AINULT DELFIS: Osa 1: Loe katkendit välgukiirusel populaarsust kogunud noorteromaanist "Kuidas rikkaks jääda"! - Kroonika\nAINULT DELFIS: Osa 1: Loe katkendit välgukiirusel populaarsust kogunud noorteromaanist "Kuidas rikkaks jääda"!\nAllan KeianFoto: Pressimaterjal\nNoorkirjanik Allan Keianil ilmus 2013. aastal tema uusim romaan "Kuidas rikkaks jääda", mis kogus noorte seas populaarsust välkkiirusel. Nüüd on sul võimalus edetabeleid vallutanud raamatu katkendeid lugeda järjejutuna Delfi Noorte häälest.\nAllan Keiani uusima raamatu "Kuidas rikkaks jääda kaanel ilutseb lauljatar Liis Lemsalu. Raamat pääses vaid paari nädalaga raamatumüügi top10-sse.\nTihedate paduvihmapiiskadega läbisegi võtab järk-järgult taevast alla kallav vesi aina tahkema kuju, pildudes nüüd vihmaga ühes selges enamuses ebameeldivalt märgi lörtsihelbeid. Täiesti erakordseks muudab aga looduse käitumise mitte see teravalt jäine vihm ega need ebamäärase kujuga tuhmvalged lumeliistakud, vaid hoopis madalates pilvedes sähviv võimas äike, mis üle pikkade aastate välgub südasuvise soojalaine aja asemel hoopis hilissügisel.\nÜhe võssa kasvanud ning vaevu hoomatava kitsukese teeraja, mis kulgeb hõredalt juurdunud lehtpuude vahelt ja lõpeb suhteliselt järsu maastikulangusega, tallavad üle pikkade aastate väleda jooksuga uuesti sisse käsitsi valmistatud John Lobbi nahkkingad. Kui ehk esialgu võiks arvata, et need erakordselt kiiret jooksu demonstreerivad hinnalised kingad on sellel mudasel tühermaal lootusetult eksinud, siis loetud minutid hiljem tõestab juba arvukate paksude roomiktaldade poolt üles küntud lirtsuv rada hoopis midagi muud – just see kitsas tee on kõige otsem rada kaugelt paistva tiheda metsani. Jooksja haarab poriste säärtega viigipükste taskust Glock 19, kuid paraku on sellest kohalike araablaste käest mitmekordse hinna eest ostetud maailmakuulsast püstolist hetkel pigem kahju kui kasu. Jooksmist takistavast raskest käsirelvast ainsatki lasku tegemata viskabki ta laetud püstoli kõrge kaarega endast kaugemale. Täpsed tabamused nõuavad pikemat sihtimist, mille jaoks piisav aeg antud hetkel lihtsalt puudub. Huupi kõmmutamine vaid reedaks ta.\nVIDEO | Kuidas meeldib? Kirjanik Allan Keian avaldas uuele romaanile soundtracki (1) 08.01.2018\nMaapind on keskmisest palavamast suvest veel soe ning tekitab jaheda õhumassiga kokku põrkudes enese kohale rõske udu. Kui jooksja vabanenud parema käe sõrmedega nüüd veritsevast vasakust randmest kramplikult kinni haarab, reedavad naha all tursunud arvukad tumesinised veresooned, et pekslev süda, mis juba ligi kolmveerand tundi on pidanud maksimumkoormust kannatama, enam kaua sellist ülekoormust ei talu ning vajab karastava hapniku asemel nüüd pikemat füüsilist puhkust, mis aga antud hetkel paraku selle noore organismi kättesaamatuks unistuseks jääb.\n„Schneller, schneller Männer! Bewegt euch! Wir können ihn doch nicht entwischen lassen. Diesmal steht zu viel auf dem Spiel,“ karjub üks veel rohkem hingeldav hääl kusagilt tagantpoolt, mille peale tagaaetav kibeda veremaigu suus ning nõelteravad pistetorked, mis lisaks südameümbrusele on tolleks hetkeks juba terve tema alakõhu vallutanud, tahtejõu abil väljamõeldiste hulka arvab ja vesimärga kitsast rada mööda veel nobedamal sammul edasi tormab.\nÜheksateistkümnenda sajandi keskel muinasjutulisele järvekaldale rajatud neljakordse hooneluksuskorterist vastu ööd väliterassi kaudu põgenedes ei jäänud tal aega isegi elutoa toolileenile visatud mugavat Dormeuili ülikonnapintsakut haarata. Higimärjad varrukad üles keeranud, tunneb ta vettinud valge triiksärgi küljest sinna hommikul kinnitatud plaattinast mansetinööpe pudenevat, need kaovad ilmselt jäädavalt porisse, mida järjest juurde tekib.\nPraeguseks on põgeneja maha jooksnud enam kui kümme kilomeetrit, kukkunud neli korda, neist viimase, selle kõige valusama puhul, mil ta päkk puujuure taha takerdus ning kinni jäänud parem jalg äärepealt murdus, päästis põgeneja sääreluu vaid hea juhuse ja armulise õnne salapärane sünergia, rebides luu murdmise asemel hoopis hinnalise jalanõu jalast – parema kinga paelad olid saatuse tahtel kõigest loetud sammud varem sõlmest lahti tulnud. Vähem kui viie sekundiga nahkkinga venitusest valgeks tõmbunud jala otsa tagasi tõmmanud, jätkas ta, paelad lahti, jooksmist.\n„Wir haben ihn gleich!“ lõugab sama tämbriga hääl veel valjemini nüüd juba peaaegu põgeneja selja taga, lõugaja teravad kõrvad olid kukkumist kuulnud ning tuleb tunnistada, et tema antav viimane info peab igati paika, sest märkimisväärne vahemaa on just suuresti viimase komistuse tõttu praktiliselt olematuks muutunud.\nNeil sõna otseses mõttes jäistel 28. novembri esimestel kottpimedatel tundidel on põgeneja viimaseks päästeingliks loodusjõud, mis sel saatuslikul ööl on justkui hingehinna eest altkäemaksu vastu tema leeri astunud. Selgemalt kui lehti loopivate puulatvade tuttavaks saanud heli on kuulda üksnes meeleheitlike jooksusamme. Teravamini kui ootamatu kõuemürina vali mürtsatus püüab ta oma sammudes millimeetri pealt täpne olla, üritades nagu mulda sööbiv vihmaveejuga iga hinna eest tasakaalu hoida, sest järgmine kukkumine tähendaks juba sajaprotsendiliselt tema kätte saamist. Kuigi vahemaa järgi võiks ehk arvata, et on kõigest sekundite küsimus, millal see tosinkonnaliikmeline meestekamp ta sisse piirab ning pikali surub, ei lase pidevalt ebameeldivalt silma tungivad ebakorrapärased lörtsihelbed ja kõikjal ümberringi laiuv tihke udu, mis heal juhul vaid poolteist meetrit inimsilmast eespool toimuvat reedab, sel ometigi juhtuda. Isegi vali tuul, mis Atlandi hoovuste aktiviseerumise tõttu üle nädala terves Kesk-Euroopas on läänekaarest puhunud, on kõigest nappide tundide eest suunda muutnud, puhudes arktilist õhku nüüd otse põhjast, mis tähendab samaaegselt vastutuult neile kõigile. Lisaks piltlikult väljendudes tuld löövale paremale jalale ning valust karjuvatele kopsudele on tal varasematest kukkumistest ligi neljasentimeetrine lõikehaav kohe parema silma kõrval põsel, mille lõikas terav plekkpurgiserv, loodust reostav karastusjoogipurk vedeles vahetult enne kitsukese raja algust ühel konarlikule maalapile tekitatud prügiväljal. Kui põgeneja oli end mitmesaja hektari suuruse jäätmekeskuse terava aia alt välja upitanud, tõmbas roojahoidla roostes raudpiirdega aed puruks ka tema mõlemad käelabad, mis võidu mitme marrastusega rindkerel nüüd katkematult veritsevad.\nSee tohutul maa-alal paiknev prügila oli ainus võimalus tiheasustusega Zürichist kümnekonna kilomeetriga Alpi nõlvadel laiuva veel paksema põlismetsani jõudmiseks, mille veerele põgeneja loetud minutite pärast ongi jõudmas. Sõiduteed mööda tekiks võimas, umbes kahekümne viie kuni kolmekümne kilomeetri pikkune ring.\nKitsuke teerada laskub ootamatult allapoole, andes nii põgeneja kui ka tagaajajate niigi pikkadele sammudele hoogu veelgi juurde ning tõstab koguni surmväsinud meeste jooksutempot. See ootamatu langus tuli vähimagi kahtluseta just tagaajajatele kasuks, andes erivormi juurde kuuluvate raskete jalavarjude jooksusammudele lisajõudu. Tõsi küll, nii pikka, keerulist ja kurnavat krossijooksudistantsi ei ole varem ükski Šveitsi politsei eriüksuse ekipaaž pidanud isegi õppuste raames läbima. Kuid see siin ei olegi mõni tühipaljas õppus, vaid kõige ehedam elureaalsus, mis on mitmeid kordi ettearvamatum, ohtlikum ja karmim. Kuigi päästev udu seda tagaajajatele veel ei reeda, saab põgeneja laskuvate jalgade jooksusammudest väga selgelt aru, et ta ühte lonkab. Viimast enesele tunnistamata hüppab põgeneja veritsevatest labakätest hoolimata ühe ootamatult teele jääva, silmadest veidi kõrgemal asuva jämedama lehtpuuoksa külge, lootes kindlameelselt, et ta keharaskus selle murrab. Meeletu valukarjatus peaks ehk järgmisena üle auravate külmast kohmetunud huulte valla pääsema, kuid analoogselt nendele tulest ja veest läbi jooksma õpetatud eriüksuslastele on ka sellele noorele mehele tolleks ööks elus juba selgeks saanud, et vahel ei tohi isegi siis karjuda, kui kohe tõeliselt isegi liiga valus on.\nJäme oks teeb vaid kaks vaikset krõksu, kandes lisaks lehti pilduva vastutuulega võitlevatele okstele nüüd ka ühte üle saja kaheksakümne sentimeetri pikkust täis elujõus noormeest. Sihikindel põgeneja ei anna alla. Keharaskuse koorma õõtsutades mitmekordistanud, suudavad veritsevad käed umbes kümnekonna sekundi pärast paksu oksa siiski iidse tammepuu küljest lahti rebida. Murdunud jäika oksa mõnikümmend meetrit ühes tassinud, sätivad tumepunaseks värvunud sõrmeotsad selle hoolikalt kahe noore kase vahele, mis justkui sümboolselt ühe ootamatu kurviga samaaegselt nii järsu languse kui ka kitsukese teeraja lõppu tähistavad.\nNende kõrvuti paiknevate noorpuudega saab konarlik kuumaastik mõneks ajaks otsa. Sealt umbes poole kilomeetri kauguselt algabki tiheda põlismetsaga kaetud kõrge mäejalam, kuhu enese jäljetult peitmine ei tohiks isegi lasteaialapsele keeruline olla. Kuid hoolikas peitmine võtab paratamatult aega, mida tagaaetaval hetkel lihtsalt pole.\nLäbisegi kostavad karmid ja vihased saksakeelsed hüüded, millest mitme mehe samaaegsel suupruukimisel saab kokkuvõttes arusaamatu raevukas mõmin, kui murdosa sekundi pärast keegi täiest kõrist karjub: „Neiiiiiiiiiin!“\nKostab raskete sammude komistamise heli ning sekundi pärast juba kukkumise tugev mütsatus, mille juba järgmisel hetkel võib kümnekordistada. Täpselt nagu põgenev noor mees kilomeetreid varem oli ühe juhusliku puujuure külge takerdunud, nii tormas põgenejat taga ajav nobedaim Šveitsi politsei eriüksuslane nüüd otse tema seatud primitiivsesse lõksu, kukutades tihedas udus kitsa raja lõppu enese põiki lebama jäänud kehaga terve tal tihedalt kannul püsinud üksusegi. Esimest korda nende pikkade ja väsitavate kilomeetrite kestel teenis põgeneja armuaega, tõsi küll, vaid umbes paarkümmend sekundit, sest just nõnda kaua kulus noorpuude vahele tekkinud inimkuhjast esimestel tanksaabastes meestel enese püsti ajamiseks ning edasi tormamiseks, kui nad aga märjas rohus endise tempo olid saavutanud, polnud enam tagaaetava väledaid samme kuulda.\nRaadio teel on vahepeal teine, kolmas, isegi neljas ja viieski analoogne üksus piirkonda kutsutud. Kümned operatiivsõidukid, kaks jälituskoertega bussi ning ülisuurte halogeenprožektoritega varustatud helikopter on praeguseks hetkeks põgeneja tagaajamisse kaasatud. Kui arvukaid sinivilkureid ja huilgavate sireenide ärevaid helisid veel näha-kuulda ei ole, siis läbi tiheda udu läheneva helikopteri teravat tooni, mille piloodid eluga riskides sel öösel siiski missioonitundest õhku tõusid, võib juba kusagilt päris lähedalt kuulda.\nPõgeneja oli eeldanud, et tollele maalilisele alpinõlvale jõudmine ning enese sellel laiuvasse tihedasse põlismetsa peitmine tähendab kindlat pääsemist, kuid viimasest uitmõttest oli saanud ilmselge liialdus. Need viis mitmeteistkümneliikmelist üksust koos spetsiaalselt just sellisteks välioperatsioonideks ette valmistatud eritehnikaga varustatud helikopteriga leiavad ta suure tõenäosusega enne varahommikut üles, karm elureaalsus kipub just selliseks pöörduma.\nAinsaks võimaluseks on jäänud esialgse plaani muutmine, mida põgeneja otsekohe ka rakendada kavatseb. Tagaajajatega saavutatud ligi pooleminutiline edumaa on selleks hetkel veel piisav aeg. Täisnurkne pööre viib ootamatult suunda muutnud jooksja alpinõlva asemel hoopis järjekordsele langusele. Noormehe õnneks kandis välkkiire plaanimuutus vilja, tagaajajad ei märka tihedas lörtsisajus ta äkkpööret. Kamp eriüksuslasi tormab endiselt tiheda mägismetsa poole.\nPõgeneja valitud juhuslik suund lõpeb ootamatult puude varjust nähtavale ilmuva jõesängiga. Vaatamata sellele, et kõrgelt mäejalamilt alla kihutava veemassi vool on kiire, hüppab ta pikemalt mõtlemata heal juhul paarikraadisesse vette. Kristallpuhas jõevesi peidab endas tohutut jõuda, kandes vähkreva inimkeha loetud hetkedega sadu meetreid vooluga kaasa. Seejärel, kui jõgi on viivuks ühes käänus tekkinud süvikus kaasa tõmmatule armu andnud, päästab noormehe kohe selle all lebavatesse teravatesse graniitkividesse paiskamisest vaid lapsepõlves omandatud hea ujumisoskus. Õigesti ajastatud ülikiired kroolitõmbed aitavad kergelt muljuda saanud noormehe vahetult enne eluohtlikku järsakut kaldale. Kui ta on läbimärjana uuesti jääkülma tuule kätte sattunud ning jõekose kõrvalt alla jooksnud, muutub vettinud maapind küll tasasemaks, kuid kohati juba lausa soiseks. Äsja alanud lauskmaa ei kesta taas kuigi kaua. Teinud veel ühe järsu pöörde, märkab põgeneja, et sel korral lõpetab tasase maapinna kaherealine asfalttee, mis aastakümneid tagasi sai just kõige praktilisematel põhjustel neile valitud meetritele rajatud. Just neil nappidel meetritel enne uut tõusu kannab soine maapind kõige paremini.\nÖisele ajale omaselt on liiklus maanteel hõre. Linnast väljuval suunal võib mõnd üksikut sõiduautot kaugenemas märgata, kuid kusagilt veel kaugemalt kannavad valjud tuulehiilid aeg-ajalt ka lähenevate operatiivsõidukite ärevaid sireenihelisid otse põgeneja tundlikesse kõrvatrumlitesse. „Minu kättesaamine on minutite küsimus,“ julgeb ta seda alles nüüd enesele tunnistada.\nPolitseikopteri võimas halogeenvalgusti sähvib juba kusagil siinsamas, mis tähendab, et tuleb mõni aeg õhust sellega veel niisama järjepidevalt sihtida ja leiabki sõiduteel seisva põgeneja. Ühtäkki püüavad noormehe vesised silmad kinni hoopis maad mööda lähenevad ähmased topelttuled, need on ühtlasi ka ainsad valgusallikad, mida pikk ja sirge maantee sel hetkel reedab. Jäänud ootamatult keset linna suunduvat sõidurada seisma, tormab ta juba järgmisel hetkel justkui valgusest hullunud libahunt läheneva masina suunas. Tummise vilina ning topelttulede järgi võib oletada, et tegu on veoautoga. Kui udu viimaks ka kõrge furgooni ülemised väiketuled reedab, saab see fakt juba sajaprotsendilise kinnituse – talle kihutab vastu pika järelhaagisega veoauto. Kui liita nende mõlema oletatavad kiirused, ütleb kiire matemaatikatehe, et vähem kui kahekümne sekundi pärast saavad need kaks ebavõrdset objekti kokku, mis omakorda võrdub väiksema keha kindla surmaga. Isegi parima tahtmise korral ei suuda rekkajuht talle sõna otseses mõttes otsa jooksjat märgata. On tihe udu, sajab pimestavat lörtsi ning helkurit või mõnd muud helendavat keha hulljulgel jooksjal küljes lihtsalt pole. Tegelikult poleks sellest keha külge kinnitatavast sätendavast jublakast niikuinii praegu abi, sest kobaka masina pidurdusteekond tiriks isegi juhi kõige kiiremal reageerimisel ning keskmise pedaali põhja raiumise järel ikkagi auto ette sattuja suurte rataste alla.\nKümme, üheksa, kaheksa – jäävad vaid loetud sekundid. Seitse, kuus, viis – pimestavad raske masina eredad topelttuled jooksja mõlemad silmad. Neli, kolm, kaks – juht märkab teel verist noormeest. Kostab pasunahäält meenutav tugevakoeline veoautosireen, masina kõik rattad blokeeruvad. Pärast viimast sekundit laseb veoautojuht roolist lahti ning katab kaameks tõmbunud näo randmetega, püüdes nii justkui enese süümepiinu vähendada – vähemalt sel kõige jubedamal hetkel, mis teiselt inimeselt elu röövivad, tema käed rooli ei hoidnud.\nPidurite suitsedes lohiseb raske veok mitukümmend meetrit mööda märga asfalti, kuni viimaks massiivse auto hoog raugeb. Korduvalt ühest teeservast teise vibanud, jääb veok imekombel siiski teele. Kramplikult ligi pool minutit veel randmeid silmadel hoidnud, vajuvad käed viimaks iseenesest roolile tagasi.


| 1. oktoober 2020\nOktoobri alguses oli mul võimalus Olgale ja Andreile tutvustada Pärnut. Abielupaari reisisihiks oli just sügisene Pärnu, mis oma rahu ja vaikusega on vastand Moskvale, nende kodulinnale. Kuna ma tunnen, et mu vene keel hakkab ununema, siis seda suurem on mu rõõm, kui mul on võimalik giidituure selles keeles läbi viia. Mida teha Pärnus oktoobris, kus esmapilgul tundub linn otsekui välja surnud? Kuid kelle suust me kuuleme seda, et linn on välja surnud, kas turistide või kohalike elanike käest? Turistid, kes pole varem siin käinud, ei näe, et linn oleks välja surnud, nende jaoks on sügisene Pärnu ilus ja vaikne linn. Nad ei tunne teistsugust Pärnut, mil linn on turiste täis ja kus peab kohvikust kohvikusse kõndima, et vaba lauda leida.\nPärnu vaatamisväärsus – Tallinna väravad\nOktoober on aasta kõige värviküllasem kuu, siis kattub loodus kireva rüüga, mis muudab oma värve iga päev ja mis pilvitu sügistaeva all kirkalt sädelema hakkab. Seda ilu ma oma külalistele näitasingi. Me jalutasime läbi Jakobsoni pargi Tallinna väravate juurde, mille seinal on tahvel vene luuletaja Aleksandr Puškin vanavanaisa Hannibali mälestuseks. Hannibal oli aastatel 1731–1733 Pärnus sõjakoolis õpetaja ja hiljem juhtis Pärnu kindlustuste ehitamist. Kuid tagasi Puškini juurde. Luuletaja lemmikkuuks oli oktoober. Läbinud Tallinna värava, oleme jõudnud kohta, kus Puškin oleks võinud kirjutada oma luuletuse „Sügis“:\nOktoobrikuu on käes – ta karge taeva all,\nmets lehti viimaseid nüüd poetab salamahti . . .\nTänav oli kaetud kollaste lehtedega ja nii me siis lohistasimegi kolmekesi oma jalgu sahisevates lehtedes ja meid valdas kõiki üks ja seesama tunne – see oli õnn ühest ilusast hetkest. Muuseas, kas te teate, miks mõnel aastal on vahtralehed kollased ja teisel aastal hoopis punased? See sõltub temperatuurist: kui ööd on külmad ja päevad soojad, siis lehed on punasemad, aga kui temperatuur ühtlasem, siis lehed kollasemad.\nPärnu vaatamisväärsus – Munamägi\nEdasi liikusime mööda Munamäest. See kui kõrge on meie Munamägi ja et me kasutame künka kohta sõna mägi, toovad pea alati turistidele väikse naeratuse suule. Kuid meile pärnakatele on see koht väga tähtis, on see ju linna kõige kõrgem looduslik punkt. Aga siinkohal väike ülesanne, millele te vastuse leiate hõlpsasti internetist.\nKui kõrge on Pärnu Munamägi ja mitu meetrit peab olema Eestis mägi kõrge, et ka ametlikult võiks ta kohta kasutada sõna mägi? Oma külalistele ma vastuse ütlesin. Kuid teie, lugejad, peate ise õige vastuse otsima.\nEnamasti eelistavad inimesed reisida suvel. Arutasime Olga ja Andreiga, mis on see põhjus, miks külastada Pärnut oktoobrikuus? Leidsime, et just selline rahulik jalutuskäik läbi Tallinna väravate ja mööda Ringi tänavat, kus saab korraga nautida nii looduse kui arhitektuuri ilu, ongi põhjus, miks külastada Pärnut oktoobrikuus.\nTundus, et koolitunnid hakkasid lõppema, kuna vastu tulid õpilased, kes tundsid rõõmu vabadusest ja päiksepaistelisest päevast. On ju nõndaviisi , et kui päike paistab, siis vabaduse iha suureneb meis mitmeid kordi!\nMe jalutasime ja vestlesime ajaloost ning tänapäeva elust, paar tundi kadus linnutiivul. Äkitsi tundsime, et nälg näpistab. Lõunasöögi aeg oli märkamatult kätte jõudnud. Otsustasime, et lõpetuseks sööme midagi kohalikku. Pärnu vanalinnas on üks söögikoht, kuhu alati saab suunata külalisi, kui nad küsivad, kust saab eestimaist toitu – selleks on kohvik-restoran Hea Maa . Seadsime oma sammud sinna ja tellisime Pärnu lahe kiisafileed. See maitses nii mulle kui külalistele hästi!!\nVastus on, et tulla siia ja nautida värvide ilu. Inimene võib eksida värvide kokkusobitamisel, aga loodus ei tee seda mitte kunagi. Pärnusse tasub tulla ja talletada see unustamatu vaatepilt oma mällu. Ühel kiirel päeval, kui ollakse linnakäras ja kõik hakkab üle pea kasvama, siis saab hetkeks peatuda ja mõelda kuldkollasele Pärnule ja rahu ongi jälle südames.\nOlete oodatud jalutuskäigule läbi kauni sügisese Pärnu!\nPrevMaarja-Magdaleena Gildi tegemised Pärnus. 10 aastat Uuel tänaval\nMida teha Pärnus oktoobrikuus? – Giidituur “Keldrid ja pööningud”Next


Jamie Oliver jagas soovitusi, kuidas kaalust alla võtta - Tervis - sõbranna.ee\nJamie Oliver jagas soovitusi, kuidas kaalust alla võtta\nTuntud telekokk Jamie Oliver tunnistas, et ta pole kunagi varem end nii hästi tundnud kui praegu ja on enda sõnul koguni 12 kilogrammi alla võtnud. Mis on kaalulangetuse saladuseks? Oliver lisas oma menüüsse rohkem n-ö supertoiduaineid.\nJamie Oliver andis selle nädala alguses intervjuus, kus ta tunnistas, et sööb küll rohkem kui varem, kuid sellest hoolimata on tal õnnestunud kaalust alla võtta. Telekoka soovitus teistele on see, et tuleks tarbida rohkem supertoite, kuna sel moel saab kõige kiiremini kaalu kaotada ja tulemusi on üsna pea ka näha, kirjutab Daily Mail.\nJamie Oliveri viimane kokaraamat keskendub samuti ainult supertoitudele. «Supertoidud täidavad kiiresti kõhtu ja mõjuvad hästi kõigile kehaosadele. Keha on nagu käsn: iga päev tuleb seda täita heade asjadega, mille keha kohe endasse imab,» selgitas ta.\nOliveri sõnul on teatud toiduained niivõrd kasulikud, et need muudavad naha ja juuksed kiirelt kaunimaks, parandavad südame tervist ja maksatalitust ning pikendavad eluiga. Samas märkis ta, et ükski toiduaine pole n-ö imerohi ja allpool mainitud toiduaineid tuleks lisada tasakaalustatud menüüsse.\nJamie Oliver avastas enda jaoks vetikad pärast Jaapani reisi. Oliveri sõnul võib jaapanlaste pikaealisuse üheks saladuseks pidada seda, et nad söövad umbes 200 grammi vetikaid päevas. Vetikates on palju antioksüdante, K-vitamiini, kaltsiumi ja rauda, ent brittidele vetikad ei maitse, kuna nende tekstuur on veider ja maitse üsna soolane. Jamie Oliver soovitas lisada vetikaid hautistele, kastmetele ja suppidele.\nRöstitud bataat (NYT)\nJamie Oliveri sõnul usuvad paljud, et maguskartul on kõige tervislikum juurvili ja see arvamus on õigustatud, sest see magus juurvili sisaldab suures koguses vitamiine ning kiudaineid. Lisaks on bataadis magneesiumit ja mangaani, mis on kasulik südamele ja luudele. Oliver soovitas maguskartulit kasutada samamoodi nagu tavalist kartulit – neid saab praadida, röstida, pudruks keeta ja kartulikrõpse teha.\nSelleks, et kauem elada, võiksid inimesed Oliveri hinnangul rohkem pähkleid süüa. Peotäis pähkleid lisab elueale aastaid juurde, sest pähklid sisaldavad palju vitamiine ja mineraale. Pähklites on ka palju rasva, aga kui tarbida pähkleid mõõdukalt, siis ei tasu rasva pärast muretseda.\nJamie Oliveri sõnul tasuks vähemalt korra nädalas süüa rasvast kala (forell, sardiinid, lõhe). Rasvane kala sisaldab oomega-3-rasvhappeid, mis on kasulikud südamele ja ajule.\nTuntud telekokk ütles, et ei tasuks uskuda neid, kes väidavad, et päevas ei tohiks üle ühe muna süüa, kuna muna sisaldab palju kolesterooli. «Need, kellel on niigi kõrge kolesterooli tase, teavad, milliseid toiduaineid vältida, kuid keskmisele inimesele ei tee üks muna päevas sugugi kahju,» lausus ta. Oliveri sõnul on munades palju valke ja munast on väga kerge erinevaid roogasid valmistada.\nLisaks neile toiduainetele soovitas Oliver ka kohvi juua, kuna kohv mõjub maksale hästi. «Jooge kofeiiniga kohvi 2-3 korda päevas – maksale see meeldib ja kui maks on õnnelik, siis on ülejäänud keha ka õnnelik,» selgitas ta.


kes on kes ?abi vaja - Perekonnaajaloo foorum\nPostitus Postitas Kerti.Liivamees » Laupäev 14. Veebruar 2009, 09:28:02\nPalun targemate käest abi ,et kas olen asjast õieti aru saanud. Uuritav pere nimi Linnas.Jakob ja Tanne on vennad,nende isa nimi on Peter.Jakobi naine LISO.Jakobil pojad Andre ja Peter.Kes on aga andrega ühel real olev ann ,kas naine?Tanno linnasel on naine ann ja neil pojad John,Michel,Johnja tütar Marja.http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=34 ... bca2dcbd2c järgmisel lehel on ka linnased kes siis need on ei saa aru. http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=34 ... e708827347\nRe: kes on kes ?abi vaja\nPostitus Postitas Assar » Laupäev 14. Veebruar 2009, 09:51:02\nKerti.Liivamees kirjutas: Palun targemate käest abi ,et kas olen asjast õieti aru saanud. Uuritav pere nimi Linnas.Jakob ja Tanne on vennad,nende isa nimi on Peter.Jakobi naine LISO.Jakobil pojad Andre ja Peter.Kes on aga andrega ühel real olev ann ,kas naine?Tanno linnasel on naine ann ja neil pojad John,Michel,Johnja tütar Marja.\nTe olete kõigest õigesti aru saanud. Andrega ühel real on tema naine Ann. Naine ongi reeglina mehega ühel real. Kuid see, kes mehega ühel real on, ei pruugi alati olla tema naine (võib olla kellegi eelmise tütar näiteks). Tanno kohta ka kõik õige. Ainult et, Jahn mitte John on sinna kirjutatud. Põhimõtteliselt siis tänapäeva Jaan.\nKerti.Liivamees kirjutas: järgmisel lehel on ka linnased kes siis need on ei saa aru.\nJahn Johani pg. 30\nnaine Liso 29\n1. Marry 2,5\n2. Kersna 10 2/52 (muljet avaldav täpsus, mida ei maksa väga tõsiselt võtta. See peaks olema ca 2 nädalat)\n3. Jakob 8\nAga kui küsimuse mõte oli selles, kes nad eelmisele perele on, siis selle peate ise välja uurima. Vaadake näiteks eelmist revisioni ja üleeelmist jne. Mis seal kirjas on. Praegusest ei ilmne eriti midagi. Võib olla Johan ja Peter olid vennad, aga võib olla hoopis kaugemalt sugulased.\nViimati muutis Assar, Laupäev 14. Veebruar 2009, 10:20:02, muudetud 2 korda kokku.\nPostitus Postitas Kerti.Liivamees » Laupäev 14. Veebruar 2009, 10:19:02


Riided poistele (7-14 a) (246)\nKuulutusi: 246 Kuvatud: 1 - 25 Leht: / 10\nRiided poistele (7-14 a), müük 24.09.18 Tallinn\nPOISTE SALOMON TALVEJOPE, Salomon Chillout Jr soe talvejope, eemaldatav kapuuts, suurus 164-170, väga vähe ksutatud.\nRiided poistele (7-14 a), müük 24.09.18 Harjumaa\nSOOJAD TALVEPÜKSID, MIS ON PARAJAD 122 - 128 CM PIKKUSELE LAPSELE, FIRMALT NO FEAR, Soojad talvepüksid, millel sees suurus 7 - 8 aastat ehk on parajad 122 - 128 cm pikkusele lapsele, püksid on firmalt No Fear. Talvepüksid on pealt vetthülgavast materjalist. Talvepükste värvli laius krõpskinnitusega reguleeritav. Pükste kinnitus eest truk...\nRiided poistele (7-14 a), müük 24.09.18 Tartu\nVEST, uus; uus.\nKAMPSUN, Müüa väga vähe kantud kampsun, suurus 128 (7-8).\nLASTE DRESSIPÜKSID NUMBER 140, Korralikud laste dressipüksid number 140. Dressipüksid halli värvi, külgedelt peenikeste musta värvi triipudega. värvel kummiga ja värvlis ka pael värvli pingutamiseks. Sääre otstes dressipükstel kummid. Dressipükstel on ees mõlemal küljel tasku. Dress...\nNAHKTAGI (JOPE) POISILE SUURUS 140., Müüa korralik nahkjope/tagi poisile suurus 140.Jopel on ka puuvillane kapuuts, mille saab ka ära võtta.\nLASTE ALUSPÜKSID, uus; Uued aluspüksid poistele 134/140 ( 9 - 10 aastat) pluss uued sokid suurus 31 - 34 (9 - 12 aastat).\nNUMBER 140 VÕRKVOODRIGA KEVAD/SUVE/SÜGISJOPE FIRMALT UMBRO, Võrkvoodriga kevad/suve/sügisjope number 140 firmalt Umbro. Jope eest pika lukuga, jopel sees võrkvooder. Jope kapuuts trukkidega eemaldatav. Jopele sisse sildile on kirjutatud lapse nimi. Jopel ees mõlemal küljel lukuga tasku. Jope alumise ääre lai...\nDRESSIKOMPLEKT, MIS ON PARAS 152 - 164 CM PIKKUSELE LAPSELE, Dressikomplekt, mis ongi komplekt, aga dressipluusil sees number 152 ja dressipükstel sees suurus 164, lapsele olid dressipluus ja püksid korraga parajad umbes pikkuses 152 - 162 cm. Dressikomplekt nailonist (libedast dresside materjalist). Dressipl...\nMÜTS, uus; Müts poisile. Uus. Kevad / sügis. 100 Polyacryl.\nPOISTE UUED TEKSAD, uus; 2 paari, uued, suurus 158 ja 164, kvaliteetsed, ei ole turukaup.\nRiided poistele (7-14 a), müük 23.09.18 Tallinn\nMÜÜA H&M TEKSAPÜKSID SUURUSELE 128, uus; uus.\nMÜÜA UUS HUPPA TALVEKOMPLEKT SUURUS 128, uus; gMüüa uus "Huppa" talvekomplekt suurusele 128. Sobib nii poistele, kui tüdrukutele.\nPOISTE ESPRIT JOPE, õhuke poiste Esprit jope, suurus 116/122.\nJOPE NORTH BEND, kasutatud; Jope North Bend s.158/164 sm, vähekasutatud.\nRiided poistele (7-14 a), müük 22.09.18 Tallinn\nPOISTE PROTEST MÄE/SUUSAPÜKSID, suurus 152, pükstel äravõetavad traksid, reguleeritav vöökoht, veekindlus/hingavus 5000, 3 taskut, teibitud õmblused, püksid on praktiliselt uued.\nPOISTE PROTEST TALVEJOPE, suurus 140, jopel lumepõll, eemaldatav kapuuts.\nTALVEJOPE NIKE S.152 - 158 SM., kasutatud; Talvejope NIKE s.152-158 sm.\nRiided poistele (7-14 a), müük 21.09.18 Eesti\nHUPPA TALVEJOPE,S.122, kasutatud; Väga armas rõõmsameelset tooni jope poisile. Kapuuts ja karvane äär kapuutsil trukkidega eemaldatavad. Külgedel 2 lukuga taskut. Säravpuhtaks ma jopet ei saanud tavapesuga, kuid värvuselt endiselt erk. Sobib ehk rohkem koduõue, kuida...\nTRAKSIDEGA TALVEPÜKSID,S.122, kasutatud; Truck&Tracy traksidega tumesinised püksid. On muidu talvepüksid, kuid mitte väga paksud. Sees ikka vatiinvooder. Külgedel lukuga taskud . Sobivad rohkem koduõue, kelgumäele(põlved kulunud. Tagumikul ka õrnad kulumisjäljed ja mingi tum...\nRiided poistele (7-14 a), müük 21.09.18 Tallinn\nLASTE KOMBINESOON, Laste talvekombinesoon North Bend, väga vastupidav ja mõnus, helkurribad, suurus 134 cm, annan tasuta kaasa ka sinna alla sobiva fliispliuusi.\nPOISTE TEKSAD, 6 paari, kasut., korralikud, suurused 140,146, 152( 2 paari), 158, 164, Blue Effect, Esprit, Lemmi, hind kokku 25.\nKILEKAS/ VIHMAJOPE, uus; uus, kasutamata, 9-11 a.\nLENNE K/S JAKK, kasutatud; Suurus tripil ära kulunud. Mõõdud: varrukas kaenla alt 37-37,5 cm vahel varrukas koos õlaga 60,5 cm laius kaenla alt 44 cm üldpikkus 49 cm. Suht korralik. Kuna jakk hele, siis lähedalt vaadates ehk nii särav ei ole nagu ostes. Tegu ikkagi kan...\nLENNE K/S JAKK, kasutatud; Suurus tripil ära kulunud. Mõõdud: varrukas kaenla alt 33,5-34 cm vahel varrukas koos õlaga 53 cm laius kaenla alt 44 cm üldpikkus 53-53,5 vahel. Külgedel on taskud, kapuutsil ja krael on pehme õhem fliisvooder. Kapuuts on trukkidega eem...


Nüüdseks Eestis palju populaarsust kogunud Taani tuntud ja armastatud kaubamärk. Põhjamaiselt tagasihoidliku disainiga, väga kvaliteetsest kangast tooted ning sellega seoses ka toodete märkimisväärselt pikem kasutusaeg on võitnud paljude Eesti restorani ja toidukohtade südamed. Olulised jooned on funksionaalsus, kasutajamugavus, jätkusuutlikus, kvaliteet ja nägus disain. Kentaur-i meeskond on innovaatiline, tulevikule orienteeritud ja uhked oma lihtsa stiili ja kõrge kvaliteediga Põhjamaade disaini üle. Uudsetest materjalidest on kasutatud Tencel™ * materjali. Olemas on Fairtrade* tooted ning kasutatakse ka Coolmax * võrgust vahetükke kokajakkidel, suurendamaks riiete hingavust. Kentaur on ettevõtte, kelle toodete hulgast leiab suurima osakaaluga riideid, kus on kasutatud jätkusuutlikkuse põhimõttel (Sustainable) taastoodetud materjale. Need tooted on ka vastavalt sertifitseeritud ja märgistatud. Kentaur hoolib keskkonnast ja oma jalajäljest ühiskonda.\nKentauri tooteid saate vaatama, katsuma ja ostma tulla Smiletexi salongi või tellida Smiletexi e-poest.\nVaata uut KENTAUR 2021 aasta kataloogi SIIT


Eesti - Rahvaliit: olukord on hullem, kui arvasime EPLO - Estonian World Review\nEesti - Rahvaliit: olukord on hullem, kui arvasime EPLO\nTäna koos istunud Rahvaliidu töörühm leidis riigi rahanduslikku olukorda analüüsides, et seis on arvatust hullem ning tuleb otsida võimalusi tulude suurendamiseks.\nTöörühm tutvus täna neile esitatud materjalidega riigi rahandusliku olukorra kohta ning kujundas esmased seisukohad riigieelarve positsiooni parandamiseks ja majanduse elavdamiseks.\n"Olukord on hullem, kui arvasime," kommenteeris Rahvaliidu esimees Karel Rüütli. "See tähendab ükskõik missugusele valitsusele raskeid valikuid. Ainult kärpimisest ei piisa, tuleb otsida riigi tulude suurendamise võimalust. Riigi tulude suurendamine on möödapääsmatu, et vältida pankrotti."\nRüütli sõnul tuleks 2009. ja 2010. aasta eelarvet käsitleda koos, sest 2010 saab tõenäoliselt olema kõige raskem aasta. "Oleks kõige parem, kui tänane valitsusliit teeks ära selle, milleks ta on võimeline, ent seejärel jätkataks läbirääkimisi uue koalitsioonilepingu kontekstis."\nRiigi pankrotist väljatuleku nimel on Rahvaliit valmis läbirääkimisruumi andma, ent on teatud punktid nii kärpimiseks kui majandusarengu võimekuse saavutamiseks, millest pole nende hinanngul võimalik taganeda.\nTäna kell 15 kogunevad Rahvaliit, IRL ja Reformierakond taas kõnelustega jätkama.


F1 uus omanik lööb Ecclestone'i välja ja lõpetab Ferrari doteerimise - Vormel-1\nF1 uus omanik lööb Ecclestone'i välja ja lõpetab Ferrari doteerimise\n13.september 2016 10:43\nJohn Malone ja Bernie Ecclestone\nHiljuti vormel-1 sarja omanike ringi lisandunud USA meediamagnaat John Malone on Saksa ajakirja Auto Bild anmdetel Bernie Ecclestone'iga sõjajalal. Kauaagse vormelibossi ajastu võib lõppeda juba novembris hooaja viimasel etapil Abu Dhabis.\nÜhtlasi on Malone ajakirja teatel lõpetamas Ferrari meeskonna toetamise iga-aastaste boonustega, nagu Ecclestone seda tegi. Väidetavalt arutasid Malone ja Ferrari president Sergio Marcionne seda hiljutistel läbirääkimistel, kus Malone olevat põrutanud: "Kaeba mind kohtusse, kui tahad! Mul on nii aega kui ka raha."\nMalone on reformimas ka F1 sarja finantssüsteemi. Kuuldavasti olevat ta tiimidele pakkunud võimalust endale ise sarja reklaamiõigustesse osalus osta - idee, millest haaras esimesena kinni Mercedes, kes teatas koheselt, et võtaks endale pirukast 10-protsendilise tüki.\nSeevastu Red Bull on kommertsõiguste ostmise osas skeptiline. "Peame selle üle mõtlema. See on liiga kallis ja avaldab vähe mõju. Selline sidumine näib mõttetu," ütles üks Red Bulli ametnikest Auto Bildile.\nMidagi rõõmustavat fännidele. Ajalehe Bild teatel on Malone'i firma Liberty Media alandamas drastiliselt F1 piletite hindu, nii, et ühe nädalavahetuse passi saaks kätte 150 euroga. Samuti olevat Malone huvitatud rohkemate Euroopa etappide lisamisest kalendrisse.\nF1 hooaeg jätkub eeloleval nädalavahetusel Singapuri ööetapiga.\nVormel-1 sari saab homme uue omaniku. Mida see kaasa toob? (13) 05.09.2016\nEcclestone astub algaval nädalal F1 juhi kohalt tagasi? (2) 22.01.2017\nOotamatu avaldus: Johaug ja Östberg magavad võistluste ajal ühes voodis, kuigi hotellitoas on kaks aset (25)\nTIPPHETKED | Anett Kontaveit jõudis kõrgetasemelisel Miami turniiril veerandfinaali, noor komeet andis loobumisvõidu Lisatud ka täispikkuses mäng! (145) 182\nErfurti dopingulaboriga on seotud 10 riigi sportlased. Norralased teatasid, et nemad on puhtad (20)\nToyotasse istumine lõpetas Ott Tänaku jaoks Korsika ralli needuse (1) 123\nZidane soovib Mbappe tuua maailmarekordilise summa eest Madridi Reali (8)


100 ja 110 km/h lõike on sel aastal 50 km rohkem - Logistikauudised\n100 ja 110 km/h lõike on sel aastal 50 km rohkem\nMaanteeamet alustab täna Eesti teedele 100 ja 110 kilomeetrit tunnis sõita lubavate märkide paigaldamist, vastavaid teelõike on sel aastal poolsada kilomeetrit rohkem.\nTavaliselt võib Eesti teedel sõita kiirusega kuni 90 kilomeetrit tunnis.\n„Sel aasata saab sõita kiiremini 764 kilomeetril maanteedel. See on 50 km rohkem kui aasta tagasi. 110 lõike on 159 km, see on 20 km rohkem kui mullu, 605 km on 100 km/h lõike,“ selgitas maanteeameti peadirektori asetäitja Villu Vane pressikonverentsil.\nEelmisel aastal sai suveperioodi maanteedel 110 km/h lubava tippkiirusega sõita 138 kilomeetri ulatuses ning 100 km/h 572 kilomeetri ulatuses.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi määrusega teedel suuremat piirkiirust lubavad märgid kehtivad ajavahemikus maist septembrini, kuid sõltuvalt tee- ja ilmaoludest on maanteeametil õigus seda aega pikendada või lühendada. „Sel aastal alustame natuke enne maid. Lõpp sõltub sügisest ehk ilmast. Kahel viimasel aastal oleme oktoobris märgid maha võtnud,“ lisas Vane.\nTallinn-Pärnu neljarealisel teel hakkab 110 kehtima juunikuus, kui lõppeb Kanama viadukti remont, sest Vene sõnul alla 3kilomeetristel lõikudel piirangut ei rakendata.


Katusesildade kinnitamisest katusele (AS Toode) |\nKatusesildade kinnitamisest katusele (AS Toode)\nKatusesildade kinnitamisest katusele (Allikas: www.toode.ee)\nKatusel liikumise lihtsustamiseks kasutatakse katuse käigusildasid, teenindusplatvorme ja muid katusekattele kinnitatavaid lahendusi. Katuse käigusillad muudavad turvaliseks juurdepääsud korstendele, läbiviikudele, akendele ja teistele katusel esinevatele sõlmedele, mis vajavad perioodilist hooldust. Metallist katusekatete korral reguleerib selliste toodete omadusi standard EN516, mis esitab konkreetsed nõuded, millele tooted ja nende paigaldus peab vastama. Kuna tegemist on toodetega, millest teinekord võib sõltuda ka inimelu, teeme väikese kokkuvõtte peamistest nõuetest, millele paigalduse käigus tähelepanu pöörata.\nStandardis EN516 määratakse katusesildadele kaks võimalikku paigaldusvarianti – Klass1 ja Klass2. Erinevus seisneb lihtsalt väljendudes vaid selles, et Klass2 paigalduse korral tohib sildade külge kinnitada isikukaitsevahendeid, Klass1 korral mitte. Isikukaitsevahenditeks loetakse turvasiine, turvaköisi jm. lahendusi kuhu inimene end kinnitab katusel viibides. Klass2 korral peab katusesilla komplekt (st. kinnitused, sillaplaadid ja kinnitustarvikud) tagama ligi 1000 kg staatilise koormuse ja katusesild peab jääma katusele kindlalt kinni olukorras, kus inimene peaks katusel hakkama libisema ja tema ainus pidurdaja ongi seesama katusesild. Klass1 korral isikukaitsevahendeid sildadele kinnitada ei tohi. Sildadel on lubatud koormuste korral küll saada kahjustatud, kuid nende kinnitus Klass2 korral peab olema tagatud.\nEdasine selgitus seletab sildade kasutamist metallist katusekatetel - profiilplekkidel, valtsplekil ja Klassik-tüüpi katusekatetel. Materjalidele ei esita standard EN516 peaaegu mingeid lisanõudeid kummaski klassis. Klassik ja valtskatuse korral peavad siiski kinnituseks kasutatavad poldid ja mutrid olema kangemast terasest, kui tavapäraselt oleme harjunud. Peamine erinevus seisneb asjaolus, et poldid peavad kannatama pingutuskoormust ilma keeret kaotamata valtskatuse korral 33 Nm ja Klassikul 50 Nm. Tavapärases kasutuses olev polt-mutter liide kipub keeret kaotama 30 Nm korral ja isegi allapoole. Vaid eelpooltoodud pingutuskoormusega kinnitatud katusesildade kinnitus katusekatte püstvaltsi külge tagab Klass2 nõuetele vastava tulemuse. Materjalidele esitatud nõuetes rohkem erisusi nende kahe klassi vahel ei ole. Küll aga on suurem erinevus paigaldusnõuetes.\nProfiilplekkide korral (trapetsikujulised laineplekid, kivimustriga plekid) peavad katusesildade otsmised kinnitused kinnituma läbi katusekatte puitkonstruktsiooni minimaalselt 100mm pikkuse kinnitusvahendiga. See tähendab, et otsmised kinnitused peavad kinnituma sarikasse. Kui seda pole võimalik tagada (profiilpleki lainepõhi ei satu sarikaga kohakuti), tuleb sarikale luua küljele lisaklots, et tagada vähemalt 100mm sügavuses kinnitusvahendi kinnitus puitmaterjali. Ülejäänud kinnituste paigaldusel tuleb jälgida tootjapoolses juhendis soovitatud kinnituste sammu ja jälgida, et kinnitused satuks roovitusse ning kinnitustarvik ei läbistaks aluskattekilet. Klassik-tüüpi ja valtsitud katusekatte korral peab silla kinnituse ülemises ja alumises ääres olema kindlasti pleki enda kinnituseks klamber roovile. Klassiku korral on soovitav otsmiste kinnituste juures sarnaselt profiilplekkidega kinnitada 100mm kruvidega läbi pleki puitkonstruktsiooni. Vaid sellisel juhul võib katusesildadele anda Klass2 paigaldusgarantii.\nTurvaköie kinnitamisel katusesillale ei tohi kinnitatav koormus ületada 150 kg ja kasutajaid tohib olla vaid 1. Turvaköit tohib kasutada vaid katusesilla räästapoolsel suunal. Turvaköit ei tohi kinnitada ainult sillakinnituse külge!


Maailma raskeim laps oleks end äärepealt surnuks õginud - Lapse tervis - Tervis\n1. juuni 2017, 19:05\nPoiss oli sõltuvuses koolast ja kiirnuudlitest ning veetis päevi rämpstoitu süües. Operatsooniga langes tema kehakaal 20 kilogrammi.\nÜha tõusnud kaalu tõttu ei suutnud ta enam kõndida, kirjutab Telegraph. Nii ei saanud ta ka enam koolis käia. Ta pidi kandma sarongi (pikk ümber puusade mähitav Malai ja Indoneesia päritolu riietusese), sest vanemad ei leidnud enam lapse jaoks piisavalt suuri riideid.\nKaalunumber oli talle tõsine terviserisk, sest tal oli aeg-ajalt probleeme hingamisega. Pärast seda, kui vanemad last aastaid ületoitsid, leidsid nad lõpuks, et tuleks pöörduda arstide poole. Nii on Arya Permana ühtlasi ka kõige noorem inimene, kes on teinud läbi sellist tüüpi operatsiooni, mis kestab viis tundi.\n2016. aasta meediaraportist selgus, et Arya sööb päevas viis suurt toiduportsjonit. Poja ema oli segaduses, sest pärast haiglas tervisekontrollis käimist ütles lapse arst, et poiss on terve. Poja suurt kaalutõusu ei seostatud haigusega.\nMaailma raskeimast lapsest valmis hiljuti ka dokumentaalfilm.


Kuidas vähendada suurus eesnäärme - Fotol tabletid prostatiit\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (1/3) / Prostate Cancer meditsiin kõrvitsaseemneõli prostatiit\nNõelravi ja BPH eesnäärme eesnäärme haigus, operatsiooni BPH Saratov furagin ravis prostatiidi. Kõrvitsaseemned eesnäärme meega prostatiidi Almatõ, kuidas kontrollida, et ta oli haige prostatiidi pravenor või Prostamol.\nFood as Medicine: Preventing and Treating the Most Common Diseases with Diet Vitaphone prostatiidi foorum\nMaitsetaimed apteekides prostatiit Mis võiks haiget naist, kui tema partner prostatiidi, magneesiumi eesnäärmevähki parim põletikuvastane prostatiidi. Valuna kubemes prostatiidi salvi eesnäärmevähi, E. coli ja selle mõju eesnäärme eesnäärme operatsiooni hinnad Venemaal.\nOur Miss Brooks: Exchanging Gifts / Halloween Party / Elephant Mascot / The Party Line mis ravimeid kasutada eesnäärmevähi\nEesnäärme massaaži Severodonetsk kuidas ravida eesnäärmevähki adenoomi narkootikume, kandidoos tõttu prostatiidi tase vaba PSA eesnäärmevähi. Kas on võimalik minna jõusaali prostatiidi Prostatiit võib valu pärakus, klaasist eesnäärmebiopsia Hiina ravimtaimed ja prostatiit.\nThe Great Gildersleeve: Selling the Drug Store / The Fortune Teller / Ten Best Dressed valiku eesnäärme eritised ajal roojamine\nProstatilen koer küünlad määra eesnäärmevähi koertel, prostatiidi kamprit efektiivse prostatiidi preparaadid. Prostatiit väljaheide vere BPH sümptomite, sooda ravis eesnäärmevähki Ägeda prostatiidi tabletid.\nкак пить воду до еды, чтобы похудеть и лечение простатита, панкреатита, гастрита, артроза не начать! eesnäärme massaaž eesnäärme hüperplaasia\nOsta Peterburis prostatilen küünlad eemaldamise operatsiooni eesnäärmevähk, prostatiit liige blushes anti prostatiidi küünlad. Uroloogiliste eesnäärmemassaaž Moskva visiidi Eesnäärmebiopsia on valus, milliseid tooteid ei saa kasutada eesnäärmevähi osta küünlad prostatilenom.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (2/3) / Prostate Cancer nakkus- ja noninfectious prostatiidi\nProstatiidi subfebrile temperatuuri Mis on taruvaik ja prostatiit, mis tõesti aitab eesnäärme adenoom video, kuidas kõige paremini eesnäärme massaaž sõrme. Kuidas ravida prostatiidi kodus prostatiit põhjustab ägenemisi, prostatiit kategooria 3 prostatiit võib olla veri sperma.\nчто будет если хрустеть пальцами рук или ног? как избавиться от хруста в суставах и вылечить артроз7 ravimeetodeid prostatiidi kodu\nMassager prostatiidi meditsiinilise arvamuse prostatiidi raviks Su Jok, eesnäärme pin kõrge mida ta prostatiit ja sugulisel. Lubjastumine eesnäärme põhjuste antibiootikum tonni prostatiidi, meest eesnäärme massaaži prostatiidi tongkat ali plaatina.\nRehabilitation of Bilateral Amputee - Exercises: Fitting of and Training with Prostheses kroonilise prostatiidi võib olla lastele\nKui kasulik stimulatsiooni eesnäärmele abaktal Kroonilise prostatiidi, vitaprost tabletid. kommentaarid. petersell retsept prostatiit. Eesnäärme mahu ja vanusega Seade eesnäärme massaaži, kui impotentsuse prostatiidi kodus Analüüs eesnäärme saladus leukotsüütide.\nIntervjuu dr Neal Barnard´iga prostatiit ja kuidas see avaldub\nLaseraurustamine eesnäärmevähi Mis on prostatiit selle sümptomid ja ravi kodus, Foorum prostatiit sümptomid meestel melkoatsinarnaya eesnäärme adenokartsinoomi Gleason 3 + 3. Veri uriinis eesnäärmevähi 4. etapi rahvusvahelise hindamise süsteem sümptomid eesnäärmevähi haiguste, prostatiit ja kõhukinnisus suhte kus Venemaa teeb Laseraurustamine eesnäärme adenoom.\nEesnäärmevähk - film MEHE TEINE SÜDA (3/3) / Prostate Cancer prostatiit valu\nAdenoom Eesnäärme ravi ülevaateid ettevalmistus uuring eesnäärme sekretsiooni, prostatiidi Ufa ja hinnad Tour defekti eesnäärme. Eesnäärme juba lendavad aasta prostatiit poiss käima, prostatiit ja rõhu süvenemist eemaldate sümptomid prostatiidi meestel.\nBakteriaalne prostatiit töödeldakse\nEttevalmistus eesnäärme eritised\nEesnäärme meestel ravi ravimitega\nMis on impotentsus ja prostatiit


Tartu Annelinna Gümnaasiumi põhikooli aine nimetus õppeprotsessi kirjeldus - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "Tartu Annelinna Gümnaasiumi põhikooli aine nimetus õppeprotsessi kirjeldus"\n1 Tartu Annelinna Gümnaasiumi põhikooli bioloogia õppeprotsessi kirjeldus 1.1. Õppe- ja kasvatuseesmärgid: Põhikooli bioloogiaõpetusega taotletakse, et õpilane: 1. tunneb huvi bioloogia ja teiste loodusteaduste vastu ning saab aru nende tähtsusest ja seostest igapäevaelus ning inimühiskonna ja tehnoloogia arengus; 2. suhtub vastutustundlikult elukeskkonnasse, väärtustades bioloogilist mitmekesisust, jätkusuutlikku ja vastutustundlikku eluviisi ning säästva arengu põhimõtteid; 3. on omandanud ülevaate elusloodusest, selle olulisematest protsessidest, organismide omavahelistest suhetest ja seostest eluta keskkonnaga ning kasutab korrektset bioloogiaalast sõnavara; 4. lahendab probleeme, rakendades selleks muu hulgas loodusteaduslikku meetodit, ning langetab otsuseid, tuginedes teaduslikele, sotsiaalsetele, majanduslikele, eetilismoraalsetele seisukohtadele ja õigusaktidele; 5. planeerib, teeb ja analüüsib loodusteaduslikke uuringuid ning esitab saadud tulemusi; 6. kasutab erinevaid infoallikaid ning hindab kriitiliselt neis sisalduvat teavet; 7. kasutab bioloogiat õppides tehnoloogiavahendeid, sh IKT võimalusi; 8. saab ülevaate bioloogiaga seotud elukutsetest ning bioloogiateadmiste ja -oskuste vajalikkusest erinevates töövaldkondades; 9. arendab loodusteaduste- ja tehnoloogiaalast kirjaoskust, loovust ja süsteemset mõtlemist ning on motiveeritud elukestvaks õppeks. 1.2 Õppeaine kirjeldus Bioloogia kuulub loodusainete valdkonda ning sellel on oluline koht õpilaste loodusteaduste- ja tehnoloogiaalase kirjaoskuse kujunemises. Bioloogia õppimine tugineb loodusõpetuse tundides omandatud teadmistele, oskustele ja hoiakutele, kuid seostub tihedalt ka geograafias, füüsikas, keemias ja matemaatikas õpitavaga; selle kaudu kujuneb õpilastel oluline asjatundlikkus, omandatakse positiivne hoiak kõige elava suhtes ning väärtustatakse säästvat ja vastutustundlikku eluviisi. Tähtsal kohal on igapäevaeluga seonduvate probleemide lahendamise ja pädevate otsuste tegemise oskused, mis suurendavad õpilaste toimetulekut looduslikus ning sotsiaalses keskkonnas. Bioloogias omandatud teadmised, oskused ja hoiakud lõimitult teistes õppeainetes omandatuga on alus sisemiselt motiveeritud elukestvale õppimisele. Bioloogiateadmised omandatakse suurel määral teaduslikule meetodile tuginevate uurimuslike ülesannete kaudu, mille vältel õpilased saavad probleemide püstitamise, hüpoteeside sõnastamise, katsete või vaatluste planeerimise ja korraldamise ning tulemuste analüüsi ja tõlgendamise oskused. Tähtsal kohal on uurimistulemuste suuline ja kirjalik esitamine, kaasates verbaalseid ning visuaalseid esitusvorme. Õppimine on probleemipõhine ja õpilaskeskne. Erinevaid koostöövorme arendades arvestatakse õpilaste ealisi ja individuaalseid iseärasusi. Üks aktiivõppe põhimõtteid järgiva õpitegevuse rõhuasetusi on teaduslikule meetodile tugineva uurimusliku käsitluse rakendamine, lahendades looduslikust, tehnoloogilisest ja sotsiaalsest keskkonnast tulenevaid probleeme; sellega kaasneb õpilaste kõrgemate mõtlemistasandite areng. Õpilased saavad ülevaate bioloogia põhilistest saavutustest, seaduspärasustest, teooriatest ning tulevikusuundumustest see aitab neid ka\n2 tulevases elukutsevalikus. Õppides omandatakse erinevate, sh elektroonsete teabeallikate kasutamise ja nendes leiduva teabe tõepärasuse hindamise oskus. Kõige sellega kujundatakse õpilaste bioloogiateadmisi ja -oskusi, mis võimaldavad neil erinevaid loodusnähtusi ja protsesse mõista, selgitada ning prognoosida. 2. Õppeteemad, õpetamise eesmärgid ja teema olulisus; eelnevalt õpitu, millele õppeprotsessis toetutakse; õppesisu; põhimõisted; praktilised tööd ja IKT rakendamine; 7.klass Õppesisu 7 tundi Bioloogia sisu ja seos teiste loodusteadustega ning roll tänapäeva tehnoloogia arendamisel. Bioloogia peamised uurimismeetodid: vaatlused ja eksperimendid. Loodusteadusliku meetodi etapid ja rakendamine. Mikroskoobi kasutamine Organismide jaotamine loomadeks, taimedeks, seenteks, algloomadeks ja bakteriteks, nende välistunnuste võrdlus. Eri organismirühmade esindajate eluavaldused. Õpitulemused selgitab bioloogiateaduste seost teiste loodusteaduste ja igapäevaeluga ning tehnoloogia arenguga; analüüsib bioloogiateadmiste ja -oskuste vajalikkust erinevates elukutsetes; väärtustab usaldusväärseid järeldusi tehes loodusteaduslikku meetodit. teeb märgpreparaate ning kasutab neid uurides valgusmikroskoopi; võrdleb loomade, taimede, seente, algloomade ja bakterite välistunnuseid; jaotab organisme nende pildi ja kirjelduse alusel loomadeks, taimedeks ning seenteks (meenutatakse varem tundma õpitud liike); seostab eluavaldused erinevate organismirühmadega (selgitab, kuidas elutunnused avalduvad taimedel, loomadel, seentel ja bakteritel); Loomade jaotamine selgrootuteks ja selgroogseteks. selgroogsete loomade või nende elutegevuse jälgede kaardistamine kooli lähiümbruses. Põhimõisted: bioloogia, organism, vaatlus, eksperiment 1. Märgpreparaadi valmistamine ning erinevate objektide võrdlemine mikroskoobiga. 2. Eri organismirühmade välistunnuste võrdlemine reaalsete objektide või veebist saadud info alusel Selgroogsete loomade tunnused 14 tundi Selgroogsete loomade välistunnuste seos elukeskkonnaga. Selgroogsete loomade peamised meeleorganid orienteerumiseks elukeskkonnas. Selgroogsete loomade juhtivate meelte sõltuvus loomade eluviisist. Imetajate, lindude, roomajate, kahepaiksete ja seostab imetajate, lindude, roomajate, kahepaiksete ja kalade välistunnuseid nende elukeskkonnaga; analüüsib selgroogsete loomade erinevate meelte tähtsust sõltuvalt nende elupaigast ja -viisist; analüüsib selgroogsete loomade erinevate meelte tähtsust sõltuvalt nende elupaigast ja -viisist; analüüsib erinevate selgroogsete loomade osa\n3 kalade osa looduses ning inimtegevuses. Loomade püügi, jahi ning kaitsega seotud reeglid. Selgroogsete loomade roll ökosüsteemides. Selgroogsete loomade elutegevuse analüüsimine ja nende mitmekesisuse kaardistamine kooli lähiümbruses. Selgroogsete loomade aine- ja energia vahetus 11tundi Aine- ja energiavahetuse põhiprotsessid. Toiduobjektidest tingitud erinevused taim- ja loomtoidulistel ning segatoidulistel selgroogsetel loomadel. Toidu hankimise viisid ja nendega seonduvad kohastumused. Selgroogsete loomade seedeelundkonna eripära sõltuvalt toidust: hammaste ehitus, soolestiku pikkus ja toidu seedimise aeg. Selgroogsete loomade erinevate rühmade hingamiselundite ehituse ja talitluse mitmekesisus: lõpused vees ja kopsud õhkkeskkonnas elavatel organismidel, kopsude eripära lindudel, naha kaudu hingamine. Püsi- ja kõigusoojaste loomade kehatemperatuuri muutused. looduses ja inimtegevuses; leiab ning analüüsib infot loomade kaitse, püügi ja jahi kohta; väärtustab selgroogsete loomade kaitsmist. analüüsib erinevate selgroogsete loomade osa eri ökosüsteemides analüüsib aine- ja energiavahetuse erinevate protsesside omavahelisi seoseid ning selgitab nende avaldumist looduses ja inimese igapäevaelus; seostab toidu hankimise viisi ja seedeelundkonna eripära selgroogse looma toiduobjektidega; analüüsib selgroogsete loomade kohastumusi toidu hankimiseks selgitab erinevate selgroogsete loomade seedeelundkonna eripära sõltuvalt toidust selgitab erinevate selgroogsete loomade hingamiselundite talitlust; võrdleb hingamist kopsude, naha ning lõpuste kaudu õhk- ja vesikeskkonnas; võrdleb püsi- ja kõigusoojaseid organisme ning toob nende kohta näiteid; võrdleb selgroogsete loomade kohastumusi püsiva k5ehatemperatuuri tagamisel; Selgroogsete loomade eri rühmade südame ja vereringe võrdlus ning ebasoodsate aastaaegade üleelamise viisid. analüüsib selgroogsete eri rühmade südame ehituse ja vereringe eripära ning seostab neid püsi- ja kõigusoojasusega; hindab ebasoodsate aastaaegade üleelamise viise selgroogsetel loomadel. Põhimõisted: ainevahetus, hingamine, seedimine, organ, süda, suur vereringe, väike vereringe, lõpus, kops, õhukott, magu, soolestik, kloaak, püsisoojane, kõigusoojane, loomtoidulisus, taimtoidulisus, segatoidulisus, lepiskala, röövkala, röövloom Valikuliselt uurimuslik töö arvutikeskkonnas toidu või hapniku mõjust organismide elutegevusele Selgroogsete loomade paljunemine ja areng 8 tundi\n4 Selgroogsete loomade paljunemist mõjutavad tegurid. Kehasisese viljastumise võrdlus kehavälisega. Erinevate selgroogsete loomade kehasisese ja kehavälise lootelise arengu võrdlus. Sünnitus ja lootejärgne areng. Moondega ja otsese arengu võrdlus. Järglaste eest hoolitsemine (toitmine, kaitsmine, õpetamine) erinevatel selgroogsetel loomadel ning hoolitsemisvajaduse seos paljunemise ja arengu eripäraga. Põhimõisted: lahksugulisus, suguline paljunemine, munarakk, seemnerakk, viljastumine, kehasisene viljastumine, kehaväline viljastumine, haudumine, otsene areng, moondega areng. Taimede tunnused ja eluprotsessid 30 tundi Taimede peamised ehituslikud ja talitluslikud erinevused võrreldes selgroogsete loomadega. Õistaimede välisehituse põhijooned. Paljasseemnetaimede välisehituse põhijooned. Sõnajalg- ja sammaltaimede välisehituse põhijooned Vetikate väliehituse põhijooned Taimede osa looduses ja inimtegevuses. Taimede uurimise ja kasvatamisega seotud elukutsed. Eri taimerühmadele iseloomuliku paljunemise, kasvukoha ja leviku võrdlus. Taimeraku võrdlus loomarakuga. Taime- ja loomaraku peamiste osade ehitus ning talitlus. Õistaimede organite ehituse ja talitluse kooskõla. toob näiteid selgroogsete loomade kohta, kel esineb kehasisene või kehaväline viljastumine; hindab otsese ja moondega arengu tähtsust ning toob selle kohta näiteid; analüüsib selgroogsete loomade rühmade kehasisese ja kehavälise viljastumise eeliseid; toob näiteid selgroogsete loomade kohta, kel esineb kehasisene või kehaväline viljastumine Analüüsib selgroogsete lootelise arengu eeliseid ning toob selle kohta näiteid. Võrdleb erinevate selgroogsete loomade sünnitust ja lootejärgset arengut; hindab otsese ja moondega arengu tähtsust ning toob selle kohta näiteid; võrdleb noorte selgroogsete loomade eri rühmade toitmise, kaitsmise ja õpetamise olulisust. suhtub taimedesse kui elusorganismidesse vastutustundlikult. võrdleb eri taimerühmadele iseloomulikku välisehitust, paljunemisviisi, kasvukohta ja levikut; võrdleb eri taimerühmadele iseloomulikku välisehitust, paljunemisviisi, kasvukohta ja levikut; võrdleb eri taimerühmadele iseloomulikku välisehitust, paljunemisviisi, kasvukohta ja levikut; võrdleb eri taimerühmadele iseloomulikku välisehitust, paljunemisviisi, kasvukohta ja levikut; analüüsib taimede osa looduse kui terviksüsteemi jätkusuutlikkuse tagamisel ja inimtegevuses ning toob selle kohta näiteid; selgitab, kuidas on teadmised taimedest vajalikud paljude elukutsete esindajatele; Taimede mitmekesisuse kaardistamine kooli lähiümbruses. eristab looma- ja taimerakku ning nende peamisi osi joonistel ja mikrofotodel; eristab looma- ja taimerakku ning nende peamisi osi joonistel ja mikrofotodel; analüüsib õistaimede organite ehituse sõltuvust nende ülesannetest, taime kasvukohast ning paljunemis- ja levimisviisist;\n5 Fotosünteesi üldine kulg. Fotosünteesi üldine kulg, selle tähtsus ja seos hingamisega. Tõusev ja laskuv vool taimedes. Suguline paljunemine, putuk- ja tuultolmlejate taimede võrdlus, Mittesuguline paljunemine Taimede kohastumus levimiseks, sh loom- ja tuulleviks. Seemnete idanemiseks ja taimede arenguks vajalikudtingimused. Põhimõisted: rakk, rakukest, rakumembraan, rakutuum, mitokonder, klorofüll, kloroplast, kromoplast, vakuool, kude, õhulõhe, tõusev vool, laskuv vool, fotosüntees, anorgaaniline aine, orgaaniline aine, õis, tolmukas, emakas, tolmlemine, seeme, vili, käbi, mittesuguline paljunemine, eoseline paljunemine, eos, vegetatiivne paljunemine 1. Taimede mitmekesisuse kaardistamine kooli lähiümbruses. Fotosünteesi mõjutavate tegurite uurimine praktilise töö või arvutimudeliga koostab ja analüüsib skeeme fotosünteesi lähteainetest, lõpp-produktidest ja protsessi mõjutavatest tingimustest ning selgitab fotosünteesi osa taimede, loomade, seente ja bakterite elutegevuses; seostab taimeorganite talitlust ainete liikumisega taimes; analüüsib sugulise ja mittesuguliste paljunemise eeliseid erinevate taimede näitel ; võrdleb erinevaid paljunemis-, tolmlemis- ja levimisviise ning toob nende kohta näiteid; võrdleb erinevaid paljunemis-, tolmlemis- ja levimisviise ning toob nende kohta näiteid; kirjeldab taime arenguks vajalikke tingimusi 3. Klassi lõpetamiseks vajalikud ainealased teadmised ja oskused (miinimumnõuded) 1) võrdleb loomade, taimede, seente, algloomade ja bakterite välistunnuseid; 2) jaotab organisme nende pildi ja kirjelduse alusel loomadeks, taimedeks ning seenteks; 3) seostab eluavaldused erinevate organismirühmadega; 4) seostab imetajate, lindude, roomajate, kahepaiksete ja kalade välistunnuseid nende elukeskkonnaga; 5) analüüsib erinevate selgroogsete loomade osa looduses ja inimtegevuses; 6) seostab toidu hankimise viisi ja seedeelundkonna eripära selgroogse looma toiduobjektidega; 7) selgitab erinevate selgroogsete loomade hingamiselundite talitlust; 8) võrdleb hingamist kopsude, naha ning lõpuste kaudu õhk- ja vesikeskkonnas; 9) võrdleb püsi- ja kõigusoojaseid organisme ning toob nende kohta näiteid; 10) analüüsib selgroogsete eri rühmade südame ehituse ja vereringe eripära ning seostab neid püsi- ja kõigusoojasusega; 11) võrdleb selgroogsete loomade kohastumusi püsiva kehatemperatuuri tagamisel; 12) Teab mõisteid kehaväline ja kehasisene viljastamine; toob näiteid selgroogsete loomade kohta, kel esineb kehasisene või kehaväline viljastumine; 13) suhtub taimedesse kui elusorganismidesse vastutustundlikult. 14) võrdleb eri taimerühmadele iseloomulikku välisehitust, paljunemisviisi, kasvukohta ja levikut; 15) eristab looma- ja taimerakku ning nende peamisi osi joonistel ja mikrofotodel; 16) kirjeldab õistaimede organite ehitust; 17) kirjeldab fotosünteesi osa taimede, loomade, seente ja bakterite elutegevuses; 18) võrdleb sugulist ja mittesugulist paljunemist; 19) võrdleb erinevaid paljunemis-, tolmlemis- ja levimisviise ning toob nende kohta näiteid;\n6 Klass 8 Õppesisu Seente ja samblike tunnused ja eluprotsessid 16 tundi Seente välisehituse ja peamiste talitluste võrdlus taimede ja loomadega. Seente välisehituse mitmekesisus tavalisemate kott- ja kandseente näitel. Seente ehituse uurimine mikroskoobiga. Seente paljunemine eoste ja pungumise teel. Eoste levimisviisid ja idanemiseks vajalikud tingimused. Toitumine surnud ja elusatest organismidest, parasitism ja sümbioos. Õpitulemused võrdleb seeni taimede ja selgroogsete loomadega; seente välistunnuste võrdlemine, kasutades näidisobjekte või veebipõhiseid õppematerjale. iseloomustab seente ehituslikku ja talitluslikku mitmekesisust ning toob selle kohta näiteid; Oskab mikroskoobi abil uurida seene ehitust selgitab seente ja samblike paljunemise viise ning arenguks vajalikke tingimusi analüüsib parasiitluse ja sümbioosi osas looduses; Käärimiseks vajalikud tingimused. Inimeste ja taimede nakatumine seenhaigustesse ning selle vältimine. Samblikud kui seente ja vetikate kooseluvorm. Samblike mitmekesisus, nende erinevad kasvuvormid ja kasvukohad. Samblike toitumise eripära, uute kasvukohtade esmaasustamine. Seente ja samblike osa looduses ning inimtegevuses. Lihhenoindikatsiooniülesandeid nii praktiliselt kui ka kasutades Loodusteaduslikke mudeleid põhikoolile Põhimõisted: ainurakne, hulkrakne, käärimine, pungumine, sümbioos, mükoriisa 1. Seente välistunnuste võrdlemine, kasutades näidisobjekte või veebipõhiseid õppematerjale. 2. Seente ehituse uurimine mikroskoobiga. 3. Uurimuslik töö hallitus- või pärmseente arengut mõjutavate tegurite leidmiseks. Praktiline töö või arvutimudeli kasutamine õhu saastatuse hindamiseks samblike leviku. Selgrootute loomade tunnused ja eluprotsessid 25 tundi Selgrootute loomade üldiseloomustus ja võrdlus selgroogsetega. Uurimuslik töö hallitus- või pärmseente arengut mõjutavate tegurite leidmiseks. Teab, kuidas hoiduda seenhaigustest selgitab samblikke moodustavate seente ja vetikate vastastikmõju; põhjendab, miks samblikud saavad asustada kasvukohti, kus taimed ei kasva; Praktiline töö või arvutimudeli kasutamine õhu saastatuse hindamiseks samblike leviku alusel. analüüsib seente ja samblike osa looduses ja inimtegevuses ning toob selle kohta näiteid; väärtustab seeni ja samblikke eluslooduse oluliste osadena. Teab kuidas samblikega määrata õhupuhtust võrdleb erinevate selgrootute loomade kohastumusi seoses elukeskkonnaga;\n7 Käsnade, ainuõõssete, usside, limuste, lülijalgsete ja okasnahksete peamised välistunnused. Selgrootute loomarühmade iseloomulike välistunnuste võrdlemine, kasutades näidisobjekte või veebipõhiseid õppematerjale. Käsnade, ainuõõssete, usside, limuste, lülijalgsete ja okasnahksete levik ning tähtsus looduses ja inimese elus. Lülijalgsete (koorikloomade, ämblikulaadsete ja putukate) välisehituse võrdlus. Tavalisemate putukarühmade ja limuste välistunnuste erinevused. Vabalt elavate ning parasiitse eluviisiga selgrootute loomade kohastumused hingamiseks ja toitumiseks. Peremeesorganismi ja vaheperemehe vaheldumine usside arengus. Selgrootute hingamine lõpuste, kopsude ja trahheedega. Selgrootute loomade erinevad toiduhankimise viisid ja organid. Usside, limuste ning lülijalgsete liit- ja lahksugulisus. Paljunemise ja arengu eripära otsese, täismoondelise ning vaegmoondelise arenguga loomadel. seostab liikumisorganite ehitust selgrootute loomade eri rühmadele iseloomulike liikumisviiside ja elupaigaga; võrdleb erinevaid selgrootute loomade välistunnuseid; väärtustab selgroogseid loomi eluslooduse olulise osana. analüüsib erinevate selgrootute loomade osa looduses ja inimtegevuses ning toob selle kohta näiteid; analüüsib selgrootute loomade rühmade esindajate erinevate meelte arengutaset seonduvalt elupaigast ja toitumisviisist; Lülijalgsete loomade välistunnuste võrdlemine luubi või mikroskoobiga. seostab liikumisorganite ehitust selgrootute loomade eri rühmadele iseloomulike liikumisviiside ja elupaigaga; selgitab parasiitse eluviisiga organismide arengu vältel peremeesorganismi, toiduobjekti ja/või elupaiga vahetamise vajalikkust; 1) kirjeldab selgrootute loomade erinevaid hingamismooduseid; 2) analüüsib selgrootute loomade rühmade esindajate erinevate meelte arengutaset seonduvalt elupaigast ja toitumisviisist; analüüsib lahk- ja liitsugulisuse eeliseid selgrootute loomade erinevatel rühmadel; 3) hindab otsese, täis- ja vaegmoondelise arengu eeliseid ning toob nende kohta näiteid; Põhimõisted: trahhee, lihtsilm, liitsilm, suised, kombits, tundel, liitsugulisus, täismoondega areng, vaegmoondega areng, vastne, parasitism, peremees, vaheperemees 1. Selgrootute loomarühmade iseloomulike välistunnuste võrdlemine, kasutades näidisobjekte või veebipõhiseid õppematerjale. 2. Lülijalgsete loomade välistunnuste võrdlemine luubi või mikroskoobiga. 3. Praktiline töö või arvutimudeli kasutamine keskkonna saastatuse\n8 hindamiseks selgrootute leviku alusel. Mikroorganismide ehitus ja eluprotsessid 15 tundi Bakterite ja algloomade põhitunnuste võrdlus loomade ning taimedega. Vabalt elavate ja parasiitse eluviisiga mikroorganismide levik ning tähtsus. Bakterite aeroobne ja anaeroobne eluviis ning parasitism. Käärimiseks vajalikud tingimused. Bakterite paljunemine ja levik. Bakterhaigustesse nakatumine ja haiguste vältimine. Bakterite osa looduses ja inimtegevuses. Viiruste ehituslik ja talitluslik eripära. Viirustega nakatumine, peiteaeg, haigestumine ja tervenemine. Mikroorganismidega seotud elukutsed. Põhimõisted: bakter, algloom, viirus, pulseeriv vakuool, silmtäpp, pooldumine, aeroobne eluviis, anaeroobne eluviis 1. Bakterite leviku hindamine bakterikultuuri kasvatamisega. Bakterite elutegevust mõjutavate tegurite uurimine arvutimudeliga Ökoloogia ja keskkonnakaitse 14 tundi Organismide jaotamine liikidesse. Süstemaatika Populatsioonide, ökosüsteemi ja biosfääri struktuur. Looduslik tasakaal. Eluta ja eluslooduse tegurid (ökoloogilised tegurid) ning nende mõju eri organismirühmadele. võrdleb bakterite ja algloomade ehitust loomade ja taimedega ning viiruste ehituslikku eripära rakulise ehitusega; analüüsib ning selgitab bakterite ja algloomade tähtsust looduses ja inimtegevuses; selgitab bakterite ja algloomade levikut erinevates elupaikades, sh aeroobses ja anaeroobses keskkonnas; selgitab toidu bakteriaalse riknemise eest kaitsmise viise;hindab kiire paljunemise ja püsieoste moodustumise tähtsust bakterite levikul; bakterite leviku hindamine bakterikultuuri kasvatamisega; teab, kuidas vältida inimese sagedasemaid bakter- ja viirushaigusi, ning väärtustab tervislikke eluviise; väärtustab bakterite tähtsust looduses ja inimese elus. kirjeldab viiruse erinevusi ja sarnasusi elusolenditega; kirjeldab peamisi inimese viirushaigusi ning teab kuidas neist hoiduda; selgitab mikroorganismidega seotud elukutseid; kirjeldab liigi mõistet ja toob selle kohta näiteid oskab organisme paigutada süstemaatilistesse üksustesse; selgitab populatsioonide, liikide, ökosüsteemide ja biosfääri struktuuri ning toob selle kohta näiteid; selgitab loodusliku tasakaalu kujunemist ökosüsteemides, hindab inimtegevuse positiivset ja negatiivset mõju populatsioonide ja ökosüsteemide muutumisele ning võimalusi lahendada keskkonnaprobleeme; analüüsib diagrammidel ja tabelites esitatud infot ökoloogiliste tegurite mõju kohta organismide arvukusele; hindab liigisisese ja\n9 liikidevahelise konkurentsi tähtsust loomade ning taimede näitel; Biomassi juurdekasvu püramiidi moodustumine toiduahelad, toiduvõrgustikud ning toiduahelate lülide arvukuse leidmine. Inimmõju populatsioonidele ja ökosüsteemidele. Bioloogilise mitmekesisuse tähtsus. Liigi- ja elupaigakaitse Eestis. Inimtegevus keskkonnaprobleemide lahendamisel. lahendab biomassi püramiidi ülesandeid; Oskab koostada toiduahelaid, toiduvõrgustikke; hindab inimtegevuse positiivset ja negatiivset mõju populatsioonide ja ökosüsteemide muutumisele ; lahendab bioloogilise mitmekesisuse kaitsega seotud dilemmaprobleeme;väärtustab bioloogilist mitmekesisust ning suhtub vastutustundlikult ja säästvalt erinevatesse ökosüsteemidesse ning elupaikadesse; lahendab bioloogilise mitmekesisuse kaitsega seotud dilemmaprobleeme;väärtustab bioloogilist mitmekesisust ning suhtub vastutustundlikult ja säästvalt erinevatesse ökosüsteemidesse ning elupaikadesse; hindab võimalusi lahendada keskkonnaprobleeme; Põhimõisted: liik, populatsioon, levila, ökosüsteem, kooslus, eluta looduse tegurid, eluslooduse tegurid, aineringe, konkurents, looduslik tasakaal, keskkonnakaitse, looduskaitse, bioloogiline mitmekesisus, biosfäär 1. Praktiline uuring populatsioonide arvukuse sõltuvuse kohta ökoloogilistest teguritest. 2. Arvutimudeliga seoste leidmine toiduahela lülide arvukuse ja biomassi juurdekasvu vahel. 3. Biomassi püramiidi ülesannete lahendamine. 4. Loodusliku tasakaalu muutumise seaduspärasuste uurimine arvutimudeliga. 4. Klassi lõpetamiseks vajalikud ainealased teadmised ja oskused (miinimumnõuded) 1. võrdleb seeni taimede ja selgroogsete loomadega; 2. selgitab seente ja samblike paljunemise viise ning arenguks vajalikke tingimusi 3. kirjeldab parasiitluse ja sümbioosi osas looduses; 4. kirjeldab viise, kuidas hoiduda seenhaigustest; 5. kirjeldab seente ja samblike osa looduses ja inimtegevuses ning toob selle kohta näiteid; 6. kirjeldab erinevate selgrootute loomade kohastumusi erinevates selukeskkondades; 7. võrdleb erinevaid selgrootute loomade välistunnuseid; 8. kirjeldab erinevate selgrootute loomade osa looduses ja inimtegevuses ning toob selle kohta näiteid;\n10 9. kirjeldab selgrootute loomade põhilisemaid rühmi ja nende esindajaid 10. seostab liikumisorganite ehitust selgrootute loomade eri rühmadele iseloomulike liikumisviiside ja elupaigaga; 11. kirjeldab selgrootute loomade erinevaid hingamismooduseid; 12. kirjeldab selgrootute loomade rühmade esindajate erinevate meelte arengutaset; 13. kirjeldab lahk- ja liitsugulisust selgrootut ja toob selle kohta näiteid 14. kirjeldab otsest, täis- ja vaegmoonet ja toob nende kohta näiteid; 15. võrdleb bakterite ja algloomade ja viiruste ehitust loomade ja taimedega ning viiruste ehituslikku eripära rakulise ehitusega; 16. kirjeldab bakterite ja algloomade, viiruste tähtsust looduses ja inimtegevuses; 17. teab, kuidas vältida inimese sagedasemaid bakter- ja viirushaigusi, ning väärtustab tervislikke eluviise; 18. oskab organisme paigutada süstemaatilistesse üksustesse; 19. kirjeldab loodusliku tasakaalu kujunemist ökosüsteemides, hindab inimtegevuse positiivset ja negatiivset mõju populatsioonide ja ökosüsteemide muutumisele ning võimalusi lahendada keskkonnaprobleeme; 20. oskab koostada toiduahelaid, toiduvõrgustikke; 21. kirjeldab võimalusi lahendada keskkonnaprobleeme; Klass 9 Õppesisu Inimese elundkondade põhiülesanded. Nahk 3 tundi Naha ehitus Naha ülesanded infovahetuses väliskeskkonnaga. Põhimõisted: tugi- ja liikumiselundkond, seedeelundkond, närvisüsteem, vereringe, hingamiselundkond, erituselundkond, suguelundkond, nahk Tugi- ja liikumiselundkond 6 tundi Luude ja lihaste osa inimese ning teiste selgroogsete loomade tugi- ja liikumiselundkonnas. Luude ehituslikud iseärasused; Luukoe mikroskoopiline ehitus ning selle seos talitlusega; Luudevaheliste ühenduste tüübid ja tähtsus; Inimese luustiku võrdlus teiste selgroogsete loomadega; Lihaste ehituse ja talitluse kooskõla. Lihaskoe mikroskoopiline ehitus ning selle seos talitlusega Treeningu mõju tugi- ja Õpitulemused seostab inimese elundkondi nende põhiülesannetega; Kirjeldab naha ehitust;selgitab naha ülesandeid; analüüsib naha ehituse ja talitluse kooskõla kompimis-, kaitse-, termoregulatsiooni- ja eritusfunktsiooni täites; väärtustab naha tervishoiuga seotud tervislikku eluviisi; Kirjeldab luude ja lihaste tähtsust ja ülesandeid Seostab luude ja lihaste ehitust ning talitlust; selgitab luudevaheliste ühenduste tüüpe ja toob nende kohta näiteid; Võrdleb imetaja, linnu, kahepaikse, roomaja ja kala luustikku; Eristab joonisel või mudelil inimese skeleti peamisi luid ja lihaseid; võrdleb sile-, vööt- ja südamelihaste ehitust ning talitlust; eristab joonisel või mudelil inimese peamisi lihaseid; selgitab luumurru ning lihase venituse ja rebendi\n11 liikumiselundkonnale. Luumurdude, lihasevenituste ja -rebendite olemus ning tekkpõhjused Põhimõisted: toes, luu, lihas, liiges 1. Loomsete kudede ehituse võrdlemine mikroskoobiga. Uurimuslik töö lihaseväsimuse tekke ja treenituse seosest Vereringe 6 tundi. Südame ning suure ja väikese vereringe osa inimese aine- ja energiavahetuses. Inimese ja teiste imetajate vereringeelundkonna erisused võrreldes teiste selgroogsete loomadega. Erinevate veresoonte ehituslik ja talitluslik seos. Vere koostisosade ülesanded. Vere osa organismi immuunsüsteemis. Immuunsuse kujunemine: lühi- ja pikaajaline immuunsus. Immuunsüsteemi ja vaktsineerimise osa bakter- ja viirushaiguste vältimisel. Immuunsüsteemi häired, allergia, AIDS. Treeningu mõju vereringeelundkonnale. Südamelihase ala- ja ülekoormuse tagajärjed. Veresoonte lupjumise ning kõrge ja madala vererõhu põhjused ja tagajärjed. Põhimõisted: veresoon, arter, veen, kapillaar, arteriaalne veri, venoosne veri, vererõhk, elektrokardiogramm, hemoglobiin, punane vererakk, valge vererakk, vereliistak, vereplasma, hüübimine, lümf, lümfisõlm, antikeha, immuunsus, immuunsüsteem, HIV, AIDS Uurimuslik töö füüsilise koormuse mõjust pulsile või vererõhule Seede- ja erituselundkond 6 tundi Inimese seedeelundkonna ehitus ja talitlus. olemust ning nende tekkepõhjusi; analüüsib treeningu mõju tugi- ja liikumiselundkonnale; peab tähtsaks enda tervislikku treenimist; analüüsib inimese vereringeelundkonna jooniseid ja skeeme ning selgitab nende alusel elundkonna talitlust; Selgitab inimese ja teiste imetajate vereringeelundkonna erisusi võrreldes teiste selgroogsete loomadega. seostab erinevate veresoonte ja vere koostisosade ehituslikku eripära nende talitlusega; väärtustab südant, vereringeelundkonda ja immuunsüsteemi tugevdavat ning säästvat eluviisi. selgitab viiruste põhjustatud muutusi raku elutegevuses ning immuunsüsteemi osa bakter- ja viirushaiguste tõkestamisel ning neist tervenemisel; väärtustab tervislikke eluviise, mis väldivad HIViga nakatumist; selgitab treeningu mõju vereringeelundkonnale; seostab inimese sagedasemaid südame- ja veresoonkonnahaigusi nende tekkepõhjustega; koostab ja analüüsib seedeelundkonna ehituse jooniseid ja skeeme ning selgitab nende alusel toidu seedimist ja toitainete imendumist;\n12 Organismi energiavajadust mõjutavad tegurid. Tervislik toitumine Üle- ja alakaalulisuse põhjused ning tagajärjed. Neerude üldine tööpõhimõte vere püsiva koostise tagamisel. Kopsude, naha ja soolestiku eritamisülesanne. Põhimõisted: ensüüm, vitamiin, sülg, maks, sapp, peensool, jämesool, neer, uriin 1. Inimese energiavajadust mõjutavate tegurite uurimine praktilise tööga või arvutimudeliga. Isikliku toitumisharjumuse analüüs. Hingamine 5 tundi Hingamiselundkonna ehituse ja talitluse seos. Sisse- ja väljahingatava õhu koostise võrdlus. Hapniku ülesanne rakkudes. Organismi hapnikuvajadust määravad tegurid ja hingamise regulatsioon. Treenigu mõju hingamiselundkonnale. Hingamiselundkonna levinumad haigused ning nende ärahoidmine. Põhimõisted: hingetoru, kopsutoru, kopsusomp, hingamiskeskus, rakuhingamine 1. Praktilise tööga või arvutimudeliga kopsumahu, hingamissügavuse ja -sageduse ning omastatava hapniku hulga seoste uurimine. Paljunemine ja areng 7 tundi Mehe ja naise suguelundkonna ehituse ning talitluse võrdlus. Muna- ja seemnerakkude ehitus ja küpsemine; Suguelundkonna tervishoid, suguhaiguste levik; Suguhaigustesse haigestumise vältimise võimalused; Munaraku viljastumine, loote areng, selgitab valkude, rasvade, süsivesikute, vitamiinide, mineraalainete ja vee ülesandeid inimorganismis järgib tervisliku toitumise põhimõtteid selgitab valkude, rasvade, süsivesikute, vitamiinide, mineraalainete ja vee üle- või alatarbimisega kaasnevaid probleeme; hindab neerude, kopsude, naha ja soolestiku osa jääkainete eritamisel; analüüsib hingamiselundkonna ehituse ja talitluse kooskõla; koostab ning analüüsib jooniseid ja skeeme hingamiselundkonna ehitusest ning sisse- ja väljahingatava õhu koostisest ning selgitab nende alusel hingamise olemust; analüüsib treeningu mõju hingamiselundkonnale; selgitab hingamiselundite levinumate haiguste tekkepõhjusi ja haiguste vältimise võimalusi; suhtub vastutustundlikult oma hingamiselundkonna tervisesse võrdleb naise ja mehe suguelundkonna ehitust ning talitlust; võrdleb inimese muna- ja seemnerakkude ehitust ning arengut; selgitab sagedasemate suguhaiguste levimise viise ja neisse haigestumise vältimise võimalusi; hindab ennast ja teisi säästvat seksuaalelu; analüüsib munaraku viljastumist mõjutavaid\n13 raseduse kulg ja sünnitus. Pere planeerimine, abordiga kaasnevad riskid. Rasestumisvastased vahendid. Inimorganismi talitluslikud muutused sünnist surmani tegureid; selgitab muutusi inimese loote arengus; lahendab pereplaneerimisega seotud dilemmaprobleeme; lahendab pereplaneerimisega seotud dilemmaprobleeme; seostab inimorganismi anatoomilisi vanuselisi muutusi talitluslike muutustega; Põhimõisted: emakas, munasari, seemnesari, munand, ovulatsioon, sperma, munajuha, loode, platsenta, nabanöör, sünnitamine, kliiniline surm, bioloogiline surm Talitliste regulatsioon 9 tundi Kesk- ja piirdenärvisüsteemi ehitus ning ülesanded. Närviraku ehitus ja rakuosade ülesanded. Refleksikaare ehitus ja talitlus. Närvisüsteemi tervishoid. Peamiste sisenõrenäärmete toodetavate hormoonide ülesanded. Elundkondade koostöö inimese terviklikkuse tagamisel. Närvisüsteemi ja hormoonide osa elundkondade talitluste regulatsioonis. Põhimõisted: peaaju, seljaaju, närv, närvirakk, retseptor, närviimpulss, dendriit, neuriit, refleks, sisenõrenäärmed, hormoon 1. Uurimuslik töö reaktsioonikiirust mõjutavate tegurite määramiseks ja õpilaste reaktsioonikiiruse võrdlemiseks. Refleksikaare töö uurimine arvutimudeliga. Infovahetus väliskeskkonnaga 8 tundi Silma ehituse ja talitluse seos. Nägemishäirete vältimine ja korrigeerimine. Kõrvade ehituse seos kuulmis- ja tasakaalumeelega. Kuulmishäirete vältimine ja korrigeerimine. selgitab kesk- ja piirdenärvisüsteemi põhiülesandeid; seostab närviraku ehitust selle talitlusega; koostab ja analüüsib refleksikaare skeeme ning selgitab nende alusel selle talitlust; suhtub kriitiliselt närvisüsteemi kahjustavate ainete tarbimisse. kirjeldab hormoonide ülesandeid ja toob nende kohta näiteid; seostab erinevaid sisenõrenäärmeid nende toodetavate hormoonidega; selgitab närvisüsteemi ja hormoonide osa elundkondade talitluste regulatsioonis; selgitab närvisüsteemi ja hormoonide osa elundkondade talitluste regulatsioonis; analüüsib silma osade ja suuraju nägemiskeskuse koostööd nägemisaistingu tekkimisel ning tõlgendamisel; selgitab lühi- ja kaugelenägevuse tekkepõhjusi ning nägemishäirete vältimise ja korrigeerimise viise; väärtustab meeleelundeid säästvat eluviisi. seostab kõrva ehitust kuulmis- ja tasakaalumeelega; väärtustab kuulmist säästvat eluviisi. Uurimuslik töö meeleelundite tundlikkuse määramiseks.\n14 Haistmis- ja maitsmismeelega seotud organite ehituse ja talitluse seosed. Põhimõisted: pupill, lääts, võrkkest, vikerkest, kollatähn, kepike, kolvike, lühinägevus, kaugelenägevus, väliskõrv, keskkõrv, sisekõrv, kõrvalest, trummikile, kuulmeluud, kuulmetõri, tigu, poolringkanalid 1. Uurimuslik töö meeleelundite tundlikkuse määramiseks. Nägemisaistingu tekke ja kuulmise uurimine arvutimudeliga. Pärilikkus ja muutlikkus 11 tundi Pärilikkus ja muutlikkus organismide tunnuste kujunemisel. DNA, geenide ja kromosoomide osa pärilikkuses Geenide pärandumine ja nende määratud tunnuste avaldumine. Lihtsamate geneetikaülesannete lahendamine. Päriliku muutlikkuse tähtsus. Mittepäriliku muutlikkuse tekkepõhjused ja tähtsus. Organismide pärilikkuse muutmise võimalused ning sellega kaasnevad teaduslikud ja eetilised küsimused. Pärilike ja päriliku eelsoodumusega haiguste võrdlus ning haigestumise vältimine. Geenitehnoloogia tegevusvaldkond ja sellega seotud elukutsed. võrdleb ning seostab haistmis- ja maitsmismeelega seotud organite ehitust ning talitlust; analüüsib pärilikkuse ja muutlikkuse osa inimese tunnuste näitel; selgitab DNA, geenide ning kromosoomide seost ja osa pärilikkuses ning geenide pärandumist ja avaldumist; lahendab dominantsete ja retsessiivsete geenialleelide avaldumisega seotud lihtsamaid geneetikaülesandeid; hindab päriliku ja mittepäriliku muutlikkuse osa inimese tunnuste näitel ning analüüsib diagrammidel ja tabelites esitatud infot mittepäriliku muutlikkuse ulatusest; kirjeldab mittepäriliku muutlikkuse tekkepõhjuseid ja tähtsust. hindab organismide geneetilise muutmise võimalusi, tuginedes teaduslikele ja teistele olulistele seisukohtadele; suhtub mõistvalt inimeste pärilikku ja mittepärilikku mitmekesisusse; analüüsib pärilike ja päriliku eelsoodumusega haiguste vältimise võimalusi; kirjeldab geenitehnoloogia tegevusvaldkondi ning sellega seotud elukutseid; Põhimõisted: pärilik muutlikkus, mittepärilik muutlikkus, mutatsioon, kromosoom, DNA, geen, dominantsus, retsessiivsus, geenitehnoloogia 1. Pärilikkuse seaduspärasuste avaldumise ja muutlikkuse tekkemehhanismide uurimine arvutimudeliga. Uurimuslik töö mittepäriliku\n15 muutlikkuse ulatusest vabalt valitud organismide tunnuste põhjal Evolutsioon 9 tundi Bioloogilise evolutsiooni olemus, põhisuunad ja tõendid. Loodusliku valiku kujunemine olelusvõitluse tagajärjel. Liikide teke ja muutumine. Kohastumise tähtsus organismide evolutsioonis. Evolutsiooni olulisemad etapid. Inimese evolutsiooni eripära selgitab bioloogilise evolutsiooni olemust ja toob selle kohta näiteid toob näiteid evolutsiooni tõendite kohta; seostab evolutsiooniteooria seisukohti loodusteaduste arenguga seostab olelusvõitlust loodusliku valikuga; analüüsib liikide tekke ja muutumise üldist kulgu; Kirjeldab organismide erinevaid kohastumusi vastuseks abiootilistele ja biootilistele teguritele; hindab suuremate evolutsiooniliste muutuste osa organismide mitmekesistumises ja levikus; võrdleb inimese ja teiste selgroogsete evolutsiooni; Põhimõisted: evolutsioon, looduslik valik, olelusvõitlus, kohastumine, kohastumus, ristumisbarjäär, fossiil. Evolutsioonitegurite uurimine arvutimudeliga. 5. Klassi lõpetamiseks vajalikud ainealased teadmised ja oskused (miinimumnõuded): 1. seostab inimese elundkondi nende põhiülesannetega; 2. selgitab naha ülesandeid ja väärtustab naha tervishoiuga seotud tervislikku eluviisi. 3. eristab joonisel või mudelil inimese skeleti peamisi luid ja lihaseid; 4. võrdleb imetaja, linnu, kahepaikse, roomaja ja kala luustikku; 5. seostab luude ja lihaste ehitust ning talitlust; 6. võrdleb sile-, vööt- ja südamelihaste ehitust ning talitlust; 7. selgitab luumurru ning lihase venituse ja rebendi olemust ning nende tekkepõhjusi; 8. analüüsib treeningu mõju tugi- ja liikumiselundkonnale; 9. analüüsib inimese vereringeelundkonna jooniseid ja skeeme ning kirjeldab nende alusel elundkonna talitlust; 10. seostab erinevate veresoonte ja vere koostisosade ehituslikku eripära nende talitlusega; 11. kirjeldab sagedasemaid südame- ja veresoonkonnahaigusi nende tekkepõhjustega; 12. koostab ja analüüsib seedeelundkonna ehituse jooniseid ja skeeme ning selgitab nende alusel toidu seedimist ja toitainete imendumist; 13. selgitab valkude, rasvade, süsivesikute, vitamiinide, mineraalainete ja vee ülesandeid inimorganismis ning nende üle- või alatarbimisega kaasnevaid probleeme; 14. kirjeldab neerude, kopsude, naha ja soolestiku osa jääkainete eritamisel; 15. kirjeldab tervisliku toitumise põhimõtteid. 16. kirjeldab hingamiselundkonda 17. koostab ning analüüsib jooniseid ja skeeme hingamiselundkonna ehitusest ning sisse- ja väljahingatava õhu koostisest ning 18. kirjeldab hingamiselundite levinumate haiguste tekkepõhjusi ja haiguste vältimise võimalusi; 19. võrdleb naise ja mehe suguelundkonna ja sugurakkude ehitust ning talitlust; 20. selgitab sagedasemate suguhaiguste levimise viise ja neisse haigestumise vältimise võimalusi; 21. selgitab kesk- ja piirdenärvisüsteemi põhiülesandeid; 22. seostab närviraku ehitust selle talitlusega; 23. seostab erinevaid sisenõrenäärmeid nende toodetavate hormoonidega;\n16 24. kirjeldab hormoonide ülesandeid ja toob nende kohta näiteid; 25. suhtub kriitiliselt närvisüsteemi kahjustavate ainete tarbimisse. 26. kirjeldab silma osade ja suuraju nägemiskeskuse koostööd nägemisaistingu tekkimisel. 27. kirjeldab kõrva ehitust kuulmis- ja tasakaalumeelega; 28. võrdleb ning seostab haistmis- ja maitsmismeelega seotud organite ehitust ning talitlust; 29. selgitab DNA, geenide ning kromosoomide seost ja osa pärilikkuses ning geenide pärandumist ja avaldumist; 30. kirjeldab geenitehnoloogia tegevusvaldkondi ning sellega seotud elukutseid; 31. selgitab bioloogilise evolutsiooni olemust ja toob selle kohta näiteid; 32. toob näiteid evolutsiooni tõendite kohta; 33. kirjeldab mõisteid olelusvõitlus,looduslik valik. 34. kirjeldab liikide tekke ja muutumise üldist kulgu; 35. hindab suuremate evolutsiooniliste muutuste osa organismide mitmekesistumises ja levikus; 36. võrdleb inimese ja teiste selgroogsete evolutsiooni; 6. Üldpädevused Väärtuspädevus. Bioloogiaga kujundatakse positiivne hoiak erinevate organismide ja keskkonna ning laiemalt bioloogilise mitmekesisuse suhtes. Seejuures tuleb mõista, et ehkki ka kõige lihtsamate bakterite, seente või taimede kasutamine ei ole üldiselt väär, ei ole õigustatud nende mõtlematu hävitamine. Väärtustatakse teadmiste ja oskuste omandamist enesejuhitud õpiprotsessi kaudu, rakendades seejuures uurimuslikku lähenemist ja probleemide lahendamist. Kujundatakse tervislikke eluviise. Sotsiaalne pädevus. Bioloogias õpitakse tundma ühiskonnas kehtivaid norme seoses eluslooduse kaitse ning kasutamisega. Mitmesugustes situatsioonides õpitakse omavahel koostööd tegema ning leidma lahendusi looduskeskkonda ja erinevaid organisme ohustavatele probleemidele nii kohalikul kui ka globaalsel tasandil. Keskkonnakaitse ja inimese tervisega seonduvate teemade käsitlemisel on võimalik rakendada väitlusi, milles lahendatakse keerukaid dilemmaprobleeme, võttes arvesse lisaks teaduslikele ka seadusandlikke, majanduslikke ning eetilis-moraalseid aspekte. Enesemääratluspädevus. Bioloogias õpitakse tundma inimese normaalset ehitust ja talitlust ning tavalisemaid kõrvalekaldeid koos nende põhjuste ja vältimise võimalustega. Seeläbi omandavad õpilased oskused iseennast mõista ja hinnata ning ka tervislikke eluviise järgida. Õpipädevus. Bioloogias viiakse rõhuasetus enesejuhitud õpioskuste kujundamisele nii probleemide lahendamisel kui ka uurimusliku õppe rakendamisel reaalsetes ja arvutipõhistes õpikeskkondades. Seejuures arendatakse õpilaste oskusi uute teadmiste omandamiseks, hüpoteeside kontrollimiseks ning probleemide lahendamiseks vajalike tegevuste planeerimiseks, läbiviimiseks ja kokkuvõtete tegemiseks. Erinevaid ülesandeid lahendades õpitakse ka õppimiseks vajalikku taustinfot leidma ning kriitiliselt hindama. Suhtluspädevus. Suhtluspädevust arendatakse bioloogias, tõstes senisest palju tähtsamale kohale õpilaste analüüsi- ja tõlgendamisoskused ning õpitava erineval viisil väljendamise. Sellega seoses õpitakse korrektselt kasutama bioloogilisi termineid ja teaduskeelele omast stiili. Uurimuslike ülesannete ja probleemide lahendamise tulemuste kirjalikul ja suulisel esitamisel hindavad keelekasutuse korrektsust nii õpetaja kui ka kaasõpilased. Matemaatikapädevus. Matemaatikapädevust kujundatakse eelkõige uurimusliku õppega, kus on tähtis koht andmete analüüsil ja tõlgendamisel, aga ka tulemuste esitamisel tabelite ja joonistena ning eri vormides esitatud info ülekandmisel ühest vormist teise. Samas on matemaatilise info analüüs ja esitamine kõigi bioloogias käsitletavate teemade juures olulisel kohal. Lisaks sellele õpitakse mitmesuguste ülesannete lahendamisel (näiteks biomassi arvutamisel või geneetikaülesannete lahendamisel) kasutama sümboleid. Ettevõtlikkuspädevus. Ettevõtlikkuspädevust kujundatakse probleemide sõnastamise ja nende lahendamiseks sobilike strateegiate väljatöötamisega. Seejuures tutvutakse ka mitmesuguste\n17 elukutsete ja tehnoloogiliste võimalustega bioloogiliste ressursside rakendamiseks nii teaduslikel kui ka rakenduslikel eesmärkidel. 7. Õppetegevus. Õppetegevust kavandades ja korraldades: 1) lähtutakse õppekava alusväärtustest, üldpädevustest, õppeaine eesmärkidest, õppesisust ja oodatavatest õpitulemustest ning toetatakse lõimingut teiste õppeainete ja läbivate teemadega; 2) lähtutakse sellest, et õpilase õpikoormus (sh kodutööde maht) on mõõdukas, jaotub õppeaasta ulatuses ühtlaselt ning jätab piisavalt aega puhkuseks ja huvitegevusteks; 3) võimaldatakse nii individuaal- kui ka ühisõpet (iseseisvad, paaris- ja rühmatööd, õppekäigud, praktilised tööd, töö arvutipõhiste õpikeskkondadega ning veebimaterjalide ja teiste teabeallikatega), et toetada õpilaste kujunemist aktiivseteks ja iseseisvateks õppijateks; 4) kasutatakse diferentseeritud õppeülesandeid, mille sisu ja raskusaste toetavad individualiseeritud käsitlust ning suurendavad õpimotivatsiooni; 5) rakendatakse nüüdisaegseid info- ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid õpikeskkondi ning õppematerjale ja -vahendeid; 6) laiendatakse õpikeskkonda: looduskeskkond, arvutiklass, kooliõu, muuseumid, näitused, ettevõtted jne; 7) kasutatakse erinevaid õppemeetodeid, sh aktiivõpet: rollimängud, arutelud, väitlused, projektõpe, õpimapi ja uurimistöö koostamine, praktilised ja uurimuslikud tööd (nt loodusobjektide ja protsesside vaatlemine ning analüüs, protsesse ja objekte mõjutavate tegurite mõju selgitamine, komplekssete probleemide lahendamine) jne. 8. Füüsiline õppekeskkond. 1. vajadusel praktiliste tööde läbiviimiseks õpperühmadena. 2. ainekavas nimetatud praktiliste tööde tegemiseks katsevahendid ja materjalid. 3. ainekavale vastavad demonstratsioonivahendid. 4. kooli õppekava järgi vähemalt korra õppeaastas õpet väljaspool kooli territooriumi (looduskeskkonnas, muuseumis või laboris). 5. ainekava järgi õppimine arvutiklassis, kus saab teha ainekavas taotletuid töid. 9. Hindamine. Õpitulemusi hinnates lähtutakse põhikooli riikliku õppekava üldosa ja teiste hindamist reguleerivate õigusaktide käsitlusest. Hinnatakse õpilase teadmisi ja oskusi suuliste vastuste (esituste), kirjalike ja/või praktiliste tööde ning praktiliste tegevuste alusel, arvestades õpilase teadmiste ja oskuste vastavust ainekavaga taotletavatele õpitulemustele. Õpitulemusi hinnatakse sõnaliste hinnangute ja numbriliste hinnetega. Kirjalikke ülesandeid hinnates arvestatakse eelkõige töö sisu, kuid parandatakse ka õigekirjavead, mida hindamisel ei arvestata. Õpitulemuste kontrollimise vormid peavad olema mitmekesised ning vastavuses õpitulemustega. Õpilane peab teadma, mida ja millal hinnatakse, mis hindamisvahendeid kasutatakse ning mis on hindamise kriteeriumid. Uurimuslikke oskusi võib hinnata nii terviklike uurimuslike tööde käigus kui ka üksikuid oskusi eraldi arendades. Põhikoolis arendatavad peamised uurimuslikud oskused on probleemi sõnastamise, taustinfo kogumise, uurimisküsimuste sõnastamise, töövahendite käsitsemise, katse hoolika ja organiseeritud tegemise, mõõtmise, andmekogumise, täpsuse tagamise, ohutusnõuete järgimise, tabelite ja diagrammide koostamise ning analüüsi, järelduste tegemise ning tulemuste esitamine. 10. Seos läbivate teemadega Läbiv teema Elukestev õpe ja karjääri planeerimine Keskkond ja ühiskonna jätkusuutlik areng Õppeteemad, mille raames läbivat teemat käsitletakse Taimede osa looduses ja inimtegevuses. Taimede uurimise ja kasvatamisega seotud elukutsed. Mikroorganismidega seotud elukutsed. Loomade püügi, jahi ning kaitsega seotud reeglid. Selgroogsete loomade roll ökosüsteemides. Eri taimerühmadele iseloomuliku Tegevused, mille raames läbivat teemat käsitletakse Lai õpikeskkond: ettevõtted, muuseumid. Õppekäigud. Kasutatakse diferentseeritud õppeülesandeid, mille sisu ja raskusaste toetavad individualiseeritud\n18 paljunemise, kasvukoha ja leviku võrdlus. käsitlust ning suurendavad õpimotivatsiooni; Kodanikualgatus ja ettevõtlikkus Pere planeerimine. Looduskeskkond, arvutiklass, kooliõu, muuseumid, näitused,ettevõtted. Õppekäigud. Teabekeskkond Mikroskoobi kasutamine. Lihhenoindikatsiooniülesandeid nii praktiliselt kui ka kasutades Loodusteaduslikke mudeleid kasutades Tehnoloogia ja innovatsioon Tervis ja ohutus Väärtused ja kõlblus Taimeraku võrdlus loomarakuga. Fotosünteesi üldine kulg. Käärimiseks vajalikud tingimused. Viiruste ehituslik ja talitluslik eripära. Eri taimerühmadele iseloomuliku paljunemise, kasvukoha ja leviku võrdlus. Seente ehituse uurimine mikroskoobiga. Inimeste ja taimede nakatumine seenhaigustesse ning selle vältimine. Loomade püügi, jahi ning kaitsega seotud reeglid. Selgroogsete loomade roll ökosüsteemides. Munaraku viljastumine, loote areng, raseduse kulg ja sünnitus. Sünnitus ja lootejärgne areng. Järglaste eest hoolitsemine (toitmine, kaitsmine, õpetamine) erinevatel selgroogsetel loomadel ning hoolitsemisvajaduse seos paljunemise ja arengu eripäraga. Rasestumisvastased vahendid. Iseseisvad, paaris- ja rühmatööd, praktilised tööd, töö arvutipõhiste õpikeskkondadega ning veebimaterjalide ja teiste teabeallikatega Rakendatakse nüüdisaegseid info- ja kommunikatsiooni tehnoloogiatel põhinevaid õpikeskkondi ning õppematerjale ja - vahendeid; Aktiivõpe: rollimängud, arutelud, väitlused, projektõpe, õpimapi ja uurimistöö koostamine, praktilised ja uurimuslikud tööd. Aktiivõpe: rollimängud, uurimistöö koostamine. 11.Seos teiste õppeainetega Teema Õppeaine Õppeteemad ja mõisted, mille raames teemat käsitletakse Bioloogia kui loodusteadus. Loomade püügi, jahi ning kaitsega seotud reeglid. Tehnoloogia Bioloogia sisu ja seos teiste loodusteadustega. Bioloogia peamised uurimismeetodid. Mikroskoobi kasutamine. leiab ning analüüsib infot loomade\n19 Organismide mitmekesisus looduses. Selgroogsete loomade peamised meeleorganid. Fotosüntees. Kunstiained Matemaatika kaitse kohta. Organismide jaotamine loomadeks, taimedeks, seenteks, algloomadeks ja bakteriteks, nende välistunnuste võrdlus. Analüüsib selgroogsete loomade erinevate meelte tähtsust sõltuvalt nende elupaigast ja viisist. Fotosünteesi üldine kulg. Bakterite paljunemine ja levik. Karjääri planeerimine Sotsiaalained Taimede uurimise ja kasvatamisega seotud elukutsed. Mikroorganismidega seotud elukutsed. Fotosüntees. Käärimine. Treeningu mõju inimese organismile. Loodusained Kehaline kasvatus. Fotosünteesi üldine kulg. Tõusev ja laskuv vool taimedes. Käärimiseks vajalikud tingimused. Treeningu mõju tugi- ja liikumiselundkonnale, vereringeelundkonnale. Organismi hapnikuvajadust määravad tegurid ja hingamise regulatsioon. Tervis ja ohutus Inimeseõpetus. Elundkondade koostöö inimese terviklikkuse eluviisi tagamisel. Pere planeerimine, abordiga kaasnevad riskid.


Lõplikud tingimused paar nädalat enne reisi. 23.09 seisuga kehtivad järgmised reeglid:\n*Kõik reisijad peavad enne reisile minekut taotlema ametlikul valitsuse veebilehel https://seychelles.govtas.com/ reisiluba (hind 45 eu), kinnitus tuleb e-mailile u 9h pärast taotlemist. Reisiluba tuleb välja trükkida ja kaasa võtta. Reisiloa taotlemiseks on vaja üles laadida teenuste kinnitused, passikoopia ja passifoto suuruses digitaalne pilt.\n*Kõik reisijad peavad esitama negatiivse PCR testi sertifikaadi, mis ei tohi olla tehtud varem kui 72h enne riiki sisenemist.\n* Kõigil reisijatel peab olema COVIDI kattega reisitõrke- ja tervisekindlustus\nLend Tallinn-Istanbul kell 18:40-22:55, lend Istanbul-Seišellid kell 01:45-10:40(kohalikud kellaajad, TK1424, TK748). Palume kontrollida reisi väljumise kellaaegu vahetult enne reisi!\n2. päev SAABUMINE SEIŠELLIDELE, PRAAMISÕIT MAHÉ-LA DIGUE\nHommikul saabume Seišellidele. Esimeste eurooplastena märkasid saari portugallased 16. sajandil, neile järgnesid juba inglased, prantslased ja jälle inglased, alates aastast 1976 on Seišellid iseseisev riik. Mahé on Seišellide suurim saar, olles koduks rahvusvahelisele lennujaamale, sadamale ja ühele maailma väikseimale pealinnale Victoriale. Mahé saarel elab 80% kogu elanikkonnast. Victoria on Seišellide majanduslikuks ja kultuuriliseks keskuseks, kus on lai valik suurepäraseid restorane ja kohvikuid. Victoria linn on oma nime saanud Inglise kuninganna järgi, kõik inglisepärane on saarel väga armastatud. Linna keskel seisab isegi Big Ben ning liiklus on vasakpoolne.\nMajutus kolmel järgneval ööl La Digue saarel hotellis Le Repaire**** või sarnane.\nHommikusöök hotellis. Kell (täpsustamisel) viib tunnine praamisõit Praslinilt Mahé saarele, mis on 32 km pikkune ja 8 km laiune. Siinset looduspilti ilmestavad mäed, millest kõrgeim ulatub lausa üle 900 m, ja lopsakas troopiline taimestik. Saarel on 65 eripalgelist liivaranda. Mahé saarel kasvab ohustatud meduuspuu ja kohalik lihasööjataim. Majutus ja õhtusöök Mahé saarel hotellis Coral Strand**** või sarnane.\nHommikusöök hotellis. Pärastlõunal suundume Victoriasse. Külastame botaanikaaeda tutvumaks endeemse ja eksootilise taimestikuga. Viimane peatus ja kohvi Eden Islandil – Victoria suurima kinnisvaraprojekti kaunil kaldapealsel. Õhtul suundume lennujaama. Lend Seišellid-Istanbul kell 22:05-05:15 (kohalikud kellaajad, lennunumbrid TK749 ja TK1421).\nLend Istanbul-Tallinn kell 09:40-11:55 (kohalikud kellaajad). Tere tulemast tagasi koju!\nLennupiletid Tallinn-Istanbul-Seišellid-Istanbul-Tallinn (Turkish Airlinesi liinilennud, lennugraafik seisuga 16.09.21)\nMajutus hotellis vastavalt programmile (2-in toad), 7 hommikusööki, 4 õhtusööki\nTervisekindlustus al 17,70 € kuni 65 a (vanematele kõrgem tariif). Lisainfo reisikindlustuse kohta Germalo Reiside kontorist. Soovitame kindlasti vormistada ka reisitõrkekindlustuse!\nVäljasõit laevaga Praslinist naabersaartele (Sister ja Coco) koos lõunasöögiga. Hind 185 € (ettetellimisel ja tasumisel)\nSõit kohaliku transpordiga camioniga (makstakse kohapeal sularahas) Hind ei sisalda sissepääsupileteid muuseumidesse ja teistele tasulistele objektidele.\nSeišelli rahvusvahelisel lennuväljal tuleb taotleda sissesõiduluba (hetkel tasuta), milleks on vaja esitada järgmised dokumendid:


Bakalaureusekraad (autasud) ärijuhtimine (Birminghami linnaülikool), Singapur, Singapur 2022\nBirminghami linnakõrgkool Struktuur ja sisu See üheaastane täiendõppeprogramm varustab täiskasvanuid, kellel on väikeettevõtete juhtimise ja digitaalse turunduse praktilised oskused. Õpilased töötavad hulga uuenduslike ja praktiliste projektidega, nagu äriaruanded, juhtumiuuringud, esitlused ja projektid, mis aitavad neil oma teadmisi rakendada reaalsetes olukordades ja avaldavad viivitamatut mõju oma äriorganisatsioonidele. Sisenemise nõuded See kraadi programm aktsepteerib laia kvalifikatsiooni, mis hõlmab: Polütehniline diplom või samaväärne kvalifikatsioon Kaplan diplom Muid erialaseid diplomeid ja / või välismaiseid kvalifikatsioone hinnatakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi Kõikidel juhtudel on lõplik otsus programmi lubamise kohta ülikoolis. Inglise Nõuded: Taotlejad peavad vastama ülikooli inglise keele nõuetele. Struktuur ja sisu See kraadi programm võib lõpule viia vähemalt 12 kuud osalise tööajaga. Allpool on programmi struktuur: Ärioperatsioonid ja süsteemid Suhete turundus Real World of Management Strateegilise muutuse juhtimine ja juhtimine Jätkusuutlik turundus Rahvusvaheline äristrateegia Rahvusvaheline turundus Lisateabe saamiseks täitke palun küsimustik, et meie programmi konsultandid saaksid teie juurde tagasi tulla. Karjäärivõimalused ja -võimalused Pärast lõpetamist võivad üliõpilased valida järgmised (kuid mitte ainult) järgmised rollid: Haldusjuht Ärinõustaja Äriarengu juhataja Peadirektor Ostujuht Müügijuht Müügijuht / juhataja Juhtkonna juht Kohaletoimetamise meetodid Õpilased osalevad selles programmis loengute, õpetuste ja õpikodade kombinatsioonis. Iga üksust toetatakse 24 kontakti tundi koos kahe intensiivse õppeplokiga kolmel trimestril, et see vastaks töötavate täiskasvanute vajadustele. Hindamismeetodid Iga üksust hinnatakse klassi osalemise, kirjalike ülesannete, projektide või eksamite mis tahes kombinatsiooniga. Hindamismeetodid võivad varieeruda vastavalt üksikutele üksustele esitatavatele nõuetele. Lõpetamine ja kraad Õppejõududele, kes edukalt läbivad ja läbivad kursuse struktuuris ettenähtud mooduleid, antakse Birminghami linnakõrgkoolis Bachelor of Arts (Honors) ärijuhtimine. Antud kraad on sama kui ülikoolilinnakute lõpetanutele. Programmi tasud Tasu hõlmab ülikooli registreerimist, loenguid / õpetusi / töötubasid ja hinnanguid, näiteks ülesandeid / teste / eksameid / projekte (kui see on asjakohane), kursuse materjale digitaalsel kujul, kraadi (kui see on teenitud) ja ärakirja.