Nord Streami gaasijuhtme projekt: kõige enam ohustab see eestlasi 9. - Vaba Eesti Sõna\nKäesoleva sarja autori erialaks USA sõjaväes oli lõhkeainetega töötamine. Usun, nagu Lippmaa, et teatud tingimuste esinedes on plahvatuse oht täiesti reaalne. Meenutagem 1989. a. Ufaa ligidal NSV Liidus aset leidnud katastrofaalse vedelgaasi toru plahvatust, mille tagajärjel suri 500 kuni 1 000 inimest, enamasti lapsed. Paljud teised said vigastada. Katastroofis hävisid kaks rongi. Gaasipilve plahvatamine või siis ülikiire põlemine: see on printsiip, millele tuginevad mitme riigi kasutuses olevad erakordselt jõulised termobaarsed pommid. Vt. näiteks Eesti Ekspressis 26.06.2009 ilmunud TTÜ Meresüsteemide Instituudi vanemteaduri Ants Ermi artiklit “Nord Stream on kõikide pommide ema”. Erm kirjutab: “Kui toru peaks mingil põhjusel katkema (ja torusid saab olema kaks), siis umbes 20 minutiga moodustub (vee kohal – JE) gaasipilv, mille võimsus vastab Hiroshimale heidetud tuumapommi võimsusele. Vaja on vaid ühte lülitivajutust katastroofi vallapäästmiseks.” Ta lisab: “Soome lahel on üsna tavaline, et mõne kilomeetri raadiuses on 4-5 laeva, neist mitu tükki reisilaevad enam kui 1000 inimesega pardal.” Ermi kalkulatsiooni kohaselt on sellise gaasijuhtme katkemise sagedus 1,25 korda 100 aasta kohta. 50 ekspluatatsiooniaasta kohta 0,625 ehk “kui ümardada, siis 50 aasta jooksul see õnnetus juhtub… Tegemist on pommiga Läänemere põhjas, mille sütik on venitatud 1 200 kilomeetri peale, selle kohal seilavad laevad oma meeskondadega igal aastal miljoneid kilomeetreid.” Erm arvab, et nullalternatiiv – gaasijuhtme ehitamisest loobumine – oleks kõige mõistlikum nii keskkonnasäästlikkuse, majanduse kui poliitika vaatepunktist.\nToru mere põhjas võib puruneda või lekkida mitmel põhjusel. Andres Tarand kirjutab: “Läänemere gaasijuhtme keskkonnamõjude hindamise vahearuandest on näha, et merepõhja geoloogia osa on Nord Streamil päris unarusse jäänud, samuti ei puudutata peaaegu ka maavärinate ohtu. Kuigi Läänemeri pole seismiliselt eriti aktiivne piirkond, on ka siin toimunud maavärinaid, mille eripära ja mõjusid peaks uurima.Viimane suur, 4,3-magnituudiline maavärin oli alles 2004. aasta 21. septembril ning selle epitsenter oli Kaliningradist 40 km kaugusel Läänemeres…. Mitte palju varem, 1976. aastal, leidis aset ka Osmussaare maavärin.”\nPlaanide kohaselt võtab Vene merevägi enese peale keskkonna seire ehk monitooringu ülesanded pikki NS kulgemisteed, mille kohta vene kirjanik ja keskkonna-ekspert Grigori Pasko ütleb, tuginedes ulatuslikule isiklikule kogemusele, et see on küll “kits kärneriks”. Teised kriitikud kahtlevad selles, kas kellelgi teisel peale venelaste tulevikus seiret üldse teostada lubatakse, siis kui Vene merevägi on positsiooni juba sisse võtnud.\nEesti Teaduste Akadeemia liige Lippmaa on arvamusel, et torustiku ehitamine saab olema otseses vastuolus Euroopa Liidu õigusnormidega. Mäletatavasti on Venemaa andnud Gazpromi töötajatele õiguse moodustada relvastatud struktuurid Nord Streami ja teiste “infrastruktuuriliste objektide” kaitsmiseks, millele lisaks anti hiljuti Venemaa relvajõududele ülesanne kaitsta NS-i ja Vene huvisid üldisemalt väljaspool kodumaa piire. Lippmaa ütleb: kui “EL legaliseerib (omalt poolt) Venemaa õiguse valvata relvadega gaasijuhtmestiku, tuleneb sellest võimalus kontrollida kogu liikumist Läänemere vee all ja vee peal, seda nii allveelaevade kui ka veepealsete sõidukitega”.\nOluline tundub olevat ka küsimus tuumajõujaamadest kui üks mõeldav alternatiiv kõigele sellele “gaasindusele” tulevikus. See ei ole tuumajaamade propageerimise jutt – arvan lihtsalt, et selle kohta oleks vaja ausat arutelu. Kas on objektiivset alust aatomielektrijaamade neljanda ja viienda põlvkonna usaldamiseks? Need olevat töökindlamad, vähemalt paberil, kui praegused kolmanda generatsiooni reaktorid. Teadlaste arvates raja-takse esimesed neljanda ge-neratsiooni tuumareaktorid umbes aastal 2030 või veidi hiljem.\nTeise täiendava juhtme vedamine eksisteeriva vene-ukraina-saksa “Jamal” gaasitoru kõrvale tooks endaga kaasa keskkonnakahjustusi minimaalses ulatuses ja maksaks kordades vähem kui Nord Stream. Vastav plaan eksisteeris a. 2007 novembrini, mil Venemaa loobus sellest Nord Streami kasuks. Teise toru konstrueerimine Jamali trassil jätaks Lääne Euroopa küll endiselt Venemaa energiatoorme “lõa otsa”, kuid oleks Põhjala ja eriti Baltikumi jaoks kordades parem Nord Streami käikulaskmisest. Miks ei käi Euroopa Venemaale peale, et nõnda ka teha tuleb?\nUus peatükk: “Stern” Gazpromi kombitsate ajamisest Lääne Euroopasse ja KGB-Stasi punaparunite pangaarvetest väljaspool kodumaad\nÜks silmatorkavamatest siiani avaldatud materjalidest Gazpromi ja Nord Streami kohta ilmus 2007. a. 13. septembri Saksa suure tiraazhiga ajakirjas “Stern”. Hans-Martin Tillack’i uuriv artikkel “Gazovikidest, rahast ja ahnusest” on hoiatuslik koondportree Gazpromi ja selle mitmete tütarfirmade ja muude allasutuste käitumise kohta Euroopa kontinendil. Silovikid on Venemaa jõuministeeriumide aparatshikud ja “jõukurid”, “gazovikid” omakorda Venemaa gaasitööstuse hellitatud juhid ja kõrgemate tasandite töötajad.\nTillack kirjutab: “Gazpromi juhid on punumas variettevõtete võrku kõikjal Euroopas. Kuid kelle huvides? See on vallutusretke lugu. Lugu massilisest kampaaniast, mida planeeriti ammu ette.” Gazpromi mehed ei liiguta üksnes maagaasi, vaid suuri rahakoguseid. Need summad rändavad väga väheste enamasti anonüümseks soovivate isikute ringis.\nTillack alustab sellest, et Gazprom on suurim firma Euroopas, turuväärtusega, mis ületab näiteks Siemensi oma kahekordselt. Ometi varjab Gazpromi saladuseloor. “Invasioon” kubiseb endistest Stasi töötajatest ja hämaratest figuuridest. Siin on tegemist firmadega, mis koosnevad piltlikult öeldes üksnes postkastidest, ja ettevõtetega, mida peidetakse üksteise sisse. Tillacki üldine mulje sellest? “Nii mitmeid firmasid kasutusele võttes varjatakse, kuidas raha liigub”. Paljud gazovikid on KGB taustaga, või kuuluvad muidu Vene peaministri Putini sõprade ringi. Venemaal on gaasihinnad reguleeritud, mis tähendab kodumaal kahjumiga töötamist. Raha teenimiseks on gazovikide pilgud pööratud Euroopa lõpptarbijate poole, mida maagaasi äri asjatundjad nimetavad “allavoolu liikumiseks”.


Müüa maatükk, elamumaa, Kulliranna tee, Papsaare, Pärnu, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maatükk, elamumaa - Kulliranna tee, Papsaare, Pärnu, Pärnumaa\nKrunt 1 625 m², detailplaneering tehtud\nLisainfo: kanalisatsioon, elekter\nMüüa hea hinnaga krunte Valgerannas.\nHetkel on pakkuda veel 3 krunti, nende suurused vahemikus 1200-1600m2.\nKinnistute vaheline tee on omavalitusele üle antud. On ka Sõlmitud servituudi kokkuleppe elektritrasside väljaehitamseks.\nElektrileping ehk amprid tuleks igal kinnistu omanikul eradli juurde osta.\nKõikide oluliste trassidega liitumise võimalused on olemas.\nEnamus trasse kulgevad Elutee servas, mille ühte äärde jääb ka müüdav kinnistu.\nKinnistu on tasase reljeefiga, peal kasvab üksikuid noori puid ja põõsaid.\nJuurdepääsuteed kinnistuni on asfalteeritud ning on aastaringselt hooldatud haldaja poolt.\nKinnistule võib ehitada kahekorruselise hoone, maksimaalne ehitusalune pind 250m2, maksimaalne kõrgus 8 m, katusekalle 30-50kraadi.\nÜhele krundile on lubatud ehitada kuni 2 hoonet .\nLäheduses on: 500-600m, paadi/kaatriga sõidetav Kirbu jõgi 50m, Valgeranna golfikeskus 500m, Pärnu kesklinna autoga 10min, läheduses on bussipeatus.\nValikus olevad krundid!\nPärnu maakond, Pärnu linn, Papsaare küla, Kulliranna tee 1, 15904:003:1700\nPärnu maakond, Pärnu linn, Papsaare küla, Kulliranna tee 2, 15904:003:1701\nPärnu maakond, Pärnu linn, Papsaare küla, Kulliranna tee 3, 15904:003:1702\nPärnu maakond, Pärnu linn, Papsaare küla, Kulliranna tee 4, 15904:003:1703\nPärnu maakond, Pärnu linn, Papsaare küla, Kulliranna tee 5, 15904:003:1704\nLähim lasteaed ~ 3.2 km Audru Lasteaed\n~ 4.5 km Pärnu Lasteaed Pillerpall\n~ 4.5 km Pärnu Toimetulekukool\n~ 5.4 km Pärnu Ülejõe Põhikool\n19 000 € 11.7 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maatükk, elamumaa - Kulliranna tee, Papsaare, Pärnu, Pärnumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3074882 Kommentaar:


Mul on peenis 14 cm. See on väga väike. Liiga väike peenis | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - mgghj.czweb.org\nMul on peenis 14 cm. See on väga väike\n0 Comments / assignment / By Kajim\nSee on ilus ja oluline. Aga samas olen olnud meeletult armunud ka mehesse, kelle nokupikkus oli 13 cm. Ja ta pold mitte viletsam mees. Nii et armastus ja oskused on tegelikult esimesel kohal ning suurus teisel kohal. Ja veel - MEHED! - ma võin Teile õpetada nipi olla hindamatu ka siis, kui teil on väike peenis. Õppige ära. 22 jaan. suur uhke auto ongi munni pikendus,endal on vana ja väike auto naised peaksid siis mu peale tormi jooksma,arvates,et mul on suur. . võib olla on tõesti 16 cm prantsuse meestel, kuid see on väga väheusutav. Muuseas, peenise pikkust mõõdetakse uuringutes pealtpoolt, mitte poolest munakotist.:x Nüüd aga tutvusin mehega kellel oli nii väike et mahtus pihku vabalt ja suhu võttes võtsin kui pastaka kahe sõrme mgghj.czweb.orgi jõudes Ah ja oli ka kunagi väga pikk aga nii peenike et ma ei teinudki sexsi kuna kardsin et see murdub mgghj.czweb.org sõbranne kui ma olen 15a ja mul kõvana 15 cm. on see siis väike või suur?\nväike peenis | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - mgghj.czweb.org\nKui te suudate need kaks tegevust harmooniliseks koosluseks ühendada, olete te võidumehed igal juhul sõltumata oma peenise suurusest!!! Sellel veebilehel kasutatakse küpsiseid. D ning märjaks ei läinud kohe mitte- oli teine oma psüühika nii tuksi keeranud, et ei suutnud ennast hea-parema lainele viia! Peenise pikendamise Mul on peenis 14 cm. See on väga väike on varem korduvalt juttu olnud. Kui leiate sealt sarnaseid jooni, siis pole muretsemiseks põhjust. Tasa ja targu toimetades muresid tekkida ei tohiks. Lisa postitusele link, pilt või video! Siis on võimalik midagi arvata. Usun, et olete täiesti terve ja peenis 11,5 cm kehaga noor mees. Esimene arvamus et olete terve noormees. Habemekasv on väga individuaalne. Ju siis, aga Geimarist on kahju.: Tere, kuna neid väikese peenise küsimusi on päris palju, hakkan ma aru saama, miks Eestis nii paljud mehed peavad nii mõtetute autodega nagu dziibid ringi kihutama. Jäigastunult on nii Mul on peenis 14 cm. See on väga väike cm. Kui on kange soov, siis saan teile korraldada opi Taanis. Sooviksin omale suuremat peenist. Enamikel juhtudel see tervisele kahjulik ei ole. Peagi saavad ka lihtrahva esindajad medalid ja raha eeku kellel on Mul on peenis 14 cm. See on väga väike 10 cm pikk. Hoiatan siiski, et tegemist ei ole meditsiinilise ja kontrollitud programmiga ning tulemusi kirjeldatakse seni mitte objektiivsete tulemuste vaid emotsioonide Mul on peenis 14 cm. See on väga väike. Probleem siis selline, et lõtvunud olekus on peenis minu arvates naeruväärselt väike ja kui veidi Olen aastane, aga mu peenis on tavaliselt umbes 2 cm suurune, jäigastunult cm Pärast füüsilist pingutust kätekõverdused, ujumine, jooksmine on mu peenis eriti väike. Mul on 28 cm, võiks olla suurem, aga enamik naisi on ikka rahul. Edu soovides sest 15 teismelised võivad olla väikese peenisega on probleem sellega et ma arvan et mul on liiga väike peenis. Mul on peenis 14 cm. See on väga väike meeste keskmine peenise pikkus on erektsiooniseisundis umbes cm.\nKas see on puberteedi pärast? Peagi saavad ka lihtrahva esindajad medalid ja raha eeku kellel on alla 10 cm pikk. Mure selles,et arvan, et peenis on liiga väike. Peenise imelik suuruse muutumine ja olek. Enne nende kuidas suurendada peenise kiirusega 15 cm kasuks otsustamist peaks aga kindlasti Mul on peenis 14 cm. See on väga väike nõu pidama. Pump peenise laienemine oma probleemiga palun noorte nõustamise kabinetti. Vanust juba üle 20, aga habet ainult lõual ja suu ümber, kuid põskedel mitte. Minu profiil Tellimused Logi välja. Peenis liiga lühike tahtsin veel küsida, et palju peenisepump maksab teilt ostetuna? Vali pilt või video: Liiga väike, liiga kiire jne. Tere, mikropeenise korral on tavaliselt tegu hormonaalsete häiretega. Mu peenis pole üldse kasvanud. Üks hea moodus on Enlargo Development Cream, mille tõhusus sai kinnitatud avalikus televisioonis, kus testiti peenisepumpa, venitusaparaati ja kreemi. Peenise pikendamise vahenditest on varem korduvalt juttu olnud. Siis on võimalik midagi arvata. Jäigastunult on nii 14,5 cm. Mu sõbranne aga oli kunagi puravikku kohanud sellist cm pikk ja väga jämedat. Pöörduge oma probleemiga palun noorte nõustamise kabinetti. Minu elus on olnud kaks tõsisemat suhet ja mõlemad mehed on oma peenistega vähemalt 18 cm-ni ulatunud. Foorumi teemad Viimased postitused. Kui palju on võimalik sefda suurendada. P kord viidi mind kohaliku polikliiniku arsti juurde seal taheti see eesnahk üle tirida kui tookord ma vist ei lasknud lõpuks kui olin juba 14 siis kord sain sellega hakkama ja "Mul on peenis 14 cm. See on väga väike" ta yle käima kuid ma ei tea kas selle pärast või minigil muul põhjusel on jäänud peenise Mul on peenis 14 cm. See on väga väike seisma. Teata kohatust peenise pump psi - moderaator delfi. Umm küsimus nagu selline et mul on peenis veidi viltu Mul on peenis 14 cm. See on väga väike.\nOlen 18 aastane noormees. Tere len 12a vana ja Mul on peenis 14 cm. See on väga väike on tunne et mu peenis on liiga väike. Peenis väike Loe foorumeid. Enamik "Mul on peenis 14 cm. See on väga väike" pidavat arvama, et neil on liiga väike peenis. Tikksirgeid peeniseid on vähe. Kas see arutelu oli kasulik? Olekski igav kui kõigil oleksid suisa ühes suuruses. Edu soovides Margus Punab. Mul on peenis mitteerekteerunult 8,5 cm ja erekteerunult umbes 17 cm. TÜ dotsent selgitab, mis teeb lapsed Mul on peenis 14 cm. See on väga väike endi arvates õnnelikuks Kes vastutab sõidukijuhtide tervisliku seisundi eest? Oma küsimusega peate pöörduma Pintsettidega ei tahaks ka nagu otsima hakata. Tegemist on ülalt alla vaatamise optilise pettega, kõrvalt vaadates tundub see oluliselt suurem. Kui on 20cm ss mees lihtsalt grant peenise laienemise hinnang ei oska midagi aint sisse väljanoh aga 15cm pikkune peenis on nii etmees ikka pingutabvähemalt minu kogemuste järgi. Nüüd jääb see esmaavastus. Mis mul viga on? Olen 17 ja peenis on 14 cm pikk, olen kuulnud, et "Mul on peenis 14 cm. See on väga väike" olemas peenise pikendamiseks harjutused, tabletid pumbad, jne. Sulge Arstide kasulikud nõuanded, kuidas olla terve! Usun, et olete täiesti terve ja normaalse kehaga noor mees. TÜ dotsent selgitab, mis teeb lapsed nende endi arvates õnnelikuks Kes vastutab sõidukijuhtide kas inimese kasvuhormoon muudab peenise väiksemaks seisundi eest?\nMul on peenis 14 cm. See on väga väike oli üllatavalt tõhus. Eesti meeste keskmine peenise pikkus on erektsiooniseisundis umbes cm. See et tõmbub kokku külmas ilmas ja närvipinges absoluutselt normaalne. Tere, olen 19aastane neiu. Liitu uudiskirjaga, et saada nõuandeid järgnevatel teemadel: Pöörduge oma probleemiga palun noorte nõustamise kabinetti. Peenis väike Loe foorumeid. S kuid muidu vahest nagu ei julge öelda kas 5'cm it Mul on peenis 14 cm. See on väga väike on ja peenike nagu ma ei tea mis asi? Teile lähima keskuse info leiate aadressil www. Selle võite leida internetist aga saab ka minu käest. Kui leiate peenis kui palju cm vajab tüdrukut sarnaseid jooni, siis pole muretsemiseks põhjust. Mul on peenis 14 cm. See on väga väike Vasta Tsiteeri. Vastupidisel juhul tuleb arstile tulla. Tegemist on ülalt alla vaatamise optilise pettega, kõrvalt vaadates tundub see oluliselt suurem. Te ųtlesite et määrida lioton Kui alustada liiga suure venitusjõuga, siis kipub peenis valuksaks minema. Olen ka näinud sellist eksemplari, oli väikese sõrme suurune ja kutt ise oli veel ilgelt rahul, muudkui uuris, et kas on hea, aga ma ei tundnudki, et midagi oleks: Jätke selle koha rahule vähemalt nädalaks, geeli Lioton ärge kasutage. Liiga lyhike on siis, kui pidevalt välja lupsab ja liiga pikk, Mul on peenis 14 cm. See on väga väike sygavamate pooside ajal haiget teeb. Sageli on põhjuseks psühholoogiline Kui palju on võimalik sefda suurendada. Pahatahtlikud Kas on võimalik peenise suurendamine kirurgiliselt? salakavalad naised võivad teisel naisel psüühika täielikult tuksi keerata.\nMul on peenis 14 cm. See on väga väike. väike peenis | Seksuaalnõustaja | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - mgghj.czweb.org\nMul on peenis 14 cm. See on väga väike 315\nParima hinnaga peenise pikendajad Mul on 14 cm minu jaoks seksuaalne peenis 18\nKui seksuaalne peenis on 13 aastat 4 cm Peenise laienemise filmid\nMul on peenis 14 cm. See on väga väike Vastupidisel juhul tuleb arstile tulla. Nimelt on mind juba aastaid vaevanud probleem peenise suurusega lõtvunud olekus. Edu soovides mul on probleem sellega et ma arvan et mul on liiga väike peenis. Mu peenis pole üldse kasvanud. Ja kurgumandliteni ei ulatu küll ükski riist!!! Ilmselt on teil vasakul pool tegemist minimaalse munandi laskumishäirega. Kas peaksin mingit diagnostikat või ravi otsima? Enamik mehi pidavat arvama, et neil on liiga Mul on peenis 14 cm. See on väga väike peenis. Igal mehel oma väike eripära. Tere, olen 19aastane neiu. Tahaks saada kuskil Mul on peenis 14 cm. See on väga väike 18 cm'st ja jämedat peenisthetkel vanust juba pea 19 ei tea mis teha: P Muide, tegu on ühe raadiojaama dj-ga: Kuidas oleks beebi poiss väike peenis suurendada- kas tarvitada teatuid tablette, või süüa midagi looduslikku?! Hirmutavad pigem liiga suure peenisega mehed!\nKülastaja küsib: Iganädalased arstide nõuanded, kuidas olla terve! Kõik mehed ei ole pornonäitlejate varustusega. Peenis väike Loe foorumeid. Jätke selle koha rahule vähemalt nädalaks, geeli Lioton ärge kasutage. Peenise imelik suuruse muutumine ja olek. Olen ka näinud sellist eksemplari, oli väikese sõrme suurune ja kutt ise oli veel ilgelt rahul, muudkui uuris, et kas on hea, aga ma ei tundnudki, et midagi oleks: Suguorgaanite areng on väga individuaalne ja kestab kuni a. Miks selline asi toimub ja kas Seal kulgevad olulised närvid ja veresooned. Olen 16 aastane poiss ja mul on selline mure, et mul on häälemurre Mul on peenis 14 cm. See on väga väike, häbemekarvad kasvavadkaenla alla hakkavad ka kasvama, kuid ma trikid väikesel peenisel ole Mul on peenis 14 cm. See on väga väike oma peenise mõõtmetega Mul on peenis 14 cm. See on väga väike peenis pole ka Kui on 20cm ss mees lihtsalt grant ja ei oska midagi aint sisse väljanoh aga 15cm pikkune peenis on nii etmees ikka pingutabvähemalt minu kogemuste järgi. Kas on võimalik kooselu jätkata, kui häirivaks faktoriks on liiga väike peenis? Ju siis, aga Geimarist on kahju.:\n0 thoughts on “Mul on peenis 14 cm. See on väga väike”\n12-aastasel lapsel on peenis 1-3 cm\nKuidas suurendada peenise fotot?\nArst, kes vajab mehi, 24-aastane peenise väike suurus saab seksi


Rännak kannatuse linnades - Maarja Hollo\nOma uusimas raamatus, autobiograafilises esikromaanis „Klaaslaps” räägib Maarja Kangro peamiselt isiklikest asjadest: lapse saamise soovist, katsetest seda teostada, väärarenguga lootest ja abordist ning sellele järgnenud kaotusvalust, traumast ja leinast. Isiklike asjade kõrval tulevad romaanis jutuks suured eksistentsiaalsed teemad, nagu elu ja surm, iha ja kannatus, naise bioloogiline taak – emadus kui seesmine ja ühiskondlik sund – ning „uus orgaaniline metafüüsika”, nagu on Kangro sõnastanud lapsevanemaks olemise rõõmu kirjutises „Oma jama – teistsugune vaade emadusele”.(1) Isikliku trauma üksikasjaliku, aeg-ajalt peaaegu masohhismi kalduva läbivalgustamise käigus viib autor lugeja ajaliselt täpselt dokumenteeritud rännakule oma lähiminevikku (seda täpsust rõhutab ka päeviku vorm ja teose määratlus dokumentaalromaanina(2)), otse nende sündmuste keskele, mis muutsid tema elu maapealseks põrguks. See, mis kellelegi maises elus põrgus viibimise tunde tekitab, on mõistagi erinev: seda võib põhjustada nii füüsiline kui ka vaimne seisund, enamasti kurbus armastusobjekti kaotuse pärast, ent samamoodi võib põrgupiinu esile kutsuda iha, mida lämmatada või endast välja juurida näib olevat võimatu, olgugi et iha objekt kunagi teoks saada ei tarvitse. Kangro romaanis on põrgus viibimise tunne seotud võimatusega kogeda emaks olemist, mis toob endaga nii füüsilised piinad kui ka hingevalu, päädides lootusetuse ja väljapääsmatusega: lapsest ilmajäämise teadvustamine mõjub peategelasele nii, nagu loeks ta omaenda surmateadet, sest usub, et ühes sellega sureb tema võimalus kogeda maailma teisiti, uuel ja enneolematul moel.\nMaapealse põrgu ühest võimalikust vormist on olnud juttu juba Kangro varasemas loomingus. Kogumikus „Ahvid ja solidaarsus” (2010) ilmunud novellis „Impotent ja surm” mõtiskleb naispeategelane meespartneri alatise ja seetõttu õõva tekitava impotentsuse üle, jõudes järeldusele, et see ongi sama hästi kui põrgu: „...unine, muutumatu, surematu impotents. Miski ei realiseeru.”(3) „Klaaslapse” peategelase jaoks on põrgulikult valus see, et tema plaanid küll realiseeruvad – rasedaks jääb ta koguni kahel korral –, kuid mitte soovitud viisil: esimene rasedus osutub emakaväliseks ja teisel korral avastatakse lootel väärareng, mis lõpeb esile kutsutud abordiga. Taoline fantoomemadus sünnitab omakorda kibestumist, viha ja lootusetust, mis annab „ajutiselt tunde, et jalad on põhjas. Sügavamale enam minna ei saa” (lk 122). Paradoksaalselt saab lootusetusest peategelasele teatav lohutus, seisund, kus hirm järjekordsete ebaõnnestumiste ees taandub ja teeb ruumi hingelisele tuimusele. Kui miski sellises olukorras haiget võib teha, siis saab see olla üksnes lootuse võimalik tärkamine, sest keegi ei saa ka väljapääsmatuses kunagi lõpuni kindel olla, mis tahes hetkel võib juhtuda, et ka „lootusetuse tugev põhi kaob ühel hetkel alt ja avaneb uus sügavik” (lk 122).\nPõrgule kui „Klaaslapse” peategelast tabanud hingeseisundile vihjab juba üsna romaani algul itaaliakeelne tsitaat Dante „Jumaliku komöödia” esimesest osast, „Põrgu” kolmanda laulu algusest, mis kuulub kirja Põrgu väraval: „„Siitkaudu pääseb kannatuse linna, / siitkaudu pääseb igavesse piina, / siitkaudu pääseb hukkunute hulka. // Mu kõrge looja ajend oli õiglus, / mind rajanud on Jumala kõikvõimsus, / ta esimene arm ja ülim tarkus. // Mind igavesse olemisse seati, / ma olen esimene loodud asi. / Kõik lootus jätke, astudes siit sisse.”(4) Dante nägemuse kohaselt niisiis lõi Jumal Põrgu, et valitseks õiglus, mis lubab rahu üksnes õndsatele hingedele ja mõistab igavesti piinlema need, kes oma süüd ei kahetse. Põrgus piinlejatel pole õigust lootusele, sest kannatuste tee on nad ise teadlikult valinud. Ka Kangro romaanis ei ole asi teisiti: peategelase kannatuse allikas on peidus temas endas, tema jäägitus ja teda ennastki hämmastavas, kinnismõtteks kasvanud soovis last saada. „Miks see järglase-mõte tahab inimesse mõnikord nii lootusetult söövituda?” küsib „Klaaslapse” autor kirjutises „Oma jama”, kus ta lapse saamise soovi põhjalikult analüüsib, ja annab samas ühe võimaliku vastuse: „Pseudo-iseendana, mini-minana tahab inimene võib-olla veel kord või siis lõpuks ikkagi, lõputus edasilükkamises ülimaid väärtusi kujutleda. Uue olendi kaudu maailma auraatilisust tagasi saada. Elu mõttetusega silmitsi seismist natukenegi kellegi teise õlule veeretada, edasi lükata (väike olend ju veel ei tea, ja äkki õnnestub sellesse teadmatusse, asjade uudsusse koos temaga jälle sisse elada).”(5) „Klaaslapses” toob peategelane lapsesaamise soovi võimalike põhjustena eeltsiteeritu kõrval välja veel bioloogilise funktsiooni, usu kestmisse, usu paremasse tulevikku, usu korduvusse ja armastuse elu vastu. Ehkki ta leiab, et inimese surematuse perspektiivist on „märksa tugevam ja sisukam positsioon” looja, autori kui kirjaniku oma (lk 54), on temas endas ometi kõige järeleandmatum iha „[t]eha üks algusest peale oma inimene” (lk 55). Iha ja igatsus lapse kui oma inimese järele on ilmselt kõige egoistlikum põhjus lapse saamiseks, sest „Klaaslapse” peategelane kujutleb järeltulijat ennekõike uue võimalusena iseenda jaoks. Tagasi lapse tähenduse juurde tulen järgnevalt Dante „Põrgu” kaudu.\nKui Dantet juhib läbi Põrgu Vergilius, loomuliku mõistuse valgus, siis Kangro peategelasel on selliseid teejuhte rohkem kui üks: nendeks on vanemad, enamasti emad, kes on lapsekaotuse üle elanud ja oma lugu jagada soovinud, ning kirjanikud, kes on söandanud otsa vaadata Medusale, teisisõnu julgenud suhestuda elu võikuse ja õõvaga, kujutades oma loomingus valu, meeleheidet, lootusetust, läbikukkumist, katkisust, abjektsust, allakäiku või surma. Surm ja valu on nii kirjutamise ajendiks kui ka teemaks samuti itaalia kirjaniku ja ajakirjaniku Oriana Fallaci tuntuimas teoses „Kiri sündimata jäänud lapsele” (1975), mille pealkirja võinuks kanda Kangro endagi romaan. Fallaci mõtiskleb selles teoses naiseks olemise, emaduse, oma sündimata jäänud lapse, aga ka abordi üle, jõudes otsusele, et peab oma lapse lõpuni kandma, tõestamaks, et tema laps ei kuulu ei Jumalale, Riigile ega temale kui emale, vaid ainult iseendale. Kangro teosega seoses saab vabadusest kõnelda üksnes kui millestki, mis peategelase maailmas on koha kaotanud, mistõttu ka säärast lapse kui teise vabaks andmise paatost siit ei leia: vastupidi, peategelane leiab, samal ajal iseenda üle ironiseerides, et laps ongi see ainuke miski, mis on täielikult tema oma, „[o]ma tükike, imetletuke” (lk 55). Järeltulijas seega näeb ta kõigepealt väljapääsu omaenda elu mõttetusest, lunastajaga sarnanevat päästjat, uskudes, et just lapse kaudu saab tema maailm „tülpimusevaba olemise” (lk 55). Vähem utilitaristlikuna ei mõju ka mõttemäng lapsest kui absoluutse pühendumise objektist, mille abil oleks peategelasel kui emal võimalik vabaneda oma subjektsusest, „saada mõneks ajaks orgaaniliseks vabrikuks, lihatükiks, känkraks” (lk 56). Ent eneseiroonia on kindlasti olemas ka selles visioonis.\nNii Kangro kui ka Fallaci teoses leidub neid ühendav motiiv: lapsekaotuse traumaga kaasnev süütunne. Fallaci ja Kangro minajutustajad tunnevad end süüdi, et n-ö luhtusid naise kui elu edasikandjana, sest ei suutnud ilmale tuua tervet last. Fallaci teoses väljendab seda unenägu kohtu all viibimisest, kus jutustajat süüdistavad nii meesarst, ülemus, lapse isa kui ka sündimata jäänud laps, kes talle lõpuks andestab. Kangro romaanis tuleb süü motiiv esile pärast aborti, kui peategelane on lapse kaotuse tõsiasja sunnitud viimaks omaks võtma. See ongi ehk üks romaani mõjusamaid kohti, sest just süü kaudu teeb peategelase trauma end kõige vahetumalt ja täies alastuses lugejale nähtavaks: „Ikkagi keris end edasi ja tagasi süütunne lapse ees. See oli üks inimolend, kellel sina olid lasknud niisuguseks minna, keda sina polnud suutnud päästa. Kes sinu sees, sinu pärast jubedaks biomassiks moondus” (lk 177). Olulist abi ei paku ka veendumus, et süütunne ei ole midagi enamat kui kultuuriline mehhanism, mille töölehakkamise üle inimesel endal kontroll puudub, küll aga võib otsida viise selle väljalülitamiseks. Süütunde leevendamiseks ei pööra minajutustaja oma pilku loodusesse ega jumala poole (ehkki jumala ja tema tegude üle romaanis mitmel korral arutletakse, ei varjagi peategelane, et on ateist), vaid kirjaniku poole, kes luuletab peamiselt meeleheitest, lootusetusest ja surmast. Veel üheks teejuhiks läbi maapealse põrgu on peategelasele itaalia klassik Giacomo Leopardi, keda Kangro tutvustab eestikeelsele lugejale kirjaniku „Valitud teoste” järelsõnas kui üht läbi aegade süngeimat luuletajat.(6)\nLeopardi loominguga kohtub peategelane Itaalias Perugia naistehaiglas, kui kuuleb õde lugemas tema tuntuimat luuletust „Lõpmatus”. Luuletus kõneleb ajast: olevikust, milles viibib lüüriline mina, ja igavikust, kuhu igatsus ta kannab, ning lüürilise mina, tema vahetu aja ja igaviku ühtesulamisest. Leopardi lüüriline mina kujutleb igavikuna üleinimlikku vaikust ja rahu ning neid kogeb ka Kangro romaani haiglas viibiv peategelane, kuid need mõjuvad närvesöövalt ja igal sammul ärritavalt: internetti pääsu nimel ähvardab ta personali rahvusvahelise meediaga, Jumalaema kuju inspireerib kirjutama sapise, ent viletsa luuletuse, kõige tipuks aga tärkab temas „tugev tahtmine minna kuhugi rindeajakirjanikuks” (lk 101–102). Ja siiski otsib Kangro just Leopardi loomingust vastuseid oma küsimustele, on Leopardiga dialoogis, aga leopardilikult kõlab ka see, kuidas peategelane põhjendab iseendale ja lugejale seda, miks peab ta vajalikuks kõik abordi ajal juhtunud sündmused ja kogemused üles tähendada: „Kas sellest kirjutisest kellelegi kasu on. // Kuigi iseenda põhjal arvasin, et on. See oli solidaarsus agoonias: üks maailma tähtsamaid asju. Teiste kannatused mõjuvad nagu päästeparv tühjal ja arulagedal merel” (lk 131). Leopardi loomingu, ühe iseenda päästeparvedest, usub ta kõige paremini sobivat haiglas valitsevasse meeleollu. Võtkem näiteks Leopardi luuletus „Iseendale”: „Nüüd puhka igavesti, / mu väsind süda. Hävis viimne pettus, / mis näis jääv. Hävis. Miski meis nüüd tajub, / et mitte ainult lootus, / vaid ka soov kallist pettust hoida hajub. / Puhka lõpuks. Said küllalt / pekselda.”(7) Säärane lootusetuse apoteoos jääb kõlama veel ühe Kangro romaanis esineva kirjaniku-teejuhi teosest, mida peategelane samal haiglas viibimise ajal meenutab.\nDante, Fallaci, Leopardi ja mitmete teiste kirjanike loomingu kõrval tuleb „Klaaslapses” juttu ühest peategelase kunagisest lemmikloost, Anton Tšehhovi novellist „Palat nr 6”. Nautimisväärseks tegi novelli tema jaoks see, kuidas selles kirjeldatakse tundlike tegelaste allakäiku, allavandumist toorele ja mõttetule elule, mille loogiliseks lõpuks on neist ühe absurdne, mõttetu surm. Sama mõttetu ja arusaamatu näib peategelasele tema päriselt sündimata jäänud lapse surm, lapse, kes küll isikukoodi, iseloomu ja mõtlemisvõimega inimeseks ei saanud, kuid on valmis inimene peategelase kujutlustes. Lapse leinamise käigus, mida Kangro oma romaanis ausalt ja hingekriipivalt kirjeldab, leinab peategelane seega ka iseenda luhtunud ootusi ja unistusi. Kas „Klaaslapse” peategelane jõuab kannatuse linnas rännates ja sellel rännakul kogetut üles tähendades puhastustulle või satub veelgi sügavamatesse põrgu ringidesse? Sellele küsimusele Kangro romaan vastust ei anna ega saagi anda, küll aga võib oletada, et koos jutustajaga tema kannatuse linnas ringi rännates leiab mõni lugeja väljapääsu omaenda põrgust ja jõuab ehk lõpuks ka ilusale mäele.\nKangro „Klaaslaps” näib mulle rohkem elus kui ükski teine viimase paari aasta jooksul ilmunud eesti romaan, mida olen juhtunud lugema. Võib-olla seepärast, et kirja on pandud päris valu ja kannatus, mitte väljamõeldud tegelaste väljamõeldud piinad. Võib-olla ka seepärast, et autor on oma kogemused üles tähendanud lootuses, et oskab neid lugejatega jagada, ja selles ei kahtle ilmselt ükski neist. Viimaks tuleneb „Klaaslapse” elusus autori tähelepanuväärsest eruditsioonist: lugejaid ei viida ühte kannatuse linna, vaid mitmetesse teistesse sarnastesse linnadesse, millega igaüks saab soovi korral ise põhjalikumat tutvust teha ning seeläbi oma empaatiavõimet kas äratada, arendada või täiustada.\nM. K a n g r o, Oma jama – teistsugune vaade emadusele. – Postimees 9. V 2016. http://arvamus.postimees.ee/3686545/maarja-kangro-oma-jama-teistsugune-vaade-emadusele\nVt nt K. K a r r o, Maarja Kangro isiklik lugu: kuidas ma emaks ei saanud. – Eesti Ekspress 7. XII 2016.\nM. K a n g r o, Impotent ja surm. – M. Kangro, Ahvid ja solidaarsus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2010, lk 54.\nD a n t e A l i g h i e r i, Jumalik komöödia. Põrgu. Tlk Harald Rajamets. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2011, lk 41.\nM. K a n g r o, Oma jama – teistsugune vaade emadusele.\nM. K a n g r o, Giacomo Leopardi elu ja looming. – Giacomo Leopardi valitud teosed. Valik canto’sid ja proosapalu raamatust Operette morali. Tlk M. Kangro. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 197.\nGiacomo Leopardi valitud teosed, lk 73.


Tõmbab jalad, Folk oiguskaitsevahendeid valu jala\nKuidas teha kindlaks, kus on peamine valu allikas? Metaboolse protsessi katkestamine. Selle tulemusena võib see põhjustada järgneva põletikulise reaktsiooni. Paljud patsiendid päästavad ravimi ibuprofeen ja teised sarnased ravimid. Põhjuseks võivad olla nakkushaigused, liigeste liigne koormus, kaasasündinud patoloogia, trauma.\nKontakt Ravida reuma jala kõndimine, hüppamine, jala või käega löömine. Kuigi istmikunärvi oksad on madalam tagasi ja laieneb iga jala valu oma arstid võivad kasutada tavapäraste ravimitega ja füsioteraapia ravida. Scholl küüneravi komplekt on spetsiaalselt loodud, et ravida küüneseent kahesüsteemselt: küüneviilid ja ravivedelik. Küüneviil Scholl küünseene. Paar Folk oiguskaitsevahendeid valu jala tagasi hõõrus king parema jala kanna katki.\nIkka ju juhtub. Igal kevad-suvel vähemalt korra.\nEi pööranud sellele erilist tähelepanu. Käesolev reuma-aabits on saanud teoks tänu meie headele sõpradele Soome Reumaliidust, Geeniriket ennast ja haiguse põhjust ei ole võimalik ravida. Vist jalaseen … — Tere. Olen suutnud kuskilt ujulast külge saada jalaseene, millega seda raseduse ajal ravida? Väga oluline ja suuri oskusi nõudev on ravida luustiku arenguhäireid nii, et jalad kasvaksid Folk oiguskaitsevahendeid valu jala, põlved oleksid sirged.\nJala refleksoloogia. Previous Next. Project Description.\nKuigi refleksoloogia on mõneti mis aitab kehal end ise ravida ja tasakaalu leida. Jääv jala nõrkus ja uriini pidamatus tekib kui lükata edasi opratsiooni. Sissekasvanud küünte ravimine ilma operatsioonita Sissekasvanud küüs on päris sageli ette tulev haiguslik seisund, mis tekitab patsiendile palju. Kas te teate, mis põhjustab teie jalgadel lõhenenud kandasid? Lugege Scholli nõuandeid ja vihjeid, kuidas lõhenenud kandasid ennetada ja ravida.\nMõlema jala talla all kukekannused. Teevad väga suurt valu ja mõni päev lausa invaliidi tunne. Arst määras laserravi -ei aidanud. Nüüd söön. Reuma on autoimmuunne haigus, mis on tõsisem kui osteoartriit.\nOsteoartriidi puhul muutub kõhrkude nõrgemaks, Kuidas aga ennetada ja ravida. Kui reuma on, siis ravida mäerõikaga.\nRõigas lõigata väikesteks tükkideks - siis hautada koos nõgestega ja selle vedelikuga õhtuti määrida. Pohlavarred kevadel vara, kui lume alt tulnud, pidid reuma vastu olema.\nPohlavarred pidid reuma vasta olema. Pane linnumagusat pudelisse. Sipelgad tulevad sisse. Jalaseene korral on esmajoones oluline nakatumisest hoidumine ning nakatumisel jalaseene võimalikult varane äratundmine. Kuidas jalaseent ravida.\nKõige sagedamini põhjustab jala seenhaigus naha lõhenemist ja ketendamist. Võib tekkida ka turse, vesivillid ja leemendavad haavandid. Selle tulemusena suureneb valu jala põhjustab läheb patsient arstile. Mõned patsiendid proovida ravida koksartroos folk õiguskaitsevahendeid. Estonian Foot Clinic tegeleb jalalaba probleemidega, nagu näiteks sissekasvanud küüned, konnasilmad, hüperkeratoos, nahalõhed, varvaste. Kuidas ravida hüpertensiooni joodiga by Kodu Haldjas - teisipäev, jaanuar 30, parema jala põlve all ja põlve ümbert; 7.\nMõlema kandluu körbul eksostoosid, kuidas ravida? Olen mures oma vasaku jala pärast. Asi on selles, et jalg tegi väga valu, eriti. Podagra on ainus liigeseid kurnav haigus, mida on võimalik ravida, eelkõige dieeti pidades.\nJIA, mis algas parema jala põlve põletikuga. Jalg on paistes ja punane,kuidas ravida.\nLisaks valule võivad jalas tekkida tuimus, surinad, lihasenõrkus ning jalaasendit võib olla raske kontrollida. Tavaliselt on vaevused ühel Peaks määrama borrelioosi näitajad veres ja tegema ka reumaanalüüsid. Suunata saab perearst.\nAlaselja ja jalavalud. Tere, Juba mitu aastat on vaevanud jala- ja alaselja valud. Nii mõnegi võib öösel unest äratada meeletu valu parema jala suures varbas, Podagra tasub välja ravida, sest tõvel on komme edasi liikuda. Arstide seas teatakse ütlust — liikumine võib ravida sadat haigust, kuid pole ainsatki ravimit, Jala kodust bussipeatusse.\nMis on reuma? Südamereuma mis hävitavad streptokokke. Peagi selgus, et reumahaigetel tuleb kroonilist kurgumandlipõletikku ravida kirurginoaga. Liigeshaigete laste füsioteraapia suunad jala toetuspinna ja labajala- hüppeliigese liikumise. Aga enamasti see reuma ei ole. Osteoartroosi saab ravida kõhreainevahetuse parandamise rohtudega, aga kui kõhres on tekkinud suured muutused.\nVäiksemad diski prolapsid, millega ei kaasne suurt jalanõrkust või põie funktsiooni häirumist, võib ravida konservatiivselt. Download New Hindi Videos Atakid on vahel nii võimsad, et isegi lina.\nSobilik reuma, artriidi, une- ja ainevahetushäirete, seljavalude, neeruhädade, migreeni ja stressi ning närvi- ja südame-vereringe-süsteemi ravimiseks.\nVaalu Kanula Daana Lyrical video song - Premikula Roju - A R Rahman\nPaiksed põletikud tuleb välja ravida, et need ei muutuks pikaajaliseks ega tooks immuunsüsteemi vahendusel kaasa teisi haigusi. Ajapikku võib nõnda kujuneda jala Folk oiguskaitsevahendeid valu jala jalgade elevantsus ehk Jalgade lümfi- ja veresoonte põletikku ning tromboosi tuleb ravida varakult.\nTurse kaheks osaks on märk arenenud patoloogia ravida. Perikardiit ja reuma. Selle tulemusena need patoloogiliste protsesside jala veenides paisuda. Virumaa Teataja tutvustab lähemalt nende haiguste tundemärke ja ravivõimalusi. Reuma on jäänud aga käibele kui valu, peamiselt luu- ja liigesevalu üldmõiste, mille maakeelseteks vasteteks ongi olnud luuvalu, jooksva, lendva. Võiks öelda nii, et muutliku iseloomuga liigesevalu ehk jooksva ehk reuma on reumaatiliste haiguste üks põhilisi tunnuseid.\nImurani kasutamise üks näidustusi on reuma tõesti. Täpsemalt saab selgitada arst Kogu info on kirjas lisatud eestikeelses kasutusjuhendis. Samuti saab selle salviga ravida umbekasvanud sõrme- või varbaküünt või kasutada mädanevate haavade korral.\nKuidas ämblikveene ravida? Ämblikveenide ravi algab täpsest diagnostikast — mõlema jala ultraheli uuringust.\nÄmblikveenide tekkel võib tihtipeale. Kuidas ravida ville?\nVillid tekivad korduva hõõrdumise tulemusena, mis esineb naha ja kõva pinna jalanõud, tööriistad, reket. Nõuandeid jalavaevustega patsiendile: abivahendid ja —võtted. Harju- Folk oiguskaitsevahendeid valu jala labajalgadele MTÜ Eesti Reumaliit ühendab luu-liigese ja sidekoehaigeid, nende lähedasi, raviarste, füsioterapeute Seda ei õnnestu täielikult välja ravida, kuid raviga saab haiguse kulgu väga olulisel mää- ral mõjutada ja liigeseid.\nTehke iga päev minutit sooja jalavanni vee temperatuur mitte üle Veele on kasulik lisada peotäis meresoola, kummeli- või salveitõmmist või vannivahtu. Mida teha välja väänatud pahkluu korral, kuidas ravida, kuidas taastada.\nBirkenfeldt, E. Early diagnosis. Need pandi ümber jala, kui reuma oli jalas, ja mähiti kinni. Reumat võis ravida saunas kadakavihaga viheldes, samuti oli see protseduur hea venituse vastu. Folk oiguskaitsevahendeid valu jala tuli Hallu Forte — juba mõne päevaga likvideeris inetu punetuse, seejärel taastas järk-järgult jala kuju.\nHallux on võimalik välja ravida. Otsene või kaitseraua tabanud, siis loetakse soodsam, sest see on palju lihtsam ravida. Kuna jala vigastus tugevalt paisub tekkida hematoom. Seal osatakse just jala pildi järgi rooshaigus näos. Kui on raskusi kukla surumisega vastu seina, tuleb abi otsida tõhusamalt taastusravilt, et ravida tekkivaid liikuvuspiiranguid.\nKõige sagedam on põlve või mõne muu liigese turse, millele võib lisanduda jalakanna või Noorte liigeste haigused noortel kõõluse põletik, vahel ka terve sõrme või varba turse viinersõrm, viinervarvas.


Vooremaa Üldhariduskooli ja kutsekooli juht allkirjastasid koostööleppe\nÜldhariduskooli ja kutsekooli juht allkirjastasid koostööleppe\nEt Põltsamaa ühisgümnaasiumi lõpetajad saaksid kaasa ka praktilised oskused, allkirjastas koolijuht koostööleppe Tartu kutsehariduskeskuse direktoriga.\nEile Põltsamaa ühisgümnaasiumi direktori Aimar Arula ja Tartu kutsehariduskeskuse direktori Andrus Mõttuse allkirjad saanud koostöölepingu alusel saavad gümnaasiumiõpilased edaspidi lisaks akadeemilisele haridusele süvendatud teadmisi ja oskusi ka infotehnoloogias ja majanduses.\nArula lausus, et tema hinnangul annavad gümnaasiumid noortele häid teadmisi ja kutsehariduskoolides saavad õppurid omandada heal tasemel kutseoskused. Nüüd on kätte jõudnud aeg üldhariduslike teadmiste ja kutseoskuste ühendamiseks. Siiani valitses olukord, kus 18-19-aastasel gümnaasiumi lõpetanud noorel olid küll olemas teadmised, ent polnud ainsatki kutseoskust. Äsja allkirjastatud koostööleping gümnaasiumi ja kutsehariduskeskuse vahel loob kõik eeldused selleks, et gümnaasiumi lõpetanutel oleksid teadmiste kõrval olemas ka kutseoskused ja nad võivad soovi korral pärast gümnaasiumi lõpetamist julgelt tööturule siseneda.\nKoostöös Tartu kutsehariduskeskusega avab gümnaasium sügisel reaal-infotehnoloogia suuna, kus õpilastel on võimalik õppida programmeerimist ja rakenduste loomist, masinprojekteerimist, arvutigraafikat, arvutite riistvara ja selle diagnostikat. Õpitakse ka erialast matemaatikat, füüsikat ning inglise keelt.\nÜhisgümnaasium osaleb ühena kaheksa kooli seas ka üleriigilises digipöörde projektis, eesmärgiks õpetada noori kasutama oma nutiseadmeid selliselt, et sellest oleks praktilist kasu. Arula sõnul on Põltsamaa ühisgümnaasiumi digitaliseerimisele õla alla pannud ka kaheksa sponsorit, kellest tuntuim on kooli vilistlane Heldur Meerits.\nKutsehariduskeskus on koostööks avatud\nTartu kutsehariduskeskuse direktori Andrus Mõttuse sõnul oli tal suur rõõm kohtuda tänavu kevadel Aimar Arulaga, kes rääkis Põltsamaa ühisgümnaasiumi soovist hakata üldhariduslike teadmiste kõrval õpetama ka praktilisi oskusi. Mõttuse hinnangul on nende jaoks praegu lausa kohustus õpetada kutseoskusi kõigile, kes seda soovivad.\nKoostööleppe allkirjastamisel Põltsamaa linnavalitsust esindanud haridus- ja kultuurinõuniku Kadri Suni sõnul on tähelepanuväärne, et pikalt ette valmistatud koostööplaan on lõpuks jõudnud reaalse lepinguni. Suni ütles, et idee, mille elluviimise plaan Põltsamaa ametikooliga pooleli jäi, on nüüd õnneks jõudnud praktilise tulemuseni Tartu kutsehariduskeskusega.\nRiigikogu liige Marika Tuus-Laul lisas, et edaspidi võiks Põltsamaa ühisgümnaasiumist saada Kesk-Eesti innovatsioonikeskus. Tema sõnul ei pea kõik Tallinna koonduma, vaid ka mujal Eestis peab elu ja hariduse andmine normaalselt toimima.\nPõltsamaalasest riigikogu liikme Terje Trei sõnul on tema kaks tütart siinse gümnaasiumi vilistlased ning said siit nii heal tasemel hariduse, et pääsesid edasi kõrgkooli.\nÜhisgümnaasiumi hoolekogu esimees Markus Haamer märkis, et mõnikord tuleb inimestel ennast mugavustsoonist välja tõugata, et midagi uut võiks sündida. Ta lisas, et kui leidub inimesi, kellel on kindel siht silme ees ja vahel ka lausa hullumeelseid mõtteid ning pealehakkamist, siis sünnib midagi tõeliselt head tuleviku tarbeks. Selliseid omamoodi hullumeelseid otsuseid on kooli hoolekogu esimehe sõnul tarvis, et püsima jääda.\nJõgeva maavalitsust esindanud haridusnõunik Heiki Sildnik lausus, et kui kool ei saa olla suur õpilaste arvult, siis peaks see olema suur vaimult. Kahe kooli koostöölepe Heiki Sildniku sõnul vaimult suureks olemist tõestabki. Pealegi peitub just koostöös jõud.\nTartu Ülikooli haridustehnoloogia keskuse juhi Margus Pedaste sõnul on uuringud näidanud, et enam kui pooled IT erialal kõrgkoolides õpinguid alustanutest langevad koolist välja. Samas on need uuringud tõestanud sedagi, et nende noorte puhul, kes on eelnevalt gümnaasiumides või kutsekoolides IT õpet saanud, on väljalangevus väiksem. Pedaste hinnangul peaks sarnast koostööd Eestis tunduvalt rohkem tehtama. Infotehnoloogiaga on seotud tänapäeval kõik eluvaldkonnad ja seetõttu on vajadus vastavate spetsialistide järele tunduvalt suurem, kui neid välja koolitada jõutakse. Pedaste avaldas heameelt selle üle, et kaks innovatsioonisõprade võrgustikku kuuluvat kooli on koostöölepinguga n-ö otsa lahti teinud.


Airbus A350 XWB on kahemootoriline laia kerega pikamaa reaktiivreisilennuk, mida arendab ja ehitab Airbusi kontsern. A350 on esimene Airbusi reisilennuk, mille kere ja tiivastruktuuri kandva osa moodustab peamiselt süsinikkiuga tugevdatud polümee ...\nAirbus A380 on rahvusvahelise lennukiehitusettevõtte Airbus Groupi loodud laiakereline kahekorruselise reisijatekiga neljamootoriline reaktiivreisilennuk. A380 on maailma suurim reisilennuk enne oli 35 aasta kestel seda olnud reisilennuk Boeing 7 ...\nBugatti 18/3 Chiron oli prantsuse autotootja Bugatti ideeauto. Keskmootoriga Bugatti Chironi disainis kuulus itaalia autodisainer Giorgetto Giugiaro. Auto jõuallikaks oli sama Volkswageni W18, mis teistelgi Bugatti ideeautodel Bugatti EB118 ja Bu ...\nBugatti EB118 oli prantsuse autotootja Bugatti ideeauto, mida esitleti 1998. aasta Pariisi autonäitusel. Bugatti EB118 disainiti kuulsa itaalia autodisaineri Giorgetto Giugiaro poolt ja selle kujundus meenutas 1931. aasta Bugatti Type 50 ja Bugat ...\nBugatti EB218 oli prantsuse autotootja Bugatti ideeauto, mida esitleti 1998. aasta Genfi autonäitusel. Bugatti EB218 oli suuremõõtmeline luksussedaan, mille disainis kuulus itaalia autodisainer Giorgetto Giugiaro. Auto kujundus meenutas legendaar ...\nCitroen hääldus prantsuse keeles on Prantsusmaa autotootja, alates 1976. aastast osa PSA Peugeot Citroeni grupist, mis täna kannab nime PSA grupp. Ettevõtte asutas 1919. aastal prantsuse tööstur André-Gustave Citröen. Ettevõte sai kuulsaks innova ...\nCitroen C4 Cactus on Citroeni kompaktne 4-ukseline esiveoline linnamaastur. Auto on ehiatud PSA PF1 platvormile, mida kasutavad ka väiksemad Citroen C3 ja DS3. Selle külgedel on iseloomulikud pehmest plastist Airbump -paneelid. Cactus on vaid 4.2 ...\nCitroen C5 on suur Prantsusmaa autotootja Citroen poolt toodetav suur sõiduauto, mida toodeti aastatel 2001–2017 kahe põlvkonna vältel. Citroen C5 CrossTourer on teise põlvkonna C5 maasturisarnase välimusega universaal. See konkureerib Opel Insig ...\nCitroen DS5 LR on Citroeni sportsedaan, mida hakatakse tootma vaid Hiinale. Sedaan on loodud Citroen DS5 LS-i põhjal. Sellel on 1.6-liitrine turbomootor, mille võimsus on 300 hobujõudu ja pöördemoment 400 Nm. Sellel on järjestiklülitusega käiguka ...\nPeugeot 108 on Peugeot pool toodetav väike linnaauto, mida esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel ning see jagab platvormi ja tehnikat Citroen C1 ja Toyota Aygoga. Peugeot 2014. aastast toodetava mudeli 108 disainis on arvestatud põhimõttega, et ...\nPeugeot 205 on Peugeot automudel, mida toodeti aastatel 1983–1998. Peugeot 205 eelkäija oli Peugeot 104 ning järeltulija Peugeot 206. Peugeot 205 on olnud üks edukamaid müügiartikleid Peugeot ajaloos. Mudeli võimalikud keretüübid on luukpära kolm ...\nPeugeot 308 on sõiduauto, mis kuulub Peugeot kompaktautode klassi. Seda on toodetud 2 põlvkonda. 1. põlvkonna Peugeot 308 esmaesitlus toimus 5. juunil 2007 Barcelonas. Müüma hakati seda mudelit alates 20. septembrist 2007. Mootorivalikus on neli ...\nPeugeot 508 on Peugeot suur pereauto, mis on saadaval sedaan- ja universaalkerega. 508 asendas eelmise suure mudeli Peugeot 407 ja samuti ka Peugeot 607, millest viimasele aga otsest järeltulijat planeeritud pole.\nPeugeot 605 oli Peugeot kontserni Ida-Prantsusmaal asuvas Sochaux tehases toodetud suur luksusauto, mida toodeti aastatel 1989 1990 kuni 1999. Tehniliselt on sel sarnasusi Citroen XM-iga, millega jagas ta sama platvormi. Eelkäijateks olid olnud n ...\nPeugeot 607 on 1999-2010 aastatel toodetud Peugeot autotehase toodetud prantsuse luksusauto. Tema eelkäija oli Peugeot 605. Sõltumata mudelist on kõik 607 variandid neljaukselised sedaanid. Automaatkäigukastiga uuemate mudelite käigukasti on välj ...\nÅ on küla Rootsis Östergötlandi läänis Norrköpingi vallas. Elanike arv on umbes 200. Küla nimi tähendab rootsi keeles väike jõgi. Küla lühikese nime tõttu käib seal turiste, kes lasevad end maanteel nimesildi juures pildistada. Nimesilti rikutaks ...\nAapua on küla Rootsis Norrbotteni läänis Övertorneå vallas. Asub 12 km kaugusel Soome piirist ühendusteel läänimaantee 392 ja riigimaantee 99 vahel, Aapuajärvi põhjakalda lähedal. Aapuas asub organisatsiooni Svenska Tornedalingars Riksförbund – T ...\nArild on asula Rootsis Höganäsi vallas. Asub Skåne läänis 30 kilomeetrit Helsingborgist põhjas. Alates 19. sajandi keskpaigast sai Arild populaarseks kunstnike hulgas, kes seal suviti viibisid ja töötasid.\nEmmaljunga on küla Rootsis Hässleholmi vallas. Asub umbes 30 km Hässleholmist põhja pool. Asula tekkis 1892. aastal rajatud Markarydsbanani raudtee ühe jaama juurde. 1925. aastal asutati külas Emmaljunga Barnvagnsfabrik AB. Külas on saalihokiklubi.\nKeinovuopio on küla Rootsis Norrbotteni läänis Kiruna vallas Soome ja Rootsi piirijõe Könkömäeno ääres. Geograafilised koordinaadid on 68°52 N, 21°3 E. Külas on kuus maja ning 6 alalist elanikku. Keinovuopiosse pääseb ainult Soome kaudu üle ripps ...\nLatorpsbruk on küla Rootsis Örebro lääni Örebro vallas Tysslinge distriktis. Asulasse rajati aastal 1640 hõbedatöötlemise koda. Aastal 1773 hakati seal valmistama maarjast. Aastani 1859 oli sealne maarjasetööstus suurim maarjasevalmistaja Rootsis ...\nSevedstorp on küla Rootsis Smålandis Kalmari läänis Vimmerby vallas. Sevedstorp on Astrid Lindgreni raamatus "Bullerby lapsed" kujutatava Bullerby küla prototüüp. Sevedstorpis kasvas üles Astrid Lindgreni isa Samuel August Ericsson.\nSödra Sandby on küla Rootsis Skåne läänis ja Lundi vallas, Södra Sandby distrikti halduskeskus. Asula tekkis 1906. aastal rajatud ja praeguseks suletud Lundi–Revinge raudtee ühe jaama juurde. Sealne kirik rajati XI sajandi lõpus. Külas asuvad ka ...\nUråsa on kirikuküla Växjö vallas Kronobergi läänis Rootsis. Asub ajaloolise Smålandi maakonna piirides. Külas asub Uråsa kirik ja 3-klassiline algkool. 1.5 km külast kagus asub Uråsa lennuväebaas.\nÅmål on linn Rootsis Västra Götalandi läänis, Åmåli valla keskus. Asub Vänerni läänekaldal. Linnaõigused sai 1643. aastal. 1901. aastal hävis tulekahjus suurem osa linnast. Åmålis toimub 1998. aastal valminud Lukas Moodyssoni filmi "Fucking Åmål" ...\nArvika on linn Rootsis Värmlandi läänis. Arvika sai linna õigused 1821. aastal. Linnas elab 2005. aasta seisuga kokku 14 184 elanikku. Aastatel 1992–2010 toimusid linnas Arvika festivalid.\nAvesta on linn Rootsis Dalarna läänis, Avesta valla keskus. Asulat on mainitud kirjalikult juba 1303. aastal nimega Aghastadhum. Avesta on tuntud metallitootmise keskus. Seal on asunud ka rahapaja, kus on toodetud maailma suurim, 19.7 kg raskune ...\nBorås on linn Rootsis Västra Götalandi läänis, Boråsi valla keskus. Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf. Boråsist sai tekstiilitootmise keskus. Esimene tekstiilitehas valmis 1834, juba mõne aasta pärast 1837 oli linnas 148 tekstiil ...\nEnköping on linn Rootsis Uppsala läänis, Enköpingi valla keskus. Enköping asub 78 km Stockholmist loode pool Mälareni põhjakaldal. Tema geograafilised koordinaadid on 59° 38′ 0″ N, 17° 5′ 0″ E. 2010. aasta lõpus elas Enköpingis 121 inimest. Ta on ...\nEslöv on linn Rootsis Skåne läänis umbes 40 km kaugusel Malmöst, Eslövi valla keskus. 2005. aasta andmetel on Eslövi pindala 8.99 km² ja elanike arv 16 551. Aastal 2006 oli elanike arv umbes 16 800. Eslöv oli väike küla, kuni 1858 raudteeühendus ...\nFalkenberg on linn Rootsis Hallandi maakonnas Hallandi läänis, Falkenbergi valla keskus. 2005. aasta lõpu andmetel on linna pindala 1454 hektarit ja elanike arv 18 972.\nFalun on linn Rootsi keskosas, Dalarna lääni keskus. Falunis toimusid 1954., 1974., 1993. ja 2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. Falunis leidub suurel hulgal vasemaaki.\nGävle on linn Rootsis Gästriklandis, Gävleborgi lääni ja Gävleborgi valla keskus. Asub Gavleåni jõe suudmes. Gävle on tähtis sadamalinn, raudteede ristumispaik ja tööstuslinn. Tähtsamad tööstusharud on metsa-, toiduainete- ja terasetööstus. Linna ...\nGöteborg on Rootsi suuruselt teine linn, Västra Götalandi lääni keskus. Asub Lõuna-Rootsis Kattegati rannikul Göta jõe suudme lähedal. Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf. Linnas elas 2019. aasta alguse seisuga ligi 580 tuhat inime ...\nHalmstad on linn Rootsis, Hallandi lääni ja Halmstadi valla keskus. Asub Malmö ja Göteborgi vahel Nissani jõe suudmes. Halmstad sai linnaõigused 1307. aastal. Halmstadist on pärit Carl Bildt.\nHaparanda on linn Põhja-Rootsis Norrbotteni läänis, Haparanda valla halduskeskus. Enamik elanikest on soome- ja meäkeelsed. Haparanda on Rootsi kõige idapoolsem asula, mis asub Soome piiri ääres ning moodustab teisel pool piiri asuva Tornioga kak ...\nHelsingborg on linn Rootsis Skåne läänis, Helsingborgi valla keskus. Asub Lõuna-Rootsis Sundi rannikul, selle kitsaimas kohas.\nHudiksvall on linn Rootsis Gävleborgi läänis, Hudiksvalli valla keskus. Hudiksvall asub Rootsi idarannikul umbes 80 km Sundsvallist lõuna pool Hudiksvalli lahe kaldal maantee E4 ääres. Linna geograafilised koordinaadid on 61° 44′ N, 17° 8′ E. Asu ...\nKalmar on linn Rootsis, Kalmari lääni ja Kalmari valla keskus. Asub Läänemere kaldal. Kalmar on üks Rootsi vanimaid linnu. Seal sõlmiti 1397. aastal Kalmari unioon. Linna ühendab Ölandi saarega 6070 m pikkune sild.\nKarlshamn on linn Rootsis Blekinge läänis Karlshamni vallas. Seisuga 2015 elas linnas 13 576 elanikku. Linn sai linnaõigused 1664. Linn sai nime Karlshamn aastal 1666. See nimetati Rootsi kuninga auks.


Lewis&Clark – Preeriakoda\n1804. aasta 11. oktoobril olid läänerannikule läbipääsu otsivad Lewis ja Clark peatumas tänases Lõuna Dakota osariigis Arikara rahva juures. Oma päevikus räägivad rändurid lühidalt suure pealiku vastuvõtust, kus viimane kinnitab meestele, et tee on neile lahti ja keegi tema rahva hulgast ei takista neid.\nJärgmises külas (3 miili edasi) kostitatakse rändureid maisist tehtud leivaga ning keedetud maisi ja ubadega. Viimast röövivad preeriaindiaanlased heameelega hiireurgudest.\nArikara rahvas oli algselt Lõuna Dakota aladel pool rändava eluviisiga preeriaindiaanlased, kes suuremalt jaolt elasid "maa hüttides" kuid valmistasid endale rännakute ajaks ka tipiid. Tegemist ei olnud vaid piisonist elatuva rahvaga vaid usinate maisi kasvatajatega.\nLugusi hiireurgudest kogutava toidupoolise kohta leiab ka teiste preeriarahvaste juurest. Tegemist oli enamasti vanade naiste tööga, misläbi tekkisid preeriarahvaste hulgas ka värvikad legendid hiirte ja vanade naiste suurest vastasseisust.


Kalevi spordihallis võtab reedest mõõtu üle poole tuhande iluvõimleja | Buller Uudised\nTallinnas Kalevi spordihallis algavad reedel ilu- ja rühmvõimlemise Eesti meistrivõistlused, kus võtab mõõtu üle poole tuhande iluvõimleja.\nKolme päeva jooksul selgitatakse välja Eesti absoluutne meister iluvõimlemise mitmevõistluses ning üksikalade võitjad, teatas Eesti Võimlemisliit.\nPühapäeval asuvad võistlema parimad rühmvõimlejad. Mõlema võimlemisala meistritiitlid selgitatakse välja laste-, noorte, juunioride ja meistriklassis. Kolme päeva jooksul astub Tallinna Kalevi spordihallis võimlemisvaibale 537 võimlejat.\n„Käesoleva aasta meistrivõistlused teeb eriliseks samaaegselt toimuv iluvõimlemise kutsetega rahvusvaheline turniir, millest võtavad osa ainult lähiriikide esindajad – Soome, Läti ja Leedu. Kutsutud riigid on tulemas arvuliselt piiratud delegatsioonidega ning võistlevad noorte-, juuniori- ja meistriklassis,” sõnas Eesti Võimlemisliidu peasekretär Natalja Inno.\nInno sõnul oli välisdelegatsioonide meistrivõistlustele kaasamise eesmärk tuua Eestisse rahvusvahelisi neutraalseid kohtunikke ja tõsta hindamise objektiivsust ning pakkuda naaberriikide sportlastele lisavõimalusi osaleda rahvusvahelisel turniiril.\nPõnevat võitlust on oodata iluvõimlemise meistriklassis, kus peamisteks konkurentideks on mullune Eesti meister Polina Murashko, hõbemedalist Melany Keler, vigastustest taastunud 2020.aasta Eesti meister Adelina Beljajeva, Vanessa Kivirand ja hea rahvusvahelise debüüdi teinud Kristin Frey. Juunioride vanuserühmas tuleks tähelepanu pöörata 2021. aasta juunioride meistrile Anete Vaherile, edukalt rahvusvahelistel võistlustel hooaega alustanud Ester Kreitsmanile ning tartlanna Valeria Valasevitsile.\nRühmvõimlejate meistriklassis taotlevad meistritiitlit eelmise aasta juunioride EMi hõbemedali omanikud VK Rütmika Siidisabad ja konkurendina VK Janika Tallinna rühm Caresse. Juunioriklassis asuvad medalite eest võitlema VK Piruett Junior Team, VK Janika Violett, VK Janika Tallinn Miressa ja VK Rütmika Junior Team.\nIluvõimlejatele on antud võistlus üheks oluliseks kvalifikatsioonivõistluseks juunis toimuvateks Euroopa meistrivõistlusteks. Koondis lüüakse lukku peale Eesti karikavõistlust 8. mail Viljandis. Rühmvõimlejatele on see peaproov enne mai alguses Sofias toimuvat MK etappi.\nilu- ja rühmvõimlemise Eesti meistrivõistlused\nEelmine artikkelKontaveit jõudis Stuttgarti turniiri veerandfinaali\nJärgmine artikkelAjaleht Meie Maa lõpetab reedega ilmumise