Mullastruktuuri tekkimise põhitõed - Vaderstad\nAvaleht » Know-How » Mullastikust üldi... » Mullastruktuuri...\nSavimuldade struktuur on mitmete protsesside tulemus, mis koos annavad mullastikule selle omadused. Ka mulla harimine mõjutab mullastiku struktuuri, kuna see mõjutab pinnast teatud sügavuseni ning segab koristusjääke mullaga. Mulla struktuuri formuleerivad protsessid Illustratsioonid: Sigvard Andersson & Paul Wiklert, Rootsi Põllumajandusülikool, 1972\nSõnnik ja lubi\nMulla lõimis: Kõikide eelnevalt loetletud mõjutegurite summa päädibki mulla lõimisega, mis nendesamade tegurite ning maaharimise tulemusena pidevalt muutub. Kõikidel nimetatud mõjuteguritel on mõju mulla ülemistele kihtidele, samas alumistes kihtides on mõju varieeruv. Tulemuseks on mullapind, mille ülemistes kihtides on väiksemad mullatükikesed ning sügavamates kihtides suuremad mullakogumid.\nMullaharimise tulemus. Mullaharimisel on oma mõju mulla struktuuri tekkimise protsessile ning taimejääkide paigutumisele mullas. Haritud pind on enamasti kobedam, samas harimissügavusele moodustub tihes. See on nii olenamat kasutavast tehnikast, varieerudes vaid olenevalt harimistööde tegemise sügavust.\n1. Kelts ja kuumus\nKeltsal ja talvisel külmal ning suvisel kuumusel on mullale sama mõju - mulla veesisaldus väheneb. Mõlemad tegurid kuivatavad mulda ning kui vesi mullast kaob, surutakse mullatükikesed üksteisele lähemale. Tulemuseks on mehaaniliselt loodud mullatükid.\n2. Keemilised protsessid\nOrgaaniline materjal, raud- ja alumiiniumoksiidid ning karbonaadid muudavad mullatükid stabiilselt koospüsivaks, kuna toimivad sideainena. Pinnase puhul, kus ei toimu mullaharimist, on see väga oluline. Siiski, pidev mullaharimine vähendab mullatükkide stabiilsust ning põllumaa struktuur (lõimis) sõltub rohkem pinnase savisisaldusest ning bioloogilisest aktiivsusest.\nVihmaussid söövad taimejäänuseid ning segavad neid käike rajades mullaga. Nende väljaheited on justkui osakeste vaheline liim ja suurendab mullatükkide stabiilsust. Vihmaussid stimuleerivad ka mullas leiduvaid mikroorganisme, kes toodavad lima ja teisi siduvaid ühendeid ja suurendavad samuti mullatükikeste stabiilsust.\nKuna taimed vajavad elutegevuseks vett, kuivatavad nad mulda sarnaselt keltsale ning kuumusele. Kui muld kuivab, tõugatakse saviosakesed üksteisele lähemale, tugevdades ja luues uusi mullatükikesi. Taimede juured suurendavad orgaanilise aine sisaldust mullas ja jätavad mulda juurejätkeid. Kokkuvõtlikult tähendab see, et taimkate on üks mulla struktuuri formuleerijaid ning vastupidi, taimede puudumine lõhub mulla struktuuri.\nDrenaaž juhib mullast ära üleliigse vee ja on seega kuivatava toimega. Sellisel moel aitab kuivendamine mulla struktuuri paremaks muuta. Väga vähestes muldades toimib looduslik drenaaž ning seetõttu on kunstlik kuivendamine mullastiku ühtlaseks kuivatamiseks, mullatihese tekkimise vältimiseks ning sügiseseks ja kevadiseks taimede kiireks idanemiseks oluline.\n6. Orgaaniline materjal ja lubi\nLoomne sõnnik, vahekultuurid, koristusjäägid jne. toovad mulda orgaanilist materjali. Lühiajalises perspektiivis stimuleerib see mullas bioloogilist aktiivsust ning põhjustab mikroorganismide kiiret paljunemist. Pikemas perspektiivis suurendab see orgaanilise aine sisaldust mullas ja sellega koos mullatükkide stabiilsust. Mullatükkide stabiilsust suurendab ka regulaarne lupjamine.\n7. Raske põllutehnika\nPõllumaadel põhjustab töötamine raske põllutehnikaga sageli mulla tihenemist. Mullatihes tekib, kui mullas olevad suured poorid surutakse kokku ja need lõpuks kaovad. See tähendab, et vee ja õhu kiire transport taimejuurteni on häiritud. Takistatud on ka mulla drenaaz ning taimejuurtel on üha raskem läbi mulla tungida.\n8. Tulemuseks on mulla lõimis\nKõik ülalnimetatud tegurite mõju tulemusena tekib mulla lõimis, mis ülemistes kihtides sageli kobedam ja väiksemate tükkidega, alumistes kihtides aga suuremate mullakamakatega. Kuna mulda mõjutavad protsessid on dünaamilised, mulla lõimis aja jooksul muutub. Põllumajandustootjatel, kel on kindel tulevikusiht ning kes soovivad säästlikku tootmist, on oluline mulla struktuuri formuleerivaid tegureid ja protsesse mõista. Neid tegureid analüüsides on mulla struktuurist üsna lihtne ülevaadet saada.\n9. Maaharimine mõjutab mulla struktuuri\nMullaharimissüsteem mõjutab mulla struktuuri ning taimejääkide asetus mullas määrab, kas võtta kasutusele traditsioonile või minimeeritud mullaharimine, või kasutada hoopis otsekülvi. Haritav mullakiht on enamasti kobedama struktuuriga, harimissügavusele on aga moodustunud tihes. Selline tihenenud kiht moodustub sõltumata kasutatavast põllutehnikast, kuid sügavus, kuhu see tekib, varieerub. Vältimaks tihese tekkimist, on oluline töösügavusi muuta.\nKelts = tähendab, et vesi mullas jäätub, kui temperatuur alaneb - positiivne mulla struktuurile, kuna jää moodustudes suureneb mulla veesisaldus ning protsess kobestab mulda.\nRaud- ja alumiiniumoksiidid = keemilised ühendid: raud (Fe) ja alumiinium (Al) ühelt poolt ning hapnik (O) teiselt poolt, nt tavaline rooste on raudoksiid.\nKarbonaadid = karbonaat (CO32–) on süsinikhappe sool (H2CO3) – leidub mullas enamasti kaltsiumkarbonaadina (CaCO3). On sageli ka lubja baasühenditeks, mida saadakse kaltsiumkarbonaadi purustamisel või jahvatamisel.\nVahekultuurid = kultuurid nagu heintaimed, sinep, ristik jne, mis kasvavad põhikultuuride ja nt. talikultuuride või suviodra vahepeal. Kasvatatakse erinevatel eesmärkidel - et vähendada lämmastiku leostumist mullast, suurendada mulla orgaanilise aine sisaldust, meelitada ligi linde ja loomi jne.


Stropharia coronilla, Garlandi ümarpäine seen\nMadalamaal karjamaadel ja muruplatsidel ilmub see juhuslik ümar pea mõnikord väikestesse rühmadesse, kuid sagedamini üksikult ja laiali. Tüvirõnga ülemisel pinnal olevad paksud triibud eristavad Garland Roundheadi selgelt teistest sarnase suurusega kollase-ookeri seentest.\nPole ebatavaline, et neid rammusaid seeni eksitatakse väikeste Agaricuseliikidega , kuid teatavasti pole need surmavalt mürgised ja seetõttu ei pruugi tagajärg olla liiga hull - vt allpool.\nSuurbritannias ja Iirimaal on Garland Roundhead enamikus piirkondades vaid juhuslik leid, kuid selle levik pole kaugeltki ühtlane ja see seen võib mõnes piirkonnas üsna tavaline olla. Stropharia coronillat leidub kogu Mandri-Euroopas ja seda registreeritakse ka paljudes mujal maailmas, sealhulgas Põhja-Ameerikas.\nKui Prantsuse botaanik Jean Baptiste Francois (Pierre) Bulliard 1793. aastal seda seent teaduslikult kirjeldas, pani ta sellele binoomnime Agaricus coronillus . (Enamik lõpuste seeni visati algul hiiglaslikku Agaricuse perekonda, kuna see levis laialdaselt mitmete uuemate perekondade vahel.) See oli teine prantslane Lucien Quélet, kes 1872. aastal viis selle liigi perekonda Stropharia , kehtestades sellega praegu aktsepteeritud teadusliku nimetuse Stropharia. koronilla .\nStropharia coronilla sünonüümid hõlmavad Agaricus coronillus Bull., Agaricus obturatus Fr. ja Stropharia obturata (Fr.) Quél.\nTäpselt nii, nagu see kõlab, tähendab spetsiifiline epiteet coronilla „krooniga“ ja viitab kroonilaadsele mustrile Garlandi ümmarguse tüvirõnga ülemisel pinnal.\n2,5 kuni 4 cm risti; algselt kumer, muutudes lamedaks; pind viltjas või peenelt ketendav; kollane-ooker, sageli keskosa suunas veidi tumedam.\nAdnate; üsna rahvarohke; kahvatu hallikaspruun, muutudes küpseks lillakaspruuniks.\n2 kuni 5 cm pikk ja 6 kuni 8 mm läbimõõt; valge, vananedes kollaseks muutumas; tipus sile, rõnga all peenelt fibrilloos. Garlandi ümarlaua eripära on valge püsiv võra-sarnase vöötpinnaga rõngas, kust see liik saab oma spetsiifilise epiteedi.\nEllipsoidne, sile, 7-9 x 4-6 um.\nStropharia coronilla eosed , suurendatud pilt\nEnamik Stropharia liike esineb mädanenud puidul, hästi mädanenud rohul või loomasõnnikul, kuid Garlandi ümarpea on üks vähestest, kes kasvab heinamaadel, kuigi tavaliselt toitaineterikkal mullal, niitudel, parkides ja aedades.\nJuunist novembrini Suurbritannias ja Iirimaal; aprillini Vahemere maades.\nPanaeolus semiovatus laieneb mõnikord peaaegu tasaseks; see kasvab aga sõnnikul ja lõpused mustanevad, et saada must eosejälg.\nGarlandi ümarpäid on mõnikord valesti määratletud kui Agaricuse seeni; seda saab aga hõlpsasti eristada kinnitatud (adnaatide) lõpuste olemasolu tõttu, samas kui Agaricuse liikidel on vabad lõpused.\nStropharia coronilla on laialt levinud (nt Roger Philipsi seentes ) söödav, kuid mitte väärt; aga olen kohanud ka teateid selle liigi mürgitamisest. Ameerika Ühendriikide Olympia WA osariigi Evergreeni osariigi kolledži Michael W. Beugi aruanne ütleb, et „... üks kuni kaks tundi pärast Stropharia coronilla sööki võib ohver kannatada halb enesetunne, peavalu, oksendamine, üldine valu, segasus, koordinatsiooni kaotus, pearinglus ja hallutsinatsioonid. Toksiline toimeaine pole teada. "\nEelnevat silmas pidades ja paljude vastuoluliste teadete allikate leidmise tõttu soovitame Stropharia coronillasse suhtuda kahtlustavalt ja seda ei tohiks söömiseks kokku koguda.\nThomas, HN; Mitchel, DH; Rumack, B W. mürgitus seenest Stropharia coronilla (Bull. Ex Fr.) Quél. J. Arkansas Med. Soc. 73: 311-312; 1977.


Euroopa Komisjon kaebab Eesti kohtusse keskkonnainfo puuduliku kättesaadavuse pärast\nEuroopa Komisjon kavatseb Eesti kohtusse kaevata seoses puudustega keskkonnainfo kättesaadavust käsitlevates õigusaktides. Euroopa Liidu õiguse kohaselt peavad liikmesriigid tagama kodanikele hõlpsa juurdepääsu avalike asutuste valduses olevale keskkonnainfole. Olles hinnanud Eesti õigusakte selles valdkonnas, on komisjon jõudnud järeldusele, et nendes on puudujääke. Korduvatest hoiatustest hoolimata ei ole Eesti valitsus teinud midagi olukorra parandamiseks. Seepärast kaebab komisjon keskkonnavoliniku Janez Potočniku soovitusel Eesti Euroopa Liidu kohtusse.\nELi õiguse kohaselt on kodanikel õigus tutvuda oma elukeskkonda puudutava infoga ning seda valdavad avalikud asutused on kohustatud teabe kättesaadavaks tegema põhimõttel, et selle levitamine aitab üldsusel omandada teadmisi keskkonna kohta ning julgustab kodanikke ka tegelikult osalema keskkonna-alaste otsuste tegemisel. Kõik see viib omakorda puhtama keskkonnani.\nÕigusaktid, mis viivad ELi õiguse kooskõlla Århusi konventsiooniga, katavad paljusid valdkondi. Keskkonnainfo alla kuuluvad näiteks õhu, vee, mulla, maa, ranniku- ja merealade ning elurikkusega seotud küsimused, samuti keskkonnapoliitika, õigusküsimused, tegevuskavad, keskkonnakokkulepped ning igasugune tegevus, mis võib keskkonda mõjutada. Keskkonnainfoks loetakse ka kulude ja tulude analüüsi ning muid majanduslikke hinnanguid ja arvestusi, mida kasutatakse keskkonnameetmete rakendamisel. Siia kuuluvad ka terviseseisundi ja -ohutuse ning toiduahela saastumisega seotud küsimused, niivõrd kuivõrd neid mõjutab keskkonna olukord.


Keskkonnaameti ja -inspektsiooni ühendamisel säilivad kõik põhiteenused (2021-01-04 04:06:56)\nUue Keskkonnaameti loomisel vaadati üle suur osa seniseid tegevusi, et leida võimalusi töö tõhusamaks muutmiseks. Teenuste arendamine ja optimeerimine jätkuvad ka järgnevatel aastatel. "Jätkame uuest aastast ühtse ja tugevama Keskkonnaametina. Oleme paljudes valdkondades loonud eeltingimused, et ühinemisega loodetavad kasud saaksid hakata avalduma. Meie eesmärk on luua selline riigiasutus, mille üle ise uhkust tunda ja näidata seda ka lastele. Meil on väga oluline roll Eesti rohepöörde ühe eestvedajana ja tuleviku Eesti kujundajana keskkonnajulgeoleku vaatenurgast," sõnas Keskkonnaameti peadirektor Riho Kuppart.\nAlates 1. jaanuarist hakkas Keskkonnaametis kehtima üks üldine klienditeeninduse telefoninumber 662 5999, millele on oodatud päringud kõikvõimalikel Keskkonnaametiga seotud teemadel.\n"Endiseks jääb põhimõte, et Keskkonnaamet paikneb võimalikult lähedal oma kliendile, koostööpartnerile ja töötaja elukohale. Kuigi meie ametlik aadress asub Pärnus Rohelisel tänaval, on Keskkonnaametil 28 kontorit kõikjal üle Eesti. Uue struktuuri alusel kaovad üksustena ära regioonid, kuid säilivad kõik meie teenused, esindatus piirkondlikes koostöökogudes ning maakondlikud järelevalvebürood," ütles Keskkonnaameti peadirektor Riho Kuppart.


Porgandi-kreveti pasta kookosega. Palju õnne mulle sajanda postituse puhul :)!\nKas te teate, mis päev täna on? Täna on teie ees nimelt minu sajas postitus :) Minu esimene retsept sai siia kirja käesoleva aasta 3. jaanuaril, mis tähendab, et olen loodetavasti toonud teieni oma 100 põnevat õnnestumist köögis. Täna torti ei ole, aga selle toreda päeva puhul on mul pakkuda Teile välja üks eriti põnev meistriteos pastamaailmast. Kui sa oled suur pastasõber, aga nisujahu söömine on sinujaoks liiga patune tegevus, siis siin on sulle üks superhea pastaretsept, mis maitseb hea ja samal ajal säilitab ka sinu figuuri.\nKuidas sinujaoks kõlab "ühte patta" pandult: porgand, kookos ja krevetid? Ja veel pastana? Igatahes neile, kel porganditraumat ei ole, võin kinnitada, et tegemist on supermaitsva toiduga, mida kavatsen teha uuesti ja uuesti. Minu pasta sisaldab tavaliste nisujahu spagettide asemel maisijahust spagette ja ka viimaste osakaal on suhteliselt väike, kuna pool pasta kogusest on nii-öelda "porgandispagetid". Eriliselt hea meki annavad pastale kookos, krevetid ja brändi. Bon apetit my friends :)!\n150 g maisijahu pastat\n15 jahutatud hiidkrevetti\n100 ml 35% vahukoort (kaalujälgijad võivad kasutada 10% koort)\nu 4 spl oliiviõli\nmõned lehtpeterselli lehed\nPuhasta krevetid - eemalda pea ja kest, viimase sabalüli ja sabaotsa jätsin alles. Eemalda ka soolikas seljalt ja kõhualt, pese ja kuivata köögipaberiga. Puhasta porgand ja ribasta juurviljanoaga. Puhasta ja viiluta sibul ja küüslauk.\nPane pasta soolaga maitsestatud vette keema. Prae krevette kõrgel kuumusel oliiviõlis mõlemalt poolt u 1-1,5 min. Tõsta seejärel pannilt taldrikule. Lisa pannile õli ja prae kergelt läbi ka küüslauk ja sibul, seejärel lisa ribastatud porgand, kuumta segades ja lisa kookospiim ja koor. Hauta u 6 min, kuniks porgandiribad on al dented, maitsesta soola, pipra ja brändiga. Kurna pasta, lisa koore-kookose-porgandi segule, lisa ka krevetid, sega kõik segamini, kuumuta korra läbi ja tõsta taldrikutele koos kastmega, kaunista peeneks hakitud lehtpeterselliga.\nBruchettade jaoks kuumuta ahi 230 C (kasutasin grillreziimi). Lõika pikast saiast u 1 cm paksused viilud. Haki lehtpetersell peeneks, pressi küüslauguküüs läbi pressi ning sega oliiviõliga. Pintselda saiad vahetult enne ahjupanekut oliiviõli seguga mõlemalt poolt üle. Hoia saiu ahjus seni kuniks saiad on kuldpruunid. Seejärel keera saiad ringi, et pruunistuks ka teine pool.\nMärksõnad: kaalujälgijale kookos krevetid pasta porgand


Kuidas kirjeldada erinevust ühe- ja kaheidu vahel?\nMONOKOTIDE VS DICOTIDE VAHELINE ERINEVUS: -\nMonokookide ja kaheiduleheliste vahel on üsna palju erinevusi. Esmane ja kõige olulisem erinevus on see, et üheidulehelised koosnevad seemnetest, mis on ühekaupa - selle näide on mais, samas kui kaheidulehelised seemned võib jagada kaheks, nagu herneste puhul.\nTeine oluline erinevus on see, et kui üheidulehtedel on lilledel kroonlehed kolmekordselt, siis kaheiduleheliste puhul on neid nelja- või viiekordne. Lehtede osas on monokookidel paralleelsed veenid, kui kaheidulehekestel on võrkkestad. Neid kahte eristab palju muid omadusi. Võtame näiteks embrüo juhtumi. Nagu nimigi osutab ja nagu võiks arvata, on ühevärvilises embrüos üksainus iduleht, samal ajal kui dikooniga embrüol on kaks idulehte. Ja jälle on monokookide puhul õietolm ühe vagu või pooriga, kaksidukese puhul aga kolme vagu või pooriga.\nMonokookide puhul on tüve veresoonte kimbud hajutatud, kaksidu puhul on need rõngas. Juured on see, mida monokookide puhul nimetatakse juhuslikuks, samas kui kaheharulised juured arenevad radikaalidest. Veel üks tunnusjoon, mis eristab ühe- ja kaheidulehte kahevärvilisest, on asjaolu, et esimese puhul puudub sekundaarne kasv täielikult, kaheiduleheliste puhul on see mõnikord olemas.\nKui vaadata erinevust etümoloogiliselt, on embrüost leitud idulehtede arv nimede Monocotyledonae (tähendab ühte idulehte) ja Dicotyledonae (tähendab kahte idulehte) päritolu. Nagu varem arutatud, on monokokid peamiselt rohttaimed pikkade, kitsaste lehtede ja paralleelsete veenidega. Dikotsid võivad seevastu olla rohttaimed (tomatitaim) või puitunud (hikkoripuu)\nMonokookide hulka kuuluvad palmid, rohud, sibulad ja ka liiliad. Dicot-klass koosneb seevastu tammedest, sinepidest, kaktustest, mustikatest, aga ka päevalilledest. Dicotid on palju mitmekesisemad ja koosnevad ühemunaotsikutest (65 000 ja rohkem) paljudest liikidest (170 000 ja enam).\nKahe taimekategooria erinevused on inimesele alati olnud ilmsed, kuid formaalselt klassifitseeriti need juba aastal 370 eKr Theophrastuse poolt. Mõisteid kaheidulehelised ja üheidulehelised lõi John Ray 1682. aastal oma teoses „Methodus Plantrum Nova“. Ehkki oleme otsustanud selgitada ülaltoodud kahe klassi erinevusi, ei tähenda see, et kõiki taimi saaks korralikult jagada kahte klassi. On olemas näiteid monokookide kohta, millel on kaksiktüve määravad omadused, kuid üldjoontes on see kasulik klassifitseerimissüsteem, mida on kasutatud viimastel sajanditel ja mis näeb ette seda lähitulevikus kasutamiseks. Nii et järgmine kord, kui teil on oma hernes või mais, pidage meeles, et esimene on kahekojaline, teine aga üheviljaline.\nERINEVAD MONOKOTID VS DICOTID:\nÜksiku idulehega embrüo..Majad peamised veenilaiendid on paralleelsed..Tüve veresoonte kimbud on hajutatud..Juured on juhuslikud..Õieosad jagunevad kolmeks..Kolonn on ühe vao või pooriga..Sekundiline kasv puudub ..\nKahe idulehega embrüo .. Peamised leheveenid retikteeritud..Tüve veresoonte kimbud rõngastes..Jahad arenevad radikulaarist..Õieosa nelja- või viiekordseteks korpusteks..Kolme kolme vao või pooriga..Teiseselt esinevad sekundaarsed kasvud ..\nSiin on mõned väga huvitavad erinevused, kõige ilmsem on idulehtede arv: iduleht, mis esimesena lahkub taimest, algab seemnest, ühemunakesel on üks, kaheidulehel on kaks (kõik kreeka keeles, võrevoodi jaoks idulehtedel) Seemneleht ”, mono tähendab ühte ja kahte).\nSiin on paar väikest roheliste ubade taime, mul on idulehed ringi tehtud ja näete, et neid on kaks, seetõttu on see kaheiduleheline.\nTaime kasvades kaotavad ta lõpuks idulehed, kuid muutused jätkuvad. Näiteks; üldiselt on üheiduleheliste taimede lehed, mille veenid jooksevad üksteisega paralleelselt enamiku puidu teradega, samas kui kaheidulehtedel on tavaliselt vöö või võrk nagu veenides omas suunas.\nKaksiduhal on tugevam sügavam juurestik, samal ajal kui üheidulehel on tavaliselt madalam ja peenem juur.\nNende lillede vahel on ka varieeruvust (kui nad õitsevad), monokotid kalduvad kolmekordselt, kaksnurgad aga nelja- või viiekordsete suunas.\nNeed on mõned, siin on kasulik pilt, mille leidsin Internetist (holganix.com viisakalt), mis aitab asju kenasti pildistada:\nKui soovite lugeda rohkem, siis siin on mõned lingid, mis võivad teile kasulikuks osutuda: Monocot vs Dicot - erinevus ja võrdlus - väga kena lihtne selgitus\nÜheiduleheline - WikipediaDicotyledon - WikipediaCotyledon - Wikipedia\nSaksa keeles, mis vahe on "Stützung" ja "Unterstützung"?Mis vahe on melassil ja jaggeryl?Mis vahe on süüdi mõistetaval ja mittevastutaval kuriteol?Mis on peamine erinevus mineviku täiusliku pideva ja mineviku pideva pinge vahel?Mis vahe on tööstusautomaatikal ja protsesside automatiseerimisel?Kuidas saab öelda vahet hiina, korea ja jaapani keeles?Mis vahe on PPL-i ja IPRS-litsentsi vahel pulmaperspektiivist? Milliste funktsioonide jaoks oleks vaja PPL-litsentsi / IPRS-litsentsi või mõlemat?


Taimsed ravimid onkoloogias: maksavähi ravi\nArstid rõhutavad harva, milliseid puuvilju ja köögivilju saab pärast sapipõie eemaldamist süüa. Tavaliselt annavad nad üldist nõu dieedi kohta.\nPiletite arv 6. Süsivesikute ainevahetus\nSüsivesikute metabolismi näitajad. Diabeedi ja selle komplikatsioonide laboratoorsed diagnoosid.Nad esindavad suurt ühendite klassi, sealhulgas monosahhariide, di-, oligo- ja polüsahhariide.\nMida peaks patsient tegema, kui ametlik meditsiin viskab oma käed? Kui nad ei suuda diagnoosida või haigus on juba muutunud krooniliseks? Kui lause kõlab: C-hepatiiti ei ravita.\nThistle maksa ravi: tehnika kodus\nKoletsüstektoomia (sapipõie eemaldamine) peamine näidustus on JCB (sapipõie kivid). Pärast operatsiooni taastub patsiendi keha 1-2 aasta jooksul. Sageli on operatsioonijärgsel perioodil valu ilmneb parempoolsete ribide all, iiveldus, oksendamine või mõru maitse suus.\ncecum vähk 4 spl. maksa metastaasidega


Psühhotroopika: May 2017\nAhoi! Viimase paari aasta jooksul on mul olnud umbes 3 või 4 põhjalikumat trippi, aga millegipärast ei ole ma enam tundnud vajadust nendest kogemustest kirjutada. Samas, ei taha ma et mu sissekanded siin blogis nõnda suvalise koha pealt lõppevad ja nii mõtlesingi, et oleks aeg väikeseks vahekokkuvõtteks või võib-olla isegi selle blogi kõige viimaseks postituseks...\nÜks mõte, mis end ikka ja jälle mulle meelde tuletab kõlab nii: psühhedeelikumid on ravimid ja neid tuleb tarvitada ainult siis, kui on vaja. Samamoodi nagu näiteks ei kõla eriti coolilt, kui keegi räägib, et ta peab iga päev valuvaigisteid võtma, ei peaks ka psühhedeelsete droogide kasutamine olema midagi millega uhkustada. Praegu on mul naine ja kaks last, loominguline töö, mis mulle väga meeldib ja ma tean, mis on mulle oluline. Umbes 4 aastat tagasi, tol ajal, kui ma kõige rohkem psühhedeelikume tarvitasin, olin äsja ülikooli pooleli jätnud, aru saanud et ma kõnnin teel, mis ei ole mulle mõeldud ja sealt teelt maha astunud, tundmatusse. Raske oli leida endale kohta maailmas, mille ma enda jaoks kogu oma varasema elu jooksul olin konstrueerinud. Nõnda siis asusingi seda maailma osadeks lahti võtma ja jälle kokku panema. Vahepeal näis mulle, et psühhedeelikumide tarvitamises seisnebki minu peamine anne ja et võib-olla see võikski olla n-ö minu töö, minu panus siia maailma, siis aga jõudsin teatava eduni ühel teisel alal (seesama loominguline töö, mida ma ennist mainisin) ja siis kuidagi iseenesest kadus suurem huvi droogide vastu ära. Polnud enam vaja.\nMidagi natuke üldisemat ka enda kohta. Kui kunagi mulle meeldis mõelda, et "kõik võib olla", siis viimastel aastatel on minu jaoks muutunud huvitavaks mõningatel teemadel mingit kindlat seisukohta võtta. Näiteks, kas Jeesus on kunagi päriselt, kõige otsesemas mõttes, vee peal kõndinud, kas kusagil mäe sees elavad igivanad somaadi seisundis tegelased, kas mõni inimene on kunagi suutnud telekineesi teel esemeid liigutada, kas on mõtet poest osta eriti kallist "väestatud" vett - minu vastus neile küsimustele on praegu - "Ei". Aga, kas universumis valitseb mingi sügavam, meile lõpuni mõistetamatu seaduspära, kas elul on mõtet, kas on siiski n-ö midagi veel - "Jah".


Tuimad 2 ja 3 varvas ning pikemal kõndimisel valu jalalaba servas | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nTuimad 2 ja 3 varvas ning pikemal kõndimisel valu jalalaba servas 25.01.22 / Neuroloogia\nPikemal kõndimisel tekib tuimus parema jala 2 ja kolmanda varba juures ning kergelt kõrvetav valu jalalaba ülemise osa välisserval (see on siis kuskil 4-st varbast alates mööda jalalaba välist äärt kuni keskosani). Mõnikord annab valu tunda ka üles põlveõndlasse. Istudes hakkab samuti mõnikord samal jalal 2-3 varvas tuimaks jääma.\nEi tea, kas on seotud, aga peale istumist püsti tõustes ja kõndides on ka valu parema puuse ülaservas (puusanuki juures), mis kergelt annab selja suunas. Kui pikemalt liigutada, siis valu kaob.\nTaustainfot: Tegelen aktiivselt tantsuspordiga, käin pilateses ja teen ka jõutrenni, käin jooksmas. Treeningute ajal sellist probleemi pole, ka jooksmise ajal. Jalanõud on enamasti mugavad, laiad, ei pitsita. Pigem on isegi mugavam kitsamate jalanõudega.\nKas siin on asja tuum ühes probleemis või mitmes?\nKas midagi saab teha ise või peab pöörduma eriarsti vastuvõtule?\nPoole jalalaba tuimus\n16.augustil k.a. lõi kõndimisel ootamata tugev valu vasakusse jalalabasse, umbes nädala sain käia ainult toas ja karkudega. On tunne, et jalalaba on paistes, aga tegelikult ei ole. Jalalaba väline pool ...\nLülisambast lähtuva närvivalu korral tekib valu algul alaselga, tuharasse, hiljem peamiselt säärde. mingit paistetust ei teki. Ilmselt valu siiski seoses labajala liigestega.


Kus ja kuidas saab inimene sooritada enda kõrgemat karmat? | India astroloogia\nAbielus/vabaabielus kogeme kõige intiimsemal moel enda karmat, mis väljendub ootustes, väärtustes ja hirmudes. Partneri sotsiaal-materiaalne manifestatsioon on vaid peegeldus meist endist kõige intiimsemal moel.\nAbielu/vabaabielu pragmaatiline idee seisneb MINA suuremas teadvustamises, kus peame saama aimu kes me oleme koos hirmude, ootuste ja väärtustega. Suhted ja abielud pole olemas, et meid õnnelikuks teha. On levinud arusaam, et teised peavad meid õnnelikuks tegema, sest nii saame ainult leevendust probleemidele. Probleemid saavad leevendatud kui kasvab meie teadlikus, teadlikus meist endist. Partner on peegel, mida igapäev vaatame arusaamata, et me näeme endid kõverpeeglis.\nAbielus/suhtes esinevad probleemid ainult selleks, et osutada tähelepanu valupunktidele meist endist, mida oleme varasemalt nii kiivalt ignoreerinud. Muru ei ole kunagi teisel pool rohelisem, vajalik ainult paremat väetis, et harida enda peenar viljakamaks. Parimaks väetiseks on mõistmine ja arusaam, teadlikkus ja taipamine, mis toob leevenduse ja lõpuks lahenduse.\nKarmasthan on X maja, sümboliseerides karmat, tegusid ja tööd, mida ilmalikus maailmas sooritame ja teeme. Ilmalikul tasandil on X maja valitsus ja avalik sektor, seega on X maja ja Saturn seotud avalike teenistujatega ehk riigitöötajatega.\nX maja kuulub Kaljukitsele, mida valitseb Saturn. Saturn on karmakarka, olles peamiseks indikaatoriks tegudele, tööle ja teiste teenimisele.\nJyotishas on “bhavad bhavam” konseptsioon, viitab kõnealuse maja kõrgemale versioonile. Loogika on lihtne, lugedes konkreetsest majast sama palju maju edasi, millest jutt. Näiteks VII maja kõrgem versioon on VII maja edasi VII-st majast ehk I maja ehk MINA. Või XI maja – sõbrad, sotsiaalne ja professionaalne võrgustik ning kõrgem versioon sellest on XI maja edasi XI-st majast ehk IX maja ehk gurud, õpetajad. Ülimad inimesed, kellega saad lävida on gurud, õpetajad ja teised targad.\nTulles tagasi karma juurde, saame kõrgema karma järeldada samamoodi – X majast X maja edasi on VII maja. VII maja on abielu, suhted teiste inimestega, peamiselt tet-a-tet vormis, personaalsed ja isiklikud suhted. See teeb abielust/vabaabielust ideaalse keskkonna oma kõrgema karma põletamiseks. Lisades juurde indikaatoreid, saavutab Saturn kõrgendatuse sodiaagirihma 7ndas märgis Kaaludes. Samuti saavutab Saturn maksimaalse tugevuse ehk dig bala VII majas. Tihti peetakse Saturni asetust VII majas tragöödiaks, kuna see toob palju problemaatilisi energiad meie isiklikesse suhetesse. Saturn on karm õpetaja, kes kunagi ei keela ega eita, vaid takistab ja viivitab. Õpi olema kannatlik, ära torma ja ole ole aus.\n← Suur 2019 aasta horoskoop – Veevalaja kuumärk\tSuur 2019 aasta horoskoop – Kalade kuumärk →


A Deepness in the Sky - Andreas Jõesaar - 4 / BAAS / Esileht - ULME.EE\n/ A Deepness in the Sky - Andreas Jõesaar - 4\nA Deepness in the Sky - Andreas Jõesaar - 4\nVernor Vinge 28.05.2012 19:29 35042 Autor viib lugeja vaheldumisi kord planeedile jälgima ämblike igapäevaelu ja tõstab siis seejärel tagasi orbiidile inimeste omavaheliste intriigide keskele. Tegelasi on kümneid kui mitte sadu ning kuna pole ühte kindlat peategelast, siis on üsna keeruline aru saada, kes on kes ning mis roll tal mängida on. Pikapeale erisuvad siiski kümmekond või tsipa rohkem põhitegelast, kelle tegemistele saab lugeja kaasa elada. Kuid et see ikkagi liiga lihtne ei oleks, teeb autor aeg-ajalt tagasivaateid tegelaste varasemale elule. Ning kuna mõned neist seiklejatest on tänu hibernatsioonile ja tuleviku meditsiini saavutustele äärmiselt pikaealised, siis kujuneb romaanist paras ajarännak üle sajandite.\nTeine asi, mis sujuvat lugemist häiris, oli eespoolmainitud pidev vaatepunkti vahetamine inimestelt ämblikele ja tagasi. Kui see esimest korda ilma igasuguse ettehoiatamiseta juhtus, olin esmalt hämmingus ja siis lausa häiritud. Ning kuna kahe põhilise "ämblikmehe" nimed olid väga sarnased  Altmäe ja Alamaa  siis esines sealgi pidevaid tagasilugemisi, et täpselt aru saada, kes ja kus ning mida ütles või tegi. Kohati tundus isegi, et ka tõlkija oli nad aeg-ajalt segamini ajanud... Pikapeale aga harjusin nii vaatepunkti vahetumise, kui ka ämblikega ning sarnaselt eelarvustajaga isegi ootasin, et tegevus kosmosest taas planeedi pinnale tagasi pöörduks, sest ämbike argised tegemised tundusid palju huvitavamad kui inimeste segasevõitu intriigid. Veidi häiris vaid see, et võõrrassi kirjeldati vägagi inimlike mõistete abil: mitte ei tahaks uskuda, et kõik mõistusega olendid universumis mõistmise märgiks noogutavad, kui isegi mitte kõik rahvad meie oma planeedil seda ei tee. Tõsi, hiljem selgub, et enamus ämblike elust jõuab orbiidil olevate inimesteni (ja ju siis ka lugejani) inimestest tõlkide vahendusel, kes nende elu neile/meile arusaavasse inimlikku vormi tõlgivad. Nii et tegelikult ei pruukinudki nad sõna otseses mõttes noogutada. Kuid sellest hoolimata on Vinge kirjeldatud võõras tsivilisatsioon liiga inimlik, et seda päriselt lõpuni uskuma jääda.\nKuid nagu öeldud, tegevus kulgeb ning autor seletab asju lahti: isegi pealkirja tähendus saab enne romaani lõppu selgeks. ;) Ühesõnaga elu nagu seiklusjutus. Ja minu arvates ongi romaani "Sügavik taevas" näol tegemist kõige pesuehtsama seiklusromaaniga  seda ei suuda varjata ka ulmeline vorm. Õigupoolest ulmelisest aspektist see raamat mulle suurt midagi ei pakkunudki: oleks nagu kõiki neid impeeriumi loomise ideid, ühiskonnakorra kirjeldusi ja tehniliste vidinate kirjeldusi juba varem kusagilt lugenud... Mõned üksikud huvitavad nüansid siiski olid: näiteks seed ehk siis silmadele kinnitatavad kontaktläätsetaolised ekraanid  selliseid tahaks endalegi. :P Teisalt aga hämmastab autor sellega, et juba tuhandeid aastaid tähtede vahel rändav tsivilisatsioon elab enamuse ajast kaaluta olekus ja seda ilma igasuguste kahjulike mõjudeta. :O Tehniliste lahenduste üle võiks veelgi iriseda: no näiteks see ämblike planeedilt leitav antigravitatsiooniline aine... no pliis  liiga lihtne lahendus! Aga olgu, kui just sulatotrusi kirja pole pandud, pole need asjad, mille eest ma ulmeromaani kritiseeriks: minugi poolest olgu kasvõi klõpsuvad relled, peaasi, et idee oleks hea!\nRomaanis "Sügavik taevas" klõpsuvaid releesid ei kohta  paraku aga ka mitte ühtki vapustavat ideed. Seiklusjutt, isegi väga hea seiklusjutt, kuid ei midagi enamat. Samas pole tegevus seiklusjutu kohta piisavalt kontsentreeritud ja õigupoolest võiks see romaan julgelt poole õhem olla. Ka tegelased pole aeg-ajalt usutavad: nagu näiteks see koht, kus See Mees loobub nii kergekäeliselt vahendist, mille abiga ta saaks teostada oma unistuse inimkonna helgest tulevikust ning leiab endale romaani lõpuks sama uskumatult kergelt uue ja veel kõrgelennulisema sihi, mille poole pürgida. Üldiselt on aga tegelased üsna üheplaanilised: head on peaaegu üdini head ja "pahasid" on kujutatud parajate pervertidena. Samas tuleb positiivsena märkida seda, et kuigi tegemist on tänapäevase ulmeromaaniga, on seksi üllatavalt vähe ning juttu tehakse aiast, mitte august...\nLõpetuseks viskaks veel ühe kivi nii tõlkija, toimetaja kui ka väljaandja kapsaaeda: pidevalt käib tekstist läbi number biljon, kuigi eesti keeles on teatavasti sellise ühiku tähistamiseks sõna "miljard". Kuuldavasti vabandas tõlkija ennast ühes eravestluses välja sellega, et ta pole numbriinimene, kuid austatud toimetuse kolleegiumile oleks võinud see apsakas ülelugemisel siiski silma jääda. Kuid see viimane oli nüüd tõesti juba lihtsalt sõbralik tähenärimine  muidu oli tõlge väga hea: päris palju oli häid leide, näiteks needsamused eelpoolmainitud "seed".\nKuigi eelnevat üle lugedes võib jääda mulje, et negatiivset, mida välja tuua, on palju, pole see siiski nii  lihtsalt midagi ülipositiivset, suurt emotsiooni tekitavat, kahjuks polnud. Kuid üldmulje on siiski hea ning romaan saab mult "nelja". Samuti kavatsen lähiajal läbi lugeda sama autori "Leegi sügaviku kohal". 17091


kapslid peenise laienemine on reaalne või nad - Kuidas peenist suurendada? Parast umberloikamise liikme suurust\nParast umberloikamise liikme suurust, Navigeerimismenüü\nTavaliselt käivitab arvuti operatsioonisüsteemi sisemiselt kõvakettalt. Harjutused suurendada ja liige püstitamiseks.\nPärast koju naasmist teil on vaja näha arsti, Kui järgmised sümptomid: Liige lõikus või punane, paistetanud, kuumaks, või pihkumine kollakas heakskiidu. Peenise paraneb päeva pärast ümberlõikamist. Võtke ühendust oma arstiga pärast vastsündinud ümberlõikamine.\nPärast koju naasmist teil on vaja näha arsti, Kui järgmised sümptomid: Lapseeas näitas suurel hulgal. Columbus OH, Et usk on selline kindel lootus Kristuse kuulekuse peale, mis võib olemas osa sellest kristlikust kirikust ja selle liige, osaline ning kaasosanik kõigis hüvedes, sündsal viisil muuta, vähendada või suurendada, nii kuidas see on parajasti heale nõudsid ja kuritarvitasid ümberlõikamist oma väära õpetuse kinnituseks.\nSee on testitud ja leitud ohutu ja sobib kasutamiseks kõigile meestele sõltumata nende taustast. Enamik mehi on Seksuaaldüsfunktsiooniga salaja, mis kipub vähendada nende usaldust ja enesehinnangut kui ees oma partneritega. See võib mõjutada nende seksuaalelu negatiivselt, sest nende partnerid võivad sõlmib truudusetus, otsib rahulolu.\nNaised, võib tutvuda programmiga, mille läbimisel saavat mees parandada oma seksuaalset võimekust. Taastumine pärast Parast umberloikamise liikme suurust, korrastamist ja hooldamist, tagajärjed: tursed, hematoom.\nÜmberlõikamine või ümberlõikamine on kirurgiline sekkumine prepuce eemaldamiseks. Prepuce on eesnahk, mis katab näärme peenist. Täna see sekkumine on usulistel islami või judaismi või meditsiinilistel põhjustel: tsikatriaalse fimoosi, nahahaiguste. Võttes lõpuks oma peenise, tõmmake see aeglaselt kehast eemale kuni olete kohas, kus ta hakkab kahju pärast, et väljuda ja hoidke seda 10 sekundi jooksul ja hiljem korrata.\nSeksuaalne rahulolematus: Pärast ümberlõikamist hakkab teie teismeliste nägu vähem tundlikuks. Nende nõustamine nende seksuaalse võimekuse või nendega traumajärgsete abistamise kaudu on hea, sest see ei pruugi olla selle kohta väga. Rahulolu seksuaalelu positiivne mõju ja füüsiline ja vaimne seisund. Järkjärgulist hääbumist libiido — see on loomulik protsess, kuid hetkel selle algust sõltub elustiili, tervise ja pärilikkuse. Robert Pattinson avalikustab, kuidas Laagna teel ohtlikke "Teneti" autostseene filmiti.\nNäiteid juhuslikest suurustest: 1. Konkreetse Web-serveri poole pöördumiste arv ööpäevas 2. Kümnevõistleja punktisumma võistlustel 3.\nToetuse suurus: ,75 eurot Projekti eesmärk on luua tingimused olemasolevate ettevõtete tegevuse laiendamiseks ja uute ettevõtete loomiseks ning arendamiseks, tööhõive suurendamiseks Muhu vallas. Toetuse abil on kavas välja arendada Muhu valla Liiva keskuse m² ettevõtlusala, rajada ettevõtlusele oluline tugitaristu juurdepääsutee, vee- ja kanalisatsioonisüsteem. Ilmunud: Eesti ekspress Sõltus rühmast ja majandist, kuhu sattusid. Ometi oli töö kõikjal enam-vähem ühesugune.\nMeil Konuvere rühmas oli Märjamaa sovhoos päris hea palgamaksja. Küsisin kord sealselt. Perehüvitiste määramine ja maksmine 1 Perehüvitiste määramise või määramata jätmise otsustab Sotsiaalkindlustusamet.\nPalju juute emigreerus sel ajal Ameerika Ühendriikidesse. Vastureaktsioonina antisemitismile tekkis Venemaa juutide õigusetus kaotati alles pärast Suur protsent Venemaa juutidest võrrelduna Venemaa rahvaarvuga võttis osa bolševike liikumisest ja Alates Nimetatud tagakiusamise ja mõrvamise protsessi on hakatud nimetama holokaustiks. Pärast Teist maailmasõda on pika ajalooga juudi kogukondi jäänud Kesk-Euroopasse väga vähe — holokausti üle elanud juudid rändasid välja nii Palestiinasse pannes aluse Iisraeli riigileAmeerika Ühendriikidesse kui ka mujale.\nNende sündmuste tõttu on juudi keskused maailmas olulisel määral ümber paiknenud. Juudid indoeurooplaste ja Euroopa ajaloos[ muuda muuda lähteteksti ] Juutidel on olnud oluline osa vana Viljaka Poolkuu alal alguse saanud, seadustele ja arvestustele tugineva tsiviliseerituse toomisel uude läänemaailma ja selle seal edasiviimises.\nEuroopa tsiviliseerumise ja juutide lugu on siiani olnud üks teineteist täiendav tervik. Nii juutide poolt oma ajaloo alguseks peetud Aabrahami kokkulepe Jumalaga, kui ka indoeurooplaste tsiviliseerumise lugu algasid 2. Juutide väljarändamisega Egiptusest Moosese juhtimisel sai alguse juutide järjepidev ajalugu rahvusena ja nende saamine üheks sel ajal välja kujunema hakanud Vahemere maailma maaks.\nSellega umbes samal ajal toimunud Pronksiaja kollapsis varisesid kokku senised Euroopa tsiviliseerituse alged ja koos osade kreeklaste rändega Jooniasse algas seal üleminek uue kultuuri sünnile Mileetose 12 linna liit.


Hertsog Lacrosse'i vägistamisskandaal oli kaheksa aastat tagasi, kus siis süüdistatavad nüüd on? - Uudised\nEsmaspäeval võitis Duke lakrosimeeskond oma teise sirgjoonelise riigi meistrivõistluste, alistades NCAA I divisjoni finaalis Notre Dame'i 11: 9. Võit on hertsogile viie aasta jooksul kolmas ja ülikooli lakroseprogrammi peetakse laialdaselt üheks parimaks riigis. Kuid kaheksa aastat tagasi kurikuulus hertsogi lakrosse meeskonna vägistamisskandaal nägin meeskonna tuntust mitte saavutuste eest väljakul, vaid väljaspool seda. Veel 2006. aastal raputas skandaal Põhja-Carolinas asuva Durhami kogukonda ja käivitas üleriigilise arutelu rassist, privileegidest ja süütuse presumptsioonist.\nAafrika-Ameerika eksootiline tantsija Crystal Magnum süüdistas ühes kõige kuulsamas vägistamisjuhtumis, mis on kunagi riiklikke pealkirju jõudnud, Reade Seligmanni, Collin Finnerty ja David Evansi peo ajal grupiviisilises vägistamises ja peksmises.\n13. märtsil 2006 pidasid Duke'i lakrossi meeskonna liikmed pidu, palgates Allure Escort Services'ist kaks stripparit. Nad soovisid, et naistel oleksid eelkõige konkreetsed jooned paludes valgeid või hispaanlannasid . Kaks peole saabunud stripparit olid mõlemad mustanahalised, mis viis väidetavalt hulga rassiliselt süüdistatud märkuste ja tegudeni, kus väidetavalt oli üks mängija raputades naisi harjavarrega ja veel üks tantsija tänamine ' vanaisa minu peene puuvillase särgi eest . '\nHiljem samal õhtul oli peol osalenud Ryan McFaden, tollane Duke'i 19-aastane teise klassiõde, saatis nüüd kurikuulsa meili mis näis vägistamisjuhtumis toimivat suitsupüstolina. E-kirjas rääkis McFaden stripparite tapmisest ja 'oma naha lõikamise jätkamisest (tema) hertsogi väljaandmisel spandeksis'.\nMõni päev hiljem teatati meeskonnaliikmetele, et üks tantsijatest, Crystal Magnum, esitas oma tundmatute ründajate vastu tõsiseid seksuaalrünnakuid, sealhulgas vägistamist, seksuaalset kuritegu ja inimröövi. Süüdimõistmise korral võivad mängijad saada kuni 30 aastat vangistust .\nJuhtiv advokaat Mike Nifongi juhtimisel värviti juhtum ja sellele järgnenud kohtuprotsess Duke lacrosse'i meeskonda kui privilegeeritud rühma noori valgeid mehi, kes polnud kunagi raskuste ees seisnud ja tundsid õigust mitte ainult oma niigi luksuslikule eluviisile, vaid ka naiste kehadele. . Nifong kutsus meeskonna liikmeid kamp huligaane , tuginedes rassitõendite tõenditele, tegi 13. märtsi öösel vihje, et Magnumi vägistamine oli vihakuritegu.\nKogu riik oli oma süüd kiiresti veendunud - McFadeni e-kiri koos meeskonnaliikmete rassistlike märkustega mõlema naise suhtes suurendas niigi kahtlast olukorda - suur rühm valgeid mehi, kes palkasid mustad naisstripparid nende jaoks Lõuna-Lõuna eliidis esinema . See tundus paljuski valge privileegi vägivaldse avaldumise õpikunäide.\nAinult et ei olnud. 13 kuud pärast intsidendi toimumist tühistati kõik süüdistused ja Põhja-Carolina advokatuur esitas Nifongile süüdistuse meediale eksitavate ja põletavate kommentaaride esitamine , samuti tõendite ja valetõendite varjamine. Magnumi riietelt ega tema kehalt ei leitud ühtegi neist kolmest mehest vastavat DNA-materjali ning 2006. aasta detsembris ütles Magnum advokaatidele, et pole enam kindel, kas teda vägistati.\nRoy A. Cooper, Põhja-Carolina peaprokurör võttis juhtumi üle pärast Nifongi eemaldamist ja pärast kinniste kohtutoimikute ülevaatamist, sealhulgas Magnumi vaimse tervise registrite, vägistamise, inimröövi ja seksuaalkuriteo süüdistuste rahuldamata jätmist. Need kolm meest on pärast seda Duke'i juures kokku leppinud, et kumbki on 20 miljonit dollarit, jaEdevusmesshinnangul kogu juhtum, sealhulgas kohtukulud, valesti süüdistatud mängijate arveldused ja muud suhtekorralduslikud küsimused, läks ülikoolile maksma 100 miljonit dollarit .\nKus süüdistatavad praegu on\nKuigi juhtum on juba ammu puhatud ja Crystal Magnum on seda teinud vangistatud teise astme mõrva eest Pärast 2013. aastal oma poisi surmavat pussitamist näib Magnumi väidete ja sellele järgnenud kohtuprotsessi tagajärg jäävat paljude ülikoolide alateadvusse, kes seisavad liiga sageli silmitsi üliõpilaste süüdistustega seksuaalses rünnakus. Duke'i lakrosprotsess rõhutas kindlasti süütuse presumptsiooni tähtsust ning Seligmanni, Finnerty ja Evansi kantud ülekohus on vaieldamatu. Kuid võib-olla on Magnumi ekslike süüdistuste halvim ja kõige kaugeleulatuvam tagajärg kahtluste vari, mille ta on vägistamise ja seksuaalse rünnaku tegelikele ellujäänutele heitnud.\nMis puutub Seligmanni, Finnerty ja Evansi, siis neil kolmel mehel õnnestus oma skandaalidest vaevatud hertsogipäevad mööda minna. Enne kui uudised kohtuprotsessist paistsid, oli Evans, ainus vanem süüdistatav, maandunud a töö J. P. Morgan Chase juures . Kohtuprotsessi ajal pakkumine tühistati ja taastati alles pärast tema nime kustutamist. Evans lükkas pakkumise tagasi ja võttis selle asemel vastu positsiooni investeerimispanganduse analüütikuna Morgan Stanley's. Täna Evans töötab Apax Partnersi juures , erakapitali ja riskikapitali ettevõte, vanemtöötajana tarbijate meeskonnas.\nSeligmann, süüdistuste ajal teine õppeaasta, pärast kohtuprotsessi Brownile üle viidud ja läks siis Emory ülikooli õigusteaduskonda. Täna töötab ta New Jersey USA ringkonnakohtus advokaadina. Finnerty lahkus hertsogilt ka teisena ja lõpetas kraadi Marylandis Loyola kolledžis. Täna töötab ta Deutsche Bankis analüütikuna. Nii Seligmann kui ka Finnerty jätkasid oma uutes koolides lakrosimängu, olles kumbki oma vanemas klassis vastava meeskonna kaptenina.\nParandus: selle artikli varasemas versioonis kasutati Duke'i lakrosemängija fotot, mis ei olnud juhtumiga kuidagi seotud. Vabandame vea eest.\n„Jõud ärkab” valgustab Kylo Reni vanemaid


Indra Nooyi viis reeglit - Äripäev\nIndra Nooyi viis reeglit\nArni Alandi 11. oktoober 2006, 00:00\nIndra Nooyi, 51aastane tippjuht, on läbi löönud korporatiivses Ameerikas, kuhu väljasttulnuil pole sugugi lihtne pääseda. Praegu koos abikaasa Raji ja kahe tütrega Connecticuti osariigis Greenwichis elava Nooyi sõnul pole äritegemine raske mitte kellelegi, ka mitte naistele ning isegi mitte eksootilistest arengumaadest pärit naistele.\nOmaenda elukogemuse põhjal on Nooyi sõnastanud viis reeglit, mida iga ärinaine ja -mees silmas peaks pidama, kui ta vähegi edukas tahab olla.\nEsiteks: muutu enne, kui sind sunnitakse muutuma.\nTeiseks: keskendu oma tugevatele külgedele. Nii tegi Nooyi PepsiCos, müües maha restoraniäri ja keskendudes ainult toidu ja karastusjookide tootmisele.\nKolmandaks: pane paika täpsed finantskriteeriumid ja ära lase emotsioonidel neid kõigutada. Nõnda jäädi PepsiCos rahulikuks, kui nende suurim konkurent Coca-Cola pakkus Quaker Foodsi eest hoopis kõrgemat hinda - lõpuks ühines Quaker Foods esialgse tasu eest ikkagi PepsiCoga.\nNeljandaks: palveta palju, aga arvesta ja plaani veel rohkem.\nViiendaks: numbrid on olulised, aga firma elu ja surma üle otsustavad ikka luust ja lihast inimesed - firma töötajad kõige madalamast ametipostist alates. Sestap on kasulik oma firmas kõigiga hästi läbi saada ning mitte administratiivseisse kõrgustesse ära kaduda.\nUSAsse sattus Nooyi pärast Calcutta India Instituudi haldusjuhtimise eriala lõpetamist. Seejärel otsustas ta jätkata oma haridusteed mainekas Yale'i ülikoolis, mille lõpetas samuti haldusjuhtimise erialal. Samast ajast pärinevad ka Nooyi esimesed töökogemused - et oma õpingute eest maksta, töötas ta hotelli vastuvõtulauas klienditeenindajana. Oma India juuri pole Nooyi iial salanud - praegugi ei riietu ta mitte rangesse kostüümi, vaid kannab kõikjal India, täpsemalt oma sünnilinna Madrase ümbruse rahvarõivaid.\nJust Nooyile võlgneb PepsiCo tänu viimaste aastate rohkete edusammude eest. Muu hulgas korraldas Nooyi teise suure toiduainetegrupi Quaker Foods ühinemise PepsiCoga. Enne PepsiCos tööleasumist jõudis Nooyi olla Asea Brown Boveri vanem asepresident ja elektroonikahiiglase Motorola asepresident ning korporatiivse strateegia ja plaanimisosakonna direktor.\nNooyi tunnistab oma elu põhjal siiski, et naisel, aga eriti valgest erineva nahavärviga naisel, tuleb töötada kõrge koha saamiseks valgest mehest kaks korda rohkem. Nooyi aga loodab, et tema eeskuju innustab naisi agaramalt kõrgeid kohti taotlema - siis harjutakse juhtivate naistega ning nende edasine pääs ärimaailma etteotsa muutub ka selle võrra kergemaks.\nTippu jõudes ei tohi valvsust kaotada, sest hiigelfirma tippjuht on sarnaselt tipp-poliitikuga kogu maailma üldsuse valvsa tähelepanu all. Olles juba PepsiCo tippjuhtide hulgas, sai Nooyi mullu mais hakkama apsakaga, mis oleks talle äärepealt karjääri maksma läinud. Nimelt teatas ta ühes kõnes, et "Ameerika näitab ülejäänud maailmale keskmist sõrme". Selline avaldus kutsus esile protestilaine kogu kolmandas maailmas, eriti aga Nooyi sünnimaal Indias.\nKuid vaeste riikide rahvas polnud sugugi ainuke, keda tippjuhi niivõrd mahlakas väljaütlemine nördima pani. Ka viisakat keelekasutust väga oluliseks pidavad konservatiivid kutsusid oma blogide, aga ka muude kanalite kaudu, inimesi üles boikoteerima PepsiCo tooteid, kuni Nooyi oma sõnade pärast vabandanud pole.\nJa Nooyi vabandas. Ta selgitas, et tema võrdlus pidi tähendama, et kogu maailm sarnaneb käega. Käel on pikemaid ja lühemaid sõrmi ning USA on kõige pikem, keskmine sõrm. Julge võrdlus seegi. Siiski rahunesid vihased rahvamassid ja kriitikud pärast Nooyi vabanduskõnet maha.\nPepsiCol läheb endiselt hästi. Nii firmal kui ka tippjuhil oleks võinud sarnases olukorras aga hoopis halvemini minna.\nKui Nooyil firmajuhtimisest aega üle jääb, viibib ta muusika seltsis. Peamiselt huvitab teda India klassikaline ja rahvamuusika. Pole ka ime - Indra tädi Aruna Sairam on tunnustatud muusik, kes pühendunud just India klassika esitamisele.\nAga kes teab, ehk saab PepsiCost Nooyi käe all hoopiski perefirma?\nSealjuures naiste juhitav perefirma. Veedab ju Indra Nooyi üheksa-aastane tütar juba suurema osa oma vabast ajast ema kontoris, kus tal enda sõnul olevat väga huvitav. Palju huvitavam, kui omavanuste hulgas lastemänge mängides. Ehk on Nooyide perest oodata lisa India tuntud ja positsioonikate naiste nimistusse, kus Indra Nooyi on praegu kaugel ees nii India tuntuimast naispoliitikust Sonja Gandhist kui ka kirjanik Arundhati Royst.


Uudised 2009 | Tallinn 2011\nKultuuripealinn kingib 800 lapsele ja noorele kontserdi\nSihtasutus Tallinn 2011 kingib advendieelsel ajal, s.o 24. novembri pärastlõunal kell 15 kontserdi 800 Eesti lapsele ja noorele, lõpetades sellega ühtlasi kultuuripealinna Noore Publiku programmi avaprojekti "Minu orkester“.\nKultuuripealinn kutsub vabatahtlike teemalisele seminarile\nVabatahtliku tegevuse tutvustamiseks korraldab vabatahtliku tegevuse arenduskeskus (VTA) reedel 4. detsembril Tallinnas Sokos Hotel Viru konverentsikeskuses tasuta seminari "Vabatahtlik kui sotsiaalne investor".\nAlgab Eesti koolilastele mõeldud kultuuripealinna noore publiku programm\nSA Tallinn 2011 alustab kultuuripealinna noore publiku programmi, et anda Eesti koolilastele võimalus osaleda tasuta Tallinna erinevatel kultuurisündmustel. Esimene projekt "Minu orkester" avab 100 Paide, Türi ja Tallinna koolilapsele uksed Põhjamaade Sümfooniaorkestri proovisaali.\nSA Tallinn 2011 saadab noordisainerid Eurobesti reklaamifestivalile\nSA Tallinn 2011 korraldatud konkursi reklaamitudengitele ja noortele reklaamiloojatele võitis Ingmar Nikluse ja Ilmar Kurvitsa töö "Kultuuriteraapiad". Võitjad esindavad Eestit kuu lõpus Amsterdamis peetaval Euroopa reklaamifestivalil Eurobest.\nSA Tallinn 2011 kuulutas välja võistluse "52 üllatust ja ideed"\nEsmaspäeva, 2. novembri hommikul kuulutas SA Tallinn 2011 ETV "Terevisioonis" välja üle-eestilise ideekonkursi "52 üllatust ja ideed", millega loetakse alates 1. jaanuarist 2010 Euroopa kultuuripealinna aasta alguseni jäänud nädalaid.\nLõuna-Soome ja Eesti alaprogrammi juhtkomitee kiitis heaks Tallinna ja Turu koostöökava\n28. oktoobril 2009 selgusid Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERDF) Lõuna-Soome ja Eesti alaprogrammist toetust saavad projektid. Heaks kiidetud 12 projektis osaleb 30 Eesti partnerit, kellele ERDF eraldas toetust 52,4 miljoni krooni ulatuses.\nTallinna tütarlastekoor sõitis EBU koorikonkursi finaali\nAinsa Eesti koorina Euroopa Ringhäälingute Liidu maineka koorikonkursi "Let The People Sing" finaali pääsenud Tallinna Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoor annab Oslo Röa kirikus Euroopa kultuuripealinn Tallinna tervituskontserdi.\nUue näidendivõistluse peaauhinnaks on 25 000 krooni ja esietendus aastal 2011\nSA Tallinn 2011 ja SA Eesti Teatri Agentuur kuulutasid täna välja rahvusvahelise draamavõistluse "New Baltic Drama 2011" Eesti näidendivooru "Mereäärsed lood", mille võitjatööd premeeritakse 25 000 krooni ja esietendusega 2011. aastal.\nTallinn ja Turu kutsuvad kunstnikke konkursile "Curated Expedition – Uurimisreis Läänemerel"\nTallinn ja Turu, Euroopa kultuuripealinnad 2011, kutsuvad kunstiinimesi erialadevahelisele uurimisreisile Läänemerele. Iga konkursil väljavalituks osutunud töö saab ligi 7000 eurot, et katta uurimisreisi materjalikulu, maksta autori töötasu ja võimalikud kindlustused.\nDisainiööl selgus "Eetilise Eesti suveniiri“ võidukolmik\nReedel, 25. septembril kuulutati Pärnu maantee arhitektuuri- ja disainigaleriis (Pärnu mnt 6) välja SA Tallinn 2011 ja Eesti Disainerite Liidu konkursi "Eetiline Eesti suveniir“ võitjad.\nKultuuripealinna segakoor otsib meeshääli!\nKui sa oled mees, kel on vahva hääl ja sulle meeldib kooris laulda, siis oled teretulnud liituma Euroopa Kultuuripealinna segakooriga!\nTallinna vesilennukiangaaridest saab allveelaev Lembitu kodu\nEesti Meremuuseumile kuuluvatest Lennusadama angaaridest saab muuseum, kus võtab keskse koha sisse allveelaev Lembit. Aastaid tühjana seisnud angaaride renoveerimine lõpeb 2011. aastaks. Teisipäeval, 22. septembril tutvustab meremuuseum oma plaane avalikkusele.\nNimekas kunstikuraator Simon Rees annab Tallinnas kaks avalikku loengut\nKolmapäevast 9. septembrist kuni pühapäeva 13. septembrini külastab Tallinna Vilniuse Kaasaegse Kunsti Keskuse kuraator Simon Rees. Ta annab Eesti Kunstiakadeemias kaks avalikku loengut ning kohtub SA Tallinn 2011-ga, et valmistuda ühiselt Tallinna Graafikatriennaaliks.\nMeenekonkurss "Eetiline Eesti suveniir" oli disainerite hulgas menukas\n25. augustil lõppenud SA Tallinn 2011 ja Eesti Disainerite Liidu konkurss "Eetiline Eesti suveniir" tekitas Eesti disainerite seas elavat vastukaja ja töid laekus loodetust rohkemgi. Nutikad ideed jõuavad avalikkuse ette septembris, võitjad selguvad 25. septembril.\nEuroopa Filmiakadeemia kohtub Tallinnas 2010. aasta Euroopa filmigala korraldajatega\n26. augustil saabub Eestisse kolmepäevasele töövisiidile Euroopa Filmiakadeemia delegatsioon, et anda oma heakskiit 2010. aasta detsembris Tallinnas toimuva filmigala ettevalmistustele.\nTule kultuuripealinna vabatahtlikuks!\nKultuuripealinn otsib Tallinna Sügisjooksu rattaparklasse vabatahtlikke!\n"Eetilise Eesti suveniir" disainikonkursi lõpp läheneb!\nTallinn 2011 ja Eesti Disainerite Liidu disainikonkurss „Eetiline Eesti suveniir“ lõpp läheneb – viimane võimalus osaleda!\nKultuuripealinna rattaparkla kogub populaarsust: nüüd Eesti-Brasiilia jalgpallimatšil!\nRatturitelt vaid kiidusõnu pälvinud Kultuuripealinna rattaparkla jätkab Tallinna suurüritustele suunduvate inimeste rõõmustamist – pärast elavat huvi tantsu- ja laulupeol ning Madonna kontserdil ootab järge Noortepäev ja Eesti-Brasiilia jalgpallimatš 12. augustil.\nKultuuripealinn kutsub rattaga Madonna kontserdile\nLaulu- ja tantsupeol rattasõprade südamed võitnud Kultuuripealinna rattaparkla teeb uksed jälle lahti!\nTallinna Merepäevad 2009 meelitasid mere äärde ligi 50 000 inimest\nPühapäeva õhtul Tallinna sadamais lõppenud merepäevade ahvatlevamad atraktsioonid olid laevareisid Lennusadama ja Admiraliteedi basseini vahel, Jazziala Liisi Koiksoni ja Saksofonide Öö kontserdid ning uhhaa keetmise võistlus.\nHead Eesti muusikud saavad Tallinna Merepäevadel kokku\nLisaks sellele, et 17.–19. juulini külastavad Tallinna haruldased mitmemastilised purjelaevad, kuuleb neil päevil mereäärsetel lavadel ka ohtralt head Eesti muusikat – esinevad Tõnis Mägi, Gerli Padar, Kristjan Kasearu, Uno Loop, Janika Sillamaa, Liisi Koikson, Raivo Tafenau, VLÜ ja Untsakad.\nKultuuripealinna e-poest saab keskkonnasõbralikke kingitusi\nTäna avas kultuuripealinn Tallinn oma kodulehel e-poe, kust saab osta vahvaid meeneid nii endale kui ka kingituseks teistele. Meened on seda põnevamad, et igaühel neist on rääkida oma eripära rõhutav lugu.\nSA Tallinn 2011 rattaparkla tegi laulu- ja tantsupeol ajalugu\nSA Tallinn 2011 üleskutse tulla laulu- ja tantsupeole rattaga leidis 3.–5. juulini usinaid järgijaid. Tantsupeo parklat külastas kolmel päeval ligi 75 ratast. Laulupeo parklast sai aga täielik hitt – reedel poolsada, laupäeval pool tuhat ning pühapäeval üle poole tuhande ratta!\nKultuuripealinna tuulevurrid ühendavad Tallinna lauljad-tantsijad\nLaupäevases laulu- ja tantsupeo rongkäigus koonduvad kõik Tallinnast pärit laulu- ja tantsurühmad ühiste värvide alla, marssides peopaika tulevase kultuuripealinna logodega kujundatud nimesiltide ja tuhandete lustakate tuulevurridega.\nTallinn 2011 saadab Noore Vaimu parima lavastuse „Kummitus masinas“ Istanbuli\nTallinn 2011 algatusel sõidab Tallinn Treff Festivali alaprogrammi Noor Vaim parimaks lavastuseks valitud EMTA lavakunstikooli XXIV lennu bakalaureuselavastus „Kummitus masinas“ 2010. aasta Euroopa kultuuripealinna Istanbuli.\nTallinn 2011 saadab Noore Vaimu parima lavastuse Istanbuli\n5. juunil valitakse Tallinn Treff Festivali alaprogrammi Noor Vaim noortežürii parim lavastus, mis sõidab Tallinn 2011 algatusel 2010. aasta Euroopa kultuuripealinna Istanbuli.\nKinobuss ja Emajõe Lodjaselts jutustavad Berliinis Tallinna mereäärseid lugusid\nTäna, 4. juunil näitab Tallinn 2011 koostöös Kinobussi ja rändava lodjakojaga Euroopa südames Berliinis Eesti filme ning viib läbi anima- ja dokumentaalfilmi töötubasid.\nAlgatus Eesti Rattarikaks kuulutas 1.juunil Tallinna Raekoja platsis välja rattarikkaima asutuse konkursi võitjad\nAlgatuse Eesti Rattarikkaks koordinaator Maario Laas: "Konkursi korraldasime eesmärgiga selgitada välja meile saadetud info ja näidete põhjal asutus, kes on kõige enam panustanud rattakultuuri arendamisse nii töötajate kui klientide tarbeks. Seekordsel konkursil valisime välja mitu rattasõbralikku võitjat, keda soovime tunnustada erinevate rattasõbralike tegude eest."\nTallinn 2011 saadab tükikese Eesti kultuuri 2009. aasta Euroopa kultuuripealinna Linzi!\n29. mail algab 2009. aasta Euroopa kultuuripealinnas Linzis rahvapeo LinzFest raames Euroopa Kultuuripealinnade Festival, kuhu Tallinn 2011 saadab Eesti kultuuri tutvustama kinolodja ja Eesti noored jalgpallurid.\nTallinnas esilinastub Yann-Arthus Bertrandi film „Home“!\nÜlemaailmsel keskkonnapäeval, 5. juunil kell 19.00 näidatakse Prantsuse Suursaatkonna, Prantsuse Kultuurikeskuse, Von Krahli Akadeemia ja Sihtasutus Tallinn 2011 koostöös Von Krahli Teatris Yann-Arthus Bertrand’i filmi „Home“. Tegemist on filmi „Home“ ülemaailmse esilinastusega, kus esimest korda maailma ajaloos saab näha ühte filmi enam kui viiekümnes riigis korraga.\nTallinna Merepäevad 2009 toovad Eestisse erakordselt palju purjelaevu!\n17.-19. juulil toimuvad kõigile tallinlastele ja Tallinna külalistele suunatud Tallinna Merepäevad 2009. Merepäevade raames külastavad Tallinna ka kümmekond haruldast purjelaeva, mis on avatud kõigile huvilistele Admiraliteedi basseinis ja Lennusadamas.\nTallinn 2011 eestvedamisel toimub täna Brüsselis raamatu „75 aastat Eesti tantsupidusid“ maailma esmaesitlus\nTäna, 19. mail kell 16.00 toimub Tallinna esinduses Brüsselis Sihtasutuse Tallinn 2011 eestvedamisel raamatu „75 aastat Eesti tantsupidusid“ maailma esmaesitlus.\nTallinn 2011 ja kultuurikomisjon tutvuvad City Tours`i teenusega\nHomme, 20. mail tutvuvad SA Tallinn 2011 ja Tallinna Linnavolikogu haridus-ja kultuurikomisjon Tallinna külalistele pakutava City Tours`i bussiekskursiooni teenusega.\nHomme algab linnakultuuri festival TrammarT\nHomme, 16. mail saab avapaugu Tallinn 2011 eestvedamisel uus linnakultuuri festival TrammarT, mille eesmärk on tekitada huvi linnaosade kultuurisündmuste ja –objektide vastu tutvustades just trammiliini Kopli-Kalamaja-Kadriorg äärde jäävaid paiku ja asutusi.\nLühifilmide ideekonkursil otsitakse üllatavaid mereäärseid lugusid\nSihtasutus Tallinn 2011, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, Kultuurkapital, Eesti Filmi Sihtasutus ning MTÜ EFA 2010 kuulutavad välja ideekonkursi „Üllatavad mereäärsed lood“ Eestit tutvustavate lühifilmide ideede leidmiseks.\nTallinn 2011 kutsub osalema linnakultuuri festivalil TrammarT\nLaupäeval, 16. mail toimub Tallinn 2011 eestvedamisel uus linnakultuuri festival TrammarT, mille eesmärk on tekitada huvi linnaosade kultuurisündmuste ja –ojektide vastu tutvustades just trammiliini Kopli-Kalamaja-Kadriorg äärde jäävaid paiku ja asutusi.\nTallinn 2011 kutsub trammiga kultuuri avastama!\nTallinn 2011 eestvedamisel toob kevad pealinna linnakultuuri uue omapärase festivali TrammarT, mille eesmärk on tekitada huvi linnaosade kultuurisündmuste ja –ojektide vastu tutvustades just trammiliini äärde jäävaid paiku ja asutusi. TrammarT’i esimene aktsioon toimub 16. mail Muuseumide öö raames.\nTallinn 2011 kutsub diskussioonile „Euroopa kultuuripealinn – hüppelaud või euroudu?“\nTallinn 2011 kutsub teisipäeval, 5. mail kell 19.30 Kanuti Gildi Saali osa saama diskussioonpaneelist Räägime!, kus Serbia päritolu tunnustatud hollandi kultuurikorralduse spetsialist Dragan Klaic ja 2009. aasta Euroopa kultuuripealinna Linzi üldjuht Martin Heller vahetavad mõtteid teemal „Euroopa kultuuripealinn – hüppelaud või euroudu?“.\nTallinn 2011 ja Tallinna Sadam mõtlevad 1. mail üheskoos Tallinna mereääre arengule\nKultuuripealinn ja Tallinna Sadam ühendavad 1. mail mõttetalgud, et arutada üheskoos Tallinna mereääre arengu üle. Mõttekoda „Euroopa Kultuurikatel Tallinn 2011“ toimub Teeme ära – Minu Eesti raames 1. mail kella 10.00-15.00 Tallinna ranna-ala tulevases tulipunktis Kultuurikatlas.\nEuroopa kultuuripealinna segakoor pääses Laululahingu finaali!\nLaupäeval, 25. aprillil toimunud ETV telesaatest Laululahing pääses finaali Euroopa kultuuripealinna segakoor.\nEuroopa kultuuripealinna segakoori fännid kogunege!\nLaupäeval, 25. aprillil astub ETV populaarse telesaate Laulahing poolfinaalis üles Euroopa kultuuripealinna segakoor. Kõik koori fännid kogunevad aga kell 21.00 pubis Seiklusjutte maalt ja merelt, et üheskoos lauljatele kaasa elada.\nAlgatus Eesti Rattarikkaks tutvustab oma tegevuskava\nTäna tutvustab algatus Eesti Rattarikkaks oma tegevuskava. Algatuse eesmärgiks on innustada Eesti linnaelanikke kasutama jalgratast igapäevase liiklusvahendina. Liigelda saab autoga, jalgsi või ühistranspordiga, kuid eriti mugav on teha oma linna piiresse jäävaid käike jalgrattaga – rattaga on lihtsam!\nTäna algab Tallinn Music Week\nTäna, 26. märtsil antakse avapauk Tallinn 2011 toetusel toimuvale Tallinn Music Week´ile, mis tutvustab Eesti parimaid bände ja kutsub Tallinnasse kontserdikorraldajad, mänedžere jt selle ala esindajaid üle Euroopa.\nEuroopa kultuuripealinna segakoor on laupäeval Laululahingus!\nLaupäeval, 28. märtsil astub ETV populaarses telesaates Laulahing ülesse Euroopa kultuuripealinna segakoor.\nTallinn 2011 kutsub osalema konkursil „Eetiline Eesti suveniir“\nSihtasutus Tallinn 2011 ja MTÜ Eesti Disainerite Liit käivitasid konkursi „Eetiline Eesti suveniir“, millega otsitakse Tallinnale ja Eestile meeneid, mis väljendavad kaasaegset elustiili ja keskonnasõbralikku mõtteviisi.\nTallinna ettevalmistused Euroopa kultuuripealinnana on heaks kiidetud\nEuroopa 2011. aasta kultuuripealinnade projekti hindamis- ja järelevalvekomitee kiitis oma äsja valminud vaheraportis heaks Tallinna senised ettevalmistused. Samas märgiti, et on vaja kiiresti saavutada kokkulepped riigi osaluses programmi rahastamisel ning jätkata tööd Tallinna multikultuurse elanikkonna kaasamiseks programmi.\nTallinn 2011 kutsub seminarile "Uued ja jätkusuutlikud materjalid“\nSihtasutus Tallinn 2011 koostöös Eesti Disainerite Liiduga ootab huvilisi ülehomme, 6. märtsil kella 13-17.30 hotelli Radisson SAS (II korrus) seminarile „Uued ja jätkusuutlikud materjalid“, kus saab teadmisi uutest ja taaskasutavatest materjalidest ning tutvuda näidetega keskkonnateadlikust disainist. Seminari lõpus kuulutab SA Tallinn 2011 välja konkursi „Eetiline Eesti suveniir“.\nTallinn 2011 annab tuule tiibadesse pealinna muusikanädalale\n26. – 29. märtsini toimub Tallinn 2011 toetusel muusikanädal ehk Tallinn Music Week, mis tutvustab Eesti parimaid bände ja kutsub Tallinnasse kontserdikorraldajad, mänedžere jt. selle ala esindajaid üle Euroopa.\nTallinnat külastab Euroopa kultuuripealinnu valiva komisjoni juht\nKuni teisipäeva, 17. veebruarini on Tallinnas visiidil Euroopa Kultuuripealinna valikukomisjoni eesistuja Sir Robert Scott, kes tutvub Tallinna, 2011. aasta Euroopa kultuuripealinna ettevalmistustöödega.


Täiskasvanud õppija nädal Tori vallas - Uudised ja teated - Tori vald\nTäiskasvanud õppija nädal Tori vallas\n11.-18. oktoobrini toimub traditsiooniline täiskasvanud õppija nädal (TÕN), mida koordineerib ETKA Andras koostöös haridus- ja teadusministeeriumiga. Täiskasvanud õppija nädalat alustatakse üle-eestilise õpisündmusega „Õpitund". 11. oktoobril kl 11–12 õpib kogu Eesti. Õpitunnis osalejad saavad end registreerida ETKA Andras kodulehel www.andras.ee. Õpitunnis osalejatel palutakse saata õppimisest pilt, video või kirjeldus, mida jagatakse ETKA Andrase, Terita ja koostööpartnerite Facebooki lehtedel, aadressile monica@andras.ee . Osalejate vahel loositakse välja auhindu. Tegevused, millest osa võtta, leiad täiskasvanud õppija nädala kalendrist https://www.andras.ee/et/event-calendar.\nTäiskasvanud õppija nädal 2019 valla raamatukogudes\nIndividuaalne arvutikoolitus. E-teenused, ID-kaardi, Mobiil-ID ja Smart-ID kasutamine:\n12. oktoobril kell 10.00-14.00;\n15. oktoobril kell 11.00-14.00;\n17. oktoobril kell 11.00-14.00.\nKoolitajaks Malle Pajo. Vajalik eelregistreerimine telefonil 445 1865 või areraamatukogu@torivald.ee\n16. oktoobril kell 18.00 kohvikuõhtu Sauga noortekeskuse kaminasaalis "Töö ja pere kõrvalt õppima - kuidas sellega hakkama saada". Õpetatakse ka voltima salvrätte peolauale.\n15. oktoobril kell 11.00-13.00 käsitöö õpiring, juhendab Sirje Ristikivi.\n15. oktoobril kell 17.00-19.00 Sindi gümnaasiumi õppeköögis Alla Metsmaa koolitus "Suupisted soolaste rullidega". Vajalik eelregistreerimine Sindi raamatukogu telefonil 445 1448 või sindiraamatukogu@torivald.ee.\n16. oktoobril kell 17.30 kohtumine Enn Hallikuga, teemaks raamatud sarjast "Meritsi läinud eestlaste lood".\n19. oktoobril kell 12.00 esitleb Jaak Känd enda raamatut "Elevandid pasundavad unenägudes".\n12. oktoobril kell 12.00 Suigu seltsimaja kohvikus Madleen Simsoni loeng ja tervislike suupistete valmistamise töötuba. Koolitus on tasuta. Info Suigu raamatukogu telefonilt 5306 0752.\n17. oktoobril kell 17.00 terviseklass Heli Tombaku juhendamisel.\n16. oktoobril kell 16.30 terviseklass Heli Tombaku juhendamisel.\nTäiskasvanud õppija nädal 2019 Tori põhikoolis\nLaupäeval, 12.10 kell 12.00-13.00 Tori kooli võimlas jumpingu treening seenioritele. Korraldab treener Kadi Ruumet. Treening toimub spetsiaalselt välja töötatud batuutidel. Selga sportlik riietus!\nEsmaspäeval, 14.10 kell 17.00-18.00 Tori kooli kodundusklassis (kab 24) töötuba „Nippe rõivaste paranduseks". Õpetab kooli majandusjuhataja Lili Jürissoo. Soovi korral praktiliseks tööks kaasa võtta näiteks parandamist vajava lukuga püksid või jope või katkise põlvega püksid.\nEsmaspäeval, 14.10 kell 18.00-19.30 Tori koolis vestlusring elust Hispaanias. Vestlust juhib Hispaanias elanud kooli eripedagoog Olga Pallo.\nKolmapäeval, 16.10 kell 18.00-19.00 Tori kooli kodundusklassis (kab 24) seebi viltimise töötuba. Õpetab käsitööõpetaja Anne Rätsep. Õpime selgeks märgviltimise tehnika.


Südasuvine superseiklus | Seikluskliinik\nSeikluskliinik korraldab harukordse südasuvise seikluse, mis algab jällegi süstadel. Sellele korral ei lähe me jõele, vaid mõõdame meremiile, suhteliselt suletud ja rahulikul Haapsalu lahel.\nAerutame mööda sopilist Läänemaa ja Haapsalu rannajoont. Sellel teekonnal näeme Haapsalu linna erinevatest külgedest ja täiesti teisest vaatenurgast, merelt.\nTeekonnal näeme Lääne-Eestile iseloomulikku käänulist ja pilliroogu kasvanud rannajoont. Vahepeal saame randuda Väike-Roograhul, Suur-Roograhul ja Mustassaarel. Lõpuks ületame Haapsalu lahe ja maabume Noarootsis, Österbys.\nEelmise sajandi alguses, kohalike talumeeste poolt raudkividest rajatud sadamamuul asub Österby külas ja on ca 265 m pikkune. Sealtkaudu toimus regulaarne paadiühendus Haapsaluga kuni aastani 1994.\nÕhuks leiame mõnusa koha laulvate liivadega mererannas, paneme püsti telklaagri ja naudime suveilma. Meeleolu loovad päikeseloojang laulvatel liivadel, õhtusöök, suitsulest ja lõkkekartul.\nTeisel päeva hüppame jalgratastele ja avastame huvitava ajalooga Noarootsi piirkonda. Meie teele jäävad erinevad vaatamist ja uurimist väärivad paigad. Neist tuleb juttu allpool.\nLõunasöögiks on mõlemal päeval kerged võileivad, müslibatoonid, halvaa, pähklid kuivatatud puuviljad jmt. energiatoit.\nJuhul kui ilm mängib meile vingerpussi, siis saame vahetada päevasid. Esimene päev ratastel ja teisel päeval süstadel.\nSeikluskliinik hoolitseb kogu transpordi eest! Seiklejad, rattad ja süstad Tallinnast Läänemaale ning tagasi. Kui keegi soovib tulla oma transpordiga, siis kohtume eelnevalt kokkulepitud kohas ja ajal.\nRattad korjame kokku eelneval päeval, kokkulepitud ajal (teeme 1 ringi). Kelellel sellel ajal pole võimalik ratast üle anda, siis saab tuua selle ise Seikluskliiniku staapi.\n1. augusti hommikul koguneme kokkulepitud kohas ja võtame kõik seiklejad peale, need kes soovivad tulla SK transpordiga. Tagasi Tallinnasse jõuame 2. augusti õhtul.\nMatk on jõukohane enamustele inimestele, kes on vähegi looduses liikuja. Me ei tee võidu, vaid naudime loodust ja vaateid. Hoiame grupi koos. Matkatarbeid ei pea ka ratastel vedama vaid saab hoiustada saateautos.\nMatka viivad läbi Seikluskliiniku asutajad Allan ja Raki.\nSeikluse hind on 150 € osaleja kohta\n- Rataste transport Tallinnast Läänemaale ja tagasi\n- Süstade transporti\n- Seiklejate transporti\n- Süstade renti + põlled, vestid, aerud\n- Matkasööki: Lõuna 2x, hommik ja korralik õhtusöök\n- Matkakööki jm. ühisvarustust\n- Autojuht/kokk saateautoga\nSeiklejatel peab endal olema:\n- Ratas, kiiver ja liiklusvest\n- Sööginõud ja telkimisvarustus (telk, matt, magamiskott)\n- Ilmale vastav riietus, jalanõud ja vahetusriided\n- Isiklikud matkatarbed\nNoarootsi poolsaar on tekkinud viimase 3300 aasta jooksul maakerke tagajärjel. Poolsaare selgroo moodustab Paslepa-Pürksi joonel loode-kagusihiline moreenist künnis. Österbist võtame suuna Vööla peale.\nAastatuhandete eest – Läänemere arenguetapil, mida teadlased nimetavad Limneamereks – kerkis merest tolle aja merepõhja kõrgeim koht praeguse Paslepa kohal. Algas võitlus maa ja mere vahel, kuni lõpuks ulatus üle merepinna praegune Paslepa-Pürksi oos. Tollal moodustas see loode-kagu suunaliste saarekeste ahela, mis tänaseks on kerkinud juba 10 meetrini üle merepinna. Maapinna aeglane tõus jätkus. Saare ümbruses kerkis merest teisi väiksemaid saari, mis liitusid suuremaga. Saar kasvas rohkem laiuti kui kõrgusse. 1770. aastal oli Noarootsi veel eraldi saar. Saare ja mandri vahelises väinas paiknes kaks suuremat saart – Hara ja Lückholm. Lääne pool asunud Ramsholm oli Noarootsist eraldatud laia väinaga.\nLäänemaa suurimaks järveks on Sutlepa meri, mis eraldus merest vaid mõned sajad aastad tagasi. Tema pindala on 2,4 km2. Noarootsi poolsaarele jäävad veel Kudani ja Karjatsi järved, mis kõik on väga madalad ning lakkavad lähitulevikus ilmselt olemast.\nNoarootsi (Nyckholmi) saart mandrist.\nSiinsed pesitsus-, sulgimis- ja rändepeatuspaigad on väga olulised paljudele linnuliikidele. Ala väärtustavad veel säilinud ulatuslikud rannaniidud mitmete haruldaste taimeliikidega, suured kalakoelmud ning ravimuda leiukohad. Kaitsealal on kindlaks tehtud 206 linnuliiki. Siin pesitseb 116 linnuliiki, neist 97 on kaitse all. I kategooria kaitsealustest liikidest on nähtud merikotkast, toitekülalisena ja läbirändel võib kohata must-toonekurge, kala- ja kaljukotkast. II kategooriast on kaheksa linnuliiki. Kahepaiksetest elab siin kõre.\nSalajõe - Ingküla tee lähistel asuvad kaks suurt rändrahnu (Kasemetsa ja Allika rahn). Suurema rahnu kõrgus on 3,9 m ja väiksema kõrgus 3,4 m. Gneissbretsad on tekkinud ca 540 milj aastat tagasi, kui Osmussaare lähedale merre langes Negrundi meteoriit.\nHaapsalu lahe tagumisse roostunud nurgakesse suubub kohalik väike jõgi – Salajõgi. Oma nime on see veesoon saanud sellest, et ta voolab keskjooksul ligi poolteist kilomeetrit maa all. Sealsete karstinähtuste kaitseks ongi loodud kahest lahustükist koosnev Salajõe maastikukaitseala.\nNeeldumisala on osaliselt võsastunud 600 meetrit pikk ja 100 meetrit lai looklev org, mille sügavus küünib seitsme ja poole meetrini. Siin on 35 eri arengujärgus karstilehtrit, millest suurimad, Haudadeks kutsutavad, on kuni 50 m pikad ja 20 m laiad. Suvel on nõgu kuiv, vee neelavad siis juba esimesed karstilehtrid, mis suudavad vastu võtta üle 170 l/s. Suurvee aegu voolab jõgi aga kuni maanteeni, mille ette moodustub neelamisvõime ületamise korral väike järv. Vett võib seal näha ka talviti: selle aasta jaanuaritormi ajal oleks tee ääres sügavust piisanud isegi paadisõiduks. Kunagi oli karstinõgu tänu oma viljakale põhjale hea heinamaa. Nüüd, kui heina enam ei niideta, vohavad siin nõgesed, kasvavad põldmari ja humal.\nUuejõe ümbrus on huvitav oma rändava jõesuu ja iidsete hongadega. Kalamehed käivad jõesuudme lähedal lesta püüdmas, lähedale jääb laulva liivaga mererand.\nPõõsaspea neem Spithami külas on Eesti mandriosa loodepoolseim punkt. Neeme kirderannal paljanduvad keskordoviitsiumi Jõhvi lademe savikad lubjakivid. Paepõranda laadse paljandi teevad ainulaadseks paes leiduvad kaltsedoonimugulad, mille sees olevates kvartsipesades leidub väikesi ametüste. Üle Põõsaspea neeme kulgeb tähtis arktiliste veelindude rändetee. Seal on parimaid lindude vaatluspaiku Läänemere rannikul.\nTule, lähme seikleme mõnusas seltskonnas!


Pisike ja Pisut Segi: Vahuveinisõprade harivaks pettumuseks :P\nMul jäi ka see absindiküsimus lahtiseks...\nHea ja p6hjalik koht, imetlesin tykk aega sama lehekylje poes myydavaid absinditarvikuid. Endal olemas kuskilt vanakraamilaadalt tolla veel mitteteadlikult ostetud imeilus absindilusikas:) ja pudel Tshehhi absinti (too pole kyll p2ris 6ige, plaanin korralikku soetada).\nLyhikokkuv6te oleks, et absindijoobe seisund olla kyll tavap2rasest veidi erinev olnud, aga myrgitused jms tulnud ikkagi kange joogi suurtest kogustest ja halvast kvaliteedist, sest koirohu toimeainet sinna tegemise k2igus kyll niipalju sisse minna ei saanud, et see halvasti m6junuks. Kui ma nyyd 6igesti m2letan, siis olid britid 18. saj. dzhinniga samamoodi h2das, niiet pole midagi uut:) Lihtsalt kanged alkoholid ja nende valmistamise kohad vahetuvad;)\nEks ajaloo kohta on jah korralikke allikaid :) Aitäh lingi eest.\nSee artikkel rääkis rohkem sellest, et praegu ei ole kuidagi ette kirjutatud, mis kanguse või koostisega absint peaks olema ja seetõttu võib selle nime all kõike võimalikku peale absindi osta.


Advokaatide eneseesitlus veebiprofiilis. Mini-uuring – Persoonibrändi Agentuur\nTänapäeval on meie veebipõhised profiilid üheks olulsiemaks eneseesitlusvahendiks. Olgu see tekst LinkedInis, CV või veebi/blogis olev “Minust” leht. Sellest lähtuvalt võtsin ette 10 advokaadibüroo 10 advokaadi (ühe büroo kohta üks advokaat, enamasti vandeadvokaat) veebiprofiilid ja uurisin, mida advokaadid enda esitlemiseks kasutavad. Uurimise all olid: Aivar Pilv AB, Advokaadibüroo Lillo ja Lõhmus, Advokaadibüroo Tarmo Pilv ja Partnerid, Advokaadibüroo Tibar & Partnerid, Advokaadibüroo Varul, COBALT, Lex Legal, Maria Mägi AB, Sirje Must Advokaadibüroo, Tark Grunte Sutkiene. Uurisin valitud isikut tutvustavat infot koos kõige juurdekäivaga: kontaktandmed, pilt, positsioon ja professionaalse tegevusega seotud andmed. Minu huvi oli kaardistada ja saada esmane ülevaade, mida selle valdkonna eksperdid peavad oluliseks enda kohta näidata, mitte teha süva-analüüsi. Muuhulgas vaadeldi info mahtu ja ulatust samuti pöörati tähelepanu ka sellele, kas leht kasutas eneseesitlemise võtteid ja püüdis eristada advokaadi läbi antava informatsiooniga. Minu huvi, kui isikute mainekujundaja oli see, kuidas enese kohta antav tekst võiks mõjutada potentsiaalseid kliente, mida see tekst ütleb (advokaadi) kohta ja kellele selline tekst võiks olla suunatud, kas tegemist on isiku enda stiili või advokaadibüroo stiiliga, püüdes sel viisil selgitada eneseesitluse tähtsust tööturul ja ettevõtluses. Võrdluses teiste advokaatidega, peaks selguma, mis on antud valdkonnas oluline esitada, et näidata end kui eksperti. Tegemist on järgmise minu psühholoogiaõpingute raames tehtud analüüsiga.\nTöö aluseks on professionaalse kuvandi ehk persoonibrändi kujundamise idee rakendamine profiilide analüüsimises, võttes aluseks ühe tegevusvaldkonna eksperdid. Persoonibrändi mudel ütleb, et isiku professionaalse esitlemise neljaks alustalaks on 1) isiku enda eripärad ja stiil, 2) oskused 3) turu vajadused 4) esitlus, sh kanali valik, kvaliteet ja valitud sõnad. Uuringud näitavad, et veebiprofiilis teadlikult valitud enda ekspertstaatust näitavad tekstid mõjutavad inimeste ostukäitumist, seega on see teema kindlasti väga oluline kõigile, kes loovad oma veebiprofiili kas tööle kandideerimise või oma ettevõtte teenuste ja toodete müümiseks.\nMiks advokaatide profiilid?\nAdvokaatide puhul on tegemist ametiga, kus kliendile on äärmiselt oluline teenusepakkuja usaldusväärsus, professionaalsus ja taust. Lisaks on valdkonnaga, kus ei tohi teha reklaami ja kus enamasti on fookuses advokaadi enda nimi, mitte niivõrd teenus või üldine tutvustus. Juriidilise teenuse pakkuja pädevus on oluline, sealhulgas tema konkreetsem valdkond, seega võib eeldada, et tutvustustekstid on lakoonilised, keskenduvad isiku valdkonna pädevuse näitamisele. Hiljem on mul plaan uurida edasi, miks just sellised andmed on enda esitluseks valitud, küsida nii advokaatidelt seda kui ka uurida tavainimeselt, milline profiil on tema jaoks usaldusväärne.\nMida advokaadid enda kohta profiilis näitavad?\nVaadates 10 advokaadi profiili, sain kokku 14 erinevat kategooriat, mis kuuluvad mingis osas eneseesitluse või eneseturunduse alla. Kõik kategooriad on all välja toodud. Analüüsi tarbeks vaatasin ka näiteks teksti tähemärkide arvu ja ülevaatlikult ka tekstide tonaalsust jmt. Jagasin elemendid omakorda suurematesse kategooriatesse.\nKas on lisatud otsekontakt.\nMilliseid professionaalse kuvandi eristumiseks olulisi elemente on kasutatud.\nEsinemised (sh meedias, koolitused ja muu).\nMilliseid isiksust eristuvaid elemente kasutatakse\nIsiku tutvustustekstis olevad hinnangulised sõnad.\nMis mulje tekitab kogu esitlus analüüsi tegijale.\nKas isikust räägitaks „Mina“ või „Tema“ vormis.\nMis tüüpi tonaalsust kasutatakse (müügikõne, veenmine, lakooniline).\nKas tekst sisaldab üleskutset “ostma”.\nTeksti tähemärkide arv (tühikuteta).\nAntud kategooriad lähtuvad kenasti persoonibrändi kujundamise ja liftikõne loomise tavadest ja sellest, et võib eristada üldinfot, mis suure tõenäosusega on kõigil valitud valdkonna ekspertidel sama (haridus, töö advokaadibüroos), info, mis eristub ja näitab unikaalsust valdkonnas (tegevusvaldkonnale spetsialiseerimine, esinemised, sõnavõtud) ja isikut ennast näitavad elemendid (pilt, tutvustustekstis sisalduvad hinnangud ja tonaalsus, tunnustused). Kõiki neid kategooriaid võib näha mingil määral ükskõik millises eneseesitlusprofiilis valdkonnaüleselt. Eristus tekibki enamasti juba näiteks staazi numbris, pildis ja selle kvaliteedis ning inimese meeldivuses, tekstis kasutatud hinnangud ja osavus oluline info välja valida. See viimane on enamasti kõige raskem ja seetõttu ka üks olulisemaid teenuseid, mida Agentuuris pakun.\nKes, kui palju ja milliseid elemente esitluses kasutas\nAlustan ülevaadet tähemärkide arvust, sest see on ühelt poolt väga mõõdetav element.\nTähemärkide arv. Viitab sellele, kui palju infot on otsustatud isiku kohta anda. Kui ainult poolte vandeadvokaatide puhul (5) võis tuvastada tutvustusteksti (tervete lausetega loodud tekst, mis kirjeldas, kes on ja millega konkreetne isik tegeleb), siis ülejäänud puhkudel annab teksti maht vihje info põhjalikkuse ja mahu kohta: näiteks kirjutati pikemalt välja varasem töökogemus, autasud või näiteks publikatsioonid. Kõige vähem tähemärke (tühikuteta) oli Sirje Mustal (155), mis sisuliselt oli lakooniline profiil, kajastades ainult pilti, ametikohta, haridust (ka seal ainult 1 aastaarv ja ülikooli lõpetamine) ja tegevusvaldkonna märksõnu ja keeli. Sama minimalistlik oli Eeva Mägi profiil (183 tähemärki), kus aga puudus näiteks haridus ja igasugune varasem töökogemus, mis enamusel teistest profiilidest olemas oli. Olemas olid vaid tegevusvaldkonna märksõnad ja kontakt. Kõige rohkem tähemärke oli Aivar Pilve profiilil (8766 tähemärki).\nKeskmine tähemärkide arv on 1882,9. Aivar Pilve profiil on profiil, kus on kasutatud ainukesena “Tunnustused” kategooriat (Tunnustused The Legal 500, Best Lawyers ja muudest väljaanetest) ja sisaldab pikka loetelu “Muu kutsealase tegevuse” all, kus on kajastatud nii erinevad osalemised konverentsidel, ettekanded. Lisaks on tema puhul eraldi välja toodud “Tegevus Eesti Advokatuuris”, mis teistel on “Liikmelisuse” all, seotud enamasti Eesti Advokatuuri astumisega (7 profiilil mainitud). Suur osa profiile jääb siiski 600 – 1100 vahele (5).\nKõigil profiilidel oli olemas pilt ja valdaval enamusel (9) ka kontakt (vähemalt nimeline e-mail, osaliselt ka telefoninumber).\nProfessionaalset tegevust ja tausta väljendavatest andmetest võis leida “Haridus”, “Ametialane tegevus”, “Olulised tööd” (juhtumid või viited varasemale konkreetsematele töödele). Vastavalt 8, 6 ja 2 (+2, kellel oli viidatud töödele läbi tutvustusteksti) profiilil olid need elemendid olemas. See, et “tehtud töö” osa oli vähe, on ühelt poolt huvitav, samas ka arusaadav, sest väiksemad bürood ei saagi ilmselt klienditöid välja tuua, suuremate omad on valdkonnas aga juba teada. Siiski on see üks osa eneseturunduse osast, mida saab kasutada enesetutvustustekstis edukamalt, eriti just väiksemate büroode puhul\nIsiksust ja tema unikaalsust viitavaid elemente – pilt, tutvustustekst ja meediaesinemised kasutati vastavalt 10, 5 ja 4 korral. Vaatluse läbiviija üllatuseks ei olnud rohkem lisaelemente, et advokaati mingil viisil eristada ja esile tuua. Väga vähe oli kasutatud nii tunnustusi, enesetutvustusteksti kaudu enesetõstmist ja ka näiteks pilte esinemistest või juhtumeid ja nende analüüse advokaadi poolt. Kõige olulisemaks eristamiseks kasutatav vahend oli seega pilt ja valdkonna märksõnad (7 juhul+2 juhul integreeritud teksti, mitte eraldiseisva pealkirjaga). Ka keeli võib pidada eristavaks elemendiks, arvestades selle kasutamist 80% profiilide puhul. See tundub ka loogiline, arvestades, et advokaati otsides on tema spetsiifiline tegevusvaldkond, keeled ja isikustatav pilt kõige olulisemad.\nMinimaalselt kasutaski üks inimene 3 erinevat eneseesitluse elementi (1 juhul), maksimaalselt 12 (2 juhul), keskmine erinevate elementide kasutamise arv oli 8,8 elementi.\nAntud vaatluses oli nii pisikesi peaaegu et “ühe mehe firmasid” kui ka suuri, rahvusvahelisi advokaadibüroosid. Seetõttu ilmselt lisandus oluliste kriteeriumitena “Partnerlus”, mis viitab advokaadi jõudmist nime-partneriks. Kui väikeses, omanimelises büroos ei ole oluline viidata “partneriks” saamise aega (nt Sirje Must), siis nt COBALT advokaadibürooga liitumine ja partneriks saamine, samuti Varuli puhul on partneriks saamine suurema kaaluga ja tõstab isiku taset hierarhias.\nTonaalsus ja enesetutvustustekstid. Tutvustustekstiks pidavat teksti oli kasutatud viie profiili puhul. Enamasti piirdus see kas tegevusvaldkonna märksõnade lauseteks sidumisega (Eva Tibar) või k paari advokaadibüroo enda väärtuste tutvustamist koos viitega, et “Advokaadibüroos LEX Legal osutab kvalifitseeritud õigusteenust vandeadvokaat Andi Tubin”, millele järgnes siiski CV-laadne info isiku kohta. Kõige tüüpilisemaks enesetutvustustekstiks, kus on kõik oluline info isiku kohta öeldud ja mida saaks kasutada inimese tutvustusena ka CV-st eraldiseisvana, on kasutanud Andrus Lillo. Temal puudub aga eraldiseisvalt CV-kujul lisaandmed, ehk siis tutvustus on valitud tekstina, mitte faktipõhise CV-kujuga. Teine enesetutvustusteksti esitaja on Jaanus Mody-l, kes on Cobalt juhtivpartner. Antud tekstis on kõige rohkem eneseesitlusteksti laadset teksti, ehk siis lisainfot või ilustavaid sõnu, mis ei ole otseselt seotud CV andmetega vaid hinnangutega nagu “ulatuslik kogemus”, “kõrgelt tunnustatud”. Lisaks kajastab tutvustus CV-andmeid, spetsiaalseid valdkonda määravaid märksõnu ja aastaarve liikmelisuse kohta ja karjääri kohta. Varasemat töökogemust teistes ettevõtetes pole tema puhul näiteks üldse välja toodud.\nVaatluse autori arvates on see ka hea näide sellest, et kui tegemist on pigem juhtiva rolliga, kus spetsialisti oskuse (advokaadi tegevus) omab vähem tähtsust kui kõrgem staatus, siis kasutatakse rohkem teksti ja seda väljendavaid eneseesitluselemente: liikmelisus, väärtused, partnerlus büroos.\nVaatluse käigud uuritud 10 erineva vandeadvokaadi, juhtivpartneri profiili järgi võib öelda, et advokaatide esitluses peetakse kõige olulisemaks isiku pilti, tegevusvaldkonna määratlemist, keeli. Lisaks sellele on oluliseks staatuse määrajaks liikmelisus, haridus ja tööalane tegevus. Ka publikatsioonid ja esinemised avalikkuses on olulised, siis antud profiilides vaid 4 puhul olid need oluline. Võib öelda, et lakooniline, faktipõhine eneseesitlus on advokaatide puhul valdav, seda ka nendel juhtudel, kui kasutatakse tutvustustekste.\nKuna antud valimis on nii advokaate, kes tegelevad eraisikute ja väiksemate juhtumite kui ka suurte, rahvusvaheliste korporatsioonide ja suuremate juhtumitega, siis oleks huvitav analüüsida ka erinevatesse kategooriatesse kuuluvate advokaatide eneseesitlust. Näiteks tuntud ja kaua aega tegutsenud advokaatide ja ka ravusvaheliste tunnustatud firmade puhul ei ole justkui enesetutvustus ja tõestus vajalik, samas nende staatus nõuab, et olemasolev esitlus on viisakas ja maine vääriline. Mis põhjustel valivad ühed bürood isiku kohta rohkem ja põhjaliku teksti esitlemist ja teised kasutavad ainult märksõnu? Kõige suurema sõnadearvuga Aivar Pilve puhul tundub olevat tegemist isikuga, kelle teod on tegevuses tõestatud ja ta ei pea end veebis “müüma”, samas on tema puhul müüki kõige rohkem, võrreldes näiteks Eeva Mägi profiiliga, kus puudub praktiliselt igasugune informatsiooni isiku, tema hariduse ja professionaalse tegevuse kohta.\nRuumi analüüsiks veel on.


FOTOD ⟩ Ratas rõhutas naabruse julgeolekut toetava idaparnerluse tähtsust - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n18. juuni 2020, 19:29\nFOTOD ⟩ Ratas rõhutas naabruse julgeolekut toetava idaparnerluse tähtsust\n«Neil keerulistel aegadel oleme näinud, et tõhusaks võitluseks pandeemia vastu vajame Euroopa koostööd. Mul on hea meel, et oleme suutnud aidata idapartnereid võitluses COVID-19-ga,» ütles peaminister Jüri Ratas Euroopa Loodu ja idapartnerluse riikide juhtide videokohtumisel.\n«Siiski saab veel rohkem teha. Näiteks peaksime pandeemia mõju leevendamiseks kaaluma digitaalsete lahenduste väljatöötamist,» rääkis Ratas.\nTema sõnul on oluline vastupanuvõime kriisidele nii väliste kui sisemiste ohtude puhul. See suurendaks kogu piirkonna turvalisust. «Ilma turvalisuseta ei saa olla stabiilsust ja heaolu,» lausus Ratas.\nRatase sõnul on järjes tolulisem võidelda desinformatsiooni vastu. «Pandeemia ajal oleme näinud, et see muutub veelgi olulisemaks,» leidis ta, lisades, et ei tohiks ka kunustada külmutatud konflikte, näiteks Gruusia alade jätkuvat okupeerimist ning agressiooni Ukraina vastu.\nIdapartnerite toetamiseks on peaminister Ratase sõnul mitmeid võimalusi, eeskätt koostöö majanduse ja IT vallas. «Meie vastastikune kaubandus kasvab üsna kiiresti, kuid partnerite lõimumisel Euroopa siseturuga, sealhulgas digitaalse ühtse turuga, on meil veel pikk tee minna,» lausus Ratas, ta ka julgustas idapartnereid jätkama reformikursil.\n«Nendel tulemustel on positiivne mõju idapartnerluse riikide inimeste igapäevaelule. Nüüd peame edasi liikuma ja leppima kokku konkreetsetes tegevustes tulevateks aastateks,» sõnas Ratas ning kinnitas, et Eesti on valmis idapartnerluse riikide inimeste elujärje parandamisse panustama.


Kas kodus treenimine on uusim moehullus?\nKui olete seal üks nooremaid nutikaid lugejaid, võib teil olla täiesti puudu see ajastu, kui kodus treenimine oli kogu raev. Alates 1970ndad Euroopa 90ndate keskel, oli pea igas tervislikus majapidamises põhitekst, kui teleri all oli virna VHS-i treeninglinteHigistatakse vanadele koos Richard Simmonsiga; Jane Fonda; Tae Bo koos Billy Blanksiga!) Ja trikkvarustus nagu Reisimeister ja Ab rull nurgas tolmu kogumas. Sellesse hingeringe ja pööripäeva põlvkonda on raske uskuda, kuid tollal ei olnud veel palju spordisaale ning neid, mis olid mõeldud peamiselt tõstjatele ja sportlastele. Niisiis, Jazzercise'i ja Stepi tehti sageli mugavas elutoas, samal ajal kui NordicTrack või StairMaster topiti garaaži. See võib kõlada põrgu maa peal kõigile, kes naudivad õhkõrnaid mugavusi tänapäeva jõusaali kogemus oma 150 dollari suuruse kuu tasude ja eukalüptilõhnaliste rätikutega, kuid meil on põhjust arvata, et kodused treeningud kogevad renessanssi.\nPõhjus, miks inimesed varakult oma elutoast luksusliku jõusaali või butiigi-stuudiosse jätsid, on suures osas teised inimesed. Kogukond ja rahvahulk motiveerivad inimesi tänapäeval sama palju kui treeningut ning väikestel stuudiotel on asukohti rohkem kui kunagi varem, mis tähendab saate jälgida FlyWheeli või Barry's Bootcampi kultuslikku usundit, olenemata sellest, kas olete kesklinnas, kesklinnas, rannas või kogu teisel pool riik. See on kõik hästi ja hea... kuni see pole nii. Fitnessifanaatikud ei pruugi butiikstuudiote ja uhkete spordisaalide praeguse olukorra suhtes nii fanaatilised olla: tunnid on ülerahvastatud ja neid on raske reserveerida, hinnad on hüppeliselt tõusnud (Alates Neli aastat tagasi käivitatud ClassPass on igakuine liikmeskond NYC-s kasvanud 60 dollari võrra) ja need, kes olid kümme aastat tagasi valmis oma palgast tublisti kulutama, on nüüd\nsäästa sissemakse jaoks ja perede loomine. Seetõttu on kodus treenimine mõeldud taaselustamiseks. Kasutades arvukalt rakendusi voogesituste voogesitamiseks igal ajal, kui soovite, ja seadmetega, mis sulanduvad sujuvalt koju, on jõusaalist lahku minek lihtsam kui kunagi varem.\nPeegel, treeningu voogesituse seade, mis peegeldab, nii et saate korraga vaadata ennast ja treenerit.\nFoto viisakalt Mirrorist\nVõta Peegel näiteks voogesituse seade, mis näeb välja täpselt nagu midagi, mille leiate CB2-st, kuid teeb palju rohkem kui peegeldab. Sisselülitatuna toob Mirror klassi kogemuse teie magamistuppa, elutuppa või kuhu iganes, koos elava ja tellitavad treeningud, mida juhivad professionaalsed treenerid, ja kõik kellad ja viled, mida keskmisest stuudiost ei leia klass. Näiteks saate sünkroonida pulsikella või Apple Watch peeglisse ja see kuvab treeningu ajal teie statistikat (ja julgustab teid rohkem pingutama!). Samuti saate esitusloendit (isiklik lemmikfunktsioon) kohandada ja treenerit isegi häälestada, kui soovite lihtsalt visuaalselt jälgida. Tunde uuendatakse pidevalt ja need hõlmavad jõutreeninguid (BYO varustus) kuni pilatesest kuni kardiotreeninguteni.\nKui seda ei kasutata, näeb Peegel välja ja toimib nagu tavaline täispikk peegel ning selle saab paigaldada seinale või istuda põrandal.\nOotele, miks te ei voogesitaks oma nutiteleris lihtsalt treeningrakendust? Küsisime seda ka siis, kui esimest korda Mirrorist kuulsime. Kuid klassi kogemine ennast tegevuses jälgides on palju rohkem rahuldust pakkuv, kui see kõlab. Seda pidas asutaja Brynn Putnam Mirrori loomisel silmas. Endise tantsija ja Refine Methodi loojana (suure intensiivsusega intervalltreeningstuudio või HIIT, nagu see on teada) spordimaailmas) mõistis Brynn, kui tähtis on ennast peeglist jälgida, kui töötate a higi. See mitte ainult ei pane teid ise oma vormi parandama, vaid hoiab teid ka kaasatuna ja keskendununa, kuna vaatate teemat (teid) näkku. Rääkimata sellest, varjatud sisseehitatud kaamera (mida saate privaatsuse eest kaitsta, kui seda ei kasutata) võimaldab üks-ühele seansse personaaltreeneriga - see funktsioon on peagi kasutusel. Kui see kõik kõlab liiga hästi, et tõsi olla, kaasneb sellega muidugi ka hinnasilt. Peegel ise maksab 1495 dollarit, igakuine sisutellimus on 39 dollarit ja isiklikud treeningud algavad 40 dollarist. Mis kõlab järsult, välja arvatud võrdlus: Equinox võib pärast 500-dollarilist algatamistasu maksta umbes 3540 dollarit aastas ja ClassPass võib maksta umbes 1920 dollarit aastas pluss kallid tühistamistasud. Ja arvestades, et peegel on teie kodus õigustatud sisekujundus, pole fitness-rämpsu jaoks raske seda põhjendada.\nMagamistoas seade Peloton Tread.\nFoto viisakalt Peloton\nMuidugi, kui mõtlete kaasaegsele kodus treenimisvarustusele, siis mõtlete Peloton: klanitud statsionaarne jalgratas, mis sarnaneb Mirroriga - voogedastuse külge kinnitatud ekraanil voogesitab reaalajas ja nõudmisel pöörlemisklasse. 2014. aastal sündmuskohale puhkenud Pelotoni jalgrattanähtus on selge tõestus selle kohta, et inimesed on jälle valmis kodus trenni tegema; kuueaastase ettevõtte väärtus on juba 4 miljardit dollarit ja väidab, et müüb jalgratast igas osariigis igal nädalapäeval. (Ratas maksab 1995 dollarit, nii et see ei ole spontaanne ost.) Oma edukuse suhtes kindel on Peloton nüüd väga oodatud uue tootega: Turvis. See on õige, ettevõte üritab müüa ühe kõige hirmutavama treeningvarustuse koduversiooni (hingeldades!) 3 995 dollari ja kohaletoimetamise eest.\nTurviseklassid on segu jooksurajal ja väljaspool seda.\nKuid geenius, et see on, Peloton turundab turvist mitte jooksurajana, vaid seadmena HIIT klasside jaoks, mis on muutunud pööraselt populaarseks tänu sellistele stuudiotele nagu Barry’s Bootcamp ja Orangetheory. Erinevalt peeglist on seda seadet siiski võimatu sujuvalt oma kodukaunistustega sulandada... kas see siis kinni jääb? Aeg näitab, kuna Peloton on just alustanud esimeste Treadide tarnimist eeltellimise kaudu. Võime teatada, et kuigi varustus on suur, on see valgusaastate ees mineviku kodustel jooksulintidel, millel on liistud madala löögi korral pideva vöö asemel ja neli jalga tõstavad selle maast lahti, nii et kogu maja ei värise, kui te sprint.\nObé voogesitab igas seadmes mitmesuguseid tellitavaid klasse hinnaga 27 dollarit kuus.\nFoto viisakalt obé Fitness\nNeile, kellel pole püsivarustuse jaoks põrandapinda, on õitsev koduste treeningrakenduste maailm, mis nõuab vähe rohkem kui joogamatt. Vaid kolme aastaga on spordirakenduste kasutamine kasvanud 330 protsenti koos selliste tippkogemustega Nike treeningklubi, Aaptivja Obé pakkudes sotsiaalmeedias tuntud kuulsate treenerite ja isegi professionaalsete sportlaste juhitud treeninguid. Paljud ainult kehakaaluga treeningud on alla 30 minuti pikkused, pakkudes neile, kes lihtsalt proovivad saada kiire seanss enne päevast väljasõitu või kodus töötavate inimeste vaheliste ülesannete vahel.\nPaljudel fitnessi mõjutajatel ja sõltumatutel treeneritel on oma treeningu voogesituse platvormid Melissa Wood-Tepperberg, kelle toniseerivad treeningud on filmitud tema isiklikus korteris.\nMuidugi ei oleks see trend, kui just IKEA osaleb ja kindlasti teatas jaemüüja eelseisev koostöö Adidasega kollektsiooni peal, et muuta kodus treenimine lihtsamaks ja hea hinnaga. "Me teame, et kodul on oluline roll elukestvate harjumuste loomisel nii täiskasvanute kui ka laste jaoks," ütles eelmise aasta juunis Ikea demokraatlike disainipäevade koolituse Adidase disaini asepresident Josefine Aberg. "Nii et me tõesti uurime, kuidas saaksime vormisoleku sobitada nende kodukeskkonda ja kuidas see võiks olla nende igapäevase rutiini osa." Kuigi pole Kollektsiooni konkreetse käivitamise kuupäevaks on kaks megabrändi jõudnud tõelistesse leibkondadesse, et teada saada, millised väljakutsed seisnevad peamiselt kosmoses piirangud. Kuid kui mõni ettevõte suudab lahendada väikese ruumiprobleemi, siis on see IKEA, nii et otsige oma elutoa mugavusest täiesti uusi viise terasest kuklite ehitamiseks.