Interfax võeti infoallikana kasutusele esmakordselt ning peamiselt saadi sealt informatsiooni sõjalise tegevuse kohta Lähis-Idas ning Ees-Aasias. Agence France-Presse (Prantsusmaa rahvuslik teadeteagentuur, edaspidi AFP) võeti samuti kasutusele esimest korda, koos BNS-iga kombineeriti neilt informatsiooni ühte artiklisse kaheksal korral. Ainult BNS-i informatsiooni kasutati kuues artiklis. Kolmel korral kombineeriti uudisteagentuuride Reuters, uuena veel Associated Pressi (edaspidi AP), AFP ja BNS-i informatsiooni, lisaks sellele kasutas Eesti Päevaleht Reutersi, BNS-i ja EPL-iinformatsiooni kombineerides seda ühte artiklisse.
Eesti Päevalehe ajakirjanikest on enim teemakohaseid artikleid avaldanud politoloog Heiki Suurkask, kes kirjutas 48 artiklit ning Kaivo Kopli, kes on praegu välisuudiste toimetuse juhataja, kirjutas 44 artiklit. Samuti kirjutas 12 artiklit Markus Larsson (sündis Raivo Ojasaarena), kes on kutselt araabia keele õpetaja. Tema avaldab artikleid välismaa rubriigis eelkõige Aasia ja Ameerikaga seoses pea kõigis Eesti meediaväljaannetes. Kolm artiklit kirjutas noor ajakirjanik Antti Oolo, kelle teemakohaseid artikleid avaldas Eesti Päevaleht esimest korda 14.09.2001 ning kolm artiklit kirjutas ka Mart Helme, kes on ajaloolane, ajakirjanik, diplomaat ja poliitik. Kaks artiklit kirjutas Jaanus Piirsalu ja Rein Sikk ning ühe artikli avaldasid Tuuli Koch, Raigo Neudorf, Hardo Pajula, Üve Maloverjan, Anneli Ammas, Jürgenson S, Piret Tali, Oliver Rand, Toomas Kümmel, Sten A. Hankewitz, Villu Känd, Madis Hint, Evi Evart, Kai Kalamees. Autor oli mainimata kolmel artiklil, kuna lühiuudiste puhul kasutab Eesti Päevaleht autoriõigust EPL.
Välisuudiste rubriiki kuulus eelpool loetletud autorite poolt kirjutatud artiklitest 122.
Ajavahemikul 12. september kuni 18. september 2001 avaldas Eesti Päevaleht spetsiaalset rubriiki: Terror USA-s. Vaadeldaval perioodil ilmus neil lehekülgedel 27 artiklit. Sealhulgas üks Antti Oolo intervjuu Ants Laaneotsaga ning kaks artiklit seoses Afganistaniga. Rubriik Terror USA-s paiknes 12.-13. septembril 2001 lehekülgedel kolm kuni neli, kuna sel ajavahemikul toimusid rünnakud Maailma Kaubanduskeskusele. Ajavahemikul 13.-15. september 2001 tõsteti rubriik kaheksandale ja üheksandale leheküljele ning hiljem 15.-19. september 10.-11. leheküljele. Rubriigi taandamise lehekülgedele 10-11 tingis teema päevakajalisuse vähenemine.
Ajavahemikul 19. september kuni 17. oktoober 2001 avaldas Eesti Päevaleht rubriiki Kättemaks. Sellel perioodil ilmus 98 artiklit. Nende hulgas üks kommentaar Mart Helmelt. Samuti üks sõjatehnikat tutvustav skeem Heiki Suurkaselt, kus tutvustati mõlema osapoole, nii USA kui ka Afganistani sõjatehnikat. Rubriik Kättemaks paiknes perioodil 19. september kuni 8. oktoober 2009 valdavalt lehekülgedel kaheksa ja kümme. Järgmistel päevadel, 9.-10. oktoober 2009 tõusis rubriik lehekülgedele kaks kuni kaheksa Afganistani sõja alguse tõttu. Seejärel hakkas rubriik langema iga päev natuke kaugemale, lehekülgedele kaheksa kuni kümme, teema päevakajalisuse kaotamise tõttu.
 Analüüs artiklitele ajavahemikul 01.01.-31.12.2009.
Aastaks 2009 oli vahetunud USA president, uueks presidendiks sai Barack Hussein Obama. Uue presidendi eesmärk oli sõjategevus lõpetada kolme kuni viie aasta jooksul ning samuti selle aja jooksul tabada kadunud Osama bin Laden. Antud perioodi valimisel lähtusin sellest, et see on vahetu lähiminevik, samas saab seda aastat uurida tervikuna.
Olles tutvunud 2009. aasta Eesti Päevalehtedega, leidsin, et artikleid Afganistani ja Iraagi ning sellega seonduvate teemade kohta oli 62, neist üks oli Heiki Suurkase analüüs.
Kõige rohkem, 20 artikli puhul oli märgitud autoriks EPL, mida Eesti Päevaleht kasutab oma autoriõiguse tähistamiseks. Järgnesid ajakirjanikud Heiki Suurkask, Eesti Päevalehe välisuudiste toimetajana, 16 artiklit ja Kaivo Kopli, Eesti Päevalehe välisuudisteosakonna juhatajana, kirjutas 15 artiklit, seejärel kahanevalt EPL online neli artiklit, Kalev Kask kolm artiklit, Ott Heinapuu kahe ja Hendrik Roonemaa ühe artikliga.
Jaanuari- ja juulikuus asjakohaseid artikleid paberkandjal ei ilmunud, küll aga leidus artikleid Eesti Päevaleht onlines, kus avaldati neli teemakohast artiklit, millistest kolm artiklit oli toimetanud Ott Heinapuu ja ühe Kadri Ratt.
 Järeldus
Analüüsides Eesti ajakirjanduse artikleid Eesti Päevalehe näitel eelpool nimetatu kolmel perioodil, jõudsin järeldusele, et antud teema pälvis 2009. aasta esimesel poolel rohkem kajastust kui 2001. aasta esimesel poolel, leheküljeliselt paiknesid artiklid mõlemal perioodil samamoodi (vahemikus lk 7-11). Iraagi ja Afganistani teemade kajastus tõusis hüppeliselt peale 11.septembri rünnakuid 2001.aastal, kui teema oli aktuaalne üle maailma. Selle tagajärjel tõusis teema esimestel päevadel lehekülgedele kaks kuni kolm, ning see järel hakkas langema oma tavalistele lehekülgedele 10-11. Kõige kõrgema tähelepanu pälvis teema Eesti Päevalehes 2001. aasta oktoobrikuus (91 artiklit), novembri ja detsembrikuus pälvis teema enam vähem stabiilset kajastatust vähenedes vastavalt 48-lt artiklilt 47-le. Aastaks 2009 oli teema päevakajalisus tunduvalt vähenenud kuid samas siiski stabiilne. Iraagi ja Afganistani teemalisi artikleid kajastati tunduvalt rohkem kui ennem 11. septembrit 2001. aastal.
Esimesel joonisel on välja toodud artiklite kajastatus kuude kaupa terve 2001. aasta vältel. Jooniselt selgub, et aasta esimesel poolel ilmus asjakohaseid artikleid vähe. Suvekuudel juunis ja juulis ei esinenud mitte ühtegi artiklit, ka augustikuus ei pööratud teemale erilist tähelepanu. Hüppeliselt tõusis artiklite arv alates septembrikuust, kui neid ilmus 60. Oktoobrikuus ilmus 91 artiklit seejärel hakkas artiklite arv vähenema: novembris 48 ning detsembris 47 artiklit. Kokku ilmus 2001. aasta Eesti Päevalehes terve aasta vältel 262 teema kohast artiklit. (vt. joonis 1.)
s
Joonis 1. Artiklite esinemine Eesti Päevalehes perioodil 01.01.2001-31.12.2001
Teisel joonisel on välja toodud artiklite ilmumine kuude kaupa terve 2009. aasta vältel. Jooniselt on näha, et temaatilisi artikleid avaldati 2009. aastal suhteliselt stabiilselt ning mingeid suuremaid hüppeid artiklite hulgas ette ei tulnud, siiski ei ilmunud asjakohaseid artikleid jaanuari- ja juunikuus. Kokku ilmus 2009.aasta Eesti Päevalehes terve aasta vältel 62 asjakohast artiklit. (vt. joonis 2)
sJoonis 2. Artiklite esinemine perioodil 01.01.2009-31.12.2009
Kolmandal joonisel on toodud välja Eesti Päevalehe ajakirjanikud, kes on kirjutanud rohkem kui ühe artikli antud perioodidel. Teistest ülekaalukalt rohkem on kirjutanud artikleid Heiki Suurkask, kes kolmel perioodil kirjutas kokku 68 artiklit. Talle järgneb Kaivo Kopli, kes kirjutas kolmel perioodil kokku 60 artiklit. Seejärel Markus Larsson 13. artikliga ning tema järel Mart Helme nelja artikliga, Antti Oolo kolme artikliga ning kõik kaks artiklit kirjutasid Jaanus Piirsalu, Rein Sikk ja Ott Heinapuu. Ilmselgelt on Eesti Päevaleht artiklite kirjutamise usaldanud eelkõige omaala spetsialistide kätte. (Vt. joonis 3)
s
Joonis 3. Eesti Päevalehe ajakirjanikud, kes on kirjutanud rohkem kui ühe artikli.
Neljandal joonisel on välja toodud, kuidas ja milliseid uudisteagentuure Eesti Päevaleht eelistab kasutada kõigil kolmel vaadeldaval perioodil. Antud joonisest selgub, et kõige rohkem, 77 korral kombineeriti BNS-i ja Reutersi uudisteagentuuridelt pärinevat infot. Eesti Päevaleht kasutas oma autoriõigust EPL 23 artikli puhul, sellele järgnes uudisteagentuur BNS/Interfax 12 artikliga. AFP ja BNS-i artikleid kombineeriti ühte artiklisse kaheksal korral. Kuus artiklit avaldas Eesti Päevaleht uudisteagentuurilt BNS ning kolm artiklit kombineeriti AP/AFP/BNS-ilt. Üks artikkel kombineeriti uudisteagentuuridelt Reuters/BNS/EPL. (Vt. joonis 4.)
s
Joonis 4. Eesti Päevalehe uudisteagentuurida kasutatavus kolmel perioodil.
Joonistest järeldub, et peamist rõhku artiklite kirjutamisel pannakse ajakirjanikele, mitte uudisteagentuuridelt info võtmisele, mis ei pruugi olla usaldusväärne informatsioon. Samuti näitavad joonised, et nii 2001. kui ka 2009. aastal on teemakohaste artiklite kirjutamine peamiselt kahe spetsialiseerunud ajakirjaniku, politoloog Heiki Suurkase ja välisuudiste osakonnajuhataja Kaivo Kopli, õlul. Tõenäoliselt on nemad kõige pädevamad kirjutama sellistel keerukatel teemadel nagu seda on maailma ja islami riikide vahelised suhted.3. artiklite sisu analüüs
 Perioodi 01.01.2001-10.09.2001 artiklite sisu analüüs
Esimese perioodi artiklid käsitlevad peamiselt USA suhteid Iraagi ja Afganistaniga, kus USA suhtus riikidesse valdavalt sõbralikult ning oli koguni valmis survet riikidele vähendama (Larsson, 2001: 10). USA välisministeeriumi avaldatud raporti hinnangul nähti ohtu aga terrorirünnakute arvu tõusus maailmas kuid samas Euroopas oli terrorism märkimisväärselt vähenenud. Oletati ka, et Iraagil võib olla tuumapomme, mis võivad kujuneda ohuks (EPL. 2001: 7a). Alates maikuust hakkas USA ja Iraagi suhete olukord muutuma, hetkest kui Iraagis toimus viimase kahe ja poole aasta ohvriterohkeim rünnak, kohalikule jalgpalli väljakule. Iraak pidas õhurünnakute korraldajateks USA-d ja Suurbritanniat, kuid USA ja Briti ametnikud lükkasid need väited siiski kiiresti ümber. (Reuters/BNS, 2001a: 11). Kättemaksuks tulistas Iraak alla USA mehitamata luurelennuki, mis halvendas riikide vahelisi suhteid veelgi (Reuters/BNS. 2001a: 11). Afganistani juhtiv Taliban tegeles samal ajal nende arvates islamimaailma solvavate maailmakuulsate budakujude hävitamisega (Suurkask, 2001b: 10).
Nädal enne tuhandete inimeste elu nõudnud rünnakuid võis aga ajalehest lugeda Afganistani põgenikest kes püüdsid jõuda turvalisele Uus-Meremaale (Reuters/BNS, 2001b: 7). Päev enne rünnakut sai lugeda uudist, kus avalikustati, et salapärasel moel oli tapetud Afganistani valitseva Talibani üks tõsisemaid vastaseid Afganistani opositsiooni liider Ahmed Shah Masood (EPL, 2001b: 11).
Tagantjärele võib aga õelda seda, et lähenevat tormi oli märgata, kuid maailm ei osanud sellest välja teha. Lähenevaks tormi hoiatuseks võib pidada näiteks Afganistani opositsiooni liidri Ahmed Shah Masoodi salapärast tapmist, samuti Afganistani elanike põgenemist Uus-Meremaale.
Perioodi 11.09.2001-31.12.2001 artiklite sisu analüüs
Teise perioodi artiklid käsitlevad peamiselt USA langemist äkkrünnaku ohvriks, mille käigus sõideti lennukitega sisse USA kõrgemate hoonete kompleksi Maailma Kaubanduskeskusesse, mille tagajärjel suri üle 3000 inimese. Pärast kiiret kuritöö uurimist tõestas USA Osama bin Ladeni seose nende rünnakutega. (Reuters/BNS, 2001c: 8). Perioodi teises pooles käsitleti peamiselt Ameerikale sõja kuulutanud terrorivõrgu al-Qaida juhi Osama bin Ladeni tabamisega seonduvaid teemasid, nimelt alustasid USA ja Suurbritannia kättemaksuga just seal kus arvati end peitvat Osama bin Laden. (Reuters/BNS, 2001d: 10). Maailma kurikuulsaimaks inimeseks saanud bin Laden ei võtnud videoesinemistes küll pikka aega otsesõnu terrorirünnakut omaks, kuid ei eitanud ka oma osalust ning ähvardas selgemast selgemalt, et veelgi hullem ootab alles ees (EPL, 2001c: 9).
Väljaspool islamimaailma olid 11. septembri järelkajad niisamuti tugevad. Riigid, kes veel aasta algul olid pigem tülis kui sõbrad, ühinesid sügisel ülemaailmsesse koalitsiooni võitluseks mitte lihtsalt terrorismi vastu, vaid ka tsivilisatsiooni eest. (Kopli, 2001a: 10). Moskvale andis 11. september võimaluse rõhutada mõjuvamalt kui varem, millist ohtu kujutab islamiäärmuslus ja separatism Tšetšeenias. Venemaa pakkus Washingtonile täielikku koostööd ega vaielnud vastu USA väeüksuste saatmisele endistesse Nõukogude vabariikidesse Afganistanist põhja pool. (Maloverjan, 2001: 8). Vanadele kukutatud kuningatele paistis soodus aasta tulevat. Juba ligi kolme aastakümne eest võimult tõugatud Afganistani kuningas Mohammed Zahir-šahh kutsuti 87-aastasena etendama tseremoniaalset rolli Talibani-järgses Afganistanis. (Suurkask, 2001c: 12).
Eelkõige USA oli sunnitud tunnistama, et tapvate tõbede levitamisele pole lihtsalt võimalik ei kätt ega midagi muud ette panna. USA terrorirünnakute järel puhkenud pulbrikirjade paanika jäigi mujal maailmas vaid suhteliselt lühiajaliseks hirmuks, kuid Ühendriikides nõudsid tavalistes kirjaümbrikutes levitatud siberi katku seni teadmata päritolu pisikud siiski viis inimelu. (Kopli, 2001b: 8). Kadunud, aga veel mitte kindlalt ajalukku kadunud on ka lõppevale aastale koletu näo andnud Osama bin Laden (Suurkask, 2001d: 9).
George W. Bush ja Washington olid arvamusel, et Ameerika (sõjaline) võim on piiritu ja võib maailma tegelikkust muuta. Satelliidid kõige jälgimiseks, piloodita lennukid terroristide tapmiseks, see kõik hiireklõpsu kaugusel kusagil Californias või Floridas paiknevas juhtimiskeskuses. Tehnikaga muidugi maad ei valluta, territooriumi ei hoia. Selleks on endiselt vaja sõdureid. (Suurkask, 2001e: 8-9.)
Ilmselt küll vaid tagantjärele tarkusena võib tõdeda, et terroristide loogika, provotseerida vaenlast ennast haavavalt üle reageerima, toimis. Sest rünnakud näitasid, et Ameerika Ühendriik ei olegi nii võimas ning haavamatu. Terroristid viisid Ameerika Ühendriigid, maailma võimsaimaks peetud riigi hüsteeriasse. Maailm on rünnakutest õppinud seda, et terrirismi vastu tuleb võidelda ning, et islami riike tuleb karta rohkem kui kunagi varem. (Kopli, K. 2009d: 14-15). Eesti Päevaleht käsitles Iraaki ja Afganistani kui midagi uut, mis võiks kujutada ühiskonnale tõsist ohtu. Samuti näitasid mõlemad osapooled üles kättemaksu plaane. Näiteks USA sõjalise rünnaku ärahoidmiseks ähvardas al-Qaida korraldada uusi rünnakuid. (Reuters/BNS. 2001: 10). Ka USA poolt oli oodata üsna tõsist ning veenvat vastulööki terroriaktidele Iraagile ja Afganistanile (Koch, T. 2001:4).
Perioodi 01.01.2009-31.12.2009 artiklite sisu analüüs
Kahe perioodi, 2001. ja 2009. aasta põhjal võib väita, et terrorirühmitusest al-Qaida võib nüüd vaid suuremaks ohuks pidada majandust, nii väitis USA luurejuht Dennis Blair, kelle arvates paneb al-Qaida rohkem rõhku oma püsima jäämisele, kuna USA koalitsiooni väed on suutnud al-Qaida lõhestada, tappes palju al-Qaida liidreid näiteks Nasser al-Wahishi, kes oli Araabia poolsare al-Qaida juht ning Mohammad Ahmed Saleh al-Omiri, kes oli Jeemeni üks juhte. (Kopli, 2009c: 11). Alates aastast 2009 USA president olnud Barack Hussein Obama ütles riigiluure andmetele tuginedes, et terrorivõrgustikust al-Qaida on suurem oht Euroopale kui USA-le, kuna al-Qaida omab harukontoreid üle Euroopa, umbes 70 riigis (Kask, 2009a: 10).
Kui USA president George W. Bush oma Texase rantšos suvepuhkust veetis saabus talle CIA luureraport, mille ühes lõigus tõdeti: „Osama bin Laden valmistub ründama Ühendriike.” President ei reageerinud sellele kuigivõrd, aga ega ta ju ka aimanud, kui varakult ja purustavalt see rünnak tuleb. Terroristide loogika toimis perfektselt. Nagu ei eales varem sai kogu maailm jälgida tapatalguid reaalajas.
See hetk, mil Maailma Kaubanduskeskust rünnati kujunes globaalseks, sest seda hetke kust ta parasjagu tol hetkel viibis mäletab igaüks, kus kuulis uudist enneolematust rünnakust või nägi telepilti tossavatest kaksiktornidest enne nende kokkuvarisemisest. Kaheksa aastat hiljem näib see pilt veelgi enam sümbolina Ameerika haavatavusest, mõjudes kui Ameerika allakäigu eelhoiatus. Bushi esmast vastulööki – sissetung Afganistani, kus rünnakuid kavandati ja kus võimul olev Taliban keeldus terroriste välja andmast – pälvis üldise toetuse. „Me kõik oleme ameeriklased,” kuulutas Prantsuse ajaleht. (Kopli, 2009d: 14-15). Koos Bushiga, USA (sõjaline) võim kadus , kuna see ei suutnud muuta ei Iraagi ega ka Talibani-järgse Afganistani reaalsust, rääkimata ülejäänud maailmast ning siis tuli Barack Obama. Maailm hingas kergendatult ja andis talle kähku lausa Nobeli rahupreemia. Obama sümboliseeris muutust. (Kask, 2009b: 10). Kuid siiski pole selge, mida tema tulek tegelikult tähendab. Ta on teinud mõned käigud, kuid pole veel võitnud ühtegi mängu. Ilmselt möödab Obama üheksa korda ja alles siis lõikab või kahtleb üheksa korda ja jätabki lõikamata. (Suurkask, 2009f: 10).
Tänapäeval on al-Qaida terrorirühmitus tänu sõjategevusele häiritud ja põhirõhk läheb al-Qaidal nüüd eluspüsimisele. Samuti pole olukord kiita Talibanil, kes üritab küll USA-le ja ta liitlasvägedele vastupanu osutades kuidagi jälle esile tõusta, kuid seni tulutult. (Suurkask, H. 2009h: 10). Seega terrorismist suuremaks ohuks maailmale peetakse praegu hoopis majandust, mis väidetavalt hakkas langema päevast kui rünnati Maailma Kaubanduskeskusi, kuid Ameerika Ühendriigid olid seda suutnud hästi varjata (Kopli, K. 2009d: 14-15). Tänapäeva meedia, st. peale 2001. aastat, pöörab piisavalt palju tähelepanu islamiriikide tegevusele, oletatakse kuidas ja millal võivad islamistlikud terrorirühmitused maailma jälle rünnata, samuti otsitakse neid kõige haavatavamaid, oletatavaid rünnaku sihtmärke.
Kokkuvõte
Uurimistöös „Afganistani ja Iraagi terrorismi kajastus Eesti ajakirjanduses 2001. ja 2009. aasta Eesti Päevalehe näitel“ on püütud anda üle vaade Afganistani ja Iraagi terrorismi kajastatusest Eesti Päevalehtedes 2001. ja 2009. aastal. Antud teema on viimasel kaheksal aastal olnud väga aktuaalne, saavutatades oma suurima kajastatuse 2001. aastal kui Osama bin Ladeni juhitud terroriorganisatsioon al-Qaida ründas lennukitega Maailma Kaubanduskeskuse hooneid New Yorgis ning 2003. aastal kui Ameerika Ühendriigid ja liitlasväed asusid, president Bushi eestvedamisel ründama Iraaki. Võrreldes 2001. aastaga peetakse tänasel päeval terrorismi ohtlikuks eelkõige Euroopale, kuid ka see oht on minimaalne. Selle nimel, et terrorismi oht püsiks madal, näevad vaeva nii sõdurid Afganistanis kui ka Iraagis, ning meie kodumaal Kaitsepolitsei, kes otsest ohtu Eestile seni ei näe. Üle Euroopa tegelevad terrorismi takistamisega erinevad eriteenistused ning samuti kaitsepolitseinikud.
 Uurimusest järeldus, et

Eesti Päevaleht avaldas lugejatele tähtsat informatsiooni perioodil 11.09.2001-31.12.2001 lehekülgedel kaks kuni kolm kuna Maailma Kaubanduskeskusele toimunud rünnakud olid väga päevakajalised.

Eesti Päevaleht on antud valdkonnas usaldusväärne infoallikas, sest valdava osa artiklitest on kirjutanud kõrgelt kvalifitseeritud ajakirjanikud, näiteks välisuudiste toimetaja Heiki Suurkask, kes on politoloog ning seetõttu pädev kirjutama usaldusväärseid artikleid Eesti Päevalehte.

Eesti Päevaleht ei ole terrorismi unustanud ka praegusel ajahetkel ning paneb endiselt piisavalt palju rõhku teemakohaste artiklite kirjutamisele, et arutleda võimalike rünnaku sihtmärkide üle.

Tööle püstitatud hüpotees leidis kinnitust: enne 2001. aasta 11. septembi terrorirünnakut Maailma Kaubanduskeskuse hoonetele New Yorgis, pööras Eesti meedia islamiterrorismi temaatika vastu üldiselt ning eriti Iraagi ja Afganistani olukorra vastu oluliselt vähem tähelepanu kui käesoleval ajal, mil teema on endiselt suhteliselt aktuaalne.
Kasutatud kirjandus
Bin Ladenit kahtlustatakse terroriaktide kavandamises Iisraeli ja USA vastu. – Päevaleht, 25.06.2001a. www.epl.ee/artikkel/166624 [vaadatud: 01.05.2010].
BNS. Eesti peab läbirääkimisi lisajõu saatmiseks Afganistani. – Päevaleht, 07.01.2010. http://afganistan.postimees.ee/?id=208920 [vaadatud: 27.05.2010].
EPL. Afganistani opositsiooni liider hukkus atendaadis. – Päevaleht, 10.09.2001b, lk 11
EPL. Ajaleht: Iraagil on kaks tuumapommi. – Päevaleht, 30.01.2001, lk 7a.
EPL. Bin Laden tunnistas terrorirünnakute korraldamist USAs. – Päevaleht, 12.11.2001c, lk 9.
Gordon, M. S. (2001) Islam. Tallinn: Valgus. 2001, lk 13.
Jõevere, K. ÜRO pidas Talebaniga salakõnelusi. – Päevaleht, 29.01.2010. www.epl.ee/artikkel/487073 [vaadatud: 23.05.2010].
Karjanmaa, H. (2004). 11. september ja terrorismi vastane sõda. http://web.zone.ee/mets443/119.htm [vaadatud: 16.05.2010].
Kask, K. Barack Obama pälvis Nobeli rahupreemia. – Päevaleht, 09.10.2001b, lk 10.
Kask, K. Obama: al-Qaida ohustab Euroopat rohkem kui USA-d. – Päevaleht, 03.04.2009a, lk 10.
Koch, T. USA vastulöök tuleb üsna veenev. – Päevaleht, 12.09.2001, lk 4.
Kopli, K. Aastakümne kokkuvõte: on olnud kõike, mida ei oodatud või kardeti. – Päevaleht, 30.12.2009d, lk 14-15.
Kopli, K. Siberi katk hullumeelse käes. – Päevaleht, 20.11.2001b, lk 8.
Kopli, K. USA lapib auku koalitsioonis. – Päevaleht, 05.10.2001a, lk 10.
Kopli, K. USA luurejuht: al-Qaidast suurem oht on nüüd majandus. – Päevaleht, 14.02.2009c, lk 11.
Känd, V. Iraak võis olla seotud terrorirünnakutega. – Päevaleht, 12.11.2001, lk 10-11.
Larsson, M. USA valmis survet Iraagile vähendama. – Päevaleht, 28.02.2001, lk 10
Linnart, M. (2009). Eesti Iraagi missioon sai ametlikult läbi. http://uudised.err.ee/index.php?06153966 [vaadatud: 27.05.2010].
Maloverjan, Ü. Terrorirünnak USA-le muutis Moskva hoiakut. – Päevaleht, 14.09.2001, lk 8.
Reuters/BNS. Afganistani põgenikud võtab Uus-Meremaa. – Päevaleht, 03.09.2001b, lk 7.
Reuters/BNS. Al-Qaida ähvardas uute rünnakutega. – Päevaleht, 15.10.2001, lk 10.
Reuters/BNS. Bin Ladeni kohta uued süütõendid. – Päevaleht, 15.11.2001c, lk 8.
Reuters/BNS, Briti sõjalennukid ründasid Lõuna-Iraaki. – Päevaleht, 19.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS. Iraak valmistub Saddam Husseini sünnipäevaks. – Päevaleht, 27.04.2001, lk 15.
Reuters/BNS. Lääne õhurünnakus sai Iraagi väitel surma 23 inimest. – Päevaleht, 21.05.2001a, lk 11
Reuters/BNS. Taleban õhkis budakujul pea otsast. – Päevaleht, 10.03.2001d, lk 10.
Ronfeldt, D. Al Qaeda ja tema liitlased. http://www.kirikiri.ee/article.php3?id_article=254 [vaadatud 15.05.2009].
Suurkask, H. Afganistani kuningas kipub pagendusest koju valitsema. – Päevaleht, 25.09.2001c, lk 12.
Suurkask, H. Afganistani sõda- vastast alahinnates raisatud aeg. – Päevaleht, 11.09.2009g, lk 10-11.
Suurkask, H. Bin Ladeni surm külvab segadust. – Päevaleht, 27.12.2001d, lk 9.
Suurkask, H. Buddhakujud Talebani tule all. – Päevaleht, 22.03.2001b, lk 10.
Suurkask, H. Dessandist kujuneb nähtav telešõu. – Päevaleht, 13.10.2001e, lk 8-9.
Suurkask, H. Obama kavandab sõda Afganistanis veel kolmeks kuni viieks aastaks. – Päevaleht, 24.03.2009f, lk 10.
Suurkask, H. Obama suunab kahuritule teadmata kadunud Osamale. – Päevaleht, 04.02.2009h, lk 10.
Suurkask, H. Terrorism kogub uut hoogu. – Päevaleht, 04.05.2001a, lk 14.
Wikipedia, (2006a). Terrorism. http://et.wikipedia.org/wiki/Terrorism [vaadatud: 10.05.2010].
Wikipedia. (2009c). Iraagi sõda. http://et.wikipedia.org/wiki/Iraagi_s%C3%B5da [vaadatud: 22.05.2010].
Wikipedia. (2010b). Taleban. http://et.wikipedia.org/wiki/%C5%A2%C4%81leb%C4%81n [vaadatud: 20.05.2010].
Wikipedia. (2010d). Saddam Hussein. http://et.wikipedia.org/wiki/%C5%9Eadd%C4%81m_%E1%B8%A8usayn [vaadatud: 24.05.2010].Lisa 1
Artiklid perioodil 01.01.2001-31.08.2001:
EPL, Ajaleht: Iraagil on kaks tuumapommi. – Päevaleht, 30.01.2001, lk 7a.
Suurkask, H. Õhurünnak Iraagile tõi protestilaine. – Päevaleht, 19.02.2001, lk 8.
Larsson, M. USA valmis survet Iraagile vähendama. – Päevaleht, 28.02.2001, lk 10.
Helme, M. Taleban sõdib budakujudega. – Päevaleht, 03.03.2001, lk 11.
Reuters/BNS, Taleban õhkis budakujul pea otsast. – Päevaleht, 10.03.2001, lk 11.
Reuters/BNS/EPL, Taleban jätab alles hindude pühakujud. – Päevaleht, 15.03.2001, lk 10.
Suurkask, H. Buddhakujud Talebani tule all. – Päevaleht, 22.03.2001, lk 10.
Suurkask, H. Iraak tähistas kirjaoskuse 5000. aastapäeva. – Päevaleht, 22.04.2001, lk 10.
Kopli, K. Afganistan pani hindudele märgi külge. – Päevaleht, 24.04.2001, lk 11.
Reuters/BNS, Iraak valmistub Saddam Husseini sünnipäevaks. – Päevaleht, 27.04.2001, lk 15.
EPL, Riiklik terrorism. – Päevaleht, 04.05.2001, lk 14.
Suurkask, H. Terrorism kogub uut hoogu. – Päevaleht, 04.05.2001, lk 14.
Kopli, K. USA luureboss rahustab Lähis-Ida. – Päevaleht, 08.05.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Lääne õhurünnakus sai Iraagi väitel surma 23 inimest. – Päevaleht, 21.05.2001, lk 11.
Reuters/BNS, Iraak tulistas alla USA luurelennuki. – Päevaleht, 28.08.2001, lk 12.
Artiklid perioodil 01.09.2001-31.12.2001:
Reuters/BNS, Afganistani põgenikud võtab Uus-Meremaa. – Päevaleht, 03.09.2001, lk 7.
AP/BNS, Saddami nõbu läks Jordaaniasse pakku. – Päevaleht, 05.09.2001, lk 8.
EPL, Afganistani opositsiooni liider hukkus atendaadis. – Päevaleht, 10.09.2001, lk 11.
Reuters/BNS, Lääne lennukid ründasid Lõuna-Iraaki. – Päevaleht, 11.09.2001, lk 11.
Kopli, K. USA sümbolid vajusid tolmuks. – Päevaleht, 12.09.2001, lk 2.
Kopli, K. Araablased Lähis-Idas juubeldasid. – Päevaleht, 12.09.2001, lk 3.
Suurkask, H. Osama bin Ladeni ülemaailmne terrorivõrk ründamas USA-d. – Päevaleht, 12.09.2001, lk 3.
Koch, T. USA vastulöök tuleb üsna veenev. – Päevaleht, 12.09.2001, lk 4.
Suurkask, H. Tundmatu terrorist omandab ilmet. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 2-3.
Piirsalu, J. Luik: sõjalised rünnakud tulevad. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 3.
Kopli, K. Ameeriklased tahavad sõjale vastulööki. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 3.
Kopli, K. USA-d ootab ekspertide sõnul pikk sõda terrorismiga. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 4.
Suurkask, H. Sõda USA ja islamistide vahel. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 4.
Neudorf, R. Terror mõjutab transiiti ja intresse. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 5.
Piirsalu, J. Kapo hindab terroriohtu Eests väikeseks. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 6.
Pajula, H. See maa ei leina, see maa on sõjas. – Päevaleht, 13.09.2001, lk 8-9.
Oolo, A. Lõhed islami riikide vahel välistavad sõja. – Päevaleht, 14.09.2001, lk 6.
BNS, Islami poolkuu tunneb USA-le kaasa. – Päevaleht, 14.09.2001, lk 7.
Suurkask, H. Terroristlik võrk FBI rünnaku all. – Päevaleht, 14.09.2001, lk 8-9.
Maloverjan, Ü. Terrorirünnak USA-le muutis Moskva hoiakut. – Päevaleht, 14.09.2001, lk 8.
Kopli, K. USA valmistub löögiks Kabulile. – Päevaleht, 14.09.2001, lk 9.
Larsson, M. Islamiusku inimesed kardavad kättemaksu. – Päevaleht, 14.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, USA jätkab terroriohvrite otsimist. – Päevaleht, 15.09.2001, lk 8-9.
Kopli, K. Kabuli elanikud valmistuvad USA rünnakuks. – Päevaleht, 15.09.2001, lk 9.
Suurkask, H. USA üritab bin Ladeni tabada Pakistani abiga. – Päevaleht, 17.09.2001, lk 10-11.
Reuters/BNS, Paavst kutsus USA-d hoiduma vägivallast. – Päevaleht, 17.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Afganistani veteran ennustab USA-le hävingut. – Päevaleht, 17.09.2001, lk 10.
Larsson, M. USA valmistub sõjaks selgete eesmärkideta. – Päevaleht, 17.09.2001, lk 11.
Kopli, K. Euroopa liitlased tõrguvad USA-ga sõtta minemast. – Päevaleht, 18.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Bush: USA tahab bin Ladeni „elusalt või surnult.“ – Päevaleht, 18.09.2001, lk 10.
Suurkask, H. Bin Ladeni nõudnud Pakistan jäi tühjade kätega. – Päevaleht, 18.09.2001, lk 10.
Oolo, A. Afganistanis ootab raske sõda. – Päevaleht, 19.09.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Taleban nõuab bin Ladeni süü kohta tõendeid. – Päevaleht, 19.09.2001, lk 10.
BNS, Bin Ladenil on suurosalus Norra paberitööstuses. – Päevaleht, 19.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Briti sõjalennukid ründasid Lõuna-Iraaki. – Päevaleht, 19.09.2001, lk 10.
Larsson, M. Sanktsioonid võivad bin Ladenile kasuks tulla. – Päevaleht, 20.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Taleban käskis CNN-il Afganistanist lahkuda. – Päevaleht, 20.09.2001, lk 10.
Reuters/AP/AFP/BNS, Vaimulikud soovitasid bin Ladenil Afganistanist lahkuda. – Päevaleht, 21.09.2001, lk 14.
Reuters/BNS, Iraan ei luba USA-l õhuruumi kasutada. – Päevaleht, 21.09.2001, lk 14.
Reuters/BNS, Hongkongi ajakiri pakub bin Ladeni uudiste eest miljonit. – Päevaleht, 21.09.2001, lk 14.
Larsson, M. Terrorirünnakud andsid tugeva hoobi USA majandusele. – Päevaleht, 21.09.2001, lk 14.
Kopli, K. Sõda puhkeb mitmel rindel. – Päevaleht, 21.09.2001, lk 14.
Suurkask, H. Bush esitas uue ultimaatumi. – Päevaleht, 22.09.2001, lk 8.
Helme, M. Keda kurvastaks bin Ladeni surm? – Päevaleht, 22.09.2001, lk 8.
Suurkask, H. Al-Qaida tõus Afganistani rindelt globaalseks ohuks. – Päevaleht, 24.09.2001, lk 10.
AFP/BNS, Clinton: Ma üritasin bin Ladenit tappa. – Päevaleht, 24.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS/EPL, Paavst palus loobuda sõjast. – Päevaleht, 24.09.2001, lk 11.
Suurkask, H. Afganistani kuningas kipub pagendusest koju valitsema. – Päevaleht, 25.09.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Bin Laden kutsus ules Afganistani kaitsma. – Päevaleht, 25.09.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Taleban mobiliseerib lisajõude. – Päevaleht, 25.09.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Taleban võttis ÜRO esinduse üle. – Päevaleht, 25.09.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Pakistan kutsus oma diplomaadid Afganistanist tagasi. – Päevaleht, 25.09.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Bush külmutab bin Ladeni arved. – Päevaleht, 25.09.2001, lk 12.
Suurkask, H. Bin Ladeni järglane oleks veelgi ohtlikum. – Päevaleht, 26.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Afganistanist tuleb 1,5 miljonit põgenikku. – Päevaleht, 26.09.2001, lk 10.
Interfax/BNS, Põhjaallianssi juhtkond teab bin Ladeni täpset asukohta. – Päevaleht, 27.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Talebani liider kahtleb USA rünnaku toimumises. - Päevaleht, 27.09.2001, lk 10.
Suurkask, H. Pakistan ja USA sõja pärast tülis. – Päevaleht, 27.09.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Pakistan jahib bin Ladeniga sidemeid omavaid isikuid. – Päevaleht, 28.09.2001, lk 10.
AP/BNS, Araablased jooksevad tormi bin Ladeni raamatule. – Päevaleht, 29.09.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Vahistati bin Ladeni tätoveeringuga mees. – Päevaleht, 29.09.2001, lk 8.
Suurkask, H. USA paneb rõhu sõjas rambodele. – Päevaleht, 01.10.2001, lk 10.
Välismaa Reuters/BNS, Paavst nimetas terrorismi „katkuks.“ – Päevaleht, 01.10.2001, lk 11.
Reuters/BNS, Afganistani endine kuningas ja Põhjaliit jõudsid kokkuleppele. – Päevaleht, 02.10.2001, lk 8.
Suurkask, H. USA eirab terrorismivastase sõja kümmet käsku. – Päevaleht, 02.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, USA tõestas NATO-le bin Ladeni seost terroriaktiga. – Päevaleht, 03.10.2001, lk 8.
Interfax/BNS, Bin Ladenile tehti plastiline operatsioon. – Päevaleht, 03.10.2001, lk 8.
Suurkask, H. USA aimab bin Ladeni asukohta. – Päevaleht, 04.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, USA sai vihjeid terrorirünnakute ettevalmistamisest. – Päevaleht, 04.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, CIA õpetas Pakistani erirühma Osama bin Ladeni ründama. – Päevaleht, 04.10.2001, lk 8.
Kopli, K. USA lapib auku koalitsioonis. – Päevaleht, 05.10.2001, lk 10.
Kopli, K. USA pommitab toidupakkidega. – Päevaleht, 06.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Taliban on valmis Osama bin Ladeni kohtu alla andma. – Päevaleht, 06.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Pakistan: tõendid seostavad bin Ladeni terrorirünnakutega. – Päevaleht, 06.10.2001, lk 8.
Larrson, M. USA seab end valmis uueks terroriks. – Päevaleht, 06.10.2001, lk 8.
Kopli, K. Briti ajakirjanik läheb Talibani kohtu alla. – Päevaleht, 06.10.2001, lk 8.
Suurkask, H. Sõda Afganistaniga kujunes punaarmeele põrgukatlaks. – Päevaleht, 08.10.2001, lk 2.
Reuters/BNS, USA terrorirünnakud korraldas bin Ladeni lähikondlane. – Päevaleht, 08.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Bin Ladeni vend mõistis Osama hukka. – Päevaleht, 08.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Filipiinidel tapeti 15 bin Ladeniga seotud islami rühmituse sissi. – Päevaleht, 08.10.2001, lk 8.
Kopli, K. Laden kuulis sõjast raadios. – Päevaleht, 08.10.2001, lk 8.
Kopli, K. USA jätkab rünnakuid, Taliban lubab võitlust. – Päevaleht, 09.10.2001, lk 2.
Oolo, A. Afgaanid lubavad oma maa eest võidelda surmani. – Päevaleht, 09.10.2001, lk 3.
Reuters/BNS, Ameeriklased toetavad Afganistani ründamist. – Päevaleht, 09.10.2001, lk 4.
Ammas, A. Sõdu peetakse võimu nimel. – Päevaleht, 09.10.2001, lk 5.
Kopli, K. Bin Ladeni tabamata jäämine oleks katastroof. – Päevaleht, 09.10.2001, lk 6.
Sikk, R. Vene noored läheksid Eesti eest Talibani sõtta. – Päevaleht, 09.10.2001, lk 7.
AFP/BNS, Bin Ladenil võib olla keemiarelv. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 2.
AFP/BNS/EPL, Põhjaliit ootab rünnakuga. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 2.
Suurkask, H. Pommirahe Kabulis jätkus ka päevavalges. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 2-3.
Jürgenson, S. Terrorismivastase liidu kooshoidmine keeruline. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 3.
Interfax/BNS, Venemaa suurendab humanitaarabi mahtu Afganistanile. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 4.
Interfax/BNS, Põhjaallianss peab Talibaniga lahinguid. - Päevaleht, 10.10.2001, lk4.
Tali, P. Sõda lööb alla heroiini hinna. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 5.
Rand, O. Terrorirünnaku korral elanikkond Eestis kaitseta. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 6.
Larsson, M. Siberi katku pisik süvendab hirmu. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 7.
Arak, V. Bin Ladeni õpilastel tihe tunniplaan. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 7.
BNS, Taliban võib arvata Eesti venelaste hulka. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 8.
BNS, Välisminister Ilves ei soovita Afganistani ja Pakistani külastada. – Päevaleht, 10.10.2001, lk 8.
AFP/BNS, Taliban: tsiviilohvrite arv üle poolesaja. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 2.
Reuters/BNS, USA avaldas tagaotsituimate terroristide nimekirja. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 3.
Kopli, K. Ladenil pühaks sõjaks vabad käed. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 4-5.
Reuters/BNS, Islamiriigid kardavad tsiviilohvreid. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 4.
Reuters/BNS, ÜRO jätkab toiduabi saatmist Afganistani. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 4.
Interfax/BNS, USA hoiatas Iraaki kriisiolukorra ärakasutamise eest. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 4.
Interfax/BNS, Pakistan arestis kolm talibani kopterit. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 4.
Suurkask, H. Talibani asemele otsitakse Afganistani valitsema marionetti. – Päevaleht, 11.10.2001, lk 5.
Suurkask, H. Terroristide unistus: Massihävitusrelv. – Päevaleht, 12.10.2001, lk 8.
Eelrand, H. Pagenud Afgaani vennad tahavad USA kiiret võitu. – Päevaleht, 12.10.2001, lk 9.
Suurkask, H. CIA: bin Laden on Talibani ära ostnud. – Päevaleht, 12.10.2001, lk 9.
AP/BNS, Saudi Araabias hukkus esimene USA sõdur. – Päevaleht, 12.10.2001, lk 9.
Larsson, M. Reporterid ohustavad sõjasaladusi. – Päevaleht, 12.10.2001, lk 10.
Kopli, K. USA kardab bin Ladeni salasõnumeid. – Päevaleht, 12.10.2001, lk 10.
Kopli, K. Al-Jazeera telejaam – araabiamaailma CNN. – Päevaleht, 12.10.2001, lk 10.
Interfax/BNS, Maismaa operatsioon Afganistanis võib kevadeni lükkuda. – Päevaleht, 13.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Terroriohvri naine kaebas bin Ladeni ja Talibani kohtusse. – Päevaleht, 13.10.2001, lk 8.
Interfax/BNS, Vene kindral arvad teadvat bin Ladeni peidupaiku. – Päevaleht, 13.10.2001, lk 8.
Suurkask, H. Dessandist kujuneb nähtav telešõu. – Päevaleht, 13.10.2001, lk 8-9.
Reuters/BNS, Al-Qaida ähvardas uute rünnakutega. – Päevaleht, 15.10.2001, lk 10.
AFP/BNS, USA pomm rabas Kabulis tsiviilrajooni. – Päevaleht, 15.10.2001, lk 10.
Larsson, M. Koraanist leiab tahtmise korral sõjale õigustuse. – Päevaleht, 15.10.2001, lk 10.
Suurkask, H. Hattab tunnistab sidet Osama bin Ladeniga. – Päevaleht, 16.10.2001, lk 10.
Interfax/BNS, Al-Qaida tahtis vene maffialt tuumamaterjale osta. – Päevaleht, 16.10.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Põhjaallianss on Talibani vastu edukas. – Päevaleht, 16.10.2001, lk 10.
Reuters/BNS, USA jätkab ägedaid rünnakuid Talebanile. – Päevaleht, 17.10.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Põhjaliit välistab Talibani osaluse tulevases valitsuses. – Päevaleht, 17.10.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Rumsfeld: Talibani esitatud ohvrite arv on „naeruväärt.“ – Päevaleht, 17.10.2001, lk 10.
Kopli, K. Bush ja Saddam sõnasõjas. – Päevaleht, 17.10.2001, lk 10.
Interfax/BNS, Bin Laden võib vastata CNN-i küsimustele. – Päevaleht, 18.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Bush: sõda kestab üle kahe aasta. – Päevaleht, 18.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Eliitüksused valmis Afganistani sööstma. – Päevaleht, 19.10.2001, lk 10.
Interfax/BNS, Afganistani veteranid alustasid kongressi. – Päevaleht, 19.10.2001, lk 8.
Suurkask, H. USA tegi dessandi Talebani liidri koju. – Päevaleht, 22.10.2001, lk 10.
Suurkask, H. Ühendriike on tabanud ohtliku biorelva bumerang. – Päevaleht, 23.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Briti maaväed valmis Afganistani sisenema. – Päevaleht, 23.10.2001, lk 8.
Reuters/AFP/BNS, Talibani väitel tabas USA haiglat ja kasutas keemiarelva. – Päevaleht, 23.10.2001, lk 8.
Kopli, K. Naljad aitavad hirmust võitu saada. – Päevaleht, 23.10.2001, lk 9.
Reuters/BNS, USA pommid võisid tabad Afganistani vanadekodu. – Päevaleht, 24.10.2001, lk 10.
Suurkask, H. Afganistani Nokia on oopium. – Päevaleht, 24.10.2001, lk 10.
Larsson, M. Afganistani etniline killustatus takistab rahu sõlmimist. – Päevaleht, 24.10.2001, lk 10.
Kopli, K. Ramadaam paneb USA proovile. – Päevaleht, 25.10.2001, lk 10.
Suurkask, H. USA lendlehed ei anna Afganistanis tulemusi. – Päevaleht, 25.10.2001, lk 10.
Kopli, K. Mõõdukat Afganistani valitsust võimatu luua. – Päevaleht, 26.10.2001, lk 10.
Interfax/BNS, Putin: Afganistanile kõiki rahvusrühmi esindav valitsus. – Päevaleht, 27.10.2001, lk 8.
Kopli, K. Bin Ladenil on tuumarusikas. – Päevaleht, 27.10.2001, lk 8.
Reuters/BNS/EPL, Taliban hukkas mässuõhtuaja. – Päevaleht, 27.10.2001, lk 9.
Reuters/BNS, Maskides jõuk tappis Pakistanis 18 kristlast. – Päevaleht, 29.10.2001, lk 10.
Suurkask, H. Briti väed tõrguvad sõdimast. – Päevaleht, 30.10.2001, lk 11.
Kopli, K. USA sõdib kõigil rinnetel korraga. – Päevaleht, 30.10.2001, lk 10.
Kopli, K. Tuhanded moslemid lähevad pühasse sõtta. – Päevaleht, 31.10.2001, lk 10.
Reuters/BNS, USA sõdurid rajasid Afganistani baasi. – Päevaleht, 31.10.2001, lk 10.
Reuters/BNS, USA hoiatas uute terrorirünnakute eest. – Päevaleht, 31.10.2001, lk 10.
Kümmel, T. Sõjaoperaator: kõik nüpeldavad Bushi topiskuju. – Päevaleht, 01.11.2001, lk 8.
Kopli, K. USA on haaratud segaduses. – Päevaleht, 01.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Le Figaro: CIA kohtus juulis bin Ladeniga. – Päevaleht, 01.11.2001, lk 11.
Kopli, K. Taliban pakub rahulahendit. – Päevaleht, 02.11.2001, lk 10.
Kopli, K. Maailma arvamus tulemusteta sõjast muutub. – Päevaleht, 03.11.2001, lk 8.
Suurkask, H. Taliban püsib kindlalt võimul. – Päevaleht, 05.11.2001, lk 10.
AFP/BNS, Terroriaktis hävis CIA salabüroo. – Päevaleht, 05.11.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Taliban ähvardab USA-t pika sõjaga. – Päevaleht, 06.11.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Bush: Al-Qaida püüab tuumarelvi hankida. – Päevaleht, 07.11.2001, lk 10.
Hankewitz, A. S. Võim Afganistanis vahetunud. – Päevaleht, 07.11.2001, lk 10.
Kopli, K. Taliban: Bush ja Blair võtku automaadid ja tuldu duellile. – Päevaleht, 07.11.2001, lk 10.
Kopli, K. Bush asus hirmutama. – Päevaleht, 08.11.2001, lk 8.
Kopli, K. Tuumarelv bin Ladeni arsenalis. – Päevaleht, 08.11.2001, lk 8.
Kopli, K. Bin Ladeni aitab tabada vaid õnn või reetmine. – Päevaleht, 09.11.2001, lk 11.
Känd, V. Iraak võis olla seotud terrorirünnakutega. – Päevaleht, 12.11.2001, lk 10-11.
Suurkask, H. Bin Laden ähvardab tuumarelvaga. – Päevaleht, 12.11.2001, lk 10.
EPL, Bin Laden tunnistas terrorirünnakute korraldamist USAs. – Päevaleht, 12.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Talibani rinne vangub. – Päevaleht, 12.11.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Briti ajaleht: video tõestab Ladeni süüd. – Päevaleht, 12.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Kabul Põhjaallianssi ägedate rünnakute all. – Päevaleht, 13.11.2001, lk 9.
Suurkask, H. Afganistani rulett ehk ausa roimari otsingud. – Päevaleht, 13.11.2001, lk 9.
Hint, M. Põhjaallianss tekitab hirmu. – Päevaleht, 13.11.2001, lk8.
Reuters/BNS, Taliban tappis kolm lääne ajakirjanikku. – Päevaleht, 13.11.2001, lk 8.
AP/BNS, USA rakett purustas Al-Jazeera büroo Kabulis. – Päevaleht, 14.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Kabul vabanes türannia ikke alt. – Päevaleht, 15.11.2001, lk 9.
Reuters/BNS, Bin Ladeni kohta uued süütõendid. – Päevaleht, 15.11.2001, lk 8.
Kopli, K. Ladeni peidikud otsakorral. – Päevaleht, 16.11.2001, lk 10-11.
Kopli, K. Hobustel tankide vastu sõtta. – Päevaleht, 17.11.2001, lk 8.
Reuters/AP/BNS, USA tappis Al-Qaida terrorivõrgu ühe liidri. – Päevaleht, 17.11.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Afganistanis üle viie aasta televisoon. – Päevaleht, 19.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Talibani sõdurid Al-Qaida tule all. – Päevaleht, 19.11.2001, lk 9.
Suurkask, H. Naised ja lapsed otsivad peavarju. – Päevaleht, 20.11.2001, lk 9.
Kopli, K. Siberi katk hullumeelse käes. – Päevaleht, 20.11.2001, lk 8.
Reuters/AFP/AP/BNS, Afganistanis tapeti neli ajakirjanikku. – Päevaleht, 20.11.2001, lk 8.
Reuters/AFP/BNS, Afganistanis leiti ajakirjanike laibad. – Päevaleht, 21.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Bin Laden ilma tugevast liitlasest. – Päevaleht, 21.11.2001, lk 11.
Reuters/BNS, Taliban ei tea Bin Ladenist midagi. – Päevaleht, 22.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Lahingud Kunduzi ja Kabuli all. – Päevaleht, 23.11.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Poola saadab üksusi Afganistani sõtta. – Päevaleht, 23.11.2001, lk 10.
Suurkask, H. Tšetšeenid sõjas Talebani poolel. – Päevaleht, 24.11.2001, lk 9.
Evart, E. Afganistani naised tahavad osaleda riigi ülesehitamisel. – Päevaleht, 26.11.2001, lk 9.
BNS, Afganistani tulevikku arutatakse Berlinis. – Päevaleht, 27.11.2001, lk 8.
AFP/BNS, Iraak ei võta vastu ÜRO relvainpektoreid. – Päevaleht, 27.11.2001, lk 9.
Suurkask, H. Vale müts võib maksta elu. – Päevaleht, 28.11.2001, lk 8.
BNS, Mulla Omar keelas Talibanil alla anda. – Päevaleht, 29.11.2001, lk 8.
EPL, Afganistaani vange ellu ei jäetud. – Päevaleht, 29.11.2001, lk 8.
Kopli, K. Bin Laden ja Mulla kasutasid luksusmaastureid. – Päevaleht, 29.11.2001, lk 8.
Kopli, K. Bin Ladeni punker veel leidmata. – Päevaleht, 30.11.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Taliban tühjendas Afganistani riigipanga. – Päevaleht, 30.11.2001, lk 13.
Larsson, M. Terroristide raha liigub Hawala abil. – Päevaleh, 01.12.2001, lk 9.
Reuters/BNS, Tora Bora lähistel hukkus 20 tsiviilisikut. – Päevaleht, 03.12.2001, lk 9.
Kopli, K. Osama bin Laden Time’i aasta inimese tiitli kandidaat. – Päevaleht, 04.12.2001, lk 11.
AFP/BNS, Bin Ladeni asetäitja sai haavata. – Päevaleht, 05.12.2001, lk 10.
Reuters/BNS, USA tappis pommiga kolm oma sõdurit. – Päevaleht, 06.12.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Talibani väed alistusid Kandahari all. – Päevaleht, 07.12.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Pettunud Dostum kavatseb Afganistani valitsust boikoteerida. – Päevaleht, 07.12.2001, lk 12.
Kopli, K. Hamas kogub populaarsust. – Päevaleht, 07.12.2001, lk 12.
Suurkask, H. USA ründab Osama bin Ladeni viimast kantsi. – Päevaleht, 07.12.2001, lk 12.
Kopli, K. Afgaanide jaoks sõda lõppenud. – Päevaleht, 08.12.2001, lk 8.
Suurkask, H. Talibani ajastu sai ümber. – Päevaleht, 10.12.2001, lk 10.
Helme, M. Lähis-Idas tuleb rahu sõja kaudu. – Päevaleht, 10.12.2001, lk 10.
Suurkask, H. Mägedes käib ajujaht bin Ladenile. – Päevaleht, 11.12.2001, lk 13.
Bin Laden aeti nurka. – Päevaleht, 11.12.2001, lk 13.
Kopli, K. Afgaani nuga president Bushi kõril. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 11.
Larsson, M. USA mõistab kohust Talibani ridades võidelnud noore ameeriklase üle. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 11.
EPL, USA-s maeti Afganistanis hukkunu CIA ohvitser. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 11.
AFP/AP/BNS, Bin Ladeni võitlejad alistusid Tora Boras. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 12.
AFP/BNS, Maailm mälestas terrori ohvreid. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 12.
Reuters/BNS, USA pole otsustanud terrorismivastase sõja laiendamist. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 12.
Reuters/BNS, Kümned talibid surid konteinerites. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 12.
Suurkask, H. Kabuli kunstigaleriil visa hing. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 12.
Suurkask, H. Iraan tahab Afganistani piirile narkopolitseid. – Päevaleht, 12.12.2001, lk 13.
Helme, M. Bin Laden andis Venemaale võimaluse. – Päevaleht, 13.12.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Pakistan aitab Ladeni riiki saabumist. – Päevaleht, 14.12.2001, lk 10.
Kopli, K. USA otsib järgmist kohta sõjakirve maasse löömiseks. – Päevaleht, 14.12.2001, lk 11.
Kopli, K. Araablased ei usu bin Ladeni süüd. – Päevaleht, 15.12.2001, lk 9.
Reuters/AP/AFP/BNS, Osama bin Laden: tulemus ületas ootuse ja tõi islamile palju kasu. – Päevaleht, 15.12.2001, lk 9.
Suurkask, H. Naised pööravad võimu juurde. – Päevaleht, 17.12.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Al-Qaida plaanis terroriakti Londonis. – Päevaleht, 17.12.2001, lk 10.
Reuters/BNS, Osama bin Ladeni terrorismirühmitus alistus. – Päevaleht, 17.12.2001, lk 10.
Suurkask, H. Bin Laden pääses põgenema. – Päevaleht, 18.12.2001, lk 8.
Reuters/BNS, 1500 Briti sõdurit läheb Afganistani. – Päevaleht, 18.12.2001, lk 8.
Sikk, R. Rahvamängus purustatakse bin Ladeni pea. – Päevaleht, 18.12.2001, lk 8.
Kopli, K. Tasu Osama pea eest kahtluse all. – Päevaleht, 19.12.2001, lk 10.
Reuters/BNS, USA lennukeid tulistati Afganistanis. – Päevaleht, 19.12.2001, lk 10.
AFP/Reuters/BNS, Suurbritannia juhib Afganistani rahuväge. – Päevaleht, 20.12.2001, lk 8.
Reuters/BNS, Briti merejalaväelased saabusid Afganistaani. – Päevaleht, 21.12.2001, lk 14.
Reuters/BNS, USA ei näe endal süüd terrorirünnakutes. – Päevaleht, 21.12.2001, lk 14.
Reuters/BNS, Saddami teos pajatab Lahesõja kangelasest. – Päevaleht, 21.12.2001, lk 14.
Reuters/BNS, Hamas peatab suitsiidirünnakud. – Päevaleht, 22.12.2001, lk 6.
Suurkask, H. Rahuväed asuvad Afganistani vaenupooli lepitama. – Päevaleht, 22.12.2001, lk 6.
Suurkask, H. Bin Ladeni surm külvab segadust. – Päevaleht, 27.12.2001, lk 9.
Reuters/BNS/EPL. Osama bin Laden ilmutas end televisioonis. – Päevaleht, 28.12.2001, lk 10.
Kopli, K. Kriisiaasta 2001: bin Laden on ikka veel leidmata. – Päevaleht, 29.12.2001, lk 6-7.
Larsson, M. Oht äratas Ameerika. – Päevaleht, 29.12.2001, lk 7.
Reuters/BNS, Afganistan nõuab USA-lt pommitamise lõpetamist. – Päevaleht, 29.12.2001, lk 7.
Kalamees, K. Eestlaste valik- Osama bin Laden. – Päevaleht, 29.12.2001, lk 13.
Artiklid perioodil 01.01-31.12.2009:
Suurkask, H. Obama suunab kahuritule teadmata kadunud Osamale. – Päevaleht, 04.02.2009, lk 10.
Heinapuu, O. Sissid lasid õhku silla NATO Afganistani varustamis koridoris. – Päevaleht, 04.02.2009, lk 10.
Kopli, K. USA luurejuht: al-Qaidast suurem oht on nüüd majandus. – Päevaleht, 14.02.2009, lk 11.
Kopli, K. Obama käsul saadetakse Afganistani 17 000 sõdurit. – Päevaleht, 19.02.2009, lk 10.
Suurkask, H. Afganistan üritab tõrjuda ähvardavat võimuvaakumit. – Päevaleht, 02.03.2009, lk 11.
Suurkask, H. President Obama avab uusi uksi Süürias ja Afganistanis. – Päevaleht, 09.03.2009, lk 11.
Suurkask, H. Ameerika saatis Afganistani rahustama ka sadu tsiviilisikuid. – Päevaleht, 22.03.2009, lk 10.
Suurkask, H. Obama kavandab sõda Afganistanis veel kolmeks kuni viieks aastaks. – Päevaleht, 24.03.2009, lk 10.
Kask, K. Obama: al-Qaida ohustab Euroopat rohkem kui USA-d. – Päevaleht, 03.04.2009, lk 10.
Kopli, K. NATO 60 aasta juubel ja kriis Afganistanis. – Päevaleht, 04.04.2009, lk 10.
EPL.EE, Euroopa saadab ajutiseks Afganistani lisavägesid. – Päevaleh, 06.04.2009, lk 10.
EPL, Suurbritannia ei luba Osama venda üle piiri. – Päevaleht, 13.04.2009, lk 11.
Suurkask, H. CIA piinakambritest pole abi al-Qaida vastu. – Päevaleht, 22.04.2009, lk 11.
Kopli, K. Obama 100 päeva mida on tehtud ja kus käidud. – Päevaleht, 29.04.2009, lk 10.
EPL.EE, Afganistani läheb veel 450 Austraalia võitlejat. – Päevaleht, 30.04.2009, lk 10.
EPL, Afganistani mässuliste käe läbi hukkus kaks Läti sõdurit. – Päevaleht, 02.05.2009, lk 11.
Kopli, K. Obama nõuab ägedamat võitlust Talibaniga. – Päevaleht, 08.05.2009, lk 12.
Kopli, K. Pentagon vallandas Afganistanis NATO vägesid juhtinud kindrali. – Päevaleht, 13.05.2008, lk 11.
EPL, Iraagi maagaas võib asendada vene oma. – Päevaleht, 18.05.2009, lk 10.
EPL, New Yorkis vahistati rünnaku kavandajad. – Päevaleht, 22.05.2009, lk 10.


Süsteemi asutaja on Evan Duffieldi. Nende näitajate kohaselt jääb Bitcoin, nagu enne, jääb oma pärijate ja konkurentide seas kõigepealt.\nHoolimata asjaolust, et nad töötavad alates Keegi massijaotuse järgi, keegi huvitava idee arvelt: - Uus Cryptocurrency, millised kasutajad positiivselt reageerivad. Eksperdid on korduvalt öelnud, et see muutub lähitulevikus juhtiks.\nPalju populaarsust pakutakse turundajate ja võimsa reklaamiga. Kliendid tähistavad võimalust mugava kasumi ilma investeeringuteta. Koguge oma välismaised kasutajad on väga ebatavaline viis. Sa pead minema läbi sammu, et teenida raha. Iga bitt on võrdne dollariga algse idee tõttu, seda tüüpi valuuta areneb kiiresti. Tema käivitamise kohta kuulutati välja Nüüd jätkab see jätkuvalt, kuid igal juhul ei kaota.\nPlatvorm tehti nii, et ta rikkus ennast. See on põhjus, miks eksperdid usuvad, et kortsunud on suur tulevik. On mugav, et raha laekumine on kergesti jälgitav. Kliendi publik kasvab kiiresti.\nTeine Venemaa uus uus Cryptocurrency. On raske seda teenida ja see ei ole kaevandamisel nii kasumlik. Sellest hoolimata hakkab ta rohkem ja sagedamini kasutama, sest see on mugav. See on loodud uute tehnoloogiate rakendamisega, see on tingitud sellest järk-järgult Bitcoini. Suured projektid loovad aktiivselt uue Cryptocurrency'i, see on mugavam kliendikontode sisemine juhtimine.\nSuured kulud ei nõua, seega on palju arendajaid. Major igasuguseid krüpto tähendab mõtet, enamik neist lahustub.\nTe teete, et olete huvitatud uutest elektroonilise valuuta tüübist ja otsima uue krüptokurseerimise kraani. Igaühel neist on võimalus korrata Bitcoinide edu. Aga siis kursuste hüppab, mõned kasutajad teenisid miljoneid. Soovitan teil külastada järgmisi lehekülgi: — Tere!\nBitkong - näeb välja nagu SapPer mäng, ainult siin ahv peidab puu all kastide all. Mängu sees on ka kraana, kus nad annavad satoshi.\nUsaldusväärsed saidid selles teemal nii palju, sellel soovitame teil kasutada ainult kaks eespool, kui on veel väärt teenuseid, lisame need ka nimekirja. Kuidas teenida bitcoins oma arvutiga? Kõigepealt peate Majnera ühele, kes kaevab bitcoins või muu Cryptocurrencypeavad hoolitsema digitaalse raha salvestamise koha valimise eest.\nSelleks on piisav, et valida arvuti paigaldamiseks sobiv valik windowsi versioon või Linux. On ka versioone mobiilseadmed Kuid meie arvates on see vähem ohutu võimalus. Nüüd on vaja tutvuda bitcoinide sissetuleku võimalustega arvutis.\nKaevandamine on kõige populaarsem ja laialt levinud viis Bitcoinide teenimiseks. Cryptocurrency kaevandamiseks nõuab sel viisil spetsialiseeritud seadmete omandamine põllumajandusettevõtte kaevandamine ja mitte ainult võimas kaasaegne Ulevaade Crypti investeeringutest. Sellest tulenevalt nõuab kaevandamine tõsiseid esialgseid investeeringuid.\nProtsessorite ja videokaartide abil, millest paljud kaevurid koguvad põllumajandusettevõtted iseseisvalt, arvutab erikood. See on selliste arvutuste ahel ja võimaldab teil tuvastada räsi, mis omakorda toob kasutaja digitaalsed mündid. Talu loomise ja kaevandamise atraktiivsus oma abiga on see, et kasutaja ise ei veeta aega elektrooniliste müntide ekstraheerimisel. See juhtub automaatse režiimis ja pidevalt. Siiski tuleb meeles pidada, et mainer peab olema hästi investeerima mitte ainult seadmete ostmiseks, vaid ka interneti, elektrienergia, ventilatsiooni- ja jahutussüsteemide paigaldamise paigaldamise eest.\nKuid isegi seadmete kulumist ei saa vältida. Nii et siin on lisaseadmed kolossaalsed, kuid kas on võimalik kulude katmiseks nii palju teenida?\nSee on tõsine küsimus. Kogu aeg kaevandamise ajal peate installima eriprogrammid. Kuidas koguda Bitcoini talu oma kätega? Vaata üksikasju meie veebilehel. Siin me puudutame sel hetkel väga lühidalt, üldise arusaama protsessi ja selle, mida vajate selle. Et teenida Bitcoini ja teise arvuti Cryptocurrency'i teenimist, peaksite ostma: mitmed kaasaegsed videokaardid kõrgete rajatistega; tugevate toiteallikate kogum; mitmed jahutus- ja ventilatsioonisüsteemid; hiljutised põlvkonna töötlejad.\nSiis kõik ostetud varustus toimub lihtsalt tavalise serveri põhimõttel. Mida see tähendab? Miski pole keeruline!\nSellise töö järjestus on üsna lihtne: Esimesed paigaldatud riiulid. Monitori, videokaartide, süsteemiüksuse paigutamise plaan koostatakse. Tasuta BCH-i saamiseks peaksite selle kataloogi täieliku varukoopia teostama rahakoti menüü kaudu ja alla laadige see Bitcoin Cash Networkile. Siiski ei soovita spetsialistid eriti uue uue veeruga seotud tarkvara installimist.\nLõppude lõpuks, mündi algas nii kaua aega tagasi ja kõik selle elemendid läbivad, nii et rääkida, töötab testimine. Seetõttu võib kõik selle krüptokrratuuriga seotud tarkvara põhjustada arvuti jõudlusel soovimatuid tagajärgi, sest programmid on üsna uued ja ei ole korralikult testitud. Seda tüüpi hoidlate kasutamine on õigustatud, kui otsustate pikaajalise töö uue Bitcomiga. Aga saada oma BCH kohe, see valik rahakott sobib täiuslik.\nSee võimaldab teil privaatseid klahve importida. Elektronraha rahakoti derivaat annab lihtsalt sellise võimaluse. Seda tüüpi hoidla puhul võib esineda probleeme. Lõppude lõpuks, sõnad arendaja, rahakoti klient kontrollitakse üksikasjalikult kasutades eakaaslasi. Kuid võrk on võrgus ja ringleb elektroni sularaha binaarse.\nJa binaaride kasutamine vähendab garantiit, et kood kordub allikale absoluutselt. Seega, kasutades seda võimalust saada uusi kahvli münte, siis peaks hoolitsema järgmiste ettevaatusabinõude eest: Tarkvara tuleb käivitada teises arvutis, mis erineb sellest, kust tegelik elektr asub sellega, kui te sellega töötate. Optimaalselt sobib selleks otstarbeks täiesti puhas arvuti, kus ei ole bitcoine ega olulist teavet.\nTe peaksite läbi viima eelnevalt kogunenud oad paberi rahakoti teise aadressile. See menetlus tuleb läbi viia tingimata enne Bitcoin Cash'i tegevuse läbiviimist. Seega väldite oma vere kahjumit, mis on teenitud isegi elektrilise rahakoti privaatvõtmete varguse korral. Märkus: Te peaksite piirama ka müntide ülekandmist teistest testimata aadressidest.\nNendel eesmärkidel saate turvaliselt kasutada 1 3 salvestusvalikust, mis asub Bitcoin. Alates kogu 2 rahakoti - pearaamatute loendist ja Trezor tegi kasutaja juurdepääsu protseduuri.\nSamal ajal võib seda võimalust pidada üheks lihtsamaks ja kõige usaldusväärsemaks, et saada oma BCH. Kokku olemas 4 Meetodi Bitcoinide meetodit ilma masina piiramata: Automaatsed bitcoin kraanad Automaatsed bitcoin kraanad - Tundub, et investeerimissaitidekus vajate raha, mis saaks super-kasumit.\nPeamised erinevused on siiski, et pärast registreerimise möödumist on teil kindel summa, mis on piisav üheks tariifiplaanid. Nii ta toob meile kasumit. Bitcoin Crane'i ülevaade Praegu ei ole masinal häid kraanad, mis oleksid võimelised töötama rohkem kui 6 kuud, nii et sellised kraanad on paremad vahele jätta. Kui sa annad Raha rahakotile tuua, peate koguma 20 Satoshi. Mis on üsna aeglaselt muutumas. Noh, kui investeerida raha, maksavad teie investeeringud enda eest vaid 50 päeva jooksul ja pärast seda, kui saate minna hea pluss.\nSeega investeeris väljapääsu rubla, millele saadakse 2 rubla! Mitmed kraanad, mis töötavad sama põhimõttega: M-bitco. Teisisõnu me investeerime raha uue BTC ekstraheerimisesse ja me saame sellest protsendi.\nSee on masina masinal tõestatud ja usaldusväärsem viis kaevandamise viis. Kuid isegi siin on saite, mis võtavad investeeringuid ja lähedasi projekte. Cloud kaevandamise teenused Bitcino majanduslikud mängud Majanduslikud mängud - See on üks kõige lõbusamaid kasumimeetodeid, kus saadate registreerimise boonuse ja saab juba koguda Cryptocurrency, peamine perioodiline mängu sisenemiseks.\nKuid tulu ei ole suur, aga kui te investeerite raha, hakkate mäng kindlasti 3 kuu pärast ennast maha suruma. Mängud 1. Minerfarm on mäng inglise keel Mis on ploud kaevandamine ", kus saab osta serverid, tellida meistrid ja saada uus BTC.\nEsialgu võtab iga mängija mõningase serveri võimsuse, mida saab kaevuritelt kellegi kontrolli all ja saate iga ekstraheeritud bitcoinist protsendi. Või saate oma serveri osta tuhat rubla ja pärast teenistuse rubla maksmist ja teie sissetulekud on iga kuu stabiilne rubla.\nGoldentea - Kui registreerudes saad 10 münti, mis on piisavalt väikese põõsa ostmiseks, toob see lihtsalt pideva kasumi.\nSelle tõttu meelitati suurte ettevõtete tähelepanu: Microsoft; Sberbank ja teised. Riple on täieõiguslik arvutussüsteem, valuutavahetus ja rahaülekanded. Süsteem käivitati Peamine ülesanne on tagada maksimaalne sularahatehingute turvalisus mis tahes suurusega ilma toetuseta. Nüüd on see kolmas cryptocurrency järjestuses kapitaliseerimise osas. Ripple populaarsust pakuvad laialt levinud.\nSee süsteem rakendab edukalt järgmisi tuntud organisatsioone: UniCredit; Fidor ja nii edasi. Ripple protokolli kasutatakse üha enam pangad ja maksevõrgustikud. Mõned eksperdid usuvad, et see süsteem võib muutuda Bitcoini vääriliseks asendamiseks. American Banker Edition väidab, et Bitcoini ees olevatele jaotusregistritele on mitmeid olulisi eeliseid, eelkõige räägime suurema turvalisuse tasemest. Hinna korral on see digitaalne valuuta märkimisväärselt madalam kui BTC-le. LTC asub 6-kohalises kohas Cryptocurse'i vahelise kapitalisatsiooni asemel.\nVäärib märkimist, et LiteCoin tuli pärast Namecoini välja. Kuid eelmine vorm ei ole suutnud saada populaarseks süsteemiks arvutusteks.\nNüüd asub NMC Cryptocurrency nimekirjas Süsteemi autor on Charles Lee. Selle alusena võttis ta koodi Bitcoini. Charles Lee luua libecoini alternatiividena Bitcoin, kuid seni see kahvel on oluliselt halvem.\nLibeserviini peamised tunnused ja erinevused Bitcoinist: müntide suurenenud emissioon - maksimaalne arv 84 LTC; kiirendatud tehingud - ploki moodustumine keskmiselt kestab 2,5 minutit, mis on 4 korda kiiremini kui Bitcoin.\nEthereuma klassikaline Ethereum Classic pakub blokeerida platvormi töötada välja detsentraliseeritud rakenduste kasutamine "arukad lepingud". See on CryptoCurrency, mida nimetatakse ka "eeterlikuks", kuid samal ajal börsil vahetab teist lühendit "jne". Ethereum Classic on kõva fookusega Eetheum. Fakt on see, et maherium, DAO platvorm, mis tegelesid investeerimiskapitali juhtimisega. Kuid selle süsteemi selles süsteemis kasutasid häkkerid ära.\nKogusumma omastamise sel ajal moodustas 50 miljonit dollarit. Kuna eetheum eristub detsentraliseerimisega, ei ole keha, mis võib tehinguid tühistada ja raha tagasi saata. Selle tulemusena otsustasid arendajad eraldada osa plokkidest. Seega moodustati uus krüptokuuridant Eetheum klassikaline, mis arendab olenemata tavalisest eeterlikust.\nPõhimõtteliselt kaupleb ta Jaapani turul, kuid järk-järgult meelitab järk-järgult teiste riikide kasutajate tähelepanu. NEM-i põhjal töötati välja Midzini eravõrk. See keskendub pangatehingutele ja ta on juba huvitatud. Nüüd võimaldab süsteem teostada rohkem kui 3 tuhat tehingut sekundis. Investorid peaksid selle valuuta tähelepanu pöörama.\nFakt on see, et NEM suutis tugevdada tugev positsiooni Jaapanis, kuid ühe mündi maksumus jääb madalale tasemele. Cryptocurrency kursused võivad oluliselt kasvada pärast Aasia riikide edukat laienemist. Arendajad on korduvalt öelnud, et nad lähevad järk-järgult uutele riikidele. Kriips - See Cryptocurrency ilmus Varem oli see teada teiste nimede all: Darkcoin ja Xcoin.\nSüsteemi asutaja on Evan Duffieldi. Tema sõnul sai ta Peamine ülesanne, mida arendaja tagakiusatud oli anonüümsuse suurendamine. Põhilised erinevused kriipside ja bitcoini vahel: kõrgem anonüümsuse tase; rahaliste vahendite heitkogused vajavad väiksemat energiatarbimist; detsentraliseeritud juhtimise süsteem võimaldab kõigil osalejatel osaleda Cryptocurrence'i edasises arengus; mitte üks, kuid mitmed krüptograafilised algoritmid.\nSuurem anonüümsus on tagatud müntide segamise teel. Selleks kasutatakse spetsiaalset Privateene'i teenust. Kõik tehingud ühendatakse üheks, mündid segatakse, samas kui nad purustatakse samadele osadele. Pärast segamist saadetakse summa omanikule.\nSeega on isegi süsteemi sees võimatu jälgida individuaalseid summasid. Iota - suhteliselt uus Cryptocurrency, mis ilmus Nüüd on see kapitalisatsiooni paremusjärjestuses 8. Suure populaarsuse saavutamiseks juhtis ta selle unikaalsuse arvelt. See ei näe välja nagu eespool nimetatud Cryptocurrency, mistõttu tal on potentsiaal. Aluse aluseks põhineb tihenda konsensuse meetodil plexus, segasus.\nHoolimata asjaolust, et münt ilmus Millised põhimõtted põhinevad Cryptocurrency'i kasutamisel Digitaalne raha erineb Fiatilt, nende kasutamine põhineb järgmistel aluspõhimõtetel: digitaalne rahasüsteem on täielikult detsentraliseeritud, ei ole vaja selle toimimist spetsiaalsete pangandusorganisatsioonide olemasolu ajal.\nSellegipoolest on Cryptocurrency Controls'i element siiski olemas. Algoritmiline juhtimine on ette nähtud näiteks bitcoin plokis müntide arvu vähenemise iga nelja aasta jooksul.\nTeine kontrollmõjude viis on avatud lähtekoodi kasutamine; füüsilises mõttes ei tähenda cryptocurrency, et nad ei suuda raha rolli täita. Kuid teatud erinevusi täheldatakse. Kuna riiklikud valuutad seisavad riigid, kes teostavad oma väljaandmist ja sunnitud haldusmeetmete kaudu, et mõjutada saatuse raha käigus. Sellega seoses on CryptoCurrents palju rohkem turul kui ükski saatus raha, kuna nende väärtus määrab erakordselt olemasolev tarbijate nõudlus.\nNad maksavad täpselt, kui palju nad on valmis maksma. Nulli langemiseks ei ole välistatud ja uskumatute kõrguste eemaldamine. Seetõttu on raske leida teist võimalust kõrgeima sissetulekuga, et teenida Cryptocurrency; digitaalse valuutaemissiooni detsentraliseerimine aitab kaasa juhiste ja sekkumise puudumisele, et juhtida.\nSeega ei ole kõik aku käivitud koins lubatud tehingu tühistamiseks või saadetud krüptikate tagastamiseks. Esialgu ei võtnud keegi sellist digitaalse raha juhendit.\nTagasisaatmine on võimalik ainult kinnitamata tehingu suhtes, kui ülekoormatud võrk lükkas selle suure hulga taotluste tõttu tagasi; anonüümsus on üks huvipakkuvate põhjustest Cryptokompanys, sest nende omanik on võimatu. Seetõttu on raske valida teise tööriista, nagu mitte ainult peita oma kapitali nii usaldusväärselt, vaid ka raha cryptocurrency; turvalisuse ja avatuse kombinatsioon.\nTehingute vaatamine on avatud ja kättesaadav kõigile, kes soovivad oma staatuse eest hoolitseda, kuid see ei mõjuta negatiivset mõju blockchaini turvatasemele. Virtual World CryptoCurrency kasvab ja omandab uusi nägusid.\nKuidas kaevandamine viimastel aastatel muutunud? Mida vajate kaevandamiseks Tahad oma arvutis mate-cryptocurrency - kuidas seda teha ütleb üksikasjalikult meie samm-sammulise juhendamise, mis on eriti kasulik algajatele.\nTäna saame rääkida suurenenud likviidsuse ja mitteiktiivsete digitaalsete valuutade olemasolust, neil on erinevad võimalused täieõiguslikuks finantsüksusteks ümberkujundamiseks. Kuid olukord muutub nii kiiresti, et vähesed on valmis võtma võimaluse teha mingeid pikaajalisi prognoosi väljavaateid ühe või teise krüptokringi väljavaateid. Ma lahendan äritegevuse, kuidas teha Cryptocurrency pidevalt, võite panustada mitte ainult seniseeritud palju rohkem kui teistele Bitcoinile, vaid ka teistele müntidele, nagu eTEREUM eetrilibecoin kergenamiin, ppcoin ja primacoin, the nõudlus, mille järele kasvab.\nKuidas määrata kindlaks parimad mündid investeerimiseks Kui me peame nüüd Cryptocurrency'is kasutatavaid strateegiaid, saab neid vähendada mitmetele lihtsustatud variantidele, mis võimaldavad Tundub, et kõik investorid ei peeta üksikute kettide jagamise olemust ja võimalusi. Et leida õige otsus krüptomoonides teenimiseks Teave pakutakse täiesti avatud, peamine asi on leida oskus õigesti kasutada seda valida Cryptocurrency. Seda materjali selgitatakse, mis on Screenshots, Interneti-ressursside nimi.\nSee kõik vajab nende uurimisel erilist tähelepanu. Valiku määramine, kuidas teha raha Cryptocurrency täna, ei saa unustada erinevusi kriteeriumide pikaajalistes investeeringutes ja kauplemine kursuse erinevus. Seetõttu peaks algajaks algaja määrama kindlaks näitajad, olulised ja teisel juhul. Kapitalisatsioon Top 10 kõik kõige olulisemad kõik kriteeriumid. Sest see on väärt usalduse taset selle Cryptocurrency osa kõigi huvitatud isikute kõigepealt säilitades selle väärtuse ja tuginedes edasistele Rainbow perspektiividele.\nIga Top 10 Cryptocurrency asukoht asub erinevate kaliiberi investoritel ja kauplejatel, kaevuritel kombineerides võimas basseinid ja tavalised kasutajad, kes on nende digitaalsete valuutade vastu huvitatud. Kursuse kõikumised on vältimatud, kuid lühikese aja jooksul kiire ja haldamata langemise tõenäosus on vaevalt võimalik, sest ülemisest kümnest krüptokonstruktsioonide sihtasutus on väga põhjalikult ehitatud.\nTuru mõju kursuse jaoks Cryptocurrency on peamine tegur, mis põhjustab nende kursuse väärtuse olulise suurenemise. Kui teatud krüptokonstruktsioonide kapitaliseerimine ei ole veel miljardisse jõudnud, on vaja kaaluda moodustamise struktuuri. Odavad mündid kergesti startida kulud kaks või kolm korda päevas, kuid lõppude lõpuks võib sügisel teha sama lihtsusega. Kui ei ole soovi oht riskida, siis valides, meetodid aururary krüptokurratsiooni, see on parem töötada usaldusväärsem ja vastupidavam krüptokonstruktsioonidega koos moodustatud kapitalisatsiooni.\nOlemasolu isegi kahes või kolmes nimekirjas on põhjusel usaldada seda mündi kaubelda. Digitaalse valuutaturul on väga pühendunud juhid kiiresti asendatakse. Tänapäeval on kõikjal kõikjal olemas ainult neli münti, tähendab see, et need on kõige usaldusväärsemad.\nTeisest küljest, kui Cryptocurrency ei esindata praegu mõnedes börsidel, siis saate loota selle kursuse märgatavale tõusule. Kuidas ennustada mis tahes koini liikumisviisi kauplemismahu poolest? Väga lihtne. Kui maht kasvab ja samal ajal mündi määr kasvab, tähendab see, et turg kiidab sellise liikumise heaks ja Cryptocurrency vara kasvab mõnda aega edasi. Siiski, kui on väike maht ja muidugi Crypt väheneb, turg on negatiivne.\nOluline on arvesse võtta, kui täheldatakse väga suurte kauplemismahtude, võib see olla trendi pöördumise eelkäija. Me vaatame müntide arvu Suurim huvi Bitcoiniga on nähtav selliste näitajate puhul kui turu kapitaliseerimine ja praegune kauplemismaht, mis on tavaline 24 tunni jooksul.\nVeelgi enam, kõige populaarsem on tehingud paar dollariga. Seoses Cryptocurrency, kogu spiraali juhib ainuõiguse põhimõtet. Digitaalsete rahade emissioon on planeeritud, nii et nad on natuke, pakkudes iga individuaalse aja jooksul hinna tõusu. Veelgi enam, mitmete kointe arendajad panid tahtlikult müntide osa hävitamise projekti arendamiseks, mis peaks kaasa tooma järelejäänud väärtuse suurenemiseni.\nVaadake ülaltoodud ekraanipilt. Näete "pakkumise" 17samuti "Maksimaalne pakkumine" 21 See tähendab, et arv 21 miljonit tükki piirdub Bitcoini heitkogustega.


irw 27. veebruar 2008, kl 21.24\nkohe selge, et sina - päris irw 21.07 - saad vart endale urruauku ohtralt ja regulaarselt, mille puhul sind jääb üle vaid õnnitleda\njust 27. veebruar 2008, kl 23.36\nelasin 0,25 oma elust teadamta et selline asi võiks vääga hää ja erutav olla, ikka aegajalt saab tehtud. Proovige oma mehele aeg ajalt näpp kannikasse ajada vaata kus mõnuleb.\ningrid 27. veebruar 2008, kl 23.38\njustile - kui su mehe peenis on nagu sinu näpp, siis on su suhtumine arusaadav ;))\njust 28. veebruar 2008, kl 00.35\ntema peenis ikka norm harju keskmine...aga nagu eelpool öeldud ikka palju libestit ja ettevaatlikult.\nR 28. veebruar 2008, kl 12.18\ndonaatorit tsiteerides: "naised ise "süüdi", et mees tahab saada anaali, sest naiste tuped on sel juhul liiga suured mehe suguti jaoks"\nvahetame ikka teatud sönad ära!\n"MEHED ise süüdi,et mees tahab saada anaali,sest MEESTE nokud on liiga VÄIKESED naise tupe jaoks"\nKadri 28. veebruar 2008, kl 14.57\nProovinud olen, aga mida aeg edasi, seda vähem see mulle meeldib. No ei ole mõnus tunne, no ei saa orgasmi, kui tunne on sama nagu s*ttumise ajal, ainult et junn ei tule välja, vaid käib edasi-tagasi, peaaegu välja ja siis sisse tagasi. Vuihhhh see tunne on nii vastik et ma ei saa.\nOlen ka öelnud,et davai, teeme siis, kui sa lubad endale sama teha :D siis on küll kohe mök-mök :)\nTegelt ma ka aru ei saa, need mehed, kes kohe väga on pepuseksi-fännid, võiks ju endale siis ühe kena pepuseksi-huvilise noormehe leida, mis nad neist naistest kiusavad.\njust 28. veebruar 2008, kl 19.02\norgasm alati tunduvalt kõvem kui tavasexi ajal ja alati soovin mina seda mitte mees ei käi pinda.\nMeestel vastukarav mõelda ja teha tegemist kellegi karavase peega, see siis jääb ikka oma naine või armuke.\n38 29. veebruar 2008, kl 13.01\nMinu mehel on pedede vastu täielik allergia aga vahe ikka ütleb mulle, et teeks anaali. Tavaseksi jaoks on tal ka liiga suur, vähemalt minu jaoks... Paar korda olen talle anaali suhtes vastu tulnud, orgasmi isegi saanud aga ikkagi ON rõve!\nt 29. veebruar 2008, kl 21.40\nkui korralik ettevalmistus mehe poolt on tehtud ja libestiga ka kitsi ei olda, siis vahelduseks on super! te, vingujad, aga vinguge edasi ja ärge proovige- jumal,äkki hakkab veel meeldima, eks;)\nasi on selles, et... 16. oktoober 2019, kl 18.40\nkõik normaalsed heteropaarid teevad seda ja seetõttu on see mehel täiesti õigustatud ootus.\nmeestejutt 16. oktoober 2019, kl 21.17\nSelleks pole naisi vaja.\nAgne Tamm 17. oktoober 2019, kl 23.53 Registreerus: 4 aastat tagasi\nTea, huvitav oleks mõlemasse panna lasta , Nagu pistik, Keha teeb orgasmis oma töö! Koos fibraatoriga! Arvan , et see oleks huvitav! Ja sellel oleks mõte! Ja see oleks alles võte! Aga muidugi, mitte liiga palju!\nJüri PIKKER 21. oktoober 2019, kl 11.47\nVäga õige Merike iga naine vaatab ise kuidas teemal oleks parem sest siin poolet mehe on ilma ajutete kes teile oma vastuseit kirjutavad .


Euroopa domeeniregistrite kõrged pead @CENTR üldkogu — Eesti Interneti SA\nEuroopa domeeniregistrite kõrged pead @CENTR üldkogu\nÜldkogul annavad domeeniregistritele infot ja ülevaateid partnerid väljastpoolt, näiteks EUROPOL, RIPE NCC, ICANN ja kohalik CERT. Arutatame turvalisuse teemasid, kõne all on Euroopa privaatsuse ja andmekaitse teemad ning registrite olulisemad muudatused, millest teised võiksid teada.\nKui CENTRi töögrupid (Administrative, Marketing, R&D, Security, Legal & Regulatory, Technical) tegelevad registrite igapäevatööga ja teemadesse minnakse süvitsi, siis üldkogul räägitame üldisematel teemadel, aga ka strateegilisemal tasemel ning koostööpartnereid kaasatakse väljast. Kuna kuritegevus internetis ajas vaid kasvab, tehakse selle vastu võitlemiseks ja probleemide lahendamiseks oluliselt rohkem koostööd.\nNii teevad oma hetketegevustest ettekanded rahvusvaheliselt domeenindust haldav ICANN, viimase riigidomeene koondav ccNSO , Euroopa IP-võrkude võrgukoordinatsiooni keskus RIPE NCC ning tutvustava ettekandega esineb EL liikmesriike võitluses rahvusvahelise kuritegevuse ja terrorismi vastu abistav EUROPOL. Päeva mahub ka küberturvalisuse sessioon, kus tutvustatakse projekti Avalanche ning Läti rahvuslik CERT annab oma ülevaate küberturvalisuse teemadest seoses domeeninimedega. Päeva lõpetab vestlus domeeninimedest ja brändingust.\nTeine päev toob Euroopa Liidu poliitikaid - privaatsus ning andmete kaitse. Arutame millised on CENTR-i ja tema liikmete seisukohad eesootavate muudatuste keskel. Teine osa päevast on domeeniregistrite kesksem, kus Austria tutuvustab oma lühikeste domeenide vabaks laskmise projekti, Holland .nl-i ja e-identiteedi lugu. Bulgaarlased on lansseerinud oma domeeni all "täpitähed" ning Soome annab ülevaate oma muutuste keerisest organisatsioonis.