KUIDAS PANNA MEES JÄLITAMA MEESPSÜHHOLOOGIAT (TÕESTATUD TRIKID) - TUTVUMISLEHT\nKüsimus on selles, kuidas panna kutt sind meespsühholoogia abil jälitama? Kas olete kunagi mõelnud, kuidas saada teda silmadeks ainult teile? Kas on nii, et teatud mängimine on raske, et see teile näkku ei läheks?\nTõesõna, mehe juhtimine võib tunduda olevat julm. Kuid võite leida tasakaalu ja välja mõelda, kuidas ekspertiiside abil panna mees teid taga ajama.\nMida rohkem kutt sind jälitab, seda rohkem soovib ta sind punktini.\nNoh, küsimus on selles, kus joont tõmmata. Mis tähtaeg on oodata, kuni ta sind tabab? Mil määral peate teda tööle panema? Millal ta kaob teie vastu huvi?\nKui mängite raskesti kätte saadavat kaarti, olete õigel teel. See mitte ainult ei suurenda tema soovi teie vastu, vaid loob teie suhtega igasuguse suhte teie tingimustel. See on lõbus teile mõlemale!\nMehed armastavad jälitamise põnevust loomulikult ja kui ta teid lõpuks maandab, on ta alati nii uhke.\nkuidas panna endine kahetsema, et jätan su kellegi teise heaks\nLihtsalt olge ettevaatlik, et peate lubama tal mingil hetkel teid haarata.\nEkspertide sõnul peate esmalt teda meelitama ja tekitama temas huvi. Veenduge, et ta teab, et olete huvitatud temaga lähemalt tutvumisest, kuid ta peab teie jagamatu tähelepanu äratamiseks kõvasti vaeva nägema.\nTeine tee on tagada tagaajamismäng hullult põnev. See teeb temas huvi ja selleks on taevas piir. Ennetamine räägib enda eest.\nOluline on see, et peate teadma kõiki taktikalisi käike, et mees sind jälitaks, ja siis peate selle elluviimiseks süvenema.\nTõde on see, et kutid pole nii keerulised, kui galidele meeldib mõelda. Muidugi võivad nad olla salapärased ja tõsiselt rumalad, kuid mehed on sageli enesekindlad. Kuid nad võivad olla ka äärmiselt häbelikud ja ebakindlad, kuidas naistele läheneda.\nMida peate õppima, on see, kuidas veenda neid teid jälitama.\nGalide oodlitel on kogu õnne, kui panna mehi neid taga ajama. Enamikul teistel tüdrukutel tekib probleeme.\nEkspertide sõnul on siin kõik, mida peate mõtlema selle kohta, kuidas mängida karmiks ja panna mees teid jälitama.\nSee on tõsi - poisid armastavad enesekindlaid naisi\nPole kahtlust, et on selge põhjus, miks häbelik seinalill tantsu ajal lihtsalt ei tantsi. Selle põhjuseks on lihtsalt see, et ta pole lihtsalt piisavalt jõuline. See ei tähenda enesekindluse ületamist ja meeste peletamist.\nMees tahab tüdrukut, kes on oma nahas mugav ja ei karda seda muidugi näidata, tagasihoidlikult.\nOle valmis ja veendu, et sul oleks paar küsimust, mida talle esmakohtumisel esitada. See näitab, et olete huvitatud ja olete teinud väikese kodutöö.\nKui ta teiega räägib, kommenteerige kindlasti seda, mida ta teile ütleb, see annab talle lihtsalt teada, et kuulate avatud kõrvadega.\nÜtle talle, et ta näeb hea välja ja ära karda talle öelda, mida sa tunned. Lihtsalt ärge muutuge liiga pudruks, sest kutid muutuvad sellega pisut kripeldama.\nKui see mees küsib teilt milleski nõu, veenduge, et toimetaksite.\nTutvumise osas on lõbus õppida ja kasvada ning elada nüüdisajal.\nKas on tulevikku või mitte, näitab aeg.\nÜks samm korraga. Ole enesekindel ja viisakas ning oled õigel teel.\nKui naine on salapärane, on ta huvitav - periood\nOlge palun ettevaatlik, enne kui avate ukse oma sügavate tumedate saladuste juurde koos mehega. Muidugi soovite ühendust luua, see on lihtsalt tüdruku intuitsioon. Kuid salapärase olemise kohta võib ekspertide sõnul öelda palju.\nTõesõna ... Poistele meeldib gal, mis pole avatud raamat, see ei kavatse esimesel kohtumisel oma sisikonda kallata. Mehed soovivad tüdruku kohta loomulikult aeglaselt õppida.\nSee tähendab, et te ei saa neid oma emotsioonide ja suurte küsimustega üle ujutada, palun ärge.\nUsu mind ... Kui ta sulle tõesti meeldib, siis on sul palju aega talle näidata ja öelda.\nKoorige ennast maha nagu sibul ja ta hindab seda.\nIga kihiga läheb see järjest paremaks ja käivitab mehe teid veelgi jälitama.\nSellel pole mingit võimalust, lihtsalt tehke seda.\nHoidke seksist ära\nJah, poisid kõnnivad hormoone, kuid see ei tähenda, et nad ei hindaks tüdrukut, kes paneb teda ootama, kuni nad kotti hüppavad.\nAjal, kui tüdruk, kes seksiks mehega esimesel või teisel kohtingul, sildistati kergeks, litsiks.\nKarm, kuid tõsi.\nTeiselt poolt meeldib meestele tüdruk, kellel on enesekindlust neid jälitama panna. Muidugi, nad tahavad, et oleksite enesekindel ja enesekindel, kuid see ei tähenda, et peate nendega veel magama.\nHaarake ta sisse, veendudes, et olete peen ja seksuaalselt sugestiivne, kuid mitte liiga.\nNii et harja ta kätt, kallistage teda või hoidke tema käest, et öelda, et ta teile tõesti meeldib, kuid te ei pea voodisse hüppama. See võib õige mehega tegelikult teie vastu töötada.\nTõde - mida rohkem kordi ütlete tüübile 'ei', seda rohkem nad teid tahavad.\nPuudumine paneb südame meeldima. Midagi sellist igatahes.\nAva end ja ütle talle, miks sa pole veel päris valmis, ja suurendad oma väärtust. Ta keskendub teie jälitamisele, mõistes, et teie olete tõesti auhind.\nKuidas sa ilmud ja ennast hoiad, tähendab maailma\nKui näed vaeva hea välja nägemise nimel, tähendab see palju. Pole tähtis, kas lähed kohvi jooma või filmi vaatama, vaid veendu, et näed hea välja.\nTeil võib olla välimus keskmiselt, kuid kui kulutate aega ja energiat oma parima väljanägemise tagamiseks, räägib see imesid.\nKõige tipuks on kena lõhna kandmine boonus. Tüdrukuga on lihtsalt midagi seksuaalselt ahvatlevat, millel on kena lõhn.\nKui soovite, et ta teid jälitaks, teid huvitatuna ja lähedal hoiaks, peate visuaalses osakonnas enda eest hoolitsema - Loo lõpp.\nTeoreetiliselt, kui soovite teada, kuidas panna mees teid jälitama, siis peate sõna otseses mõttes tema ajju saama.\nMehed ei lähene kahtlemata kohtingustseenile sama mõistusega kui naine ja mida varem sellest aru saate, seda parem.\nValju häälega nutmise eest lõpetage tema jälitamine!\nMehed armastavad jahti, kuid kui annate talle alla enne mängu algust, kaotab ta huvi kiiresti.\nTa ei hakka sind kunagi taga ajama, kui sa jälitad teda! Eek!\nTõesõna ... Tal pole ruumi teid taga ajada, kui olete alati tema järel.\nSee võtab aega, nii et peate olema kannatlik ja lihtsalt usaldama, et see juhtub; sul pole tegelikult valikut.\nUsu mind, sa tahad olla saak ... Loo lõpp.\nKeskenduge oma sisemisele õnnelikule\nKui olete iseendaga rahul, näevad seda seestpoolt kõik teie ümber.\nRäägi mehe looduslikust magnetist.\nSee on võit, sest mehed rändavad kaugele ja kaugele, et leida naisi, kes on lihtsalt rahul sellega, kes nad on.\nMõelge välja, mis teid naeratama paneb, ja minge seda tegema. See paneb kutid sind jälitama.\nVeenduge, et õpiksite flirtimise kunsti\nMehega flirtides näitad talle, et oled huvitatud, kuid pole nõus selle peale hulluks minema.\nSaatke see suitsusignaal välja, kuid veenduge, et ta teaks, et kõik kaardid on käes. Te ei taha olla see, kes siin juhatab, kui te ei taha katastroofi ette võtta täie hooga.\nVõimalik, et ta hakkab flirtima ja lava on seatud.\nKui ta aga teiega tagasi ei flirdi, ütleb ta teile, et ta pole sellest huvitatud ja see tähendab, et peate selle imema ja edasi liikuma.\nParem teada, kus te seisate, kas te ei arva?\nVeenduge, et ta on teadlik, et ümber on varitsev konkurents\nMehed on äärmiselt konkurentsivõimelised, kuid kui te ei anna neile teada, et pildil on ka teisi, võivad nad lihtsalt liiga juhuslikult rannikul olla.\nTehke kindlasti kristallselge, et ta pole teie elus ainus mees.\nPisut sõbralikku konkurentsi pole midagi valesti, eks?\nKui ta otsustab mitte astuda taldrikule ja üritab vähemalt kodupoega lüüa, siis ta tõesti ei vääri teid.\nTegutse, et täita tühi tähtaeg, millest ta puudu on\nTeadus ütleb, et kui otsite kaaslast või panete mehe teid jälitama, on ülitähtis, et näitaksite talle, millest tal puudu on.\nNäiteks kui teie mehel puudub enesekindlus, peate talle näitama, et olete enesekindel. See käivitab teda alateadlikult sinu poole tõmbama ja see on maagiline.\nKandke kindlasti punast\nUuringud näitavad, et punast värvi naine on üsna vastupandamatu. Poisse tõmbab punane värv loomulikult mis tahes põhjusel. Mis tähendab, et peate libisema punasesse, kui soovite, et mees teid tagantjärele jälitaks.\nSoojad kuupäevad on fantastilised\nLühidalt, uuringud näitavad, et sooja jooki käes hoidvad mehed olid rohkem soojad, avatumad ja rõõmsamad kui külmad asjad käes hoidvad mehed.\nSoojad joogid tähendavad sooja isiksust ja just seda mehed otsivadki, kui tahavad jälitada.\nMida lähemal, seda parem\nEnamik inimesi ei taha mõjuvatel põhjustel kaugsuhte lähedusse jõuda. Kui soovite kellegi lähedusse saada, peab ta olema läheduses. Ja kui soovite, et mees teid jälitaks, siis olge parem, kui parem.\nSee on kõik, mida ma ütlen.\nVastastikused sõbrad on tõesti olulised\nKui teil on ühiseid sõpru, on see tõenäoline, et teie kaks töötavad välja. Ta jälitab sind, kui talle meeldivad ja tuttavad inimesed tunduvad.\nKui õppida õppima, kuidas kutt sind jälitama paneb, siis pole tegelikult lihtsat vastust. Poisid on poisid ja tüdrukud tüdrukud.\nKasutage neid näpunäiteid ja tõestatud strateegiaid, et ta langeks teie eest üle pea.\nSaate seda ja oskate seda väikese uurimistöö ja vaevaga.\nAeg pall oma väljakul võtta.\nsünnipäevaõnnitlused ve xbyt\nkuidas teada saada, kas kutile meeldivad teie füüsilised märgid\nlase tüdrukul sinu eest kukkuda\nhäid viise oma poisi jantimiseks\n50. sünnipäeva pildid meestele


Kurb ülestunnistus: mina olin see laps, keda vanemad ei tahtnud... - DELFI Naistekas\nLugesin ema pihtimust, kes tunnistas ausalt üles, et kahetseb teise lapse saamist ja mul hakkas sellest vaesest lapsest tõsiselt kahju, sest mina tean, mis tunne on kasvada peres, kus sind ei tahetud.\nMeie vahe tolle loos kirjeldatud lapsega on see, et mina olin peres esmasündinu. Kolm aastat pärast mind sündis mu õde, kes sai hetkega pere lemmikuks ja on seda tänini. Ma ei mäleta midagi oma elust enne õde, sest olin siis nii väike. Tean seda, et minust ei ole eriti palju fotosid ja ainult mõni üksik on selline, kus olen ema süles. Isa süles ei mäleta, et oleks kunagi istunudki või temalt mõnda kallistust saanud. Mina olin „tööõnnetus“, aga õde planeeritud ja oodatud. Polegi kunagi aru saanud, kas ma olin juba beebina neile nii suur pettumus, et oli teist last kohe vaja, või mis neid ajendas uut titat tegema, igatahes minu lapsepõlv lõppes sel päeval, kui õde sündis. Mina olin nende jaoks siis tüütu ja rumal, õde armas, nunnu ja vahva. Kui mina veetsin suurema osa ajast üksinda, sest ema ja isa ei viitsinud minuga mängida, siis õega viitsisid nad küll igasugu asju koos teha. Mõnikord võeti mind ka mängu, aga mõnikord saadeti otsejoones oma tuppa ja see tegi kohutavalt haiget. Kui olime teismelised, viidi õde preemiareisile välismaale, mind kaasa ei võetud, sest polnud raha. Terve lapsepõlve kuulsin korduvalt lauset: „Miks sa ei võiks olla rohkem nagu su õde?!“ Muidugi pidin päris palju õde hoidma ka, talle süüa tegema ja õppida aitama, sest mina olin ju suurem. Vahet tegemine ei ole lõppenud ka täiskasvanueas. Õele osteti auto ja korter, mina pidin kõik ise hankima, nagu karistuseks, et olen ise tubli olnud ja end normaalsele järjele töötanud. Õelapsi käiakse vaatamas igal nädalal ja hoitakse iga kuu, minu laste vastu ei tunta huvi ja hoida ammugi ei võeta.\nSelline lapsepõlv ja selline vahet tegemine on väga valus ja laps saab loomulikult kohe aru, millises positsioonis ta kodus on. Minu vanemad isegi ei üritanud varjata, et ma olin neil jalus ja neil oleks parem, kui mind ei oleks, aga olen rääkinud ühe sõbrannaga, kelle kodus oli just nii nagu selles ema pihtimuses — ema üritas küll head nägu teha, aga sõbranna teadis, et ema ei salli teda. Kasvada teadmises, et su vanemad ei armasta sind, on kõige valusam asi, mida üks inimene saab kogeda. Muidugi ei ole mul oma õega ka mingisugust suhet. Mõistusega võttes ei saa ju pahaks panna, et ta sündis ja vanemad teda rohkem armastasid, aga vastumeelsus tema suhtes on mul ikkagi ja ma ei saa sinna midagi parata. Ma ei tea, miks mind ei antud kasvatada näiteks tädile või vanaemale, kes minust natukenegi hoolisid. Kõikidele lapsevanematele, kes juhtuvad sünnitama kogemata lapse, keda nad tegelikult ei taha, ütlen küll — andke oma „ups“ laps ära. Olen kindel, et isegi lastekodus on parem kasvada kui peres, kus iga keharakuga sullle märku antakse, et sa pole tahetud.


Startup-viisaga Eestisse tööle tulnute TOP: Venemaa, India, Brasiilia - ITuudised\nAutor: Indrek Kald • 5. märts 2020\nStartup-viisaga Eestisse tööle tulnute TOP: Venemaa, India, Brasiilia\nEesti iduettevõtteisse tuli mullu startup-viisa abil välismaalt tööle ligi tuhat inimest, kellest suur osa olid pärit Venemaalt, Indiast ja Brasiiliast.\nAlates startup-viisa programmi loomisest 2017. aasta jaanuaris on sellega Eestisse tööle asunud 2150 inimest.\nStartup-viisa abil on Eestisse eelmisel aastal tulnud 928 iduettevõtete töötajat ja 219 asutajat. Selle viisa abil on Eestisse töötajaid värvanud 207 iduettevõtet ehk viiendik kõikidest Eesti idufirmadest.\nEestisse startup-viisaga tulnud töötajate keskmine brutopalk oli mullu 1951 eurot, samas kui Eesti keskmine palk oli 1407 eurot. Enamik startup-viisaga Eestisse tulnud töötajaid olid pärit Venemaalt (149), Indiast (124) ja Brasiiliast (111).\nStartup Estonia juhi Maarika Truu sõnul ei saa välismaalaste rolli meie kohalike ettevõtete edus eirata ega alahinnata. "Viiendik Eesti idusektori töötajatest on välismaalased ning nõutud ja tihti ka väga spetsiifiliste oskustega tippspetsialistid, kes panustavad meie kohalike iduettevõtete kasvu," kinnitas ta.\n"Seetõttu on väga oluline, et Eesti oleks talentidele avatud ja atraktiivne riik ning meie kohalikud ettevõtted ei oleks sunnitud lahkuma, kuna nad ei leia siit endale vajalikke töötajaid," sõnas Truu.\nEelmisel aastal on startup-viisaga Eestisse tulnud asutajate poolt loodud 40 uut iduettevõtet, välismaalasi on Eesti iduettevõtete asutajate seas täna koguni 30%. Enamus iduettevõtete asutajaid on Eestisse möödunud aastal tulnud Iraanist (61), Venemaalt (48) ja Indiast (40).\nStartup-viisa projektijuht Merilin Lukk tõi välja, et alates programmi loomisest 2017. aasta jaanuaris on Eestisse tööle asunud kokku 2150 inimest, neist 572 olid idufirmade asutajad, kes on programmi abil Eestisse asutatud 207 ettevõtet.\nPipedrive'i tehnoloogiajuht Sergei Anikin rõhutas, et startup-viisa on üks olulisemaid samme, mida Eesti riik on IT-sektori toetamiseks ja edendamiseks teinud. "Globaalne värbamine on kohalike tehnoloogiafirmade jaoks ainus võimalus kasvada. Töö tuleb ära teha, kuid Eestis napib spetsiifiliste oskustega spetsialiste, näiteks tarkvarainsenere," kommenteeris ta.\nAlates startup-viisa programmi algusest on Pipedrive tööle toonud 64 kõrgepalgalist IT-spetsialisti ning ainuüksi möödunud aastal värbas ettevõte startup-viisa abiga Eestisse tööle 52 spetsialisti 25 riigist.\nStartup Estonia juhi Maarika Truu sõnul on aga tänaseks kitsaskohaks Eestis välismaalastele mõeldud kohanemisprogrammide vähesus. "Tuntakse puudust tugivõrgustikest, võõrkeelsetest perearstiteenustest ja ka koolidest, kuid õnneks mõeldakse nendele teemadele täna tõsiselt nii riiklikul kui omavalitsuste tasandil," sõnas Truu.\nStartup-viisat kasutanud iduettevõtted maksid mullu riigile kokku 1,6 miljonit eurot tööjõumakse ja kasvatasid käivet 17,5 miljoni euroni, mis on 152% võrra enam võrreldes aasta varasemaga.\n2017. aasta jaanuaris käivitatud startup-viisa programm võimaldab Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide kodanikel Eesti iduettevõtete heaks töötada, olemasolevaid iduettevõtteid siia kolida või Eestis uusi asutada.\nViisaga kaasnevate hüvede kasutamiseks peab seda sooviv ettevõte saama siseministeeriumi poolt kokku kutsutud startup-komitee poolse hinnangu, kas firma vastab seaduses välja toodud iduettevõtte definitsioonile.\nStartup Estonia ühendab ja toetab Eesti iduettevõtjaid. Startup Estonia on riiklik programm Eesti startup ökosüsteemi arendamiseks, andes tõuke iduettevõtete tekkimiseks ning rahvusvahelisteks edulugudeks saamiseks. Startup Estonia programmi viib ellu KredEx.


Koerte massöör: "Ütlengi otse: koerte kehasid kasutatakse saavutuste nimel ära!" - Lemmikloom\nKoerte massöör: "Ütlengi otse: koerte kehasid kasutatakse saavutuste nimel ära!"\nKoerte agility demonstratsioon\nKoerte massöör Karolin Tohv selgitab, miks on tähtsam koeraga koos lõbustseda ja treenida, mitte lemmikut saavutustele piitsutada.\nKoerad on suured tervendajad - kellele see veel uudiseks on?! Lisaks sellele, et nad on meie kaaslased ja hingesõbrad, on nad tihti ka meie treeningkaaslased. Natuke kreenis on aga see, et tihti kasutatakse koerte kehasid ära. Ja nii otse ütlengi. Me kõik saame aru, et näitused, agilityd, krossijooksu võistlused jms on inimeste poolt loodud.\nNeed kõik on väga toredad ettevõtmised, kus koeraga parem koostöö ja side saavutada - ideaalsed kohad, kus koeraga lõbutseda. Jah, just lõbutseda. Teha seda kõike rõõmu pärast, mitte sellepärast, et ajada taga tõsist konkurentsi ja võite.\nVaid staatust, paberit või karikat taga ajades läheb su fookus rõõmult pingele ja sellest ei võida ei koer ega sina. Olen käinud paljudel erinevatel võistlustel kas ise võistlemas või niisama koha peal ja kurb on vaadata omanikke, kes on kohal vaid võitmise nimel, pannes tohutu pinge, ootused ja lootused nii endale kui koerale. Kui tulemust ei tule, ollakse eelkõige koera peale pahased. See on rumalus.\nKui tähtsaks sa selle võitmise asja oled teinud? Koer on sel hetkel just selline, nagu ta on ja sina sellises vormis, nagu sina oled. Loomulikult teete trenni, lähete võistlusele ja pühendute, annate endast parima. Liigsed ootused ja pinge võtavad ära kogu rõõmu ja lõbu Mis on see põhjus, miks sina koeraga võistled? Vaata enda sisse ja ole aus.\nMina ei võitnud kordagi krossijooksu võistlusi ja mitte sellepärast, et mu koer või mina oleksime olnud kehvad, vaid sellepärast, et me läksime lõbutsema. Vaatasime, mis saab, ei teinud seda ülearu tähtsaks, ei olnud pahane, et 5ndaks jäime. Meil oli lihtsalt lõbus koos olla koosolemise pärast. Nauding, mitte ootus olla parim. Ma juba olengi oma koerale parim. Mis mul teistest? Kui sa teeks asju vaid enda pärast, mitte imidži pärast, siis mille sa valiksid?x\nOlen näinud palju omanikke, kes enne mistahes spordivõistlusi võtavad koera autost ja peale võistlust panevad nad sinna kohe ka tagasi. Kas see on tema kehale hea? Kindlasti mitte. Otse "külma kehaga" võistlema minnes, on vigastused, rebestused kerged tulema, aga väikest valu koer ju välja ei näita, eks saab hakkama...Peale võistlust unustatakse lõdvestused, venitused ära. Selliselt toimides teed ju oma koera kehale kurja ja kasutad teda vaid ära.\nÕnneks on koerte spordimaailmas ka palju neid, kes teevad enne/pärast trenni või võistlust soojendusharjutusi, venitusi jne. Suurepärane, et koera keha teile korda läheb. Koer ja ta keha ei käi eraldi, need on koos ja koeral on ka vaid üks keha, mida võiks hoida, ükskõik kas ta siis võistleb või mitte.\nKoera keha saab toetada mitmel moel: füsioteraapia, massaaž, osteopaatia jms. Iga sekkumine on erinev, ning nende koostööl on tervendav toime kehale veel eriti tõhus. Räägime siin lehel siiski massaažist. Ameerika Veterinaaria rehabilitatsiooni assotsiatsioon (AARV) tõi oma artiklis välja, et koertemassaaž parandab vereringet, mis aitab omakorda kehal terveneda, vähendab valu ja paistetust.\nAgility koerad töötavad rohkem kui kodused koerad. Mõelge, kui palju hüppeid, pöördeid, tasakaalu ja keha kontrollivaid liigutusi nende keha peab tegema, kiirusest rääkimata. Intensiivselt koera kehaga sporti tehes on ülioluline seda keha mitte järelkärusse jätta.\nRegulaarsete massaažidega on agility sooritustulemused paranenud, keha on paremas konditsioonis. Samuti aitab massaaž parandada keskendumist ja üldist lihastööd.- parandab vereringet ja lümfisüsteemi, paraneb ka keha enda tervenemise võime, keha hakkab väljutama just neid mürke, mis lihaskrampe tekitavad. Massaaži ajal hakkavad vabanema endorfiinid (keha loomulikud valuvaigistajad), mis vähendavad ärevust, tõstavad tuju (ilmselgelt on sul parem tuju, kui sul ei valuta kuskilt). Massaažiga tõuseb enesekindlus ja keha lõõgastumisvõime.\nLoe lähemalt siit: https://www.loomalepai.ee/


Magnetic MRO tegevjuht Risto Mäeots. Foto: Andras Kralla\nTehing lisab Magnetic MRO grupi teenustevalikusse lennukid Airbus A380 ja Boeing 787, andis ettevõte pressiteatega teada. Lepingu järgi säilitab Hollandi firma oma kaubamärgi.\nSelle aasta veebruaris kirjutasid pooled alla lepingule, mille järgi lähevad kõik Direct Maintenance'i aktsiad Direct Aviation Groupilt Magnetic MRO-le üle. „See omandamine on osa meie strateegilisest arenguplaanist,“ ütles Magnetic MRO tegevjuht Risto Mäeots.\n„Ligi 20 aastat on Direct Maintenance hoolikalt ja väga edukalt üles ehitanud oma rahvusvahelist võrgustikku. MROga liitumine annab meile stiimuli teha oma arengus veelgi ambitsioonikam samm,“ ütles Direct Maintenance tegevdirektor Frank Daams.\nErakapitaliettevõte BaltCap müüs koos vähemusaktsionäridega lennuhooldusfirma Magnetic MRO eelmisel aastal 43 miljoni euro eest Hiina ettevõttele Guangzhou Hangxin Aviation Technology.\nMagnetic MRO tegevjuht Risto Mäeotsa sõnul on juhtkond aktiivselt otsinud võimalusi laieneda Aasiasse, mis on lennunduses suurima potentsiaaliga kasvav turg. Hangxini asukohta ja teenuste portfelli näeb Mäeots hea täiendusena, mis loob uusi ärivõimalusi.\nSelle aasat veebruaris tegi Magnetic MRO Nasdaq Tallinna börsi First North turul kaubeldavaks 8 miljoni euro väärtuses võlakirju. 2017. aastal valiti Magnetic MRO Eesti aasta ettevõtteks.\n11. veebruar 2019Magnetic MRO läheb Saudi Araabiasse\n14. veebruar 2019Imeline tootlus käeulatuses\n14. veebruar 2019Magnetic MRO läks börsile\nVaata ka aasta alguses tehtud videointervjuud Risto Mäeotsaga:


INTERVJUU! Roman Zõbin: sel sügisel selgitame, kes on tšempionitiitlit rohkem väärt, kas mina või Morari – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport INTERVJUU! Roman Zõbin: sel sügisel selgitame, kes on tšempionitiitlit rohkem väärt, kas mina või Morari\nINTERVJUU! Roman Zõbin: sel sügisel selgitame, kes on tšempionitiitlit rohkem väärt, kas mina või Morari\nSiis tulid mu ellu muutused ja ma ei saanud trennides käia. Järgmine etapp algas 14-aastaselt kudotreeningutega. Esimene trenn oli ülimalt raske, sest jäin sõpradega hiljaks, algajate grupp juba tegutses ja me sattusime kohe proffide juurde. Järgmisel päeval oli selline tunne, nagu oleksin kogu öö kõverdatud kätega maganud, siis ärkasin üles ja käisin veel pool päeva nii ringi, valu oli väljakannatamatu. Sellegipoolest läksin juba päev hiljem jälle trenni. Treener oli väga üllatunud, sest olin kolmest sõbrast ainus, kes tagasi tuli ning selle eest ergutati mind esimese kimono ja valge vööga. Mulle hakkas see spordiala väga meeldima. Edasi läksid asjad nii: ma tutvusin taipoksitreeneri Andrei Botškarjoviga ja otsustasime koos, et hakkame tõsiselt treenima. Järgnes kaheaastane aktiivne treeninguperiood, treenisin ennast iga päev täiesti higiseks. See distsiplineeris mind väga. 22-aastaselt hakkasin tegelema K-1 võitlusega ja sealt sai alguse minu tee profisporti.\neelmine Internetitelevisioon Viaplay näitab tänasest Rio olümpiaülekandeid 7 telekanalil\njärgmine ÖÖJOOKS! Baltikumi kõige erilisem jooksufestival tuleb kuuendat korda


Miks kandis New York kunagi New Amsterdami nime? - Kirev elu - Elu24\n16. jaanuar 2017, 13:16\nManhattanit kujutav kaart aastast 1664\nFOTO: akg-images / British Library/Scanpix\nNew Yorgi ajalugu algab 17. sajandil, mil Ühendkuningriik, Prantsusmaa ja Holland laiendasid Põhja-Ameerikas oma territooriume ja rajasid uusi kolooniaid, edastab messagetoeagle.com.\nHollandlaste ja inglaste koloniaalalad Põhja-Ameerikas\nKuigi britid ja prantslased olid vanad vaenlased, tegid nad Põhja-Ameerikas siiski koostööd, astudes hollandlaste vastu. Holland pidas end suureks mereriigiks ja tahtis koos teiste riikidega saada uutel aladel maid.\nHollandlased jõudsid oma laevaga Halve Maen tänapäeva New Yorgi lahte 1609. aastal ning 1626. aastal ostis hollandlasest seikleja ja kuberner Peter Minuit põliselanikelt, algonkini hõimult, väärtusetute helmeste eest Manhattani saare. Legendi kohaselt läks saareost hollandlasele tänapäeva vääringus maksma 24 dollarit.\nHollandlased rajasid oma asula Manhattani saare lõunatippu, kuna seda peeti strateegiliselt kõige paremaks paigaks. Sinna ehitati kindlus koos külaga, kus asus Uus-Hollandi valitsus.\nKuid ei kulunud kaua aega, kui uustulnukatest hollandlaste ja indiaanlaset vahel tekkis tüli, kuna hollandlaste arvates ei pidanud indiaanlased kokuleppest kinni. Konfliktis hukkus rohkem kui 1000 indiaanlast ja hollandlast.\nVaenutegevus lõppes, kui 1664. aastal läks Nieuw Amsterdam inglaste kontrolli alla, kandes ka nime New Amsterdam. Seal elasid nii inglastest kui hollandlastest uusasunikud rahulikult koos.\nInglased andsid Manhattani saarele nimeks Colony the Province of New York, nimi anti Yorki hertsogi, mitte Briti saarte Yorki linna järgi. 12. juunil 1665 sai New York Towni esimeseks linnapeaks Thomas Willett.\nNew York kasvas ning sellest linnast sai lõpuks Briti impeeriumis suuruselt kolmas linn Londoni ja Philadelphia järel.\n1673. aastal said hollandlased uuesti New Yorgi üle kontrolli, kuid mitte kauaks. Juba järgmisel, 1674. aastal pidid hollandlased taas linna inglastele loovutama.\nPärast Briti Põhja-Ameerika kolooniate iseseisvumist ja Ameerika Ühendriikide rajamist, mida kinnitas Pariisi leping, sai New Yorgist USA esimene pealinn.\nTänapäeval on New Yorgi pindala 1214 ruutkilomeetrit ja seal elab üle 8,5 miljoni elaniku.


Tartu maakohus tunnistas Erki Sommeri (30) süüdi tapmises, süüteo toimepanemise tulemusena saadud vara omandamises ja asja omavolilise kasutamise katses ning karistas teda 11aastase vangistusega.\nSama otsusega tunnistas kohus Gert Reiteli (24) süüdi tapmises ja varguses ning karistas teda 10aastase vangistusega. Koos Reitelile varasema kohtuotsusega mõistetud ärakandmata karistusega peab ta ära kandma 10 aasta 9 kuu ja 18 päeva pikkuse vangistuse.\nMenetluskuludena peab Sommer tasuma kokku üle 54 000 kr, Reitel üle 51 000 kr ja Kesa üle 32 000 kr.\nSüüdistuse järgi hakkas Sommer eelmise aasta septembri keskpaigast kohe pärast vanglast vabanemist üürima Tartus Jannseni tänavas asuvas majas teisel korrusel tuba. Temaga samas majas elas majaomaniku loal esimesel korrusel mees, kes tuli eelmise aasta 11. oktoobri õhtul Sommeri tuppa viimase nõusolekul televiisorit vaatama. Samal õhtul tarvitasid Sommer ja Reitel koos alkoholi. Koos süüdistatavatega asus alkoholi tarvitama ka majanaaber. Süüdistuse järgi tungis Reitel ilma igasuguse põhjuseta kirvega kannatanule kallale, lüües viimasele kuklapiirkonda. Hiljem peksid Sommer ja Reitel kannatanut jalaga ning Sommer ka kirvega. Kannatanu suri saadud vigastustesse kohapeal.


Karl Luige jälgedes tippu\nMeer Urmas Klaas manitseb meid hiinlastest tuhat korda rohkem kokku hoidma.\nValdur Mikita kirjutab raamatus “Tartu tähestik”, et Eesti mõeldi välja Tartus. See mõte kõlab esmapilgul ehk natuke ehmatavalt, kuid kui järele mõelda, siis Tartu ja tartlaste roll Eesti iseseisva rahvusriigi sünni juures on vaieldamatult väga tähtis.\nAlates idee sünnist kuni selle teostumiseni välja. Mõtleme esimesele laulupeole, rahvuslikele seltsidele, Eesti esimesele kutselisele teatrile, Tartu koolidele ja rahvusülikoolile, kaitseliidu sünnile – kõik nad on alguse saanud Tartust ja Tartus said nad endale ka eluõiguse Tartu rahu näol, mis Vabadussõja lõpetas ning meile iseseisva riigi kindlustas.\nKõigi nende tegude taga on inimesed, kes on hoolinud oma rahvast, linnast ning soovinud oma vaba riiki. Me kõik teame Jakob Hurta ja Jaan Tõnissoni. Kuid tahan täna meelde tuletada linnapea Karl Luike, kes juhtis Tartut murrangulistel aastatel 1920-1934. Vanemuise tänava pargis avasime kaks aastat tagasi Karl Luigele mälestussamba – tartlaste tänu mehele, kellel oli silme ees siht, milline peab olema ja milliseks peab kujunema üks euroopalik vaimulinn.\nLinnapea Karl Luige teene oli puhastada Tartu räämast ja vanast mõttetaagast, tuua linna juhtima ärksad Euroopas õppinud mehed (näiteks linnaarhitektiks Arnold Matteus) ja lasta linna nii vaimult, sisult kui ka välimuselt uueks kavandada. Tsaariaja provintsilinnast tärkas tarmukas noor linn, milles hoiti vana ja hinnati uut.\nKas pole ka tänane Eesti ja me kodulinn just sellessamas eluetapis, mil oleme teede ristumisel ning peame otsustama, mida uuele teele kaasa võtta ja mida maha jätta? Siingi on õppida linnapea Luige põhitõdedest – ärge loobuge sellest, mida hiljem taastada ei saa, ärge lõhkuge teid, mis on sissekäidud ja meile tuntud; kerge on lõhkuda ja kinni panna, kuid me ei tohi unustada, et kõik linnad on kui inimesed, kes hingavad, elavad südamega ja otsivad oma liikumises eluks vajalikku hapnikku.\nNeil minutitel, kui see ajaleht lugejateni jõuab, tõuseb kõrgele Tartu veetorni tippu meie sinimustvalge riigi- ja rahvuslipp. See on Tartu ärksate kodanike – Rotary klubide – kingitus linnale ja riigile. Märk aadetest ja hoolimisest. Rotary klubi üks asutajaid Tartus oli ka linnapea Karl Luik.\nTartu hoiab ja väärtustab (peamiseks liputorniks on ikka Tähetorni tipp), Tartu loob ja kasvab. Riigil on kolm tunnust: oma territoorium, suveräänne võim ning rahvas. Meid on natuke alla 1,3 miljoni. Väga vähe, 1000 korda vähem kui hiinlasi. Järelikult peaksime 1000 korda rohkem kokku hoidma ja üksteist hoidma. Eesti Nokia on meie inimesed ja meie siht peab olema, et meie rahva parim kodu – Eesti Vabariik – kestaks igavesti. Elagu Eesti! Elagu Tartu!\nAutor: Urmas Klaas (Tartu linnapea), toimetus@tartuekspress.ee\nViimati muudetud: 22/02/2018 00:36:08


🟢 SANLEN OÜ (16284086) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nHoonete ehitustööd Narva-Jõesuul\nSANLEN OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nSANLEN OÜ alustas peaaegu 9 kuud tagasi, mil juhatuse liige A. T. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. SANLEN OÜ valdkond on elamute ja mitteeluhoonete ehitus. Samas valdkonnas (EMTAK 41201) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 6476 tükki, kes annavad tööd kokku 22844-le inimesele ja kogu valdkonna 2022 käibeprognoos on ca 3.17...\nSANLEN OÜ: Palgarallilugu 25.02.2022\n2021 aasta IV kvartalis kuulus SANLEN OÜ meeskonda 4 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 105 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes III kvartaliga suurenes viimasel kvartalil meeskond 3 liikme võrra (75%) ja töötasu tõsteti summas keskmiselt 105 EUR töötaja kohta (100%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus keskmiselt palka...\nSANLEN OÜ on asutatud 9 kuud tagasi.\nDeklareeriti - riiklikult tasutud maksud 9 425 €, tööjõumaksud 4 460 € ja maksustatav käive 38 412 €.\nKäive (2022) 155 417 €\nJuriidiline aadress Ida-Virumaa, Narva-Jõesuu linn, Narva-Jõesuu linn, Kesk tn 11-1, 29021\nTelefon (+372) 56928304\nLogi sisse Juhatuse liige (+372) 56928304


Euroopa saab kokku Põlvas - Uudised ja teated - Põlva vald\n18.-21. juulil toimub Põlvas üleeuroopalise maapiirkondade ühenduse iga-aastane kokkutulek, kus osalevad 25 Euroopa riigi delegatsioonid. Kokkutuleku avatseremoonial avatakse Põlva keskväljaku ääres tõenäoliselt Euroopa pikim pink.\nEuroopa Maapiirkondade Harta loodi 1989. aastal, sel aastal tähistatakse ühenduse 30. aastapäeva. Liikmeteks on üks väike maapiirkond igast Euroopa riigist. Ühenduse eesmärgiks on tugevdada Euroopa integratsiooni tuues liidu kodanikud kokku ühise „köögilaua" taha.\nKohtumise avamine toimub reedel, 19. juulil ning algab piduliku rongkäiguga kultuurikeskuse juurest keskväljakule, kus toimuvad kõned ja esinemisprogramm. Seejärel avatakse keskväljaku jõeäärsel alal tõenäoliselt Euroopa pikim pink (pikkust 28 m), mis jääb Põlvasse suursündmuse tähiseks.\nKohtumise programm jätkub osalejate töötubadega, kus teemadeks nii euroskeptitsism kui Euroopa tuleviku teemad maapiirkondade elanike silme läbi. Eesmärk on julgustada maapiirkondade eurooplasi arvestama ühise ajaloo ja ühiste väärtustega.\nLaupäeval ja pühapäeval tutvustatakse külalistele eesti loodust ja kultuuri. Laupäeval, 20. juulil osalevad külalised lõõtspillikuningas Karl Kikka skulptuuri avamisel ja lõõtspillipeol Harmoonika. Pühapäeval osaletakse ka hommikupalvusel Põlva Maarja kirikus.\n16.07.2019 Toimetaja: ANNELY EESMAA


MATI OOLO & HELITOOJAD AVALIKUSTASID TEISE SINGLI "MUST LUIK" - MuusikaPlaneet\nKuu alguses kirjutasime, et kodumaisele muusikamaastikule on tõusnud uus tulija- Mati Oolo & Helitoojad, kelle esimene singel kandis nime “Randevuu”.\nNüüd on YouTube’is juba kuulatav ka teine lugu – pealkirjaga “Must luik”.\nMati Oolo kirjutas MuusikaPlaneedile loo kohta järgmist:\n“”Must Luik” sündis sarnaselt esimese looga “Randevuu”, mille meloodia tabas mind välguna selgest taevast, mil olin nautimas oma igapäevast hommikujooksu.\nLaulu sõnad sündisid juba ajal, mil ma olin veel kõigest lihtne koolipoiss. Sõnad räägivad esimesest armastusest, mis pahatihti jääb meid elu lõpuni kummitama, eks me kõik oleme miskit säärast kogenud. Basskitarristi Kaur Järvpõllu arvates haakusid sõnad koheselt meloodiaga.\nKuna hetkel on käsil salvestamine ning meie basskitarrist Kaur läheb üsna pea komandeeringusse teise maailma otsa, siis oleme jätnud live’id tahaplaanile. Siiski on meil varuks mõni üllatus ning üks hetk võib meid leida ka lavalt.”\nSildid: Mati Oolo\nJärgmine uudis AIRI VIPULKUMAR KANSARIL & KAISUKARUL ILMUS SUVELAUL\nEelmine uudis JÜRI POOTSMANN VIHJAS DEBÜÜTPLAADI ILMUMISE AJA


Maakood/ Telefonikood Madagaskar\nPiirkonna suunakoodi ees olev null tuleb siin ära jätta. Nii muutub number ’07341 1197341’ pärast riigi suunakoodi lisamist järgnevalt: ’+261 7341 1197341’.\nMadagaskar maakood / telefonikood on +261 (00261). Kui te ei asu Madagaskar ja soovite helistada inimesele Antsohihy, , peate lisaks suunakoodile lisama ka maakood / telefonikood. Madagaskar maakood / telefonikood on +261 (00261), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Antsohihy, , peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +261 67. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 4197341, suunakoodi 67 ja maakood / telefonikood +261 jaoks tuleb valida number +261 67 4197341.\nTelefoninumbri alguses saab plussmärki tavaliselt kasutada selles vormingus. Siiski levinum variant on plussmärgi asendamine numbritega, mis teavitab telefonivõrku, et soovite helistada välismaa telefoninumbrile. ITU soovitab kasutada numbrit 00, mida kasutatakse ka paljudes riikides, sealhulgas kõikides Euroopa riikides. +261 67 (mille peate lisama Antsohihy, asuva inimese telefoninumbri ette, et helistada talle Eesti) asemel võite kasutada ka 00261 67. Fiktiivse telefoninumbri 4197341, suunakoodi 67 ja maakood / telefonikood 00261 (Madagaskar) jaoks tuleb valida number 00261 67 4197341.\nKui abonendile helistatakse mobiilinumbril, pole vahet, millises riigis see mobiilsideseade asub. See, kas kõne on rahvusvaheline kõne ja kas tuleb täpsustada maakood / telefonikood - antud juhul +261 (00261, Madagaskar) - sõltub ainult sellest, kas kõne vastuvõttev mobiilseade kasutab helistajaga samast riigist pärit mobiilioperaatorit. Mobiilsideseadme asukoht ei oma tähtsust. Teatavatel tingimustel võib aga asukoht oluliselt mõjutada kõne hinda. Niipea kui mobiilseade valib välismaise mobiilsidevõrgu, tekivad rändlustasud. Need tasud kannab kõnealuse seadme omanik, olenemata sellest, kas ta ise on helistaja või on keegi teine talle helistanud. Rändlustasud on Euroopa Liidus suures osas kaotatud, nii et mobiiltelefoni kasutamisel mõnes teises Euroopa riigis lisatasusid ei lisandu. Väljaspool Euroopa Liitu kaasneb sellega sageli suur lisatasu. Rändlustasud on eriti kõrged lennukites ja mobiilsidevõrguga varustatud laevadel. Seetõttu on soovitatav välismaal viibimise ajaks end rändlustasudega kurssi viia või mängida turvaliselt, jättes seadme kogu reisi ajaks lennurežiimi.


Kuulmisnärvi neuriit: sümptomid, ravi - Küünarnukk 2021\nSümptomid ja kuulmisnärvi põletiku ravi\nNärvikiudude põletikuga kaasneb tavaliselt valusad rünnakud, tundlikkuse kaotus ja temperatuuri tõus. Selle tagajärjed võivad olla erinevad, kuni vigastuse keskpunkti paikneva koha osaline või täielik kaotamine (seoses kesknärvisüsteemiga). Need patoloogilised protsessid hõlmavad kookulaarset neuriiti, mis on sisekõrva põletiku tagajärg. Kui seda ei kontrollita, võib see põhjustada kuulmiskahjustusi ja isegi täielikku kurtust. Seetõttu soovitab arst pöörata tähelepanu närvi neuriidi sümptomitele ja ravi sellisel juhul toimub õigeaegselt.\nCochlear neuriit võib tekkida vahetult sünnist või muust vanusest. Seda patoloogiat iseloomustab tinnitus ja valusad rünnakud ning pöördumatud tagajärjed, nagu kuulmiskaotus. See võib tekkida nii ühe kõrva kui ka 2 korraga. Kõrva närvi põletiku korral lõpeb protsess kurtusega 2-3 päeva jooksul.\nKuulmise närvi kadu tekib paljude tegurite tõttu ja peamised neist on järgmised:\nEmakakaela piirkonna liigese kõhre düstrofilised häired;\nTõsised peavigastused, eriti ajalises piirkonnas;\nNeoplasm kuulmisnärvi kimbus;\nAteromaatsete naastude ladestused veresoontes (ateroskleroos);\nVerejooks, mis tekib sisekõrvas;\nTüsistused pärast nakatumist, näiteks meningiit, ilmajätmine või kõhutüüf;\nOtiit on äge, krooniline ja mädane;\nPatoloogiline luu kasv kõrva keskosas, mis tekkis kõrva tsirkulatsioonisüsteemi rike taustal;\nNärvisüsteemi kudedes tekkinud atrofilised muutused, mis on tingitud ravimite pikaajalisest võtmisest (antibiootikumid, diureetikumid jne), aidates kaasa mürgistuse tekkele kõrvaklappides.\nCochlear neuriit esineb mitmesuguste põhjuste tõttu, kuid kõige sagedamini põhjustab see edasilükatud või keerulisi nakkushaigusi, mis on kalduvad põletikulise protsessi ilmnemisele. Lisaks väljendatud teguritele tuleks märkida vähem levinud:\nPidev viibimine mürarikkas keskkonnas;\nTöö, mis on seotud vibratsiooni pikaajalise tundega.\nKui kuulmisnärv on kahjustatud, kannatavad inimesed kõige sagedamini pideva müra või helisemise tõttu üldise kuulmise halvenemise taustal. Sellised rünnakud võivad patsienti kummitada ööpäev läbi või esineda spontaanselt. See patoloogiline protsess ilmneb kõrvaklappide spasmide tõttu, mis on tingitud kuulmisaparaadi vereringe häiredest. Aja jooksul tekib kuulmiskahjustus (kuulmismaht väheneb) ja kui kuulmisnärvi põletikku ei ravita, siis inimene täielikult kurt.\nEsialgu on sümptomid seotud ainult ühe kõrvaga, kuid haiguse edenedes läheb see tervele kõrvaaparaadile. Lisaks hakkab patsient piinama iiveldust, kuni oksendamiseni ja pearingluseni. Aja jooksul kuuleb inimene halvemat ja halvemat ning haiguse ilmingud suurenevad.\nKuulmise närvi äge neuriit on üsna haruldane ja eriti ohtlik, sest sümptomid arenevad välkkiirusega ja sõna otseses mõttes 2-3 päeva jooksul, kui patsient täielikult seiskub. Selle haiguse vormi iseloomustavad sellised märgid:\nHüpereemia (vere ülevool);\nLiikumiste kooskõlastamise ebaõnnestumine.\nValuinfarkt esineb peamiselt pea kiirete liikumiste, samuti kõndimise või painutamise tõttu. Kui haigus on puudutanud mõlemat kõrva, on patsiendil raske rääkida ja teda tuleb kiiresti haiglasse viia. Kuulmisnärvi neuriidi ravi sellises olukorras toimub ainult haiglas, kus kasutatakse intensiivravi, mille eesmärk on vältida kuulmiskaotust.\nKantsulaarse neuriidi diagnoosimiseks peaks pärast kõigi vajalike testide tegemist olema ENT arst. Spetsialist määrab patoloogilise protsessi põhjuse, kuulmisnärvi kahjustuse ulatuse ja määrab ravikuuri.\nEsialgu uuritakse ja küsitletakse patsienti ning seejärel kasutatakse kuulmiskahjustuste diagnoosimiseks instrumentaalseid meetodeid. Üks neist on tonaalne audiomeetria. See määrab kindlaks sageduse künnise, mida patsient saab kuulda, samuti närvikiudude kahjustuse määra. Kui mõlemas kõrvas leidub patoloogilisi tunnuseid (halb kõrge sageduse taju), siis näitab see kuulmisnärvi patoloogia olemasolu.\nArst määrab uuringu tulemustele tuginedes ravikuuri ja näeb ette kuuldeaparaadi, millel on vajaliku taju. Selline protseduur aitab tõhusalt isegi väikelapsi, kuna seda saab teha mängu ajal või kui laps magab, ja eksam on täiesti valutu.\nPeavigastuse korral määratakse aju täiendav tomograafia (arvuti, magnetresonants), samuti röntgenkiirte ja entsefalograafia. Sellised uuringumeetodid võimaldavad eksperdil hinnata kahju ulatust.\nOn üsna raske mõista, kuidas kuuldava närvi neuriiti ravida, sest ravikuur koosneb tervest komplekssest protseduurist, mille eesmärk on taastada kuulmine. Seda ei ole võimalik kõigil juhtudel teha, sest pärast kõhutüüpi, malaaria ja muid nakkushaigusi tekib ootamatult kuulmislangus ja inimesed võivad mõne päeva jooksul täiesti kurt. Sama kehtib erinevate mürgiste elementide toksilise mõju kohta.\nSellistes olukordades täielikult kuulmise taastamine on praktiliselt ebareaalne.\nRavikuuri koostab arst, kes valib protseduurid ja ravimid sõltuvalt patoloogilise protsessi põhjusest:\nKui süüdlane on viirusinfektsioon, siis on ette nähtud viirusevastased ravimid;\nKui neuriit on põhjustatud bakteritest, määrab arst antibiootikumide käiku;\nHaiguse kroonilise vormi raviks on vaja lisaks kasutada joodil ja nikotiinhappel põhinevaid ravimeid, samuti anda glükoosi süstid.\nSeda tüüpi patoloogiat ravib audioloog. Patsiendid, eriti need, kellel on krooniline cochlearne neuriit, läbivad sellest spetsialistist rutiinse diagnoosi vähemalt 2 korda aastas.\nMis tahes haiguse patogeeniga ei takista vitamiinid patsiendi keha immuunsuse parandamiseks paranemist. Lisaks sellele peab kuulmisnärvi neuriiti põdev isik olema pidevalt voodis ja juua palju vedelikke toksiinide, näiteks sooja tee eemaldamiseks.\nJuhul kui peavigastus on peamine närvikahjustuse põhjus, on ravi sümptomaatiline. Verejooksu vähendamiseks ja vereringe parandamiseks on vaja juua diureetikume (diureetikume). Likvideerige valu või krambid, aidake ravimitel krambivastase ja valuvaigistava toimega.\nMürgiste ainetega mürgitamise korral on vaja juua ravimeid nende kõrvaldamiseks (sorbendid) ja istuda spetsiaalsele dieedile. See peaks olema rohkem köögivilju ja piimatooteid. Sellel on hea mõju füsioteraapiale ja muda ravile.\nTöötajate jaoks on patoloogia arengut mõjutav peamine tegur halb töötingimused. Näiteks ehitajad on pidevalt mürarikkas keskkonnas ja kogevad vibratsioone. Võite probleemi lahendada, muutes töökohta, sest närvipõletiku raviks, vastasel juhul see ei tööta.\nKui inimene on välise stiimuli tõttu täielikult ära kuulanud, vajab ta kuuldeaparaati. Lisaks sellele määratakse patsiendile trauma puhul sedatiivse toimega ravimeid ning parandada vereringet. Igal juhul väheneb aja jooksul kuulmise raskus ja vananedes on see väiksem kui noorel. Selliste mõjude kõrvaldamine on täiesti võimatu ja vanemad inimesed peavad pidevalt jälgima oma survet ja kolesterooli taset. 60–65 aasta pärast on atroofilised muutused kuulmislihases krooniline.\nKuulmisproteesid kirjutab tavaliselt välja spetsialist, kui patsiendi helihinnang on vähenenud 40 dB-ni ja alla selle ning kõnega on probleeme, mis on põhjus kuuldeaparaadi kandmiseks. Individuaalne proteesimine toimub sõltuvalt kuulmiskahjustuse astmest.\nMõnikord on kõrva raviks vaja operatsiooni. Seda tehakse kasvajate, hematoomide ja implanteerimiseks. Kui patsient on pidevalt mures helisemise pärast kõrva ja pearingluse pärast, võib arst amputeerida trumli plexust või teha emakakaela sümpathektoomia (närvirakke blokeerimine).\nEt kaitsta keha ümbritsevate ärritavate ainete mõjude eest ja tugevdada peamist ravi, on ette nähtud järgmised toimingud:\nMineraalsed vannid, tervendav muda ja puhkus sanatooriumis võivad kiirendada närvikiudude paranemist ja kõrvaldada põletikulise protsessi;\nNärvikiudude füüsikalisi ja keemilisi omadusi on võimalik normaliseerida magnetteraapia abil;\nOn võimalik parandada toitumist ja kiirendada regenereerimist, kasutades füsioterapeutilisi protseduure nagu elektroforees, kuna elektrivälja tungib hästi kudedesse;\nNõelravi saab kasutada valu vähendamiseks ja kuulmisnärvi taastamise kiirendamiseks. Lisaks on sellel hea mõju kahjustatud närvikiududele, acapuncture'ile, fonoforeesile ja hapniku baroteraapiale.\nSageli on komplikatsioone võimalik vältida igasuguse cochlear neuriidi korral ja selleks on piisav, et võtta viivitamatult ühendust ENT arstiga uurimise ja uurimise jaoks. Aja jooksul läbis ravikuuri, et vältida kuulmiskaotust, kuid kui olukord töötab, siis on peaaegu võimatu kuulmist taastada.\nVabanege kuulmisnärvi neuriidist, kui ravitakse rahvahooldusvahendeid, mis on täiesti ebaõnnestunud, kuid saate leevendada seisundit ja parandada ravikuuri peamist mõju. Selliste meetodite kasutamine on lubatud ainult pärast arstiga konsulteerimist.\nKõrva ravikuuri täienduseks võib kasutada järgmisi traditsioonilisi meetodeid:\nRavige kuulmisnärvi koos kompressiga. See põhineb küüslaugul, mis on riivitud seened ja 2-3 tilka kamperõli. Valmistatud segu tuleb panna marli külge ja seejärel kanda kõrva. Parem on seda teha öösel ja kui on olemas põletustunne, siis on tungiv vajadus eemaldada kompress ja pesta kõrva;\nPõletiku leevendamiseks võib kuldsetest varbadest valmistatud keetmine. Et valmistada, peate võtma 3 taime lehti ja valage need 1 l. seejärel keedetakse 5 minutit. Järgmisena tuleb ravimit seista päevaks ja siis saate seda tööriista 3 t päevas juua 1 tl.\nÕigeaegse ravi korral läbib kuulmisnärvi neuriit ilma mingite konkreetsete tüsistusteta. Põhimõtteliselt selgub, et täielikult kuuldakse kuulmise teravus, kuid mõnel juhul selgub ainult patoloogilise protsessi peatamine ja põletiku eemaldamine.\nOlukorras, kus närv hakkas surema, on prognoosid väga pettumust valmistavad. Patsient kaotab kindlasti oma kuulmise ja sellises olukorras on vaja teostada proteesiprotseduur, et taastada kogu maailm tervikuna tajuda. Elu rütm korralikult valitud kuuldeaparaadiga ei muutu palju ja inimene suudab jätkata tööd ja minna oma äri.\nPatoloogiat on parem vältida kui seda ravida, kuid selleks peate järgima ennetamise eeskirju:\nRavige kõiki ENT organite patoloogiaid lõpuni;\nKui tööprotsess toimub pideva müraga, siis peate kandma kuulmisorgani kaitsmiseks spetsiaalseid kõrvaklappe;\nJoo vitamiinikompleksi, eriti kevadel ja sügisel;\nPüüdke säilitada tervislikku eluviisi;\nÄrge kasutage mürgiseid ravimeid;\nKui töö on seotud kuulmisaparaadi ohuga, tuleb audiomeetria läbi viia 2 korda aastas.\nKuulmisnärvi neuriit ei ole surmav haigus, kuid see võib põhjustada puude, kuna kuulmine halveneb järk-järgult. Te saate seda ennetada profülaktika reeglite järgimise teel, kuid kui ilmnevad haiguse sümptomid, peate pöörduma oma ENT arsti poole.\nKuidas kududa koera karvade kudumisravi vöö. Kirjeldus ja foto meistriklassis. Laius 30 cm pikkus 40 cm.\nMe vajame ühe lõnga keerutatud villa palli.


1936.a Endiste riigivanemate märgukiri riigivanemale – Eesti Rahva Selts – Kantselei\n1936.a Endiste riigivanemate märgukiri riigivanemale\n1936.a Endiste riigivanemate märgukiri riigivanemale:\nEesti Vabariiki oli al. 12.03.1934 valitsetud juba 2,5 aastat ilma õigusliku riigikorrata, ilma et oleks teada olnud, kunas K. Päts kavatseb normaalse olukorra riigis taastada.\nSelles olukorras pöördus neli endist riigivanemat 30.10.1936 K. Pätsi poole olukorda selgitava märgukirjaga.\nKuna võimud keelustasid selle märgukirja avaldamise, siis jäi see rahvale teadmatuks.\nMärgukiri leidis siiski avaldamist Soomes «Helsingin Sanomates” 11.11.1936.\n1936.a Endiste riigivanemate märgukiri K.Päts-le\nMärgukirja selgituseks olgu öeldud, et Eesti Vabariiki oli alates 12.03.1934 valitsetud juba 2,5 aasta ilma õigusliku riigikorrata, ilma et oleks teada olnud, kunas K. Päts kavatseb normaalse olukorra riigis taastada. Selles olukorras pöördus neli endist riigivanemat 30.10.1936 riigivanem K. Pätsi poole olukorda selgitava märgukirjaga.\nKuna võimud keelustasid selle märgukirja avaldamise, siis jäi see rahvale teadmatuks. Märgukiri leidis siiski avaldamist Soomes «Helsingin Sanomates” 11.11.1936. 1968. aastal avaldas selle märgukirja „Teataja” (nr. 21 (1035), 7. detsember 1968.):\n„Teie olete kutsunud rahva valima Rahvuskogu, mille ülesandeks on koostada meie maale Põhiseadus. Samuti olete teatanud, et teie endale 12. märtsil võetud hooldamisülesandeid ei või pidada lõpetatuiks enne, kui tegevusse on astunud uue Põhiseaduse alusel loodud valitsus. Ka meie, endised riigivanemad, tunneme vastutust meie maa ja rahva saatuse suhtes. Seepärast peame meie oma kohustuseks sel tähtsal momendil pöörduda Teie poole mõningate mõtetega, mis meie parima arusaamise järele on olulised riigi uuendamise edukusele.\nKui Teie valitsus alustas praeguse valitsemisviisi rakendamist, sündis see ajutise vajaduse tähe all, mille möödudes pidi pöörduma tagasi normaalsete olude juurde. Selle uue normaalse korra üldisemad jooned määrati rahvahääletusega 23.-25. veebruarini 1936.\nEi ole kahtlust selles, et Eesti rahva rippumatuse säilitamise ja tema ühiskondliku korra arendamise tähtsaks eelduseks on õiguslik kord. Väike rahvas ei saa toetuda niivõrd oma sõjalisele jõule kui oma õigustundele ja kõlbelisele iseteadvusele. Kuid meie peame kahetsedes konstateerima, et praegune ajajärk ei ole tarvilisel määral tugevdanud õiguse ja seaduslikkuse mõisteid, vaid õiguslik kord on pigemini pidanud kannatama, kuna see on osutunud pääsmatult puudulikuks.\nMeie ei ole mitte ainult juba kolm aastat olnud ilma sõna-, koosoleku-ja ühinemisvabaduseta, mis on õiguslikule riigile eriti tähtsad ja rahva\npoliitilisele kasvatusele vajalikud, et rahva tahet siduda riigi saatusega, vaid puudub ka tunne sellest, et asi paraneks lähemas tulevikus.\nKuigi teie konstateerite, et eesti rahvas on paranenud oma haigusest, jätkatakse kaitseseisukorra erakorralise võimu piiramata rakendamist kõigil maa ja rahva elualadel ja teiselt poolt erakorralist dekreediandlust ka sellistel aladel, kus see ei rajane mingile edasilükkamatule riiklikule vajadusele. Selle tõttu on erakorraline seadusandlus muutunud harilikuks seadusandluseks.\nRahvaesindus on juba pikemat aega olnud täielikult kõrvaldatud meie rahva elust ja omavalitsusorganeisse on pandud määrustega nimetatud isikud, millega riigi püsimisele tähtis harjumus rahvavalitsuse ja omavalitsusega on laiades rahvahulkades jäetud arendamata. Valitsusvõimu piiramata seadusandlus on meie rahva seas põhjustanud ühteliitmise asemel omavahelisi vastuolusid üksikute rahvakihtide vahel ja ka rahulolematust valitsuse enda vastu.\nEesti haritlasringkondi, kes olid algaastatel riiki loomas ja korraldamas, häirib õigusliku korra ja seaduse korrupteerimine. Ülikooli ja üliõpilaskonda puutuvad valitsuse sammud on esile kutsunud ärevuse ka akadeemilises nooruses, mis on suureks kahjuks kogu maale.\nErutust tööliste seas on tekitanud ametiühingute normaalse tegevuse sulgemine ja ühingute asendamine valitsuse poolt määratud organitega, mis, nagu ajalugu näitab, ei ole iial andnud häid tulemusi, vaid on surunud töölisliikumise põranda alla ja muutnud selle käredamaks.\nKuigi valitsus on pühendanud erilist tähelepanu põllumeeste huvidele, ei ole samade käitumisviiside tõttu ka siin suudetud saavutada põllumeeste ühistunnet ja ühistööd, vaid on selle asemel tekkinud teravaid vastuolusid ja kõigutatud usku meie põllumeeste põhialusesse – põllumeeskonna ühisürituste jõulikkusse ja tegevusvabadusse.\nOlukorda raskendab veel enam maal juba üle aasta märgatav põllumajandustoodangu vähenemine. Riigirentnike seas on tekkinud ebakindluse tunne sageli toimuvate «puhastuste” tõttu ja ka seepärast, et isiklikud suhted on otsustavad uute ametnike nimetamisel.\nRahulolematust tekitab ka asjaolu, et majandusliku kriisi ajal vähendatud palkasid ei ole siiani tõstetud, vaatamata majanduslikule tõusule ja elukalliduse kasvamisele.\nMajanduslikke ringkondi häirib see, et soodsa majandusliku konjunktuuri kõrval ei ole suudetud vastavas ulatuses kaotada bürokraatlikku laadi kitsendusi. Valitsuse eestkostev tegevus majanduselus halvab ärimeeste individuaalset algatusvõimet ja kapitali investeerimine võtab ebaterve suuna. Et majanduslikud konjunktuurid on kõikuvad, tekitavad muret ka valitsuse suured rahakulutused ehituse alal, mille otstarbekohasus on kahtlane, samuti tööstusettevõtete asutamine, mille tasuvus ei ole kindel ja mille rahvamajanduslik väärtus on kahtlane. Maksude tõstmine niisuguste investeeringute võimaldamiseks kiirendab elukalliduse tõusu, mis veel enam ohustab rahva rahulikku meeleolu.\nSamal ajal näeme murega, et meie rahva aktiivsus ja riigikaitsetahe lõdveneb, mille tagajärjel valitsus on sunnitud otsima endale tuge mitte rahvast endast, vaid administratiivselt rakendatud riigikaitse aparaadist. Säärane olukord muudab meie rahvariigi politseiriigiks. Kuna aga politsei ei ole kuskil kunagi olnud küllaldaseks riigi aluseks, langeb vastutusekandam maa sisemise korra eest ikka enam erapooletule sõjaväele ja Kaitseliidule.\nRelvastatud jõudude riigistamine («kroonulikuks tegemine”) nõrgendab meie rahvaväe võimet kaitsta maad väljastpoolt ähvardava ohu vastu ja viib meid sisepoliitilisse võitlusse võimu pärast, mis on ohtlik ka valitsusvõimu sisemisele kindlustundele ja tema tegevuse järjekindlusele. Kõigi valitsuse jõudude rakendamine eeskätt oma julgeoleku kaitseks nõrgendab vajalikku tähelepanu välispoliitilistele küsimustele, halvates meie tegevuserksust praegusel rahvusvahelisel kriisiajal.\nValitsusvõimule toeks loodud Isamaaliit on jäänud poolametlikuks organisatsiooniks, millel puudub elav suhe rahvaga. Kuna tal puuduvad aated ja sihid, ei või ta lootagi olla suuteline enda ümber koguma kodanike kihte üksmeelseks ja ühistundelikuks koostööks maa kasuks, ta ühekülgne propaganda, mis kutsub kodanikke loobuma oma veendumustest ja iseteadvusest, andmata neile mingit positiivset eesmärki, toob kasu asemel aiva kahju. See ei arenda rahva loovaid võimeid, vaid uinutab neid.\nOleme pidanud oma kohustuseks esitada Teile kõike seda, kuna kardame, et valitsuse aparaat, mis töötab juba kaua aega ilma otsese ühenduseta rahvaga ja ilma rahvaesinduse kontrolliva koostööta, maalib roosilisemat pilti, kui tegelik olukord seda õigustab. Erakordse aja kitsendusi on rahvas seni vaikselt kannatanud selles kindlas lootuses, et ta seda kiiremini saaks tagasi normaalse õigusliku korra. Aga kui ta lootus ei täitu, järgneb kibe pettumus, mis juba ette õõnestab uue Põhiseaduse õnnelikku teostamist ja viib meie riigielu uutesse raskustesse. Selle tõttu on meie arvates Rahvuskogu töö kordaminekuks vajalik, et rahvas võib selles kogus tõesti avaldada oma vaba tahet – ainult sel tingimusel võib rahvas hiljem tunda end seotuna Rahvuskogu tööga.\nTähtsamad vajalikud sammud, mis peaksid tingimata ette võetama, on meie arvates järgmised:\na) Kaitseseisukorra kitsenduste leevendamine sedavõrd, et Rahvuskogu valimiste jaoks vajaliku õiguskorra jõustumine saab võimalikuks, eriti mis puutub sõna-, koosoleku- ja ühinemisvabadusse, nii et igaüks võiks ka vabalt esitada ja kaitsta oma kandidatuuri, nagu Teie ise lubasite oma kõnes möödunud jaanuaris. See oleks seda loomulikum, kuna rahvas Teie enda seletuse järgi on juba rahunenud.\nb) Valimisseaduse muutmise vajaduse korral nii, et kandidaatide ülesseadmine oleks tegelikult võimaldatud ka muudele kui valitsusvõimude poolt moodustatud seltskondlikele komiteedele. Valimiste järelevalve kindlustamiseks peaks kõikidesse valimiskomiteedesse kutsutama hääleõiguslikke kodanikke, kes esitanud kandidaate, samuti ka kohtuasutuste esindajaid. Igal juhul peaks vältima seda, nagu tunduksid valimised „tehtuina”.\nc) Kandidaatidele peaks võimaldatama valimisvõitluses vabalt arutada ja kaaluda tulevase riigikorra aluseid rahvahääletuse otsuse tõlgenduse kohaselt. Samuti ei tohiks poliitilistel põhjustel ettevõetud vahistamised olla aluseks osavõtmise kõrvaldamiseks valimistest.\nLühidalt öelduna, meie oleme arvamisel, et ainult õigusliku korra ja valimiste tõelise vabaduse varal saab Rahvuskogu omama küllaldast autoriteeti ja tema töötulemus olema kasulik ja kestev, mida meie maa ja rahvas nii tungivalt vajavad. Ilma nendeta Rahvuskogu valimistel ei oleks muud tulemust, kui et nad vaid pikendaksid ülemineku ajajärku, mis muudaks Eesti riigi ääretute üllatuste maaks, kus rahu, korda ja heaolu arengut vaevalt võiks teostada.\nMärgukiri esitati president K. Pätsile 30.10.1936.\nAlla olid kirjutanud Ants Piip, Jaan Tõnisson, Jaan Teemant, Juhan Kukk. Otto Strandman, kes oli siis saadikuks Pariisis, teatas telegrammiga, et ta ühineb memorandumi aktsiooniga.\nI. Raamot: K. Päts jättis minu teada selle endiste riigivanemate märgukirja vastamata ja ei olnud märgata, et ta seda üldse oleks arvestanud.\nAllikas: Ilmar Raamot, “mälestused”.\nAutor adminPostitatud p/k/p.l. p/k/p.l. Sildid kukk,päts,piip,raamat,riigivanem,strandman,teemant,tõnisson\nEelmine Eelmine postitus: VIDEO: Kus kuradi kohas ma elan?\nJärgmine Järgmine postitus: Harri Tiido: Prantsusmaa ja kaotatud lahing islamismi vastu


Pabeributiik: august 2013\nSee oli varem puidust karp, mille mu äi võitis Pärnu tänavasõidult 1977-ndal aastal. Sellel ajal anti võitjatele selliseid auhindu (ma tean, et tal on sarnaseid kodus veel :). Kahjuks oli aeg selle karbiga oma töö teinud ja mõnest kohast oli see juba liiga kulunud. Kuid pealmine pilt on nahast ja see osa oli üsna hästi säilinud.\nArutasime ämmaga, et teen karbi ümber ning jätan pealmise pildi alles.\nLisasin esiküljele ka ühe kristallidega võtme, mis mu arust sobib pildiga hästi kokku. Pildi nurkadesse liimisin pruunid kristallid.\nMul on nii kahju, et ma ei teinud "enne" pilti :D Siis oleks olnud hea võrrelda.\nMillalgi teen ümber ka ülejäänud osa vanast karbist, mis on hetkel sisuliselt puidust toorik. Mul on mõttes see ära värvida ja kuidagi ilusasti ära kaunistada, kuid eks näis.\nPostitaja: Lelet kell 19:05\nSee karp on päris suur :) Mõõdud väljast on 25,5*20 cm ja kõrguseks on 14 cm. Mõõdud ning paberivalik on töö tellija poolt.\nTikutoosiga on hea võrrelda, kui suur see karp sai :)\nPostitaja: Lelet kell 22:25\nVäike tõestusmaterjal sellest, et ma ei ole ehetetegemist ära unustanud :D\nPisikesed marmorhelmeste ja mageveepärlitega kõrvarõngad.\nÜks kirju ehtekomplekt:\nJa kasutasin lõpuks ära ühe komplekti musti India käsitööhelmeid. Tellisin need millalgi, kuid ei leidnud neile kasutust. Nüüd vaatasin, et kaelakeeks sobivad väga hästi, kui vahele panna väiksemad triibulised käsitööhelmed.\nPostitaja: Lelet kell 19:04\nOsalen sellega järgmistel väljakutsetel:\n* Divas By Design - Bingo! (Flowers, Diecuts/Punches, Embossing);\n* Emma's Crafty Challenge - Floral;\n* Penny´s Paper-Crafty Challenge Blog - Dry Embossing.\nPostitaja: Lelet kell 18:47\nRoosa vankriga karp ühele väiksele beebitüdrukule. Karbile sooviti ka lapse nime ning strateegilisi numbreid :)\nPostitaja: Lelet kell 18:00\nAlbum ja kaart kuldpulma kingituseks :)\nAlbumi tiitelleheks on kalkapaber ilusate sõnadega Jaan Tätte laulust :)\nPostitaja: Lelet kell 17:57\nSildid: album, jaapani köide, kaardid, pulmad\nMul paluti teha üks pulmateemaline album ning natuke hiljem veel sinna juurde sobiv kaart ka. Need said sellised:\nKaardi sees on õrn kalkaleht koos imeliste soovidega :)\nPostitaja: Lelet kell 17:56


Väike Joosep teeb Naissaarel ajalugu - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n31. august 2017, 19:59\nNaissaarel elav 7-aastane Joosep usub, et kõik kooliasjad mahuvad tema õlakotti ära küll.\nNaissaarel käinutele tuttav väike Joosep läheb homme esimest korda kooli nagu teisedki seitsmeaastased, ainult tema kool asub üle mere teisel saarel ja koolipoisinagi on Joosep eriline, sest viimati õpiti Naissaarel aabitsast lugema Teise maailmasõja ajal.\n«See on suur kott ja siin on juba asjad ka sees,» tutvustab neljapäeva pärastlõunal Naissaarelt Tallinna jõudnud Joosep Somov oma erksinist Bamse pildiga õlakotti.\nKui palju õpikuid ja vihikuid homme koolist kaasa antakse, ei oska Joosep veel arvata, aga ta on kindel, et need mahuvad Bamse kotti lahedalt ära. Ranitsat tal vaja ei lähe, sest kuigi ametlikult saab Joosepist Prangli põhikooli õpilane, hakkab ta tegelikult õppima kodus, sest talvel lihtsalt ei pääse Naissaarelt liikuma.\nNaissaare ainus koolipoiss sõitis koos isa Andruse ja ema Jannega juba neljapäeval Tallinna, et reede hommikul vara edasi Prangli saarele kooli minna. Foto Sander Ilvest.\n«Mu kool hakkab olema internetiga, aga eriti palju ma praegu ei tea,» räägib Joosep. Poisi kinnitusel meeldib talle juba praegu väga internetis mängida, aga koolitunni ajal ta seda teha ei saa, sest siis võib vahele jääda ja seda ta ei taha. «See on ikka nagu päris kool,» kinnitab poiss.\nJuulis seitsmeaastaseks saanud Joosepi sõnul lugeda ta veel ei oska, oma nime kirjutada küll, aga kõige rohkem meeldib talle papist igasuguseid asju meisterdada ja noaga vesta.\nJoosepi ema Janne Somova ei usu, et kuigi laps teistega koos koolis käia ei saa, tekiks tal probleeme teistega suhtlemisel. «Ta on nii seltsiv. Kevadel ma otsisin teda taga üle terve saare ja tuli välja, et ta oli läinud võõrastele ekskursiooni tegema. Oli ütelnud inimestele, et ma räägiks teile saarest palju, aga see läheb jube pikaks ja ma parem ei räägi,» meenutab ema.\nTa tunnistab, et tegelikult pelgavad vanemad kooliminemist isegi rohkem kui Joosep. Samas on ta veendunud, et saavad talvel lapse õpetamisega hakkama. «Ma olen aru saanud, et kõik on läbirääkimiste asi. Kui oled hea läbirääkija, siis kõik asjad edenevad, kuigi vahel peab karmi nägu ka tegema,» sõnab ema. Joosep ise on veendunud, et tegelikult on ema karmim õpetaja kui isa.\nTallinna koolid pelgasid vastu võtta\nIsa Andrus Kloosteri sõnul polnud lapsele kooli leidmine sugugi nii kerge. «Alguses me üritasime Tallinnas leida kooli, aga need kas pelgasid või kardavad ja siis me käisime Viimsi valla haridusjuhtidega rääkimas,» sõnab isa. Just vald pakkuski perele välja Prangli saarel asuva kooli.\n«Seal on interneti vahendusel õpetamise kogemus olemas, sest kui on tormised ilmad, siis ei pääse õpetajad saarele ja tunde antakse Skype'i kaudu,» räägib isa. «See läks meie mõttega hästi kokku, sest milleks see tehnoloogia siis loodud on,» lisab ta.\nMõte kolida mandrile aga ei tulnud peres isegi mitte kaalumisele. «Nii palju, kui me käime linnas, siis just laps ei taha seal eriti olla, et päeva ju võib, aga ööseks tahaks oma koju saada,» sõnab Andrus.\nEi mingit kaua magamist\nEsialgse plaani kohaselt võtab Joosep koolipäeva alguses Prangli kooliga ühendust. «Ka praegu ta tõuseb suhteliselt vara, umbes pool kaheksa, aga kui muidu armastas ta kaua voodis olla, siis nüüd seda lõbu enam pole, tekib üks kohustus juurde,» tõdeb isa ja lisab, et see ongi hea.\nMees on veendunud, et kuna Prangli kool on väike, siis jõuavad õpetajad personaalselt lastega tegelda, seda ka neti vahendusel ja nii pole välistatud võimalus, et Joosep saab kodus õppida kuni põhikooli lõpuni.\n«On ju teisi väikesaari ka ja kogudus hakkab ajama seda teemat, et tekitada väikesaarte jaoks videoklass,» räägib Andrus. Nii saaksid ka teistel väikesaartel olevad lapsed samas süsteemis õppida. Esialgu on aga viie aasta eest Naissaarele elama kolinud Joosep ainus, kes nii õpib.\nÜle 70 aasta on ta ka saarel ainus koolilaps, sest viimati oli Naissaarel aabitsat vaja 1943. ja 1944. aastal, kui vahepeal sealt ära aetud inimesed kodusaarele tagasi lubati.\n«See saab olema keeruline, aga tore väljakutse,» sõnab Prangli põhikooli juhataja Tiina Piirisaare. Kuidas Joosepi õppimine Prangli koolis täpselt välja nägema hakkab, vajab koolijuhi sõnul n-ö paika loksumist. «Mõned ülesanded peab ta ise selgeks tegema ja vahepeal me kontrollime teda Skype'i vahendusel,» rääkis Piirisaare. Koolijuht lisab, et väga palju sõltub ka Skype'i ühendusest.\nJoosep hakkab õppima liitklassis, kus õpivad äsja Pranglile kolinud poisid. Noorem läheb esimesse ja vanem teise klassi. «Kui meil liitklassis oleksid teise ja kolmanda klassi lapsed ja tema oleks ainsana esimeses, siis ei oleks Skype'i teel õpetamine võimalik,» tunnistab Piirisaare.\nKa on vaja veel kokku leppida, kus Joosep õpetajale silmast silma vastamas hakkab käima. «Võib-olla on parem, kui õpetaja tuleb Tallinna sellel ajal, kui pere on mandril, selle asemel et nemad hakkavad eraldi veel Pranglile sõitma,» arutleb Piirisaare. Otse Naissaarelt Pranglile sõitmist ei pea mõistlikuks ei koolijuht ega isa. «Naissaar on üle mere vaadates Pranglilt sama kaugel kui Tallinn,» lisab Piirisaare.\nTegelikult pole Joosep Harjumaal ainus laps, kellel tuleb 1. klassi minnes sõita üle mere. Ka Väike-Pakri saarelt lähevad üle aastakümnete esimesed lapsed kooli. «Sel sügisel lähevad meil kaks last Paldiskisse esimesse klassi ja järgmisel aastal peaks veel kaks last kooli minema,» rääkis ühe lapse ema Katarina Allikmaa.\nKuidas laste koolis käimine välja hakkab nägema, on ka seal veidi selgusetu. Kaalumisel on variant otsida kooli ajaks Paldiskisse peatumispaik. «Iga päev üle mere kooli käia nõuab palju aega ja seda varastada laste uneajast ei tahaks, seetõttu ongi saarele hädasti õpetajat vaja,» rääkis Allikmaa.\nTa tunnistab, et jäid oma asjaajamistega pisut hiljaks, sest kuigi üks pere on juba ühe aasta saarel elanud ja nemadki kolisid sinna juba talvel, kirjutati end saarele sisse alles suvel. «Aga need otsused ja eelarved tehakse juba aprillis ära,» tõdeb naine. Kui soovijaid leidub, siis saab õpetaja saarele tulla kas või terve perega, sest elukoht on olemas.


LHV eksperdid annavad nõu: kas kodu ostuga tasub oodata või kiirustada? - Kinnisvarauudised\n„Need, kes aasta tagasi uurisid küll oma laenuvõimaluste kohta, ent otsustasid turu jahenemist oodata, ütlevad täna lepinguid sõlmides, et oleks pidanud ikka aasta tagasi ka tehingu tegema,“ ütleb LHV eraisikute finantseerimise juht Catlin Vatsel. Mida soovitavad eksperdid praegu?\nLHV eksperdid analüüsivad kinnisvaraturgu.\nVaatamata ühiskonnas valitsevale ebakindlusele ja heitlikule ajale on kinnisvaraturul käinud viimastel aastatel pöörane andmine. Maa-ameti statistika kohaselt tehti 2021. aastal korterite ja majadega 25% rohkem tehinguid kui aasta varem. Ka krunte läks kaubaks lausa 55% enam kui 2020. aastal.


Öömatkad on täis salapära ja romantikat – Ajakiri SPORT\nHomeAjakiri SPORTNr. 06 - 2015 juuliÖömatkad on täis salapära ja romantikat\n25/07/2017 Nr. 06 - 2015 juuli 0\nÖö on puhkamiseks ja enamik inimesi veedab selle voodis õndsat und nautides. Aga kas olete mõelnud, mis toimub öösiti looduses? Kas teate, et varahommikused hääled ning värvid on metsas, rabas ja soos sageli nii kaunid, et pole mingi patt mõni ööuni vahele jätta ja loodusesse rändama minna? Öömatkadest rääkisime matkajuht Marek Laimetsaga.\nMarek on öömatku korraldanud ligi seitse aastat ja talle hakkas see matkaformaat meeldima esimesest korrast peale. „Sain kohe aru, et see on kordades parem kui tavaline matk. Seda enam, et suvine öö on valgusrohke, seal on päikesetõusu ja -loojangut, ning värvid, mis sellega kaasnevad on võrratud. See paneb mõistma, et igapäeva elus nähtavad värvid ja kogetavad tunnetused ei olegi ainukesed, mis ilmas domineerivad,“ kirjeldab Marek. Oma esimest öömatka meenutades ütleb mees, et kõik see, mida ta oli enne seda kogenud ja kõik see, mida ta siis koges, oli väga erinev ja avas nii mõnegi silmaklapi ja võib-olla hakkaski ta tänu sellele maailma teise nurga alt vaatama.\nKuigi Eesti on pindalalt väike, pakub ta matkahuvilisele erinevaid võimalusi ning kohti, kuhu minna ja avastada on väga palju, ka kõik Mareki öised rännakud kulgevad kodumaa pinnal. “Ehkki Eestis mägesid ei ole, siis tegelikult kõike muud meil on – rabad ja sood, erivärvilised madalsood, soosaared, ürgmetsed, laanemetsad, männimetsad, järved ja jõed. Meil on puutumatut loodust, mida iseloomustab huvitav ajalugu, liigirikkus, rikkumata õhkkond ja aura,” loetleb Marek.\nÜhe öömatka pikkus jääb vahemikku 7-10 kilomeetrit. “See võiks olla ka lühem või pikem, aga just see vahemaa on optimaalne, kui tahad kõike endast läbi lasta ja palju emotsioone kohapeal hetkest kätte saada. Lühema distantsi puhul näed vähem, rohkema puhul näed küll rohkem, aga kui tempo on kiirem, siis jälle märkad vähem. Märkamine aga annab juurde kvaliteeti ja läbi märkamise enda jaoks mingi asja teadvustamine on suur lisaväärtus. Kui sa näed näiteks hommikul päikesetõusu ajal, et raba on nagu hõbeniitidega kaetud ja kummardud vaatama, mis see hõbe on, siis näed, et kogu raba on ämbliku niitidega kaetud, need on kaste sees ja sillerdavad hõbedaselt. Väga tähtsad ongi just detailid, mida me märkame ning mis meid kõnetavad,” kirjeldab matkajuht.\nRännak kahes maailmas\nÖine matk on hea võimalus ennast argipäevast välja lülitada ja saada osa justkui teisest reaalsusest, sest öösel tunduvad paljud asjad mitu korda salapärasemad. Mareki arvates annab öömatkale väga palju juurde avar vaade, sest siis pääseb ka valgus paremini ligi ning ümbrus on paremini hoomatav. Samas püüab ta oma teekondi alati teha vaheldusrikkaks, et selles oleks raba ja sood, laukaid ja ürgmetsa, jõgesid ja järvi.\nMareki elus on kas saatuse või juhuse tahtel läinud nii, et ta matkab enamasti jalgsi, aga öösel looduses liikumine ei ole kindlasti ainult minek ühest punktist teise. See rännak toimub tegelikult kahes formaadis- nii sise- kui välismaailmas. „Välismaailmas oleme vaatlejad, märkame ümbrust ja laseme endast läbi, sisemaailmas on tegelikult ju täpselt samamoodi,” arvab Marek. Tema sõnul on matkates piisavalt aega mõelda kõikidele tunnetele ja emotsioonidele, mida selle käigus kogeme ja aru saada, miks me midagi tunneme, mis on oluline ja mis mitte. Matkal õpitakse ennast tundma rohkem kui mõnikord poole elu jooksul. Rajal on kõik iseendaga, seal ei ole kuskile peitu pugeda. Välja tulevad inimese sügavustesse peitunud omadused, mida argielus tähele ei panda ja eiratakse, kuid rajal see võimalik ei ole. Nauditavaks muutuvad elu lihtsad pisiasjad ja maailm muutub piirituks.\nMarek ei arva, et kõikidele inimestele kõik matkad sobivad. Kuigi öömatk kestab koos peatustega 6-8 tundi ja see pole füüsiliselt väga koormav, peab õige elamuse saamiseks inimene matkaks ka vaimselt valmis olema. Mis matkal juhtuma hakkab ei saa kunagi täielikult ette prognoosida, sest palju sõltub ilmast, seltskonnast ja isegi tujust. “Eeskätt pead olema avatud, see tähendab, et sa tahad kogeda uusi asju ja sa ütledki endale: „Mis tuleb see tuleb.“ Kui ootad mingit kindlat asja, mille kohta oled lugenud või mida teised on sulle rääkinud ning kui sa vaimusilmas paned endale ainult ühe kindla pildi ette ja kui seda ei saabu, sest tuleb näiteks mingisugune ilmamuutus, siis on see pettumus. Aga kui oledki valmis selleks, et tuleb mis tuleb, siis võib-olla see elamus, mis vihma või uduga kaasneb, on palju võimsam, kui oleks olnud selge tähistaeva all. Oluline on märgata just seda, mis on, aga kui sa selleks valmis ei ole, siis ei märkagi,” usub Marek.\nLoomad ennast tavaliselt ei näita\nKuna inimene on ikka pigem päevaloom, siis enamasti on kõik see, mis öösel ärkvel olles kogetakse uudne, ning tundmatu ees võib ikka kerge ärevus või hirm sisse pugeda. Metsa ja loodusess liikuma minnes käib nii mõnelgi matkasellil peast läbi mõte „aga mis siis saab, kui satun kokku karu või hundiga?“ Marek teab oma kogemusest, et loomad hoiavad ise inimestest eemale ja sellistel rännakutel neid tavaliselt ei kohta. ”Kui suurema seltskonnaga liikuda, siis tahes-tahtmata tekib suhtlus ning vaikust on vähe, aga loomad on ju suhteliselt tundlikud ega näita ennast naljalt seltskonnale,” kinnitab mees. “Kui oled kuskil vaikselt kohapeal, siis võib küll juhtuda kõiksugu asju. Olime eelmise aasta septembris matkal, istusime ühel soosaarel ja see oli hetkeks nagu läbikäighoov – põdrakari jooksis meist 10-20 meetri kauguselt mööda ja veerand tundi hiljem tormas samast läbi seakari. Tundus, et oleme loomade magistraali läheduses. Selliste kohtade peal loomad ei panegi meid tähele, sest nende jaoks on loomulik, et inimesi seal ei ole.”\nOptimaalne seltskonna arv öösel matkamiseks on Mareki meelest 8-9 inimest, maksimaalselt 12, aga kindlasti mitte üle selle. “Ürgloodus on selline keskkond, kus kõik on puutumatu ja kui me tahame, et see säiliks, siis bussitäit rahvast sinna ei vii,” ütleb ta.\nHea matkaseltskond on selline, kellest ei jää loodusesse püsivaid jälgi. Mareki sõnul ei tee nemad väljaspool RMK lõkkeplatse ka näiteks kunagi lõket, vaid keedavad teevett priimusel. Kõige mõnusam on korjata otse matkaraja kõrvalt mõned taimed ja nendest teed teha, sest teejoominegi võib olla omaette rituaal. “Kui on suurem seltskond (rohkem kui kaks inimest), siis moodustame ringi, laseme teeanuma ringi käima ning igaüks räägib sinna juurde mõne loo – mis tal selle kohaga seostub, mida ta üldse maailmale öelda tahab või mis parajasti keele peal on. See on ka selline endast emotsioonide väljalaskmine, vennastumine loodusega ja võimalus omakeskis lihtsalt olla,” selgitab Marek.\nMees julgeb soovitada öömatku kõikidele romantikutele, sest see on väga suur elamus, kui kallimaga rabas päikesetõusu ja sellega kaasnevaid värve vaatad. „Ma ei taha öelda, et mereäärne romantika on vähem ilus, pigem on need võrreldamatud, kumbki peidab endas erinevat ilu – romantika kahes erinevas võtmes.“\nAlusta RMK matkaradadelt\nVõib ju tunduda, et matkamises ei ole midagi keerulist, aga tegelikult nõuab tundmatusse kohta minek palju eeltööd, et kõik mõnusalt sujuks. Nendele, kes tahaksid omapäi öist loodust, hääli ja värve avastama minna soovitab Marek alustada RMK radadel leiduvatest laudteedest. Tema isegi matkas algusaastatel just noil radadel. “Matk on päris tõsine väljakutse ja ma olen sellele suhteliselt palju aega kulutanud, et matkamarsuurdid nii välja töötada nagu nad praegu on. Esimestel kordadel oli kindlasti möödapanekuid, näiteks ei osanud arvestada sellega, et kuskil võib vastu tulla kraav, millest üle ei saagi. Peab oskama kaarti lugeda ja tuleb arvestada ka aastaajaga, sest mõnel aastaajal ei saaagi mõnest kohast läbi. Nüansse on palju, aga vigadest saab õppida,” arvab Marek.\nSeda pole vaja karta, et matkates uni peale tuleb, isegi kui tulebki, saab alati teha peatuse ja veidi puhata. “Kui liigud väljas, siis värske õhk hoiab une eemal. Loodus annab värskust juurde, kinnises ruumis oleks ööläbi ärkvel olla tükkmaad keerulisem,” teab Marek. Mees usub, et öömatk jätab igaühele unustamatud kogemused ja võib maailma ning iseennast hoopis teise pilgu läbi vaatama panna. Lisaks kindlustab öine matk järgmiseks päevaks mõnusa une. “Sa magad ennast väga hästi välja, sest peale matka on kehas mõnus väsimus ja rammestus. Sa uinud nagu väike laps, ilma et muu maailma asjad sind korda läheksid.”\nMarekit ennast kisub öösse tagasi väga palju erinevaid asju. “Võimalus kõike uuesti kogeda, kuid samas on kõik igakord teistmoodi. Me kõik ajame elus taga elamusi ja kogemusi ning me ei taha, et need oleksid üks-ühele sarnased sellega, mida me oleme juba kogenud. Tahame midagi teistsugust. Öömatkadel on iga elamus eelmisest erinev, isegi kui viibid samas kohas, sest ilm, aastaaeg ja seltskond ei pruugi kattuda,” jutustab Marek. “Meil on vaja saada siin ilmas kogemusi, tunnetusi, olla mingusuguses meeleolus ja läbi selle saada erinevaid teadmisi ning anda elule uut kvaliteeti. Enda puhul ma näen neid värve ja kvaliteeti matkates, see inspireerib mind ning ma olen seetõttu loomingulisem ja täheldan endas rohkem tahet maailmas midagi ära teha.”\nMareki matkade kohta saad lähemalt lugeda veebilehelt loodusmatk.eu\nFotod: erakogu / www.facebook.com/Loodusmatk/


Infotehnoloogia bakalaureus, Joondalup, Austraalia 2021/2022\nKeskendutakse infotehnoloogia praktilistele ja teoreetilistele mõõtmetele ning valmistatakse ette õpilasi karjääriks infotehnoloogia, IT juhtimise ja küberturbe valdkonnas. Kursusel pannakse rõhuasetus distsipliiniteadmiste ja -oskuste kõrval ka kriitilisele mõtlemisele ja probleemide lahendamisele, pakkudes õpilastele võimalust viia läbi keerukaid infotehnoloogiaprojekte nii iseseisvalt kui ka meeskondadena. Õpilastele tutvustatakse kontseptsioone, sealhulgas programmeerimine, matemaatika, võrgundus, andmebaasid ja küberturvalisus oma asutamisaastal, enne kui nad saavad arenenud infotehnoloogia alaseid oskusi, sealhulgas veebiarendus, andmehaldus ja ettevõtte kontekstis visualiseerimine, IT turvalisuse juhtimine ja projektijuhtimine.Kursuse sisestamineAkadeemilise sissepääsu nõuded (sagedusala 3)Kõik taotlejad peavad vastama selle kursuse akadeemilise vastuvõtu nõuetele. Soovituslik või garanteeritud ATAR on avaldatud kujul (kui see on asjakohane) või akadeemilise vastuvõtu nõuded võidakse täita, kui täidetakse ühte järgmistest:AQF sertifikaat IV; Austraalia kõrghariduse pakkuja (või samaväärse) bakalaureuseõppe või kõrgema taseme õpingute 0,25 EFTSL edukas läbimine; Spetsiaalne kolmanda taseme vastuvõtu test; * Ülikooli ettevalmistuskursus; * Põlisrahvaste ülikooli orienteerumiskursus; * Aborigeenide õpilaste sissevõtu test; või * Kogemuspõhine sisenemisskeem. ** Lisateavet leiate õppekursuse sisenemise lehelt. Rahvusvaheliste õpilaste jaoks hõlmavad nõuded teie keskkooli tulemusi.Inglise keele nõuded (bänd 3)Inglise keele oskuse nõudeid saab täita, kui täidetakse üks järgmistest võimalustest:12. aasta inglise ATAR / inglise kirjandus ATAR C klass või parem või samaväärne; Spetsiaalne kolmanda taseme vastuvõtu test; * IELTS akadeemiline riba üldine minimaalne tulemus 6,0 (ükski üksik ansambel pole väiksem kui 6,0); Suurbritannias, Iirimaal, USA-s, NZ-s või Kanadas bakalaureuse tasemel või kõrgemal tasemel 1,0 EFTSL õppe edukalt läbitud; Ülikooli ettevalmistuskursus; Põlisrahvaste ülikooli orienteerumiskursus; * Aborigeenide õpilaste sissevõtu test; * AQF-i diplom, edasijõudnud diplom või kaastöötaja kraad; Austraalia kõrghariduse pakkuja (või samaväärse) bakalaureuseõppe või kõrgema taseme õpingute 0,375 EFTSL edukas läbimine; või Muud testid, kursused või programmid, mis on määratletud inglise keele oskuse määramise ribade lehel.* Lisateavet leiate õppekursuse sisenemise lehelt. Kursuse üksikasjadPoolaasta saadavus1. semester: Õppige täisajaga Joondalupis või veebis 1. semester: Õppige osalise tööajaga veebis 2. semester: Õppige täisajaga Joondalupis või veebis 2. semester: Õppige osalise tööajaga veebisKursuse struktuur1. aasta - 1. semester Ühiku kood Üksuse pealkiri Krediidipunktid SCI1125 Professionaalsed teaduse põhialused 15 CSP1150 Programmeerimispõhimõtted 15 MAT1252 Arvutustehnika matemaatika 15 CSI1241 Süsteemide analüüs 15 1. aasta - 2. semester Ühiku kood Üksuse pealkiri Krediidipunktid CSG1105 Rakenduskommunikatsioon 15 CSI1101 Arvutite turvalisus 15 ENS1161 Arvuti alused 15 CSG1207 Süsteemide ja andmebaaside kujundamine 15 2. aasta - 1. semester Ühiku kood Üksuse pealkiri Krediidipunktid CSG2132 Ettevõtte andmed 15 CSP2101 Skriptikeeled 15 CSI2102 Infoturbe 15 CSI2104 Sissejuhatus infosõda 15 2. aasta - 2. poolaasta Ühiku kood Üksuse pealkiri Krediidipunktid CSG2431 Interaktiivne veebiarendus 15 CSG2344 Projekti meetodid ja professionaalsus 15 MAN1100 Juhtimine 15 CSI3207 Võrguturbe alused 15 3. aasta - 1. poolaasta Ühiku kood Üksuse pealkiri Krediidipunktid MAT3170 Andmete analüüs ja visualiseerimine 15 CSG3309 IT turbehaldus 15 MAN3121 Juhtimine 15 MKT2805 Sotsiaalse meedia turundus 15 3. aasta - 2. poolaasta Ühiku kood Üksuse pealkiri Krediidipunktid Õpilased, kes ei lõpetanud integreeritud tööõpet, registreeruvad: CSG3101 Rakendusprojekt 30 Valikainete üksus x 2 30 3. aasta - 2. poolaasta Ühiku kood Üksuse pealkiri Krediidipunktid Integreeritud õppe lõpetanud õpilased registreeruvad: CSI3345 Töökogemuste projekt 60 Kursuse õpitulemusedInfosüsteemide kavandamisel rakendage arusaamist mitmekesisusest ja globaalsest väljavaatest, sealhulgas aborigeenide ja / või Torrese väina saarlaste perspektiividest. Rakendada infotehnoloogia, sealhulgas andmete haldamise, töötlemise ja edastamise alal laialdasi teadmisi mõistete, põhimõtete ja tehnikate kohta. Rakendage distsipliiniteadmisi, probleemide lahendamise ja loova mõtlemise oskusi, et ennetada väljakutseid ja leida lahendusi tänapäevastele IT probleemidele. Suhtle IT-alaseid teadmisi ja ideid selgelt ja sidusalt tehnilise ja mittetehnilise vaatajaskonnaga. Tõestage autonoomset ja pidevat õppimist infotehnoloogia alal, et tagada oskuste ja teadmiste jätkuv asjakohasus. Tõestage tehnoloogilist kirjaoskust, leides, hinnates ja kasutades mitmesugustest allikatest pärinevaid asjakohaseid tööriistu ja teavet. Tõlgendada ja analüüsida keerulisi infotehnoloogiaprobleeme, kasutades süsteemimõtlemist, disainmõtlemist ja süsteemianalüüsi. Tehke koostööd ja näidake üles algatusvõimet keerukates IT-projektides, arvestades kutse-eetikat.KarjäärivõimalusedSee kursus valmistab koolilõpetajaid ette mitmeks karjääriks läbi praktiliste kogemuste infotehnoloogia ja sellega seotud erialade reaalainete probleemide analüüsimisel ja lahendamisel, tuginedes tugevatele teoreetilistele kontseptsiooniteadmistele. Kraadi jooksul on tudengitel võimalus teha rahvusvahelisi õppereise, integreerida töösse integreeritud õppimis- ja praktikakohti oma valitud valdkonnas.Võimalikud tulevased ametinimetusedArvutitoe ametnik, süsteemianalüütik, IT konsultant, süsteemiadministraator, tarkvara tugiteenuste ametnik, projektijuht, süsteemide integraator, andmeanalüütik.


Bosnia serblaste juht: Putin ja Hiina aitavad, kui Lääs sanktsioonid kehtestab - Delfi\nIntervjuus Briti ajalehele Guardian ütles Bosnia ja Hertsegoviina kolmeliikmelise presidentuuri serblasest liige Dodik, et teda ei heiduta hukkamõist Londonist, Washingtonist, Berliinist ega Brüsselist.\n62-aastane Dodik, kes on Bosnia poliitikas olnud 30 aastat ja oli kunagi Lääne lemmik, kinnitas, et tema plaanid ei pea viima Bosnia ja Hertsegoviina kui riigi lõpuni. Euroopa Liidu sanktsioonid ja finantseerimise lõpetamine sunniksid teda ainult võtma vastu investeeringupakkumised Hiinast. Peale selle ootab ta kohtumist Putiniga väga varsti.\n„Ja ma arvan, et see isegi meeldib mulle,” ütles Dodik. „Kui ma lähen Putini juurde, ei ole mingeid nõudmisi. Ta ütleb lihtsalt: „Millega ma saan aidata?” Mida iganes ma olen temaga arutanud, ei ole mind kunagi sellega petetud. Ma ei tea, millele veel usaldust rajada, kui mitte sellele. Xi Jinpingiga on sama, ta ütleb: „Kui on midagi, millega ma saan aidata, siis ma olen olemas.””\nDodik on pälvinud viimastel nädalatel laialdast hukkamõistu oma välja öeldud kavatsuse tõttu viia Bosnia ja Hertsegoviina serbia osa välja riiklikest institutsioonidest nagu maksuamet, kohtusüsteem, luureagentuur ja isegi armee, et luua serblaste oma institutsioonid.\nÜRO raportis öeldakse, et see kujutab endast lahkulöömist ja seab ohtu 1995. aasta Daytoni rahulepingu, mis lõpetas pärast Jugoslaavia lagunemist puhkenud umbes 100 000 inimohvrit nõudnud kodusõja.\nSelle rahulepinguga loodi Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon, mis koosneb peamiselt Bosnia moslemitest ja horvaatidest, ning serblaste vabariik ehk Republika Srpska. Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri kuuluvad nende kolme peamise etnilise grupi esindajad.\n1997. aastal loodi ka niinimetatud kõrge esindaja ametikoht, kelle ülesanne oli rahukokkulepe ellu viia. Viimati kuni tänavu suveni ametis olnud kõrge esindaja, austerlane Valentin Inzko kasutas oma volitusi näiteks genotsiidi eitamise ebaseaduslikuks muutmiseks. Dodik reageeris sellele juulis serblaste vabariigi esindajate keskinstitutsioonidest väljatõmbamisega ning pakkus oktoobris keskvalitsuselt volituste ja maade tagasivõtmist.\nDodik ütles Guardianile, et usub jätkuvalt Daytoni rahulepingusse, aga selle on tema sõnul röövinud mittevalitud välismaalane, kes on kehtestanud umbes 140 seadust ilma demokraatliku mandaadita. „Kogu pask on siin tehtud nelja mittevalitud välismaalse poolt,” ütles Dodik. „Kõrged esindajad ja kolm kohtunikku [kelle on määranud Euroopa Inimõiguste kohus], välismaalased põhiseaduskohtus. Nad tegutsevad nagu koordineeritud kuritegelik ettevõte põhiseadusliku korralduse vastu.”\nAlates 2017. aastast on Dodikile kehtinud USA reisikeeld ja ta ei tohi USA jurisdiktsiooni all vara omada. Seda seetõttu, et ta trotsis Bosnia põhiseaduskohut ja korraldas referendumi serblaste vabariigi päeva tähistamise üle. Tegemist on päevaga 1992. aastal, kui Bosnia serblased oma vabariigi välja kuulutasid.\nHiljuti ütles Dodik USA välisministeeriumi kõrgele ametnikule Gabriel Escobarile, et „ei hooli sittagi” edasiste sanktsioonide ähvardustest. Dodiki sõnul ei heiduta teda ka Saksamaa finantssanktsioonide ähvardused. „Loomulikult ei ole mul ükskõik, aga mind ei valitud, et ma argpüks oleksin,” ütles Dodik serblaste vabariigi administratiivkeskuses Banja Lukas.\nDodiki sõnul ei ole tema visioon uuest Bosniast kohmakam, kui on näiteks Belgia föderaalriik.\nDodik pakkus uue serblaste armee asemel muid lahendusi. Esimene oleks praeguse Bosnia armee poole väiksemaks tegemine. „Kui te seda ei taha, ei ole meil muud valikut, kui moodustada vastavalt Bosnia-Hertsegoviina põhiseadusele Republika Srpska armee või kuulutada Republika Srpska demilitariseeritud vabariigiks,” ütles Dodik. „Niisiis on kolm võimalust.”\nDodik nimetas naljaks oma hiljutist juttu, et ta piirab Bosnia armee kasarmud sisse serblaste jõududega, et nad välja ajada, ja et „sõbrad” tulevad talle appi, kui NATO väed peaksid sekkuma.\nDodik ütles, et tahab endiselt Euroopa Liiduga liituda, vaatamata sellele, et sellised riigid nagu Prantsusmaa või Holland on sellele järjekindlalt vastu. Eelmisel nädalal kohtus ta kolm korda Euroopa Liidu laienemisvoliniku Olivér Várhelyiga, kes hoiatas potentsiaalse rahalise toetuse kadumise eest.\n„Me peaksime käituma, nagu me arvaksime, et tuleb laienemine, kuigi me teame, et ei tule,” ütles Dodik. „Seni pakuvad nad mõningaid programme ja me hindame seda, me oleme tänulikud. Aga kui te tahate meid lähemale tuua, peaksid nad lõpetama mulle nende tingimuste esitamise.”\n„Ma ei arva, et ma olen paha,” ütles Dodik. „Ma arvan, et ma olen väga realistlik.”


Aabrami hobulausujad: Eestlanna Pariisis – Artises\nAlates 12. oktoobrist on kino Artise ekraanil Ilmar Raagi uus mängufilm EESTLANNA PARIISIS (Une estonienne à Paris, 2012), draama kahest eesti naisest Pariisis. Eesti väikelinnas elaval Annel (Laine Mägi) avaneb võimalus asuda tööle Pariisi, hooldades seal nõudlikku väliseesti vanaprouat Fridat (Jeanne Moreau). Üksildase suurilmadaami ja provintsist pärit lihtsa naise suhe muutub aga keerukaks ja peatselt ootavad neid ees sündmused, mis muudavad mõlema elu igaveseks. Ilmar Raagi kirjutatud ja lavastatud “Eestlanna Pariisis” maailmaesilinastus toimus augustis Šveitsis prestiižika 65. Locarno filmifestivali põhivõistlusprogrammis, kus film võitis oikumeenilise žürii auhinna.\nLastele linastub alates 12. oktoobrist uus animafilm KUMMI-TARZAN (Gummi-T, 2012). Film põhineb Ole Lund Kirkegaardi tuntud lasteraamatu „Kummi-Tarzan ja teised“ ainetel ning on dubleeritud eesti keelde. Ivan Olsen on koolipoiss, kellel on suur mure. Koolis teda kiusatakse ja eriti vastik on kamp, kellele meeldib poisi pükstesse vett valada. Ivani isa on suur Tarzani-fänn ja pole poisi koolisaavutustega just eriti rahul. Ühel ilusal päeval aga saab Ivan võimaluse isa ootused mäekõrguselt ületada ning kiusupunnidele koht kätte näidata. Äkitselt ilmnevad poisil üleloomulikud võimed. Kas need muudavad tema elu lihtsamaks või keerulisemaks?\nLoe lähemalt: https://www.kino.ee/Event/2289/\n17. oktoobril kell 19:00 toimub Rodrigo García mängufilmi ALBERT NOBBS (2011) pidulik esilinastus. Esilinastusel kehtib erihind 7 eurot, see sisaldab suupisteid ja jooke. Filmi tegevus toimub 19. sajandi Iirimaal, kus kallis Dublini hotellis teenib kelnerina elatist tähelepanelik, viisakas, laitmatu käitumise ja kommetega Albert Nobbs (Glenn Close). Tegelikult peitub selle nähtamatu ja pisut veidra mehe varjunime all hoopis keerulise elusaatusega naine, kes üritab endal hinge sees ühiskonnas, kus naistel praktiliselt puudub iseseisvus.\nFilmiseansid on kavas alates 19. oktoobrist inglise keeles, eesti- ja venekeelsete subtiitritega.\n15. – 19. oktoobril toimub kinos Artis HÕIMUPÄEVADE FILMIPROGRAMM. Kavas on valik soome-ugri kultuuri teemalisi filme:\n15.10 kell 15.00 „Veelinnurahvas“ (Lennart Meri, Tallinnfilm 1970)\n16.10 kell 15.00 „Punane jää“ (Oleg Fessenko, Venemaa 2010)\n17.10 kell 15.00 „Kautokeino mäss“ (Nils Gaup, Norra 2007)\n18.10 kell 15.00 „Vabadus, armastus“ (Krisztina Goda, Ungari 2007)\n19.10 kell 17.00 teatrietenduse “Sugrierror.com” DVD esitlus\nKülastused kooligruppidele on tasuta, tavapilet on 3 eurot. Täpsem info ja filmide tutvustused: http://www.fennougria.ee/index.php?id=26699 ja www.kino.ee (rubriik „eriprogrammid“).\nVärskelt on kavas Régis Wargnier’ film LÕPUSIRGE (La ligne droite, 2011). Filmiga „Indochine“ (1992) terves maailmas kuulsust kogunud režissöör Régis Wargnier’ südamlikus draamas kohtuvad Leïla (Rachida Brakni), endine tippsportlane ja pimedaks jäänud noor jooksja Yannick (Cyril Descours). Leïla on äsja vanglast vabanenud ning tal on üsna sünge minevik, Yannick on aga õnnetuse tõttu oma sportlaskarjääriga lõpparvet tegemas. Mõlemal on vaja üle saada oma mineviku taagast ning peagi mõistavad noormees ja neiu, et neil on nii mõndagi ühist… Film linastub prantsuse keeles, eesti – ja venekeelsete subtiitritega.\nFilmiprogrammi KIRJANDUS KINOS raames linastub 15. oktoobril kell 15:00 Rootsi perefilm RÖÖVLITÜTAR RONJA (Ronja Rövardotter, 1984). Film põhineb Astrid Lindgreni samanimelisel lasteraamatul ning linastub eesti- ja venekeelsete subtiitritega. Broneeringud gruppidele ja lisainfo: Triin Rohusaar triin@kino.ee tel 663 1370 või 55 60 7654.\nLoe lähemalt: https://www.kino.ee/Event/2279/\nVÄÄRIKAD KINOHOMMIKUD jätkuvad teisipäeval, 16. oktoobril kell 11:00 Woody Alleni filmiga ARMASTUSEGA ROOMA (To Rome With Love, 2012). Seansi külaliseks on teatri- ja kinoprodutsent Adolf Käis. Film linastub prantsuse keeles, eesti- ja venekeelsete subtiitritega.\nSama programmi raames linastub teisipäeval, 18. oktoobril kell 11:00 romantiline Taani draama AINULT ARMASTUST (Den skaldede frisør, 2012) venekeelse sissejuhatusega, mille teeb filmi maaletooja Ljudmila Gosteva.\nBEEBIKINOS linastub kolmapäeval, 19. oktoobril kell 11:30 Ilmar Raagi uus film EESTLANNA PARIISIS (Une estonienne à Paris, 2012). Saal on pisut heledam, heli pisut madalam, liftiga pääseb otse kinno, soovi korral käruga saali, ent vankri võib ka fuajeesse parkida, mähkimislaud ja mähkmed on käepärast ning kohvikus saadaval erimenüü.


Töölepingut suuliselt lõpetada ei saa. Kuidas seda korrektselt teha? - Maaleht\nTöölepingut suuliselt lõpetada ei saa. Kuidas seda korrektselt teha?\nKui töötaja ei soovi enam töösuhet jätkata, on järgmised võimalused:\nTeha tööandjale ettepanek töösuhte lõpetamiseks poolte kokkuleppel ja saada sellele tööandja nõusolek. Kui tööandja ei nõustu, siis töösuhe ei lõppe. Poolte kokkulepe oleks mõistlik vormistada kirjalikult või näiteks e-kirjaga.\nTeha tööandjale avaldus töösuhte korraliseks ülesütlemiseks. Põhjendada pole vaja. Katseajal saab töösuhte korraliselt üles öelda 15 kalendripäevase etteteatamisega, pärast seda 30 kalendripäevase etteteatamisega.\nTeha tööandjale avaldus töösuhte erakorraliseks ülesütlemiseks. Erakorraliseks ülesütlemiseks peab olema mõjuv põhjus (tööandja oluline kohustuste rikkumine, töötaja tervislik seisund vms) ja seda tuleb põhjendada. Etteteatamistähtaja (vähemalt 15 või 30 päeva) võib üksnes põhjendatud juhtudel jätta järgimata.\nPea meeles, et suuliselt ei saa töösuhet üles öelda.


Pühendumises võib peituda õnn - Alkeemia\nPühendumises võib peituda õnndepositphotos.com\nKui abiellusin, tõotasin sirge seljaga - nii heas, kui halvas. Kuni surm meid lahutab. Aru saamata, mis need sõnad tegelikult üldse tähendavad.\nJah, laulatus tegi minust abielunaise, ehkki alles peale lahutust mõistsin esimest korda, mis tähendab olla abikaasa. Mis tähendab tegelikult rääkimine nii, et teine kuulab. Sisulise jutuga, ilma mõttetu lärmita. Mis tähendab koos kasvamine. Oleksin jätkanud oma abielu, oleksin tõenäoliselt tulevikus olnud vana, kuri ja kibestunud mutt. Tõenäoliselt kõige peamisemalt õnnetu. Muidugi pole välistatud, et selleks on nüüd kõik eeldused tühistatud aga noh. Täna ei usu sellesse eriti.\nOlin kindlalt oma abielus see, kelle kohta võin praegu öelda - Proovija. Mul polnud aimugi, mis tähendab olla abikaasa. Sellest hoolimata olin nõus. Äkki kukub välja? Voodis oli mõnus, jutt jooksis, välimus meeldis - olgu, sobib. Proovime! Kui valesti veel võib üks abielu alata! Katsetamine on samahästi kui ette käega löömine. Sa ei lähe kindla peale välja. Kui õnnestub, on hästi. Enamasti ei õnnestu. Sest ise ei anna ju endast kõike. Proovid lihtsalt. Minagi polnud erand.\nJuba paari esimese ebaõnnestumise puhul kahanes usk sooritusse märgatavalt, kui olin seal, abielus, proovimas. Tõelisest armastusest hakkasin ma aimu saama esmest korda alles peale lapse sündi. Ka oma partneri suhtes. Enne seda toimis suhe siiski peamiselt Maslow püramiidi alumistes sfäärides. Mõned aastad edasi ja polnud sellestki midagi järele jäänud.Vähemalt püüdsin - lohutasin ennast. Täna tean, et juba alustasin valedest valikutest. Edasisest rääkimata. Katsetada võiks ja peabki. Selleks, et iseendani jõuda lõpuks. Täna mõtlen: seda võiks vaba, üksi olles, ära teha.\nPühendumine kui valmisolek kaotuseks kõigest hoolimata\nKuipalju olen kohanud inimesi, kelle puhul mõistan - nemad otsivad veel. Ehkki mina seda enam aktiivselt tegemas pole, suudan neid mõista. Tõsi - peabki proovima. Seda ja teist ja kolmandat. Nii kuradi kahju, kui seda teeb inimene kõrval, kes päriselt meeldib! Aga sinna pole midagi parata. Kui vaja, siis vaja. Peab laskma minna, kui endal elumeres hulpimiseks tülpimus peal. Temal ju veel pole. Kui üks otsib valgeid purjeid ja teine tahab maad, siis on suhe juba eos hukule määratud. See, et sina üks osa eksperimendist olla ei soovi, peab olema samamoodi teadlik valik. Et mitte haiget saada.\nTõepoolest, hea suhe eeldab kõigepealt siiski õigel alusel tehtud valikut, otsuse vastuvõttu ja sellele kindlaksjäämist. See ei tähenda seda, et leiad Kellegi. See tähendab seda, et käid ringi ja oled niikaua käimas, kuniks oled endas kindel. Ainult nii saab hakata laduma vundamenti, mis on püsiv. Et tead pimesi juba kõike seda, mis sulle ei sobi, mis ei meeldi. Ja tead ka seda, mida päriselt tahad. Keda sealhulgas. Ei lepi keskpärasega, halli Kellegagi - pigem oled üksi. Siis oled valmis, ma arvan. Pühendumiseks.\nPühendumine tähendab täit tähelepanu ja olemasolu. Et olen valmis muutusteks, nendega kohanemiseks. Koos edasi minemiseks. Mitte tegema asju kellegi pärast, vaid mõlema nimel. Võitlema oma õiguse eest, samas olemas alati valmis kompromissiks. Nõus tunnistama altminekuid selleks, et saada targemaks tulevikus. Andeks andma. Niimoodi, et annadki südamest ja see ei jää rohkem õhku kirvena rippuma järgmise vastuolu saabudes. Leidma võimalusi, mitte otsimaks ettekäänet vabanduseks. Täna tundub see lihtsalt kuidagi nii.\nAlati ei õnnestu suhe ka kõige parema pühendumise juures. Mis siis. Kui ise alustasid seda õigetel alustel, siis jääb eneseväärikus teadmisega - vähemalt andsin endast parima. Tegin ausatel põhjustel ja põhimõtetel. Olin julge pühenduma, riskidest hoolimata. Mis see südamest olemine ikka muud on, kui üks vene rulett. Elu on elu. Olles teadlikult andma, on võimalus ka tõeliselt saada. Vahel ei saa ka. Olles valmis selleks, pole kaotus muud kui teise parema tunnistamine. Ning edasiminek.\nTeadlik olemine elu reeglitest annab mõistmise: sa pole lüüasaanu. Polnud lihtsalt sinu aeg ja inimene veel.\nAndmine pole kauplemine\nKui anda selleks, et saada, siis tähendab see seda, et pole aimugi sellest, mis Andmine üldse tähendab. Kaua ei taibanud minagi. Tegin ju kõik ometigi, olin! Kas see siis ongi sinu tänu? Kas see ongi siis see, mida ma vastu sinult saan? Ja uskusin südamest, et andsin endast kõik. Rumal, väike mina!\nKui anda midagi ära nii, et ootad vastutasu, siis pole see andmine - see on kauplemine. Me kõik oskame seda suurepäraselt. Inimesi paneb tegutsema teadmine, et ta on kellelegi võlgu ja väärib ise vähe. See tunne paneb tõeliselt lippama. Keegi ei taha võlgu olla. Teeneid, armastust, raha. Midaiganes.\nKui anda südamest, siiralt ja rõõmuga, siis on see nagu heas mõttes mäluauku sattumine. Sa ei mäleta sellest peale andmist enam suurt midagi. Pole meeles, sest andsid südamest, ilma vastu saamise lootuseta. Ja kuna ei oodanud midagi vastu, siis ka unustasid sealsamas. Teised lihtsalt tuletavad hiljem meelde. Ja see on kingitus, mida ei oodanud. Milline rõõm on saada kinke!\nOled sa kunagi mõelnud selle peale, et suhetes oleks niipalju vähem probleeme, kui oskaksime kaupmeeste asemel andjateks olla? Äkki need muutukski sellevõrra palju armastavamateks, hoolivamateks?\nPole palju inimesi, sealhulgas mina, kes andmist perfektselt valdaks. Aga ma proovin ja püüdlen selle poole täna. Anda ja osata tänulik olla saades.\nTahan kasvada koos, mitte saada vanaks\nÜks mu unistusi, mida ei lakka unistamast, on leida inimene, kellega tahan koos olla kogu oma elu. Kellega on mõnus olla kahekesi noor ja veel mõnusam istuda kiiktoolis, villased sokid jalas, naerda ühiseid minevikuseikasid. Käia saunas ja peale seda vaadata õhtuseid uudiseid. Pesta proteesid puhtaks ja enne seda mängida lastelastega. Üheskoos.\nSellest on nii pagana kahju, et inimesed saavad küll üheskoos vanaks, aga ei kasva. Vanaks saades muutuvad inimesed küüniliseks, kibestunuks. Neil on palju, mida ette heita ja keda süüdistada. Küll meie ajal oli rohi ikka rohelisem! Vanaks kasvades aga muutub inimene täiuslikumaks, terviklikumaks, küpsemaks. Kindlasti, koos kasvamine tähendab kasvamise vaeva ka. Ehk muutusi, läbikukkumisi. Ilma tagasilöökideta pole võimalik edasi minemine. Alandlikkus elu ees tuleb tihti läbi isikliku alandusetunde, situatsiooni, inimese. Tänulikkus samamoodi. Teadlikkus, rõõm, armastus sealhulgas. See on kasvamine koos eluga. Jäämata ise selle hammasrataste vahele. Või ajamasinasse.\nKui kaks inimest on koos, kes ei püüa üksteist ümber kasvatada, võib juhtuda, et neil on võimalus üksteist lõpuks omaks võtta. Olla tõeliselt õnnelikud. Täielikult nautida. Elu ja teineteist. Igas päevas.\nVahel pole parimad õppetunnid elus need, kus sa õpid midagi uut. Mõnikord osutuvad selleks need, kus õpid loobuma vanast. Täna olen loobunud Proovimast. See on minu vana. Pühendumises võib peituda õnn. Olen ma selleks siis valmis?