12. Mehis Heinsaar “Unistuste tappev kasvamine” | SEHKENDAMINE\n← kevad tuleb, muutun ärevaks\nTegelikult olin ka selle raamatu pealkirja juba üles kirjutanud, et kunagi lugeda. Ootamatult sattusin aga kolmapäevasele raamatuesitlusele kirjanike majas ja sedapuhku olin targalt isegi sularaha kaasa võtnud, seega on mul nüüd see raamat suisa olemas. Kirjaniku autogrammiga 🙂\nMulle see jutukogu väga meeldis. Mu muljed Mehis Heinsaare tekstidest on kõikuvad. Härra Pauli kroonikad oli mu esmatutvus, ahhaa-elamus, huvitekitaja. Edasi tema novell Tartu rahutuste raamatus, siis juba Ülikond, kus mingid asjad nagu venisid ja mingid osad olid toredad, aga nähtavasti ei olnud see hetk ja nähtavasti meeldis mulle linnakeskkond vähem kui käesoleva raamatu maakohad.\nNende lugude tegelased käivad ringi mööda väiksemaid paiku Eestimaal. (Raamatu alapealkiri on “Jutte ja novelle, muinasjutte ja nägemusi siit- ja sealtpoolt Eestimaa teid). Kui diagonaal ülevalt vasakult alla paremale läbi maa tõmmata, siis pigem ikka lääne-, edela- ja keskosas. Pärnumaa, Hiiumaa, Läänemaa. Kusjuures algab Kärstnaga ja Suislepa-Riidaja-Mustla-Leebiku-Pikasilla on ka raamatu kõige pikemas loos, “Kui öökull huikab meid”. Samas on siin kõndimist läbi paljude teiste väikeste kohtade ja rannaroostiku, see teeb raamatu mulle sümpaatseks. Öökulliloos tuleb muidugi sisse ka Karlova, millega justkui jõujoon teisale kaldub, aga las ta siis olla. Õige küll, Aruküla kultuurimaja juhataja on ka sees. See on pisut üle diagonaali ikka.\nNeed lood kõlavad umbes sedasi, nagu jutustaks keegi õhtul enne magamajäämist muinaslugu. Ja pole kindel, et lapsele :). (“Mehis, miks ta koletiseks muutus? Mehis! Mehis! Miks ta koletiseks muutus?” tähelepanelik (laps)kuulaja pärast esitlust). Mõnikord on pikemad, nagu jätkaks erinevatel õhtutel sama peategelasega loo jutustamist, teinekord lühemad. Üks lugu oli ainult ühel leheküljel ja lausa ehmatas oma lühidusega. Ma pole ekspert, aga tundub, et see haakub üldiselt ka tema stiiliga (Ülikond oli vist natuke samamoodi) – et jutulõng läheb lippama ja jutu lõpus vaevu mäletad, millest asi alguse sai. Samas ei saa ma muidugi üldistada, kuna lugude pikkused olid erinevad ja sellest ka erinev kontsentreeritus.\n“Mees, kes ei teinud mitte midagi” on näiteks lugu mehest, kes lihtsalt pikutab, on silmnähtavalt rõõmus, vahepeal sööb ja kastab aknal kärbseseeni. Väga kahtlane. Ajab Kärstna rahva elevile (ja see maja olla tänaseks juba punane, mitte enam roheline) ja ta toimetatakse edasi Suisleppa. Ei ole mingit laialivalgumist, väga konkreetne lugu ja väga mõtlemapanev, eksole. See n-ö motiiv tuleb ka hiljem teises loos (Öökulliloos) – küsimus: “Mis see NN-i õnnelikuks/rõõmsaks/rahuleolevaks teeb?” Tuleb pead murda, eksole.\n“Kuu teine külg” räägibki Aruküla kultuurimaja juhatajast, kes läheb hetkeks suitsu tegema ja kohtub kummalise naisega kummalises oksaraagudest tekkinud majas.\n“Kas nõndasamuti ta siis möödubki, see mu elu teine pool?” mõtiskleb Tõnu. Kunagi ammu oli selle üle mõelda nii ahvatlev ja mõnus: kauge, salapärane tulvik terendamas kusagil eespool nagu kuu tagumine, senitundmatu külg, mida enne pole võimalik näha, kui ise kord kohal oled.\n“… ja olen ma nüüd siis kohal? Olen ma siis, kurat võtaks, oma eluga rahul?” (lk. 16)\nSama mõtet jagab ta selle miraažnaisega:\n“Ja siis tuli mulle ennist selline mõte ka, et inimese elu teine pool on nagu kuu tagumine külg. Sest vaata, kui sa oled noor, mõtled sa selle elu teise poole kohta igasuguseid asju välja, kujutledes sinna kõiksugu sündmusi sisse, et kuidas sa siis elama hakkad ja mis huvitavad mõtted sul kõik saavad olema ja nii edasi. Aga siis tuleb lõpuks välja, et see kõik on vale. Et ühel heal päeval, mis jõuab tegelikult kätte kaunis ruttu, oled sa lihtsalt kohal. Ja sind nagu ei huvitagi enam, kuidas seal teisel pool õieti olla on – see tähendab nüüd siis siinpool juba. Sa lihtsalt elad sellist ilma suuremate mõtete ja sündmusteta elu ning ongi kõik. Samas ei pruugi see elu kurb olla, sugugi mitte. Vahel paneb lausa imestama, kui vähesest inimesele tegelikult piisab … Ja ometi muudab selline olukord kuidagi ebamääraselt rahutuks. Miks see nii on, ma ei tea. Kas teie teate?” (lk. 23)\nKuniks maja ja naine haihtuvad. Järele jääb vaid mälestus lõhnast, mis seal oli. Siur – “mesilaste poolt kärgedesse korjatud kirbe ja rammuse õietolmu lõhn” (lk. 25). Ja rääkige siis veel sümbolitest 🙂\n“Aabel Vikerpuu, õnnelik surija” on lugu poisist, kellel suremine hästi välja tuleb. Pigem muidugi eriti edukas uuestisünd ja elluärkamine. Aga kui lõpuks tekib armumine, naine, lapsed, pere, töö jne, siis see endine oskus tõmbub tahaplaanile. Kuniks lõpuks kopsupõletikku surres … justkui oleks toast jälle flööti kostunud.\n“Kingade elu” on suhteliselt tavapärane lugu ühest kingapaarist ja selle erinevatest omanikest. Kelmilugu, võiks ehk isegi öelda. Lõpetavad elektritraadil rippudes, linnupesana, ühe kinga ninas linnumunad. Elu algus 🙂\n“Ülejäänud elu õnnenatuke” on Jaan Absalomist ja tema hulkuvast neerust. Jälle üks selline lugu, mis justkui algab ja siis jutustamisrõõmuga lihtsalt edasi kandub. Esmalt tuleb hulkuv neer välja ja hakkab kakukesena mööda ilma veerema, omanik järel. Samas ei tõtta omanik niisama mööda maad ringi, vaid jääb mitut puhku paigale, kuniks on aeg jälle edasi minna, sest neer kutsub, hulkudes sedapuhku väljaspool mehe keha, mitte ishiasena selle sees. Tuleb edasi minna. Ikka ja alati.\n“Puhkehetkel” oli lugu ajast. Kullast kett, mis liikus lakkamatult läbi küla ja keegi ei teadnud, kust see alguse sai või kus see lõppeb. Kuni ühel päeval saabub külla mees, kes ongi selle keti külge aheldatud ja peab lakkamatult edasi liikuma (kuna oli kunagi nõialt küsinud, mis on aeg). Hetkeks saab ta puhata, talle pakutakse süüa ja juua, aga tuleb edasi minna. Temastki jääb küll jälg. Siin on teatud õnnistegijasümboolikat, lunastajasümboolikat.\n“Sinine mets” oli lugu Ivan Bezdomnõist, kes majanduslanguse ajal alla käis ja kodust lahkus ning laanes puu sees elukoha leidis. Tondilugu.\n“Unistuste tappev kasvamine” on lugu Daniil Lõost, kes armub noorena Katriini ja enam sellest armastusest lahti ei saa. Kuigi Katriin ta üsna pea (17-aastaselt) maha jätab. Hakkab elektrikuks. Ja on armunud. Kuniks saab tugeva elektrilöögi, aga ei sure, vaid muutub auruks, pilveks. Ja kohtub juhtumisi Katriiniga ning hakkab pilvena tema armukeseks. Samas ei lõppe see lugu ka väga õnnelikult – Daniili jaoks pigem. Katriini elu läheb Soomes kenasti edasi uue mehega, kes oma naise juurest ära tuleb.\n“Muinasjutt ohtlikust kohvitassist” leiab aset Võrus. Arvid Korell ja Astrid Moon kohtuvad kohvikus, kuna on armunud. Arvid Korell pole elus kunagi midagi valesti teinud, seetõttu ei näe ta olevat võimali, et ohtlik ja salakaval kohvitass ta käest tõesti maha libises, nii et kõik kohad said kohvi täis. Nii ta sinna istuma jääb, kuna midagi ei saanud ju juhtuda, sest ta ei ole kunagi midagi valesti teinud. Hullumajas läheb peoks, tam-ta-ra-raa! (lk. 118).\n“Kui öökull huikab meid” on nii pikk lugu ja koosneb paljudest erinevatest sisuetappidest, seega ei oskagi seda enam kokku võtta. Mees lahkub oma Kuu tänava korterist Karlovas, kuna elujõud on otsas. Kõnnib ja kõnnib, leiab ettenähtud kohast energia, pakatab sellest, hakkab inimestega rääkima, neid õpetama, julgustama, satub nõia juurde metsa, imekombel pääseb tagasi, lõpuks koju Karlovasse, hakkab inimgeograafilisi vaatlusi teostama. Ei oska, nagu öeldud, otseselt midagi välja tuua. Peale selle ehk, et kõik räägib sellest, mis inimeses eneses peidus on – tema sügavamad sopid, aarded, mis muidu arvatakse olevat välja surnud, oma huvid, oma kulgemise viis.\n“Juhtum Haeskas” – üks lehekülg, kohtumine valges ülikonnas saabuva Surmaga, kes hajub kuue sammu kaugusel siiski õhku, kuna vihma hakkas sadama.\n“Surm jäämägede vahel” on lugu armastusest ja selle arusaamatust saabumisest ja sama arusaamatus lahkumises. Tegevuspaik: Hiiumaa. Armastuse kummaline saabumine ja lahkumine käib naise, noorukese Conchita kohta. Seevastu Aale Häggblomis* süttinud armastus on nii tugev, et kui Conchita kaob, siis jäätub mees seest lihtsalt ära. Surma põhjus: veresoonte jäätumine. NII TUGEV pilt kusjuures.\n“Kuningas” on lugu Olev Virkusest. See oli kuidagi nii argine ja tuttav lugu. Mees on tavaline ja tubli, aga aeg-ajalt tuleb talle peale haigushoog, mille kohta arstid midagi öelda ei mõista ja millele ravi pole. Seega läheb mees haigushoo tekkimise ajal Elistvere kanti, tool kaasas, istub voorele, ja kisendab välja pettumuse, kui halvasti kõik on – rahvas on niru, hooletu, hävitab iseennast, kuidas nad ometi sellest aru ei saa! Kui see hoog üle läheb, naaseb mees koju, sööb tohutult (sest alati on pärast seda hundiisu) ja elab oma elu edasi, olles rahul.\n“Hiiglasuur lakkamatu mõte” räägib Endel Tõldsepast ja tema mõttest, kellele ta on andnud hellitleva nime Uubunks. Endel tunneb pidevalt, et see suur ja tähtis mõte on tema lähedal. Mida suuremaks kasvab, seda harvemini tunneb, jääb mälestus. Kuniks kord vanuigi pööningule minnes, et pärnaõied kuivama panna, tuleb mõte ja täidab ta. Seal ta siis istub, et oma hea mõte lõpuni mõelda, põlvkondade möödudes. Kuniks temast on jäänud vaevuaimatav vari. Maja ostnud pere poeg leiab ta, puudutab, mees ärkab, pomiseb midagi ja muutub tuhaks ja tolmuks. Mõte täidab hoopis poisi. Ma ei tea, kas ma lähen liiale, öeldes, et kogu raamatut lugedes tuleb mõnevõrra Kivirähk meelde – selle vahega, et Kivirähk lihtsalt ei kaldu sellistesse reaalsuseaukudest läbiminekutele, vaid räägib kõigest väga realistlikult. Kui aga Endel selles loos oma mõttele nime andis, lõid kahe kirjaniku maailmad minu peast rõõmsalt klaase kokku :).\nNoh, tegin jälle seda kõikide lugude kokkuvõtmise asja. Mõnes mõttes ääretult tobe, eksole, aga mul on endal selle järgi toredam meenutada. Sorri. Aga kuidagi vahva ja heinsaarelik raamat oli, sattus kätte õigel ajal ja õiges koguses ja õigete kulissidega. Ei tohi unustada, et ka raamatu kujundus on sedapuhku üsna tähtis ja kõik kiidavad Marge Nelk’i illustratsioone. Värvide mõttes vägagi ilusad. Selles osas pean ma ise veel veidi mõtlema, kas mulle sellised fotolaadsed detailid alati meeldivad.\n* Esitlusel luges Mehis Heinsaar ka seda lugu ette. Kuulasin ja mõtlesin, kes see [aale häkkplomm] selline on, kuidagi kahtlaselt räpparinimi. Raamatus näen, et valitud on rootsi nimi, tõesti Aale Häggblom [ca: oole heggblum]. Samas, vaadake, kirjanik ise valis selle nime, seega võib tema hääldada nii, nagu tema arvas, et selle mehe nimi peaks olema. Ja kes neid saarerootslasi täpselt teabki, eesti keelega nii sarnane hääldus ehk, et ei peagi nõrka topelt-b-d heliliselt hääldama ega kahte a-d o-ks 😉\nTeised kirjutavad (esialgu veel vähe, kuna raamat on äsja ilmunud):\nAivar Kull Tartu Postimehes\n1 Response to 12. Mehis Heinsaar “Unistuste tappev kasvamine”\nPingback: Mehis Heinsaar “Unistuste tappev kasvamine” | raamatutega


enam ei taha lapsi\neid_157b463ca866bf 19. oktoober 2017, kl 12.09 Registreerus: 5 aastat tagasi\nolen aastaid maksnud exile alimente, kuna kaks last last siis mitte just maximumi mis nõutud aga maksnud, võtnud korra kaks kuus lapsi ostnud neile asju suhelnud jne. nuud jalle tuli kiri et vaja ikka tõsta seda igakuist alimendi raha mis siis et just riik ka tõstis ju aga ikka on vähe, kõige kurvem selle asja juures on see et mul on tekkinud viha laste suhtes, ma saan aru et see on vale aga mina ei saa endale midagi lubada kuna nii palju raha läheb alimentide peale - vastik lihtsalt see elu hetkel\narusaadav 19. oktoober 2017, kl 12.53\nMuidugi ole vihane!\nMis need lapsed siis tekkisid su ellu! Ega sina nende sünniga seotud ei ole? Hoidsid ilusasti püksiluku kinni, aga näe, ikka need lapsed siin......\non ikka tobedikke 22. oktoober 2017, kl 12.40\nAga viha enda suhtes, kes olid halb isa, et lahku mindi, ei ole tekkinud? Viga ikka sinus, mitte lastes, vihasta enda peale ja kohe hoolega!\nmull 24. oktoober 2017, kl 09.46\nSinu laste emal on topeltkoormus...töölt tulles ei saa minna kohvitama või kinno, vaid peab ruttama koju laste juurde. Ainult 1 või 2 korda kuus saab aega iseenda jaoks. Kui lapsed on sinu juures. Sinul on kuus 26-28 vaba õhtupoolikut....sinu laste emal vaid 2-4. Kui teeksid sama palju tööd kui tema, ehk siis võtaksid lisatöö, jääks kogu põhikohalt saadud palk sinule ja probleem oleks lahendatud.\nKüsimus 24. oktoober 2017, kl 10.53\nMida sa mõtled selle all, et riik just tõstis? Praegu on oktoobrikuu ja viimati tõsteti miinimumelatist jaanuaris. Misasi on maksimum, mida sinult nõutakse? Sa mõtled selle all seda elatusmiinimumi, mida riik tõstab, kui alampalk muutub ja elatis on kohtuotsuses pandud sõltuma alampalgast?\nKeegi ei tea, miks lahku läksite, aga sinu kohustus on eraldi elavatele lastele elatisraha maksta ja see, et sa enda emotsioonidega toime ei tule, siis selle jaoks on sul vaja nõustamist. Niigi sa ju kasvatusse panustad minimaalselt, telefoniga suhtlemine ja kuus korra lapsi enda juurde võttes panustad sa ju minimaalselt. Elu praeguses riigis on raske ja raha kulubki täies mahus lastele. Mille peale siin vihastada on? Süüdistad lapsi, et nad üldse olemas on? Kohtudes teed võltsi näo ette.... nii ei saa.\nnaine lastega 27. oktoober 2017, kl 12.06\nmina olen teematajaga täiesti nõus ja saan temast aru\nkui ikka on tunne et ei siis ega ei ole mitte mingit mõtet end vägistada ja lastega tegemistteha. Ka elatise maksmisest saab vabaks kui lihtsalt ei ole mida maksta.\nAh et miks ma kaitsen?\nvot seepärast et alati ei tohi laste ema arvestada ja loota et mees peab - ei pea.\nminu laste isa näiteks tegi väga palu just kogukonna, valla, küla ja maakonna heaks käis ka maakonnast väljas külaelu edendamise kogemusi jagamas ja koolitamas\nei saa oll anii egoistlik, kui ikka saavad palju rohkemda sellest kasu kui 4-5 last siis on see ju seda väärt\ntagantjärele tarkus 27. oktoober 2017, kl 16.40\nKui oleksid püksiaugu õigel ajal kinni hoidnud, siis oleksid sellest probleemist prii.\nIgale teole järgneb vastutus. Kui enne sellest aru ei saanud, siis ehk nüüd saadki:)\nTark õpib teiste vigadest, loll enda omadest. Aga mõni ei suuda üleüldse õppida. Ja neil ongi elu vastik.\nka naine 20. november 2017, kl 13.35\nMille pärast te teemaalgatajat materdate? Aususe eest, et ta julgeb ausalt öelda, et enda vigaseks maksmine tekitab reaktsiooni, kus ei soovi enam lapsi nähagi?\nLahkuminekud ei ole alati ainult meeste pärast- et mehed nö tõmbavad ringi ja leiavad uue naise vms. Lahkuminekud võivad olla algatatud ka naise poolt- kas on mängus uus mees või laste emal on lihtsalt kõrini ja ei viitsi vms. Ja siis perest eemaletõrjutud vanem peab muudkui maksma. Mind näiteks huvitab, kas laste ema ise ka nii palju panustab kui isa peab?\ntargutajatele 21. november 2017, kl 11.22\nKELLELE elatist makstakse? Kas endisele elukaaslasele või teie ühisele lapsele? Kui lapsele, siis ei puutu ju elukaaslane üleüldse asjasse ja ei ole ka oluline, miks lahku mindi. Laps on ühine ja ta tuleb üles kasvatada, ükskõik, kas vanemad elavad koos või lahus. Ammugi ei ole oluline, millistel põhjustel lahku mindi.\nSellele võiks mehike enne mõelda, kui püksiluku paotab.\nJah, elu läheb kogu aeg kallimaks ja lapsele kulubki järjest rohkem raha. nii et, kulla lapse autor, kes seda raha ikka juurde peaks maksma peale sinu! Laste peale lähebki igas peres uskumatult palju raha, kui sa veel pole sellest aru saanud. Lapse kulutused sellest ei muutu, kas vanemad elavad koos või lahus.\ntuulepesa 21. november 2017, kl 14.47\nJa aeg! Aeg maksab ka midagi! Kaks korda kuus võtab lapsed enda juurde. Naine tegeleb lastega enamuse ajast ja millegi muu jaoks aega ei jätkugi. Mees puhkab peaaegu igal õhtul.\ndna koll 25. detsember 2017, kl 21.19\nTee DNA test lastele ära, päris suur tõenäosus on pääseda alimentide maksmisest.\nDNA --ONGI kohustuslik ! 26. jaanuar 2018, kl 10.12\ndna koll Kirjutas:\n> Tee DNA test lastele ära, päris suur tõenäosus on\n> pääseda alimentide maksmisest.\nMuidu ON sinu laps ja Naise lapsed kõik sinu toita :\nMina maksaks ühe korra DNA kinni ja siis saad elada palju rahulikumalt\nikka DNA PÄÄSTAKS ::: 26. jaanuar 2018, kl 10.15\n> Muidugi ole vihane!\n> Mis need lapsed siis tekkis\n> id su ellu! Ega sina nende sünniga seotud ei ole?\n> Hoidsid ilusasti püksiluku kinni, aga näe, ikka ne\n> ed lapsed siin......\nKUI PÜKSID OLID JALAS --JA LUKK KÕVASTI KINNI\nJA NAISEL OLI KÜLAPEAL --PÜSIKUMM TIHTI PURUNENUD\nKolmas õde 26. märts 2018, kl 19.42\nÄra maksa lihtsalt, saada kukele. Mu õemees nt pole pennigi oma laste heaks andnud. Ei puutu teda keegi. Ametlikult töötu, sissetulekuid pole ja tal pole sooja ega kylma, kuidas ta 3 last hakkama saavad. Õde ei palunud palju, ytles, et anna kas või 100 eurotki kuus. Isegi seda raha ei tule, kurb. Aga meie riigis saab nii teha.\nMees 27. märts 2018, kl 15.23\nMul tekib vastikustunne selle naise suhtes, kes peale lapse saamist pühalehma mängib. Sellest saab üle, aga ikkagi. Soovitan meestel rohkem pihku lüüa ja mitte keppida täis peaga, eriti kui nagu pole enda naine. :D\nvahet pole 28. märts 2018, kl 11.57\nKas nüüd tahad lapsi või ei taha - vahet pole.\nFoorumis halisemine enam tagantjärele ei aita. Lapsed on olemas ja nüüd nutad ja maksad. Tagasi aega ei keera.\npalju maksad? 15. mai 2018, kl 03.07\nÜhe lapse peale palju alimentideks kulub? Mul eks tahab 500 kuus alimente.Suusõnaliselt loomulikult aga tead, rahu maksab samuti.Lastega jandamine on palju hullem.\nvvv 15. mai 2018, kl 11.45\nLoll pea olla kere nuhtlus. Eks nüüd tuleb lolli pea pärast maksta.\naga 17. mai 2018, kl 21.09\nLoobu vanemlikest õigustest ja ära tee nende lastega mingit tegemist.\nElmar 19. mai 2018, kl 21.28\nNii, paluks asjalikke nõuandeid.\nKus peaks kuulutama või kust peaks otsima, et leida tubli üksikema lapsega? Olen veel piisavalt heas vormis ja eas (55), et mõnda üksikema ja last õnnelikuks teha. On olemas kõik eluks vajaminev ( maja, aed, kool lähedal jne) ainult kuidagi ei suuda leida sellist sobivat, lapsega naist.\nirw 05. august 2018, kl 16.30\nKui loll pea, siis ei pea ju üldse midagi maksma.Loll ei oska midagi teha.Küll see tark isa maksab ja teeb.Kuradile need lapsed!!!!\nvvv le 24. detsember 2018, kl 12.45\nTead,et õige loll ei saa iseendagagi hakkama ja ,mis alimentidest ohid? Sa vähemalt lase oma eksil elada sellist elu nagu ta tahab ja ära tule kamandama.Loll nagunii millestki aru ei saa.Mingitest kompromissidest sa ju ei hooli.\nvastutus 13. mai 2021, kl 20.40\nNaine lasi ilma teadmata sisse lasta?


Mia jutukas: mai 2017\nKui miski läheb metsa, siis kohe ikka päris džunglisse\nTäna ma kohe ei saa teisiti, kui pean end tühjaks kirjutama. Ma olen hetkel nii närvis, et olin valmis ees koperdavate koolilaste peale peaaegu karjuma ja ma ei karju kunagi. Ma ei oskagi. Aga hetkel tahaks kohe rohkelt ropendada.\nMis siis juhtus? Mul on mingi tõeline Murphy seaduse nädal. Alustuseks, ma ei unusta peaaegu kunagi midagi tõeliselt olulist kuhugi maha. Aga sel nädalal...\nKõigepealt unustasin telefoni Cardiffis tööle ja avastasin selle alles oma üürikorteri lähistel. See on ligi 45 minutit autosõitu eemal ja me olime just end ummikutest läbi murdnud.\nMa väga ei põdenudki telefoni pärast, aga meil olid tehtud õhtuks plaanid kolleegidega ja ilma telefonita pidime oma kokkulepetes väga täpsed olema. Rohkem põdesin seda, et hoian oma telefoni vahel ka kõiki olulisi kaarte ja sularaha pole mul kunagi - veel vähem võõra riigi oma. Kolleeg, kelle autos ma oma avastuse tegin lubas küll, et nad kambakesi hoolitsevad mu eest, nii et midagi õhtul tegemata küll ei jää. Ei jäänud ka. Korraks oli kõhe, kui liikusime õhtusöögilt edasi baari ja uksel dokumente kontrolliti, sest seal võeti ikka järjest kõik ette ja ma pole pea kunagi kusagil ilma pääsenud. Nüüd aga jalutasin sama, endast vanema kolleegi, käevangus sisse, nagu nalja.\nKõige suurem paanika oli mul, et ma ei suuda ilma telefoni äratuseta ja pärast pikka õhtut hommikul õigeks ajaks üles ärgata. Oli ju vaja kell kaheksa valmis olla ja vabadel päevadel tulen ma teadvusele tavaliselt siis, kui kell juba kahekohalisi numbreid näitab. Õnneks leidsin oma uuest üürikast traditsioonilise kell-raadio, mis hädast välja päästis ja kõige suurem ebameeldivus kogu asja juures oligi hommikul 15 minutit vihma käes kolleegi järele ootamine, teadmata, kas ta üldse tuleb või mis juhtus.\nSee kõik aga oli vaid sissejuhatus mu hetkepaanikale.\nNagu arvata võite, olin terve nädala paranoiline oma telefoni asukoha osas. Nüüd aga sai ka muidu hästi intensiivne nädal läbi ja olin just jõudmas tagasi Londonisse, et saaks alata meie planeeritud ilus nädalavahetus Antoniga, kui sain kõne meie Cardiffi assistendilt. Arvake, mille koristaja mu korterist leidis? Korterist, mille iga toa ma hommikul veel ekstra üle vaatasin.\nMinu passi. Kell oli viis reede õhtul ja ma vajusin järjest sügavamale mentaalse pasa sisse iga minutiga, mil proovisin lahendust sellele jamale leida.\nPositiivne on see, et erinevalt tavapärasest ei olnud ma teel lennujaama, vaid kallim on õhus ja teel minu juurde. Meil oli valmis hotell ja lennuk tagasi läheb alles pühapäeva õhtul. Ostetud on piletid Ooperifantoomile ning plaanis oli tema elu esimene Londoni retk. Nii. Palju. Potentsiaali.\nErilised asjaolud just sellel reisil: ma broneerisin lennud ise, mis tähendab, et meie tavaagentuuri abi pole loota. Tegin oma kaarditaskud tühjaks kõigest mittehädapärasest, mistõttu ei ole mul kaasas ka Eesti ID kaarti. Ja... olin sunnitud oma Rootsi ID jätma koju Antonile, sest minu eelmisel nädalal saabuma pidanud oluline pakk jäi hiljaks ja selleks, et Anton saaks vastu võtta koju kätte tuleva asja ja, et seda ei viidaks tagasi kuhugi terminali, pidin jätma talle oma dokumendi. Ideaalne Murphy seaduste komplekt oli valmis. Just nagu see juhtum oleks olnud ette määratud.\nNüüd aga siis need eriti negatiivsed valikud, mida teha.\na)kulutada suurem osa homsest ehk ligi pool kallima esimesest Londonikülastusest uuesti Cardiffis käimisele. Ajakulu miinimum kuus tundi ja hind 90 naela ühele inimesele.\nb)leida spets kuller, kes suudab nädalavahetusel kohale toimetada tähtsaid dokumente ja maksta selle eest mitusada naela\nc)lükata tagasisõit edasi ja lasta postil see dokument esmaspäeva hommikuks hotelli toimetada.\nViimane valik tundus mulle kõige mõistlikum ja kuigi see tähendaks, et reisime kallimaga erinevatel aegadel ja peaksin üksi Londonisse jääma, siis algus tundus paljutõotav, sest samas hotellis on mõistliku hinnaga ka tube veel saadaval. See ja fakt, et see on vist esimene koht, kus mult registreerumisel ühtegi dokumenti ei küsitud, on siiani parajaks urkaks osutunud koha kõige suuremad plussid.\nKahjuks aga lennuhinnad on millegipärast eriti röögatud. Võin maksta lisaks ööbimise pikendamisele umbes 300 naela peale, et tõsta oma lend ümber "ainult hinnavahe eest", sest mingil arusaamatul põhjusel on esmaspäevased hinnad 500+ raha. Mu paar nädalat varem ostetud piletid olid 200 midagi edasi-tagasi. Mõnus vahe, mida omast taskust maksta, eks. On ka paar teist lennuvarianti - kas minna ringiga ja maksta selle eest 150 naelakest või tulla hilisööl otse ja maksta 180. Kogusummad on igat pidi päris õudsed ja sel kuul on niigi palju suuri kulutusi olnud.\nSuplen nüüd siin selle sita sees. On kellelgi juhuslikult häid ideid või tuttavaid, kes sel nädalavahetusel just Cardiffist Londonisse reisivad ja tahaksid ühe pisikese asja minu tarbeks kaasa võtta ja nädalavahetuse ära päästa?\nKui miski läheb metsa, siis kohe ikka päris džungl...


Argo Ideon: Keda valida? - Kommentaar - Tänane leht\n2015. aasta riigikogu valimise päevani on veel mõned päevad. Kui päris viimasel hetkel mõni varuks hoitud uudispomm ei lõhke, võib tänavust kampaaniat pidada vaoshoituks. Suuri paljastusi, kogu eestikeelset maailma vapustanud skandaale ei olnud – pigem ei tule neid ka kampaania lõpupäevil, kuna üle 100 000 valija on juba oma hääled andnud.\nMa ei ole aga seda meelt, et suurte poliitskandaalide aeg ongi Eestis ümber, et nüüd on juba mingisugune muu ajastu, uut tüüpi meedia jne. Pole siiski ühtki muud võtet, mis nii kõvasti kampaaniasse elu sisse lööks kui üks pirakas paljastus.\nPäris paljud tuttavad on küsinud, keda peaks valima. Ma vastaks nii, et on hulk erinevaid viise, kuidas oma valikut teha.\nSuur lugupidamine ja respekt neile kaaskodanikele, kes kujundavad oma otsuse erakondade avaldatud valimisprogrammide alusel. Kardan, et neid, kes suudavad selle materjali läbi töötada ning on silma peal hoidnud ka arvukatel võrdlevatel artiklitel ja debattidel, siiski ülearu palju ei ole.\nMinu meelest on seekord näha isegi valimislubaduste teatavat üleanalüüsi – enamik olulisemaid valdkondi on põhjalikult ja korduvalt läbi kirjutatud. Hinnasildini, populismisisalduseni, ka tähenärimiseni. Ega sellest midagi halba ju ei sünni, ent mõelgem korraks sellele, kui kaaluka materjaliga on tegu? Kõik need programmid ja platvormid on siiski eelkõige kampaaniamaterjal, mille ülesanne on olla toeks mõnele lihtsamale loosungile. Kui palju oli meil viimase nelja aasta jooksul juttu sellest, mida keegi enne 2011. aasta valimisi lubas?\nLihtne on valida skaalal vana vs uus. See vastandus on näha juba kahe küsitluste popima partei sõnumeist: «Kindlalt edasi» ja «Teeme teisiti». Ehk siis, kui praegune Eesti elu sobib, siis on valik nende seast, kes nelja aasta jooksul võimutüüri hoidnud, kui tänased olud ei meeldi, siis aga teiste hulgast.\nKui üldse keegi ei meeldi, võib kasutada välistamise meetodit. Keda kindlasti ei vali, esimesena välja praakida, ülejäänute seast leida inimene või erakond, kes vähim vastukarva. Võibolla on lausa mõni isiklikult tuttav kandidaat? Eesti on väike ja paljud näevad nimekirjades inimesi, kellele tänaval kohates oled tere öelnud.\nUsun, et paljud teevad valiku ka kandidaatide kuvandilise paiknemise järgi hoopis muudel skaaladel. Kel on esikohal pereväärtused, kellel majanduskompetents, kel võrdõiguslikkus, kes hääletab oma valikuga hoopis Putini vastu (aga mõni kindlasti ka poolt).\nIse olen tajunud üha suuremat tundlikkust isikuvabaduste skaalal – st kui oled ükskõik mis partei kandidaat, kes leiab, et täiskasvanud inimesed ei saa riigi kontrollita ise oma elus ühtki valikut tehtud, siis ilmselt jäid siin ühest häälest ilma. Valimistel näeme.


10 huvitavat teavet venitamise kohta | EE.MichaelrMccartySpalmBeach.com\n10 huvitavat teavet venitamise kohta\nTe olete ilmselt kuulnud, et venitamine võib rikkuda lihaseid enne treeningut ja aitab peatada vigastuste tekkimist, kuid see ei ole päris nii lihtne. Venitamine on palju kasu, kuid vale tüüpi venitades võib tegelikult vähendada oma tegevuse ajal treeningut. See on lihtsalt üks asi, et te ei pruugi olla teada venitades ja siin on veel kümme, huvitavaid fakte venitades:\n1. Venitus parandab painduvust\nKui soovite paindlik keha, siis ulatub on tee minna. See aitab suurendada oma organismi kõik ringi parandamine ja see on alati soovitatav, et venitusharjutusi lisada mis tahes treeningu režiimi.\n2. Venitamine parandab ringlusse\nVenitusharjutusi parandada verevoolu ümber keha. Parandada oma ringlusse tähendab, et rohkem verd ja hapnikku jõuavad oma lihaseid ja aju. See aitab vältida vigastusi treeningut ja see on ka põhjus, miks see nii hea tunne, kui me venitada esimese asjana hommikul.\n3. Kopsakas venitamisel võib põhjustada vigastusi\nTeie venitusharjutusi tuleks panna õrn arestimine liigestes. Te ei tohiks kunagi ei korrata venitades vastu lihased või kopsakas nagu seda nimetatakse, sest see võib rebida sidemete ja põhjustada muid vigastusi.\n4. Kui tunnete valu siis olete läinud liiga kaugele\nKui venitada, siis peaks tunda pinget, kuid ei tunne valu. Mõned valulikkus pärast venitades on normaalne, kuid kui teil on tunne mingit tegelikku valu, siis on venitades liiga raske.\n5. Venitus enne trenni ei peatu lihasvalu\nVenitamine enne harjutus aitab soojeneda sind, sind paindlikumaks ja parandada oma tasakaalu, kuid see ei tegelikult peatada oma lihaseid tunne valus pärast treeningut. Uuringud on näidanud, et ükski summa ulatub vähendab lihasvalu, see on lihtsalt midagi, mida me peame elama!\n6. Hoidke venitades tasakaalustatud\nKui venitada, pidage meeles, et venitada mõlemal pool keha, et hoida asjad tasakaalus. Kui te venitada oma vasaku käe, siis venitada oma parem käsi ka, ja nii edasi. Samuti pidage meeles, et venitada lihaseid, mida kasutatakse treeningut. Näiteks, kui olete valmistub joosta, siis ma paar squats või lunges.\n7. Liiga palju venitades võib vähendada oma tegevuse\nParim tüüpi venitades teha enne treeningut nimetatakse dünaamiline venitus. Need on venib, mis sisaldavad liikumist neile, nagu squats, lunges ja burpees. Liiga palju staatilist venitades on näidanud, et tegelikult vähendada füüsilist jõudlust.\n8. Sa pead soojendada enne kui venitada\nMõned inimesed arvavad, et venitamine on viis soojendada, kuid see on täiesti vale. Venitamine külma lihaseid võib põhjustada rebendeid lihaseid. Sul peaks olema õrn soe üles, enne kui teha mingeid venitusharjutusi üldse.\n9. Lisa venitades oma igapäevasest rutiinist\nVenitamine on mitte ainult kasulik jõusaalis, see võib olla kasulik venitada terve päeva. Paljud inimesed veedavad palju aega istudes päevasel ajal, ja püsti teha paar venib iga tund või nii, aitab hoida vere ringlevad korralikult ja lahti lihaseid.\n10. Sa võid olla liiga paindlik\nSa võid olla üllatunud teada, et võite olla liiga paindlik. Paindlikkus liigeste ei tee kasutamise lihtsamaks ja vähem valulik ja igapäevaseid ülesandeid nagu kummardudes või ulatudes muutunud lihtsamaks teha nii hästi, kuid kui teie liigesed on liiga paindlik, siis võite saada rohkem vastuvõtlikud kahju.\n10 hämmastavat kasu värskelt pressitud apelsinimahlast tervise ja ilu jaoks


Kivisiirak külastas Niidiküla « Hiiu Leht\n14.mai, 2021 loodus / Uudised\nMaikuus võib meile jõuda lindusid, keda siin iga päev ei kohta. Mõned neist sulelistest sattuvad siiakanti väga harva – neid nimetatakse eksikülalisteks.\nEelmise nädala teisipäeval, 4. mail eksis oma rändeteedelt kõrvale kivisiirak, ladinakeelse nimetusega Monticola saxatilis. Varem on lind kandnud ka kivirästa nime, ent rästale ta väga ei sarnane, pigem meenutab kivitäksi või lepalindu. Siinmail kohatud haruldus elab Lõuna-Euroopa mägedes ja sattub Põhja-Euroopasse üliharva. See oli haruldase eksikülalise alles teine vaatlus Eestis. Varem on teda kohatud Saaremaal 5. ja 6. oktoobril 1999 Sõrve säärel.\nSellisest linnust tuleb kindlasti teha pilt, kasvõi udune, et tõestada linnu nägemist Eesti linnuharulduste komisjonile.\nSel kuul on Hiiumaal linnuharuldustest nähtud Eesti ühes parimas vaatluskohas Ristnas veel tundrakauri ja stepi-loorkulli. Mujal Hiiumaal nähti punakael-laglet, väike-laukhane, kaelus-kärbsenäppi ja kaelusrästast. Viimane nimetatuist võib sattuda just neil päevil ka koduaeda – must rästas valge kaelusega. Nähtud on ka valget toonekurge, kes samuti Hiiumaal on haruldane.\nEest ornitoloogiaühingu liige\nSildid: eksikülaline, kivisiirak, lind, Monticola saxatilis


Eesti mõisad muusikas — Sirp\nBarokkansambli Corelli Consort tuntuim kontserdisari, aastast 1999 igal suvel toimunud heategevuslik sari ?Eesti mõisad? alustab sel aastal Lõuna-Eestis, jõuab esmakordselt ka Nõmmele ning lõpetab Ida-Virumaal. 14. VIII Taagepera lossi, 15. VIII Glehni lossi, 21. VIII Kolga mõisa ning 22. VIII Kiikla ja Mäetaguse mõisa esitlev mitmeplaaniline kunstisündmus tutvustab ja elustab barokkmuusika kontsertide ja Jüri Kuuskemaa mõnusate ajalooülevaadetega meie fantastilisi mõisaid ? nii suuri ja uhkeid kui ka neid, millel kaduvikku jõudmiseni juba õige vähe aega jäänud. Koos selleaastaste kontsertidega tutvustatakse lähemalt 24 mõisa, lisaks toetatakse kolme mõisakooli ja kolme lastekodu. Corelli Consort loob endistele aegadele sobiva meeleolu särava barokkmuusikaga omaaegsetel pillidel, nii nagu see kunagi võis kõlada mõisasaalides. Solist Taageperas ja Glehni lossis on Soome tuntuim lautomängija Eero Palviainen põneval varajase muusika pillil archiliuto, millele eestikeelset vastetki pole. Kolga ja Kiikla mõisas osalevad Priit Aimla ja Taavi Kuntu barokktrompetitel, kahe trompeti kooskõla ja haruldane sobivus barokiaja keelpillidega pakub kindlasti omapärase elamuse. Kuulda saab Händeli, Telemanni, Corelli, Francescini, Vivaldi lautokontserte, sonaate, triosonaate ja kontserte kahele trompetile. Huvi peaksid pakkuma ka vähem tuntud heliloojad nagu Boismortier ja Corrette, samuti barokiaja nais(!)helilooja Camilla de Rossi, kelle lautokontsert saab nüüd esmaettekande Eestis. Ansambli kõlapilti lisab põnevaid nüansse seekord ka Peeter Sarapuu barokkfagotil. Ja nagu ikka ? palju huvitavat ajaloost, arhitektuurist ja väärikatest aadlisuguvõsadest räägib Jüri Kuuskemaa kontsertide vaheajal.\nSarja korraldaja on sellest aastast Corelli Music, kes soovib taaselustada mõisatega seonduva aristokraatliku mõtteviisi ning Kristuse-eelsest ajast pärineva metseenluse idee.\nIgal aastal toetab sari ?Eesti mõisad? üht mõisakooli või -lastekodu. Anija, Roosna-Alliku, Porkuni koolile ning Maidla ja Inju lastekodule lisandub nüüd sügisel avatav Kiikla mõis-lastekodu Ida-Virumaal. Kontserdisarja heategevat ideed saab toetada sõnumi saatmisega Kiikla lastekodu heaks ning muidugi kontserte külastades.\nSaates sõnumi kõigis võrkudes kuni 31. VIII avatud EMT lühinumbrile 17799 märgusõnaga Kiikla, saab vaid kümne krooniga tuua maailma juurde pisutki headust ja soojust. Kogunenud summa läheb laste kodumaju kütva katlamaja õigeaegseks käikuandmiseks.


Kui kuskil interneti surisevates tagatubades tekib mõni uus hübriidstiil, mille järgi annab kas või veidi keha liigutada, võib kindel olla, et Eestis regulaarselt toimuvatest klubipidudest leiab ta esimesena endale väljundi peol Club Felicity. Umbes siis, kui seda uut, võib-olla isegi absurdset stiilimoodustist viljeleb maailmas vähemalt viis artisti ja see on kogunud vähemalt sada laiki.\nClub Felicityl mängitakse kõige nüüdisaegsemat muusikat, kõige aktuaalsemat muusikat. Ja seda on mängitud aasta 2016 kevadest, kui pidu Andres Nõlvaku, Magnus Moreli ja Jakob Tulve juhtimisel EKKMis alustas. Sündides võrdlemisi sarnase kontseptsooniga Club Konstaneti järelkäijana.\nKolm-neli korda aastas toimuv Felicity on saanud uut klubigeneratsiooni koondavaks peoks. Mingis ühtlases 4/4-taktis siin hommikuni õõtsuda ei saa. Kord vulisevad siin helid nagu allikas võõral planeedil. Kord lärmab nagu elektroonilistest laengutest üledoosi saanud black metal. Siis kostab tükikesi kommerts-R’n’B-st, siis on tunne, nagu oleksid süntesaatoritega esitatud nüüdismuusika ettekandel.\n„Valime DJsid, et oleks mitmekesine ja huvitav line-up. Artisti tuntus pole iseenesest oluline, pigem, et musa oleks kaasahaarav ja õhtu saaks fun,“ selgitab Felicity tiim. Ja neid mitte veel tuntud, aga kaasatõmbavaid artiste on nad kohale toonud Belgiast, Leedust, Tšehhist, Hollandist, USAst, Taanist, Austriast, Prantsusmaalt... Kust iganes.\nKes need inimesed on, kes nii mitmekesise vaibiga DJ-puldi taga õõtsuvad? Kuidas nad meeleoludes, mis vahelduvad üliintensiivsest lüüriliste sulgpatjadeni, liikuda oskavad?\nClub Felicity: „Naljaga võib öelda, et põhiliselt EKA graafilise disaini osakonna inimesed. Tegelikult noored ja vanad, kes tahavad uudist ja vaheldust Tallinna natuke safe’ile skenele.\nMeil on üldiselt väga tore ja teadlik publik. Natuke kitsama ringkonna võlud? Nii et suvaline inimene tänava pealt võib-olla ehmatakski ära.“\n* Järgmine Club Felicity toimub reedel, 8. detsembril EKKMis. Esinevad samuelspaniel & doro of Midlife crew (Belgia), m.m.rty (Prantsusmaa), Mess (Inglismaa), Pire Sova & Greta Liht.\nVaata ka: instagram.com/explore/tags/clubfelicity/


Põrna veeni läbimõõt on normaalne - Hüpertensioon 2021\na) põrna anatoomia:\n• Põrn on lümfisüsteemi suurim organ:\n- Pikkus = suurim läbimõõt pikilõikes\n- Paksus = värava külgmine mõõde\n- Laius = suurim põiki läbimõõt\n- Põrnaindeks (pikkuse, paksuse ja laiuse korrutis): normaalne 120–480 cm 3\n- Põrna suurus korreleerub inimese pikkusega ja võib olla suurem pikkadel ja suurtel inimestel\n- Lümfotsüütide produktsioon, vere filtreerimine (kahjustatud punaste vereliblede ja trombotsüütide eemaldamine)\n- Toimib verelaos: võib vereringe mahu muutudes suureneda või väheneda\no Fibroelastse kapsliga pehme orel, mis on kõhukelmega täielikult kaetud, välja arvatud hilum\no Trabekulid: sidekoe struktuurid, mis ulatuvad kapslist parenhüümi; sisaldavad arteriaalseid ja venoosseid anumaid\no tselluloos: põrna aine; valge viljaliha = lümfisõlmed; punane viljaliha = verd sisaldavad venoossed siinused\no põrna nöörid (rakukihid) asuvad siinuste vahel; siinused tühjendatakse punase viljaliha veenides\n• Suhted ja anumad:\no põrn külgneb mao tagumise pinnaga ja on sellega ühendatud mao-põrna sidemega (GSS):\n- LSS on väiksema omentumi vasak eesmine serv; sisaldab lühikesi mao- ja vasakpoolseid seedetrakti artereid, samuti põrna veene\no Külgneb kõhunäärme saba ja vasaku neeru pinnaga, millega see on ühendatud põrna-neeru sidemega (SPS):\n- SPS on väikese tihendikasti (tihendikasti) vasak tagumine serv; sisaldab põrnaarteri ja samanimelist veeni\no põrnaveen kulgeb lohus piki kõhunäärme keha tagaosa ja saba:\n- Ühendub alumise mesenteriaalveeniga (IMV)\n- Pärast liitumist põrna- ja NB-veenid ühinevad ülemise mesenteriaalveeniga ja moodustavad portaalveeni\no põrnaarter lahkub tsöliaakia pagasiruumist 90% juhtudest; 8% -l inimestest lahkub see otse aordist; sageli tugevalt väändunud\nRöövitud maksas ja ära lõigatud maos on joonisel näha pankreas ja põrn. Põrnaarter ja veen kulgevad piki kõhunäärme keha; kõhunäärme saba asub põrna-neeru sidemes. Mao-põrna sideme sisaldab mao ja põrna lühikesi mao- ja vasakpoolseid mao-artereid. Alumine mesenteriaalne veen voolab põrna veeni ja pärast nende ühendamist kõhunäärme kaela taga oleva ülemise mesenteriaalse veeniga moodustavad nad portaalveeni. Normaalse põrna histoloogilisel lõigul väikese suurendusega on nähtav valge ja punane pulp. Samuti on põrna õhuke kapsel, millest ulatuvad hargnevad trabekulid. Pikisuunalisel kaldus halli skaalal ultraheli lõigul visualiseeritakse põrna posterolateraalse roietevahelise akna kaudu. Uuring viidi läbi täieliku inspiratsiooniga paremal küljel lamaval patsiendil. Pange tähele, et pankrease saba on võimalik akustilise aknana põrna visualiseerida. Pikisuunalisel kaldus ultrahelilõikel (kui andur asetatakse roietevahelise ruumiga paralleelselt), visualiseeritakse põrn ja selle anatoomiline seos vasaku neeru ülemise poolusega. Esitatakse aksessuaari põrna pikisuunaline kaldus halli skaala ultraheli. Aksessuaarsed põrnad on ümmargused, täpselt määratletud koosseisud, neid leidub kõige sagedamini põrna hilumi lähedal (10–30% juhtudest). Need on põrna parenhüümiga homogeensed ja isoehootilised. Põrna kaldus multiplanaarne CT rekonstrueerimine. Pange tähele hilumi ümbruse rasvkoest ja saba hilumini jõudmist. See võimaldab ultraheli ajal visualiseerida kõhunäärme saba, kasutades põrna akustilise aknana. Kaldus multiplanaarne CT rekonstrueerimine visualiseerib põrna ja neeru anatoomilist suhet. Lisakivi põrna mitmeplaaniline CT rekonstrueerimine põrna hilumil. Lisandunud põrn on pildistamisel sarnane tavalise põrnaga; selline sarnasus välimusega väldib lisaseadme põrna ekslikku tõlgendamist patoloogilise moodustisena.\nb) põrna kiiritusanatoomia. Sisemine struktuur:\n• Ultraheli pilt:\no Homogeenne, sarnane maksaga\no Ehogeensus: pankreas> põrn> maks> neer\no Keskmest lahknevate arterite ja veenide joonistamine\no põrna veen:\n- Tavaliselt on läbimõõt 5-10 mm; kiirus süstooli tipul: 9-18 cm / s\n- Keskjoone ristmikul olev põrnaveen on kasulik maamärk pankrease asukoha määramiseks; pankreas asub põrna veeni ees\n- Diameetri erinevus normaalse hingamise ja sügava sissehingamise vahel on 50-100%; Erinevus põrna halli skaala esiosa põiki ultrahelilõige piki keskmist tasapinda. Põrnaveen asub pankrease keha taga. Pange tähele SMA ja aordi vahel kulgevat vasakpoolset neeruveeni. Värv-Doppleri sama piirkonna ultraheliuuring näitab verevoolu normaalset suunda maksa põrna veenis (hepatopetaalne verevool). Pange tähele värvimuutust punasest siniseks tänu muunduri asendile veeni keskosa kohal. Kasutades värvilisi Doppleri andmeid, näeme, et põrna veeni punases osas on verevool suunatud muunduri suunas (põrnast) ja sinises muundurist (maksa). Doppleri ultraheli abil ülakõhus piki keskjoont näeme põrnaarteri voolamist tsöliaakia pagasiruumist. Tsöliaakia pagasiruum jaguneb põrnaarteriks, tavaliseks maksaarteriks ja vasakpoolseks maoarteriks (pole näidatud). Pärast tühjendamist on põrnaarteril tavaliselt keerdkäik. Värvilise Doppleri aknaga pikisuunaline kaldus ultrahelilõige näitab põrnaarteri ja veeni hargnemist põrna hilas. Esitatakse põrna arteri distaalse osa voogesituse spektraalne Doppleri ultraheliuuring põrna künkal. Väänleva kulgemise tõttu on selles anumas verevool tavaliselt turbulentne. Põrnaarteril on madala takistusega lainekuju (rikkalik voolamine kogu diastooli ulatuses). Tavaliselt on verevoolu kiirus põrnaarteris süstoolse piigi korral 25–45 cm / s. Põrna veeni põrna veeni voogesituse spektraalne Doppleri ultraheliuuring annab tavaliselt verevoolu lintprofiili minimaalsete hingamisteede kõikumistega; verevool suunatakse muundurist (ja põrnast). Tavaliselt on verevoolu kiirus põrna veenis süstoolse piigi korral 9-18 cm / s. Värvilise Doppleri aknaga hüpohoonest pikisuunalises kaldus ultrahelilõigul visualiseeritakse põrna ülemise poolusega külgnev lisaseadme põrn. Lisatarvikute ja tavaliste põrnade ehhogeensus ja kaja struktuur on ühesugused. Verevarustuse allika (põrnanõud) määramine võib aidata ka lisaseadme põrna tuvastamisel. KT korral koos kõhu vasaku ülemise vasaku kvadrandi kontrastiga visualiseeritakse lisapõrn, mis asub põrna alumise pooluse lähedal. Visualiseeritakse aksessuaari põrna toitvate põrnaarterite ja veenide oksad. Heterotaksia sündroomiga patsiendil parempoolse ülemise kvadrandi pikisuunalises kaldus ultrahelilõigul visualiseeritakse paremal asuv põrn. Heterotaksiliste sündroomide klassifitseerimine on keeruline; on mitmeid tingimusi, alates klassikalisest aspleeniast kuni klassikalise polüspleeniani. Teterotaksia koos polüspleeniaga (s.t põrna vasakpoolne kahekordistamine). Hüpokondriumist ülemise vasaku kvadrandi kaudu pikisuunalises kaldus hallskaalas skaneerimisel visualiseeritakse ümmargune hüpoehoiline struktuur, mis asub vasaku neeru ülemise pooluse lähedal: see on splenoosi ilming. Võrreldav kontrastsusega CT aksillaarne lõikamine läbi varasema põrnavigastuse ja põrna eemaldamisega patsiendi vasaku ülemise kvadrandi; täheldatakse splenoosi. Polüspleeniaga heterotaksia korral põiki transabdominaalsel ultrahelilõigul visualiseeritakse seos parema põrna ja vasaku maksa vahel.\nc) põrna embrüoloogia. Embrüonaalne areng:\n• Täiendav põrn (põrn): leidub 10–30% elanikkonnast\no Tavaliselt väike, põrna värava lähedal\no Võib suureneda ja jäljendada neoplasmi, eriti pärast põrna eemaldamist\no kõhunäärmes olev emakaväline lisapõrn võib jäljendada pankrease saba kasvajat; tavaliselt asuvad sabaotsast mitte kaugemal kui 3 cm\n• Rändav põrn: võib olla pikk mesenteria; leitud kusagilt vaagnas ja kõhus; torsioonirisk\n• Aspleenia ja polüspleenia (heterotaksilised sündroomid):\no heterotaksia; haruldased kaasasündinud seisundid, mis on seotud elundite külgmise (vasak / parem) asukoha muutusega; võib kombineerida kardiovaskulaarsete kõrvalekallete, soole väärarengute jms..\n• Splenoos: põrna koe peritoneaalne implantatsioon pärast põrna traumaatilist vigastust võib jäljendada polüspleeniat\nd) Kasutatud kirjanduse loetelu:\n1. Benter T jt: põrna sonograafia. J Ultraheli Med. 30 (9): 1281-93, 2011\n2. Kim SH jt: Pankreasesisene aksessuaarne põrn: MR Imaging, CT, USA ja stsintigraafia leiud, patoloogiline analüüs. Korea J Radiol. 9 (2): 162-74, 2008\n3. Gillen MA: põrn. McGahan JP, Goldberg BB (eds) Diagnostic Ultrasound, 2. väljaanne. New York, NY: Informa Healthcare: 2008: 801-822\n4. Applegate KE jt: Situs revisited: heterotaksia sündroomi pildistamine. RadioGraphics 19: 837-852, 1999\nToimetaja: Iskander Milevski. Avaldamise kuupäev: 25.10.2019\nMillised on põrna normaalsed mõõtmed täiskasvanutel ultraheli abil ja kuidas protseduuriks valmistuda?\nPõrna ultraheli tehakse diagnostilistel eesmärkidel ja ravi kontrolli jälgimiseks. Samuti on kiireloomulisi diagnostilisi olukordi, mis nõuavad põrna kohustuslikku ultraheli: kõrguselt kukkumine, põrna piirkonnas erinevad vigastused.\nvigastused, kukkumised, nüri jõu mõju;\nTäiskasvanute põrn asub 9. ja 11. ribi vahel, lastel pole osa elundist ribidega suletud ja sellel on vähem kaitset.\n"Rändav" või "ekslev" põrn on sagedamini naistel, probleem on ebanormaalsete sidemetega (laiad, lühikesed, pikad), mis hoiavad elundit kõhuõõnes. Sidemete nõrkus ja erinevad pikkused toovad kaasa elundi liigse liikuvuse, sellest ka nimi "ekslemine".\nKõhukelme katab kogu elundi (välja arvatud värav). Põrna välimine tasapind külgneb diafragmaga (selle rannikuosa). Orel projitseeritakse vasakpoolsele frenikaalsele-sinususele siinusele, 9. ja 11. ribi vahele piki aksillaarset keskjoont.\nPõrna tagakülg on selgroost 4-6 cm kaugusel, 10-11 selgroolüli (rindkere) tasemel. Elundi kuju on ovaalne või piklik, lastel võib see olla lai ja lühike või täiskasvanutel kitsas ja pikk. Põrnal on kaks poolust: ümardatud tagumine poolus, mis on suunatud selgroole, ja terav eesmine poolus, mis on suunatud ribide poole.\nLisaks eristatakse kahte pinda: diafragma (välimine) ja siseelund (sisemine). Vistseraalsel pinnal (keskel) on orelivärav.\nElund asub vasakpoolses hüpohoones ja ulatub 9 kuni 11 ribi. Põrn on kaetud seroosse membraaniga, mis vooderdab kõhuõõne seinu igast küljest, välja arvatud väike ala selle värava piirkonnas.\nväline - seroosmembraaniga külgnev, on kumera kujuga;\nsisemine - pind on nõgusa kujuga ja seda esindab kolm osa, millest igaüks puutub kokku lähedalasuvate elunditega (neer, magu, kõhunääre).\nLisaks seroossele kattele on näärmel oma kapsel, mis on moodustatud sidekoe elementidest ja millel on ka märkimata lihaskiudude osad.\nSee kapsel siseneb justkui põrna õõnsusse, moodustades selle pagasiruumi. Seal on Burgundia viljaliha, milles paiknevad lümfoidkoe osakesed. Neil on ümardatud kuju, mis külgneb arterite harude seintega. Tselluloosi esindab retikulaarne kude, mis on täidetud lagunevate vererakkudega.\nMuude elundite lähedus põrnale määrab diagnostikareeglid, näiteks ultraheliuuringu käigus viiakse läbi põhjalik uuring maksa parenhüümi, pankrease ja muu suuruse ja seisundi kindlaksmääramiseks ning esialgse uuringu käigus palpeerib arst järjestikku soolestikku, mao, maksa, pankrease ja põrna; pärast seda määrab löökpillide abil elundite suurus, et välistada nende suurenemine / vähenemine.\nIiveldus ja oksendamine, tõsine sümptom, mis viitab põrna võimalikule splenomegaaliale\nPõrna suurus ei tohi olla mitu sentimeetrit. Selle parameetreid mõõdetakse millimeetrites (mm). Normaalse näitaja ületamine on kiire spetsialisti visiidi alus.\nPõrnahaiguse kulgu üldine kliiniline pilt on mitmetähenduslik. Sümptomite arv ja nende raskusaste sõltuvad otseselt patoloogiani viinud tegurist.\nKiiresti tuleb aeg kokku leppida spetsialistiga, kui isik on märganud järgmiste hoiatusmärkide ilmumist:\nValusündroom kõhuõõne vasakul küljel;\nKoos nende sümptomitega suureneb põrna suurus ja maht. Neid muutusi ei saa nimetada loomulikeks, kuna elundikahjustused viivad nendeni. Nii täiskasvanud kui ka lapsed seisavad silmitsi sarnaste probleemidega..\nKui põrna suurus jääb väljapoole normi ulatust, tunnevad inimesed valu. Täiskasvanu või lapse kõhuvalu on murettekitav sümptom. Seda saab kergesti segi ajada valu maos või kõhunäärmes..\nSplenomegaaliale (põrna suurenemine) ja muudele patoloogilistele seisunditele viitavad kõige sagedamini kõhu piirkonnas lokaliseeritud valusündroom. Kuigi sümptom iseenesest on mittespetsiifiline, kuna elundis puuduvad valuretseptorid.\nValulikkus näitab tavaliselt siseorgani kudede venitamist. Samuti on halva enesetunde peamised põhjused järgmised:\nMehaanilised kahjustused, mis tekivad löögi, purustatud ribiga läbitorkamise, õnnetuse või kõhu vigastamise ajal.\nSiseorganite nakkuslikud kahjustused, mis võivad olla süüfilise, malaaria ja muude patoloogiate tagajärg.\nKeha kahjustus parasiitide poolt. Ühekambriline ehhinokokk võib elundisse elama asuda, mis viib tsüsti moodustumiseni.\nPõrnainfarkt. Patoloogiat esineb tromboosi, veresoonte ateroskleroosi või siseorgani struktuuri patoloogiliste muutuste all kannatavatel patsientidel.\nMädane põletik, mis algas lähedal asuvas elundis.\nHealoomulised või pahaloomulised kasvajad. Arengu varajases staadiumis on neid nende väikese suuruse tõttu raske diagnoosida.\nValu suurenemine näitab patoloogia progresseerumist. Sellisel juhul on rangelt keelatud arsti poole pöörduda..\nfiltreerimisfunktsioon (põrnarakud neelavad ja lahustavad baktereid (pneumokokke, plasmoodiaid), kahjustatud erütrotsüüte ja muid verre sattunud rakke, see tähendab, et nad viivad läbi fagotsütoosi);\nPõrna ultraheli tehakse hommikul tühja kõhuga. Täpsem uurimistulemus on võimalik, kui protseduur on kvaliteetselt ette valmistatud:\nViimane söögikord peaks olema vähemalt 7-8 tundi enne uuringut. Erandiks on suhkurtõvega patsiendid: neil lubatakse hommikul kergelt suupisteid teha (ideaalis tee kreekeritega).\n2 päeva enne protseduuri on vaja dieeti korrigeerida - välja jätta toidud, mis soodustavad gaaside moodustumist (oad, toored köögiviljad, must leib, gaseeritud joogid, piimatooted jne). See on vajalik soolestikus käärimise vältimiseks: õhk segab põrna uurimist ja moonutab tulemust.\nSoovitav on võtta seedimist stimuleerivaid sorbente ja ensüümpreparaate (smecta, festal, mezim jne)..\nKui inimesel on suurenenud gaasitootmine, näidatakse talle protseduuri eelõhtul aktiivsöe võtmist. Annus arvutatakse individuaalselt kiirusega 1 tablett 10 kg kehakaalu kohta.\nSuitsetamine ja alkoholi joomine on vähemalt päev enne protseduuri keelatud, kuna see võib põhjustada kõhukrampe, mis omakorda põhjustab moonutatud tulemusi.\nLapse ultraheli ettevalmistamine on mõnevõrra keeruline, kuna see peab olema ette valmistatud mitte ainult füüsiliselt, vaid ka psühholoogiliselt. Kuigi see protseduur on täiesti valutu ja ohutu, võib laps kogeda tohutut elevust ja hirmu. Eksamiprotseduuri on võimalik taandada omamoodi mänguks.\nToitumisega on ka raskusi. Lapsed ei talu alati nälga hästi, eriti imikute ja alla 3-aastaste laste puhul. Imiku toitmise paus tuleb teha 3 tundi enne ultraheli, 2–3-aastastel lastel - 4 tundi, üle 3-aastastel - vähemalt 6 tundi. 1 tund ei saa juua.\nUsaldusväärsete uuringute saamiseks on vajalik protseduuri ettevalmistamine. Toidust tuleks välja jätta toidud, mis soodustavad gaaside moodustumist soolestikus. Nende hulka kuuluvad värsked köögiviljad ja puuviljad, kaunviljad ja pärmi sisaldavad toidud. 2-3 päeva jooksul määratakse subjektile enterosorbendid.\nPõrna ultraheli eelõhtul tuleb sooled puhastada klistiiriga. Uuring viiakse läbi tühja kõhuga. Viimane söögikord peaks olema seitse kuni kaheksa tundi enne testi. Diabeedihaigetele lubatakse kerget hommikusööki.\nUuring ei ole invasiivne, see tähendab diagnoosi ajal, et nahk ei ole kahjustatud, seetõttu ei vaja see tõsiseid ettevalmistavaid meetmeid. Päev enne põrna ultraheliuuringut soovitatakse patsientidel toidust välja jätta toidud, mis aitavad kaasa gaaside tekkele:\ntoored köögiviljad, mida pole kuumtöödeldud;\nProtseduur viiakse läbi tühja kõhuga. Ultraheli diagnostika ajal asetatakse patsient paremale küljele ja vasak käsi pea taha. Sellised tingimused on vajalikud interkostaalsete ruumide suurendamiseks, mida mööda andurit juhitakse (luu edastab helilainet halvasti). Samuti palutakse patsiendi vaate parandamiseks sageli sügavalt sisse hingata. Selleks, et arst saaks ultraheli abil kindlaks määrata põrna täpse suuruse, on vaja liikuda nii vähe kui võimalik.\nMõnel juhul on visualiseerimine keeruline. Siis saab arst öelda patsiendile, et ta võtaks teistsuguse positsiooni, näiteks tooks põlved rinnale..\nUuringu eeltingimus on patsiendi asend küljel.\n1-3-aastased lapsed: pikkus 68mm, laius 50mm.\n12-15-aastased teismelised: pikkus 100mm, laius 60mm.\nPõrna suurus on täiskasvanutel normaalne, maksimaalse lõigu pindala on 40-45 cm.\nMeditsiinis on põrna uurimiseks palju meetodeid:\nValutumatus - uuring ei vaja invasiivseid protseduure. Siis on biopsia (koeproovide võtmine edasiseks analüüsiks), ehkki see tehakse anesteesiaga, siiski ebameeldiv protseduur.\nLühike aeg - vajaliku teabe hankimine elundi seisundi kohta ja esialgse diagnoosi seadmine võtab ainult 15 minutit.\nSellel pole vastunäidustusi, mis võimaldab protseduuri läbi viia mitu korda. Ja see on haiguse käigu jälgimiseks ja ravi kohandamiseks väga mugav..\nTaskukohane hind - ultraheli hind on kõigi meetodite seas madalaim.\nMilliseid põrna suurusi peetakse täiskasvanute normiks, on näidatud eespool, samal ajal kui terve elundi mass on 150-170 g (kuni 250 g). Tervetel inimestel on põrn täielikult kaetud alumiste vasakpoolsete ribidega ja seda saab tunda ainult elundi märkimisväärse suurenemisega, kui selle mass suureneb 400 g-ni.\nPõrna suuruse ülemine piir (täiskasvanutel normaalne) ultraheliuuringuga on 5 * 11 cm (vastavalt - paksus ja pikkus). Kuid ultraheliga määratud suurused peaksid olema korrelatsioonis patsiendi kaalu ja vanusega..\nEttevalmistavad protseduurid enne diagnostikat\nPõrna ultraheliuuringu ettevalmistamine on vajalik gaasikoguse vähendamiseks soolestikus, kuna paistes sool võib elundi asukohta häirida. Ettevalmistus algab 3 päeva enne uuringut ja seisneb tavapärase dieedi muutmises toidulauale.\nPreparaadi eripära on toidust väljajätmine toidust, mis aitab suurendada gaasi tootmist ja käärimisprotsesse kehas:\nköögiviljatoidud, mida pole kuumtöödeldud;\nEttevalmistus on eriti oluline seedetrakti häirete all kannatavatele inimestele, millega kaasnevad gaasid. Uuring viiakse läbi hommikul tühja kõhuga. Suhkurtõvega patsientidel on haiguse ägenemise vältimiseks lubatud väike eine (tee, kuivikud).\nToitu saate süüa hiljemalt 9 tundi enne uuringut. Õhtul enne uuringu läbiviimise kuupäeva on soovitatav võtta enterosorbente (aktiivsüsi, Enterosgel jne). Kui patsient kannatab kõhupuhitus, on vajalik enterosorbentide tarbimine. Kui kahtlustatakse põrna purunemist, ei võeta ettevalmistavaid meetmeid.\nÜlemine piir: sõrme-pessimeeter asub aksillaarsel keskjoonel 6–7 roietevahelises ruumis ja liigub alla, kuni kopsu heli muutub tuhmiks.\nEesmine piir: plessimeetri sõrm asetatakse kõhu esiseinale, nabast vasakule (10. roietevahelise ruumi piirkonnas). Löökriistu tuleb teha kuni tuimuseni. Tavaliselt asub see piir aksillaarjoonest 1-2 cm vasakul.\nTagumine piir: pessimeeter on risti 10. ribiga, aksillaarse tagumise ja abaluu joone vahel ning löökriistad sooritatakse tagant ette, kuni ilmub tuhm heli.\nEnne laienenud põrna ravi alustamist on vaja välja selgitada selle muutuse põhjus:\nKui suurus suureneb nakkusliku kahjustuse tõttu, näidatakse patsiendile antibiootikumide kasutamist. Samal ajal on soovitatav kasutada üldisi tugevdavaid ja immuunsust parandavaid ravimeid..\nParasiitide invasiooni korral on näidustatud anthelmintiliste ravimite kasutamine.\nSõltumata elundi suuruse suurenemise põhjusest peab patsient minimeerima füüsilist aktiivsust. Lisaks on näidustatud üldine tugevdav ravi..\nPatsiendi seisundi pärast muretsemise puudumisel saab ravi läbi viia kodus. Kui rikkumised on tõsised, tuleks inimene hospitaliseerida.\nKõige sagedamini soovitavad eksperdid kasutada järgmisi hepariini antikoagulante: "Daltepariin", "Revipariin", "Enoksapariin", "Nadropariin".\nKaudsete antikoagulantide toime on vastupidine K-vitamiinile. Need ravimid võivad vähendada valgusünteesi, peatada hüübimisfaktorid. Kõige populaarsemad ravimid on: "Warfarex", "Marevan", "Warfarin", "Sinkumar".\nMõnel juhul määrab ultraheli elundi kaldus maksimaalse lõike ala. See näitaja peegeldab täpsemalt elundi suurenemise / vähenemise astet. Piirkonna määramine on üsna lihtne: põrna väikseim suurus korrutatakse suurimaga. Põrna pindala (normi suurus täiskasvanutel) on 15,5-23,5 cm.\nEchogrammi andmete tõlgendamine\nMuudatuste korral on vajalik ehhogrammi andmete dekodeerimine. Vigade ja ebatäpsuste vältimiseks peaks dekrüpteerima kvalifitseeritud spetsialist. Vedeliku olemasolu kõhuõõnes subfreeniaruumis annab tunnistust põrna purunemisest. Uuritava elundi kontuuride hägustumist tõlgendatakse ka põrnakudede rebenemisena..\nKui dekodeerimise käigus leitakse, et elund on suurenenud ja kergem, kuid sellel on ühtlane struktuur, räägib see arstile võimalikust põletikulisest protsessist, mida nimetatakse põrnaks. Kui dekodeerimine põhineb tumedate tsoonide olemasolul elundi parenhüümis, siis võib-olla kirjeldab arst olukorda kui "põletikuline protsess lõppes parenhüümi kudede nekrotiseerumisega".\nElundkudede ammendumist või tihendatud alade olemasolu ehhogrammi dekodeerimisel võib tõlgendada südameatakkina. Ebaühtlane kontuur ja kajatu struktuuri olemasolu võivad olla hematoomi tunnuseks. Ultraheli abstsess näeb välja nagu hüpoehoiline struktuur. Tsüst on nähtav ebaühtlaste kontuuridega moodustisena. Ülaltoodud andmed on alles esimene tutvumine "ultraheli dekodeerimise" mõistega. Ainult kogenud arst saab aru elundi ehhograafilise kuvamise variatsioonidest, mis on silmaga vaevu eristatavad, ja ainult kogenud arst saab määrata rebenemise või kasvaja.\nElundi suuruse (pikkuse ja laiuse suurenemine) kõrvalekalded viitavad splenomegaaliale, mis on erinevate infektsioonide (sepsis, korduv, tüüfus, tüüfus, brutselloos, malaaria), verepatoloogiate (trombotsütopeeniline purpur, leukeemia, lümfogranulomatoos, maksa aneemia), maksa patoloogiate tagajärg. (tsirroos, hepatoos), ainevahetushäired (amüloidoos, suhkurtõbi), vereringehäired (portaali või põrnaveenide tromboos), põrna patoloogiad (trauma, kasvaja, põletik, ehhinokokoos).\nValulik põrn tekib südameatakkide, põrnaveeni põletiku või tromboosiga.\nKaasasündinud patoloogilised muutused põrnas. Sellised haigused diagnoositakse kohe, kui laps on sündinud..\nMaksa patoloogia. Põrn on suurenenud teiste elundite verevoolu vähenemise tõttu.\nPõrna tsüanootiline kõvastumine. Elund on suletud, täheldatakse vere koostise muutusi.\nPõrnavähk. Elundi suurenemine 73% juhtudest on tingitud vähist.\nRasedus. Elundi suuruse muutuste peamine provokaator on vähenenud hemoglobiin.\nHIV. Aneemia taustal on põrn suurenenud.\nTsirroos. Haiguse algpõhjus peitub kroonilises hepatiidis.\nAneemia. Alla 18-aastased on ohus.\nTavaliselt on selle organi ultraheliuuringule suunamise põhjus:\nSplenomegaalia - laienemine. Normaalne põrn asub ülakõhusegmendis. Kui see on aga laienenud, siis saab serva roiete alla palpeerida..\nMaksatsirroos. Esialgsel etapil mõjutab haigus ainult maksa, kuid aja jooksul kannatavad ka teised elundid..\nHüpertensioon - võib esineda maksatsirroosi või muude seisundite korral.\nNeoplasm või selle kahtlus.\nArvatav organi rebenemine või mitmesugused vigastused.\nNakkushaigused (näiteks süüfilis, mononukleoos, tüüfus, tuberkuloos).\nStruktuurilised kõrvalekalded (näiteks elundi alaareng või dubleerimine; esineb ka "ekslev põrn" - anomaalia, mille põhjustab sidemete lõtvus).\nPõrn on lümforeetiline organ, mis on osa vereringesüsteemist. See asub vasakpoolses hüpohoones. Selles artiklis vastame küsimusele põrna veeni normi kohta täiskasvanutel ja lastel ning kaalume ka elundi peamisi haigusi.\nPõrnal on abifunktsioonid. Emakasisese arengu ajal osaleb ta vereloomes. Lapse sündides see funktsioon lakkab..\nPlaadi peal on teave põrna suuruse kohta.\nRiskirühma kuuluvad alla 20-aastased lapsed ja noored.\nSümptomit saab kombineerida püsiva väsimuse ja joobetunnustega.\nPigistage mahl 1/2 granaatõunast, soojendage toatemperatuurini. Isikutel, kellel on seedetrakti patoloogiad, soovitatakse mahl kõigepealt veega lahjendada. 3, pool tundi enne sööki.\nSee on madala molekulmassiga hepariini preparaat. Sellel on võimas antitrombootiline toime. Kokkupuute kestus - kuni 12 tundi. 258 rubla.\nMadala molekulmassiga hepariin, millel on antitrombootiline ja antikoagulantne toime. Soodustab vere viskoossuse vähenemist, suurendab granulotsüütide ja trombotsüütide rakkude membraanide läbilaskvust. Alates 198 rubla.\nBlokeerib K-vitamiinist sõltuvate vere hüübimisfaktorite sünteesi maksas, omab hüübimisvastast toimet. Tulemus tekib 2-7 päeva pärast ravimi võtmist. 98 rubla.\nRavim aitab kaasa protrombiini ja prokonvertiini sünteesi häirimisele.\nMärge! Ravimite ja annuste ise valimine on täis tõsise verejooksu ohtu. Ravimeid võib välja kirjutada ja tühistada ainult arst.\nPõrn eemaldatakse selle purunemise taustal. Tavaliselt kasutatakse operatsiooni vasakpoolse kukkumise, tugeva löögi vastu kõhtu, autoõnnetuse tõttu.\nRiskirühm hõlmab malaaria ja mõnede maksatsirroosi vormidega inimesi.\nPõrn eemaldatakse ainult neoplasmide suuruse suurenemisega.\nKui operatsioon läheb hästi, pole režiimis mingeid piiranguid, spetsiaalset dieeti ei määrata.\nRadikaalne kirurgiline sekkumine ei põhjusta keha elus mingeid häireid. Põrna funktsioonid kompenseeritakse lümfisõlmedega.\nMärge! Puude tuvastamine toimub mitte konkreetse diagnoosi abil, vaid ainult juhul, kui kodaniku puudega inimeseks tunnistamiseks on 2 tingimust.\ntervisehäire, millega kaasneb keha funktsioonide püsiv häire;\nPõrnapatoloogiate ilmnemise vältimiseks on vaja järgida tervisliku eluviisi reegleid, elada mõõdukalt aktiivset eluviisi ja läbida regulaarne uuring.\nPõrna ultraheli on protseduur, mis toimub ilma instrumentaalse sekkumiseta kõhuõõnde, mis võimaldab teil määrata usaldusväärse uuritava elundi suuruse ja seisundi. Lisaks ei ole ultraheliuuring lapsepõlves asendatav. See on tingitud asjaolust, et lapse tervet, mitte laienenud põrna on võimatu palpeerida..\nUltraheliuuringu eesmärk on kinnitada / ümber lükata uuritava organi vigastuste olemasolu, neoplasmid, põletikulised protsessid ja arenguhäired. Hematopoeetilise süsteemi haiguste, maksa ja lümfisüsteemi krooniliste kahjustuste korral on põrna ultraheli soovitatav läbi viia süstemaatiliselt.\nPõrna üks peamisi ülesandeid on punaste vereliblede lahustamine\nPõletikuliste haiguste kordumine\nVale kaltsiumfosfaadi metabolism\nPõrna tsüanootiline kõvastumine.\nMenetluse ettevalmistamine ja kord\nUuringu ettevalmistamise eesmärk on luua akustiline aken ja vähendada käärsoole gaaside mahtu, mis raskendab uuringut. Esialgse ettevalmistuse puudumine raskendab ultraheliuuringut, mille tagajärjel ei pruugi elundit täielikult uurida. Mõnel juhul toob see kaasa ebausaldusväärsete tulemuste ja suuruste saamise..\nProtseduuriks ettevalmistumine hõlmab toitumise korrigeerimist 3 päeva jooksul (enne uuringut). Patsient peaks oma toidust välja jätma järgmised toidud:\nmaiustused, küpsetised, värske leib;\nnõud hernestest, ubadest ja muudest kaunviljadest;\nEnne uuringut peaks viimane söögikord olema vähemalt 8 tundi enne määratud aega. Kõhupuhituse all kannatavatele inimestele on protseduuri eelõhtul õhtul soovitatav võtta sorbente (Smecta, Lactofiltrum) või karminatiivseid aineid (Espumisan). Ultraheli ise tehakse hommikul tühja kõhuga (diabeetikutel on lubatud võtta krutoon või väike kruus teed).\nreeglina viiakse uuring läbi paremal küljel lamavas asendis, näoga arsti poole;\nelundi projektsioonipiirkonnale kantakse spetsiaalne läbipaistev geel, mis eemaldab õhu "padja";\nandur rakendatakse vasakpoolsele rannakaarele, uuring viiakse läbi polüpositsiooniliselt;\norel kuvatakse ekraanil täielikult, hinnatakse selle parenhüümi struktuuri, ehhogeensust, kontuuride ühtlust ja selgust, verevoolu olemust;\ntehakse mõõtmised: põrna veeni valendiku pikkus ja laius, võimaluse korral täiendavad lobulad.\nMõnel juhul tehakse skaneerimine selili lamades, istudes või seistes (eriti kõhutraumade korral). Formatsioonide avastamisel hindab arst nende suurust, struktuuri (homogeenne või mitte), ehhogeensust, lokaliseerimist ja verevarustust.\nKõige informatiivsem diagnostiline meetod on maksa ja põrna radionukliidskaneerimine.\nMida on vaja teha, et elundi suurus oleks normaalne\nElundi normaalse suuruse taastamine on võimalik ainult ravi taustal, mille eesmärk võib olla onkoloogia, aneemia ja põletiku vastu võitlemine.\nPankrease norm ultraheli jaoks täiskasvanutel\nKõhunäärme ultraheli: norm täiskasvanutel - mis see on? Ultraheliga on täieliku pildi saamine keeruline, kuid on võimalik tuvastada kaudseid märke, näiteks ühe kanali kitsenemine või lisakanali olemasolu. Avastatud patoloogia kinnitamiseks saadab arst patsiendi tavaliselt mitmele lisauuringule.\nTavaliselt töötaval näärmel on ladina tähe S. Pankreas kuju: ultraheli järgi peaksid mõõtmed (täiskasvanutel normaalsed) olema järgmised:\nKaal 70 - 80 grammi piires;\nPea anteroposterior pikkus on 2,5 kuni 3 cm, samuti peab pea olema konksukujuline;\nSaba ei ületa tavaliselt 3 cm, keha on umbes 21 mm..\nNäärmel peab olema ühtlane kontuur ja ühtlane struktuur. Wirsungi kanali laius ei tohi olla üle 1,5 - 1,9 mm.\nUltraheliuuringu protseduur viiakse läbi pideva valu esinemisega vasakul küljel, hiljuti avastatud suhkurtõvega, röntgenpildi käigus tuvastatud kaksteistsõrmiksoole patoloogiliste muutustega. Samuti on näidustatud kõhunäärme ultraheliuuring, kui kinnitatakse mao tagumise seina deformatsioon ja kui on vaja diagnoosida äge või krooniline pankreatiit. Lisaks on elundi ultraheliuuring äärmiselt vajalik, kui sellele või lähedalasuvatele organitele on kavandatud kirurgiline sekkumine..\n"Pankreas: suurus (norm ultraheliga täiskasvanutel)" - peate meeles pidama, et seda teavet saab võimalikult palju tõlgendada ainult arst, kuna see võtab arvesse ka täiendavaid tegureid, nagu patsiendi vanus ja sugu.\nPõrn on üsna suur organ, mis täidab küll mitmeid funktsioone, ehkki pole eluliselt tähtis. See organ on paaristamata, lokaliseeritud kõhuõõnes vasakul ja mao taga. Oma kujult näeb see välja nagu pisut lamestatud piklik poolkera.\nEnoksapariin See on madala molekulmassiga hepariini preparaat. Sellel on võimas antitrombootiline toime. Kokkupuute kestus - kuni 12 tundi. 258 rubla.\nLõpliku otsuse puude kohta teevad meditsiinitöö ekspertkomisjoni liikmed\nUltraheliuuring võimaldab teil hinnata elundite struktuuri, nende funktsionaalseid iseärasusi.\nViide! Põrna ultraheliuuring viiakse sageli läbi teiste siseorganite ultraheli ajal.\nsuus on kibe maitse;\non tunne, et "kõht on puhunud";\nmures sagedase luksumise pärast;\npatsient kannatab hepatiidi all;\nraviarst kahtlustab onkoloogiat.


Blog | Blog | WebArt\nTwitter ees ja Twitter taga\nJätkame juba alustatud Twitter'i teemat (kõik mis alustatud tuleb ju lõpetada :)).\nMis võiks veelgi rikastada Twitter'i kasutamise kogemust? Avastame mikroblogimist.\nTweetburner, kui kõik vähegi keerukama ülesehitusega lingid töödeldakse vaikimisi TinyURL linkideks, siis nüüd on need võimalus samuti lühemaks ja mugavamaks muuta ja samas ka neid hiljem jälgida (trackida). Kasutamiseks pole vaja mingit tobedat registreerimist, lingi genereerimiseks pole isegi vaja mitte logida, viimast vaja teha ainult siis kui soov linkide üle täpsemat arvet pidada.\nTweetLater võib sulle olla abimeheks kui sa ei saa arvuti juures olla ning tead, et pead just sellel ajal mõne postituse lendu laskma. Selleks tuleb sul lihtsalt määrata aeg millal mingi kindel tweet teele läheb ja nende arv pole piiratud.\nTwittEarth hoiab silma peal kõigil uutel tweetidel üle maailma ja näitab neid siis vastavalt nende väljasaadetud asukohale (postid mis saadetud siis läbi TwittEarth'i ja kus märgitud oma asukoht).\nLisatud: 22.04.2008 06:55\nTagid: 2008 maailm õpetused internet tehnoloogia blog tööriistad tutorials twitter suhtlusvõrgustikud mikroblog


Tartu ratsabaas kui kultuurikandja - Ratsutamine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTartu ratsabaas kui kultuurikandja\n12. mai 2022, 18.23\nIhaste Ratsaspordikeskus Foto: Vivika Daniel\nEesti ratsaspordi ajaloos on Tartu ratsabaasil eriline koht ratsutamisoskuse ja –kultuuri kandmisel ja levitamisel suure hulga selliste inimeste hulgas, kellest said hiljem tegijad ja otsustajad teistes valdkondades. Õnneks juhtusid päris alguses selle loomise eest võitlema oma aja mõjukad ja teenekad inimesed. Kõik nad olid fanaatikud omas ajas.\nPSG tahab Messist ja Neymarist lahti saada?\nLäti ja Soome sihivad MM-piletit, Sloveenia lustis Dragici lahkumismängus\nEestisse sissesõidukeelu saanud Venemaa rallipaar saab startida Soomes\nFred Kudu määrati 1944. aastal Tartu ülikooli kehakultuuri teaduskonna dekaaniks ja õige pea alustas ta ratsaspordibaasi rajamisega. Evald Nõmm, olles jäänud 1948. aastal pärast sõjaväelisest karjäärist loobumist sisuliselt töötuks, kutsus Kudu ta kohe Tartu ülikooli õppejõuks. Nõmm oli Eesti laskurkorpuse veterinaarteenistuse juhina saanud ratsaspordi käsutusse Tondi maneeži ja asutanud seal 1947. aastal ALMAVÜ Tallinna Ratsaspordiklubi. Tartusse kolides ja kehakultuuriteaduskonna vehklemise ja poksi kateedri vanemõpetaja palgal olles tegi ta kavala käigu – asutas esialgu Tallinna klubi Tartu filiaali ja viis Tallinnast 6 hobust Tartusse. Hobused osteti Tartu ülikooli ratsabaasile absurdselt madala hinna eest, mistõttu tuli hobused hiljem tagastada, ent 1948. aasta jaanuariks oli Tartu ülikooli ratsaspordibaas ametlikult asutatud ja hobukoosseis sealpeale paranes kiiresti.\nRatsabaasi olemasolu peamiseks õigustuseks oli üliõpilastele ratsutamise õpetamine. Ratsabaas teenindas Tartu Riiklikku Ülikooli, Eesti Põllumajanduse akadeemiat, Tartu noorte spordikooli ja moodsat viievõistlust, mistõttu oli õpilasi paarisaja ringis. Kui paarsada õpilast jagada hobuste arvuga, teeb see ühe hobuse koormuseks 10 sportlast, mis tegi hobuste päevaseks koormuseks 3-4 tundi. Kuidas suudeti mõned hobused sellisest koormusest säästa, neid võistlusspordiks hoides, on mõistatus ja saavutus.\nTallinna täielikult võistlusspordile pühendunud väga väikese poolproffide koosseisu vastandina oli Tartus ratsutamine suure hulga kujunemiseas üliõpilaste huvi ja vaimustus. Seetõttu käisid Tartu tallidest ja treeningtundidest läbi paljud hiljem erinevatel aladel tuntuks saanud inimesed nagu Aleksei Lotman, Olev Saveli, Vambo Kaal, Lauri Leesi, Tiit Sinissaar, Hannes Varblane, Tiia Toomet, Laur Karu, Jüri Kasesalu ja Hindrek Meri. Ent nende kõrval olid ka mõned Nõukogude Liidu tšempionid- 1952. aastal võitis Meeta Viirmäe-Selg naiste takistussõidu NSVLi karikale ja Aino Vars kõrgema klassi takistussõidus. 1953. aasta meeste takistussõidu NSVLi karikale võitis Ants Pinding.\nKindlama staatuse saamiseks oli vajalik luua iseseisev ratsaklubi. Alguses loodeti midagi sellist teha ametiühingute kesknõukogu alluvuses, kes peaks ratsakooli üleval. Kuigi juba 1959.a. oli loodud Eesti Spordiühingute ja –organisatsioonide Liit ja selle alluvusse minek oleks võinud rahastamist parandada, kardeti Tartus senisestki ilmajäämist. 1965. aastal sai iseseisev Tartu ratsabaas teoks ja järsku saavutati ootamatu rikkus – suurenes nii töötajate arv kui palgafond.\nRatsaklubi loodud, jätkusid võitlused treeningtingimuste, asukoha ja hobuste pärast. Parimad hobused saadi Moskvast – sealt tulid väljapraagituna Hobot, kellega Ülo Kepp tuli 1969. aastal NVSLi tšempioniks kolmevõistluses, ja osales Euroopa meistrivõistlustel. Äramärkimist väärib ka Grom, kellega Albert Rästa tuli 1967. aastal tuli Eesti meistriks takistussõidus. Eesti spordi eelarvest osteti vahel ka hobuseid, aga need läksid enamjaolt Tallinnasse Tondile, tingimusel, et mõni antakse ka Tartusse. Mida Tartu saab oli alati aga tüliküsimus. Suureks tüliõunaks tartlaste endi vahel oli maneeži kasutamine. Maneežiks, mille mõõdud olid 11 x 21 m, nimetati sovhoosile kuulunud küüni üht poolt.\nÜlo Kepp ja Izbõtok Foto: Lembit Peegel/Eesti Spordi- a Olümpiamuuseum\nRatsabaasi asukoht Tähtveres, Eesti Põllumajanduse Akadeemia maal, oli liiga hea ja see ei saanud kaua kesta. Ideid, kuhu ratsabaas üle viia ja korralikud tallid ning isegi maneež rajada, oli palju. Alguses peeti loomulikuks ja võimalikuks saada endale endise 1. ratsarügemendi hooned ja maa-ala Räpina maantee ääres või siis mingi vaba maa Raadil. Aga linnal olid selle piirkonna jaoks uhkemad plaanid, näiteks suure linnahalli rajamine. Reaalsed kavad pandi paika alles siis, kui Ülo Kepp sai Tartu ratsabaasi direktoriks ja avastas enda jaoks Ihaste. Ratsabaasi valmimine kestis kaua, 15 aastat, ning 1992.a. sai see lõpuks valmis. Juba järgmisel ehk 1993. aastal peeti Ihastes Eesti esimene maailmakarika etapp takistussõidus.\nEnt suur ratsabaas ei olnud mitte ainult suur võimalus, vaid ka suur mure, sest võistluste korraldamine ja boksikohtade rentimine olulist tulu ei toonud. Aja möödudes ilmnes Ihaste territooriumi erakordne asukoht ja suurus, mis ahvatles ka kinnisvara arendajaid ning 2001. aastal kogu territoorium ja hooned erastati. Suurele osale endisest ratsakeskuse territooriumist kasvas väike linnaosa.\nTartust jäi ratsutamine hinge paljudele, kes otse või kaudselt aitasid arendada ratsasporti Eestis. Harald Männiku isiklikku rolli põllumajandusministrina ei saa kuidagi üle hinnata. Ainuüksi teadmine, et minister on ratsaspordi patroon, pani majandite juhid ratsasportlastele võimalusi leidma. Ka täna juhivad Ihaste Ratsakeskust Tartu ratsabaasi endised sportlased. Ihaste ratsakeskuse tegemistel hoiab silma peal Siim Nõmmoja, kes oli pikaaegne Eesti Ratsaspordi Liidu peasekretär ja Tallinn International Horse Show käivitaja. Temaga koos arendab Ihastes ratsasporti Enno Pille, mitmekordne Eesti meister kolmevõistluses.


Rahvakogu | Riigikogu valimiste, erakondade ja rahvahääletusega seonduv seadusloome viia Riigikogust presidendi institutsiooni juurde, kasutades jõustamiseks rahvahääletust\nRiigikogu valimiste, erakondade ja rahvahääletusega seonduv seadusloome viia Riigikogust presidendi institutsiooni juurde, kasutades jõustamiseks rahvahääletust\nRiigikogu valimiste, erakondade ja nende rahastamisega ning rahvahääletustega seotud seadusloome tuleks Riigikogust välja viia. See on vajalik, et võimul olevad erakonnad ei põlistaks oma võimu ja selleks, et rahvakogu ettepanekuid üldse arvesse võetaks. Vastasel korral on tõsine oht et kui ka edumeelsete ettepanekutega vormiliselt nõustutakse, siis seadustesse lisatakse need ikkagi viisil mis nende täitmist ei võimalda. Hoidkem meeles meie kõrget JOKK kultuuri. Praegu on kits kärneriks.\nRiigikogu valimiste, erakondade ja rahvahääletustega seotud seadusloomet võiks koordineerida presidendi institutsiooni juurde kuuluv või loodav juriidiline üksus. Seaduste või seaduste pakettide kinnitamine võiks toimuda rahvahääletusega. Seejuures võiks kaaluda ka rohkem kui ühe variandi esitamist rahvahääletusele ning otsustada tulemus lihthäälteenamuse alusel. Hääletajate protsent kodanikest määraks hääletuse õnnestumise ehk kehtivuse.\nSellise korra korral oleks ka väga soovitav, et president oleks rahva poolt otse valitav. Seda selleks, et vähendada selles küsimuses võimuerakondade survet presidendi institutsioonile.\nKehtiv põhiseadus ei võimalda pakutud lahendust.\nArvan,et üldjuhul on põhiseaduses sätestatud kord mõistlik,aga praegu on eriolukord,kus poliitiline süsteem on umbe jooksnud.Ma ei oska leida sellest tupikust väljapääsu,aga arvan,et liikuda tuleb sammhaaval.Laiem üldsus peab jõudma enam vähem ühisele seisukohale,millised on vajalikud ja piisavad seadusemuudatused.Muutmisi lihtsalt muutmise pärast ei tohiks teha.Meil ei ole vaja võistlust,kes teeb vingema ettepaneku,vaid peame leidma kõige otstarbekama lahenduse.\nJah, põhiseaduse muutmist see paraku nõuab. Ja põhiseaduse saab praeguse põhiseaduse järgi rahvahääletusele panna vaid riigikogu 3/5 häälteenamusega. Aga selle muudatuse algatamine (algatada saab ka President) ja menetlemine näitaks enne valimisi valijatele millised erakonnad selleks valmis on.\nKaks seadusandlikku kogu? Muuta põhiseadust?\nKes peaks looma ja vastu võtma seaduse selliste Riigikogu väliste aktide (kuidas neid nimetada?) loomiseks? Kui need aktid on vastuolus seadusega, kes siis olukorra lahendab? Mis saab siis, kui Riigikogu välise akti ja seaduse järgi korraldatud rahvahääletuste tulemused on vastuolus?


JAAN TAMMSALU: Öelge tänusõnu inimese eluajal, mitte peielauas! - Persoon\nJAAN TAMMSALU: Öelge tänusõnu inimese eluajal, mitte peielauas! (6)\n02. märts 2020\nVasta kommentaarile 29. mai 2020 22:31\nPiibli järgi on esimene abikaasa see ainus ja õige. Antud juhul tegemist teise abikaasaga\nVasta kommentaarile 04. märts 2020 04:54\nTänu loo kirjutajale ja toimetusele, et sellele loole nii palju ruumi on antud ja mitmed konarused said e-artiklis mu palvel silutud. Lõppu on jäänud veel üks viga. On tekkinud luuletaja Lauri Viivi Luik. Peaks olema Lauri Vahtre ja Viivi Luik.\nVasta kommentaarile 03. märts 2020 18:31\nSufism ja vabamüürlus.\nVasta kommentaarile 03. märts 2020 01:29\nVäga õpetlik ja mõtlemapanev.Tänan.\nVasta kommentaarile 02. märts 2020 21:33\nRaamatus vestlen Anu Raua, Toomas Pauli, Morten Anderssoni, Robert Jürjendali, Alar Seimi, Mart Tarumi, Tunne Kelami ja oma abikaasaga. Artiklisse on sattunud mõned vead ja loodan , et need peagi parandatakse.\nVasta kommentaarile 02. märts 2020 20:50\nVäga hea lugemine. Tänud!\nAFP: Koroonaviiruse nakkuste arv maailmas kasvas üle 20 miljoni\nPandeemia hoog on stabiliseerumas, iga nelja päeva jooksul alates juuli keskpaigast on tuvastatud keskmiselt miljon uut nakkust. Ühe miljoni nakkuse kinnitamiseks läks aega 94 päeva alates esimesest ametlikust nakkusjuhtumist Hiinas. 86 päeva hiljem sai kinnitust kümme miljonit nakkust.\nASJATUNDJA: Tallinnal pole vaja ammooniumnitraadi plahvatust karta\n„Ammooniumnitraadi plahvatus seda käitlevas terminalis võiks Muuga sadama hävitada, aga selle õnnetuse võimalus on äärmiselt ebatõenäoline,“ hindas keemik Jaak Arro, kes juhtis aastaid Veeteede Ametis ohtliku lasti talitust.\nTervis Sport Video\nFOTOD JA VIDEO! Terviseradade tegevjuht: majanduse ülesehitamine käib läbi terviseradade\n"Tahame kõikidele eestlastele pakkuda kodulähedasi liikumisvõimalusi, et liikumine oleks inimeste jaoks igapäeva loomulik osa. See on ühtlasi kõige parem majandus- ja tervishoiupoliitika. Liikumise tulu versus ravikulud hakkavad Eestis tõusma," ütles Eesti Terviserajad SA tegevjuht Alo Lõoke.\n09:40 Tallinna uudised 10.08.2020\n09:32 Pirita rannas vajas esmaabi hingamisraskustega naine\n09:25 VIDEO! Reidi tee üleujutuse põhjustasid tehnoloogilised probleemid\n09:07 VIDEO! Tatari tänava algusest kaevati välja Shelli tankla kütusemahuti\n08:58 VIDEO! Mupo on hädas rannas valesti parkijatega\n08:29 Munamäe tornist kukkus inimene surnuks\n08:23 AFP: Koroonaviiruse nakkuste arv maailmas kasvas üle 20 miljoni\n08:16 Septembri lõpuks varutakse maske kevadest kolm korda suuremaks epideemiaks\n07:56 VIDEO! Põhja-Tallinn kutsus müraprobleemi lahendamiseks kokku ümarlaua\n18:50 Kaheksa Tartu baari sulgevad enda initsiatiivil nädalaks uksed\n17:32 VIDEO! Tallinn pakub senisest rohkem toiduabi\n17:13 GALERII! Ratas: komisjonil olid asjalikud küsimused, mis said ka vastused\n16:28 WHO: Koroonapandeemia võitmiseks on lootust\nNinasarvik Kibeta jääb veel mõneks ajaks Tallinna\nLoomaaias toimub loodusfestival. Reede varahommikul sai neli gruppi vapraid varajasi ärkajaid veeta hommikutunnid loomaaiaasukate seltsis, uudistada nende salajasi ärkamisrituaale ja samas pakkuda loomadele oma kohalolekuga tavapäratul ajal ka veidi põnevust.\nGALERII JA VIDEO! Kuraator: Vilde muuseumis on varjatud aardeid!\n"Täna tähisatakse Linda Vilde 140. sünniaastapäeva. Tema suur roll elus oli olla Eduard Vilde abikaasa, aga samas oli ta ka omaaegne naisõiguslane," rääkis Vilde muuseumi kuraator Kadi Kesküla.\nMida teha öiste lärmajatega?\nPeopiirkonnas elades tuleb lärmajatega arvestada (3)\nLärmajatega peab tegelema politsei (5)\nMeelelahutusasutuste lahtiolekuaega tuleb piirata (5)\nVIDEO! Kiik: kui nakatumine kasvab, tulevad piirangud\nSotsiaalminister Tanel Kiik nentis, et kui nakatumine kasvab, tulevad piirangud nagu kevadel. "Loodame, et me sinna ei jõua."\nKalamaja legendaarne tänavakoer saab mälestusmärgi\n"Kalamaja Žorik oli tabamatu ja suutis inimest alati üle kavaldada ning vältis varjupaika sattumist üle kümne aasta, mis on saavutus omaette. Kohalikud inimesed hoolitsesid nende südameisse pugenud hulkurkoera eest ning täna on juba väga raske aru saada, mis on selle elava legendi staatusesse tõusnud koeraga päriselt juhtunud ja mis muinaslugu," ütles Loomapäästegrupi nõunik Heiki Valner ja lisas, et Žorik on tänaseks kinni püütud ja elab LPG hoiukodus, kus talle tagatakse elu lõpuni parim ravi ja ninaesine.\nVIDEO! Vaata, kuidas 2022. aastal valmiv tiigriorg välja nägema hakkab\nKüpse kesksuve päikese, vihma ja roheluse lõhna täiendavad loomaaia ainuomased helid. Sookurg huikab valjult ja kõlavalt, lõvi möirgab, lehestikukonn siristab. Sudaani maasarvikud kõmistavad ajuti nagu tõrre põhjast ja klõbistavad kohtumisel nokkasid vastamisi. Šimpans Betty on Quincy eeskujul tüvetippu roninud, kust silm kaugemale seletab.\nValitsus leevendab piiranguid meelelahutuskohtades ja spordiüritustel\nValitsus otsustas kaotada alates laupäevast külastajate arvule seatud piirangu kasiinodes, mänguautomaatide saalides, ööklubides, vesipiibukohvikutes ja täiskasvanute klubides, samuti kaotatakse osalejate arvu piirang välitingimustes huvitegevuse ja -hariduse andmisel, õues sportimisel, treenimisel ning spordi- ja liikumisürituste korraldamisel.\nFOTOD JA VIDEO! Patarei merekindlus avas väravad kunstile ja loomingule\n"Kahtlemata on linnal hea meel, et selline selline hoone sai omaniku endale, sest ükski maja ei kannata pikalt seista. Teades Urmas Sõõrumaad juba kaua juba ja teades tema energiat, siis ma usun, et siit saab ikka päris hea asja," rääkis Tallinna abilinnapea Kalle Klandorf teisipäeval Patarei merekindluse Goržhi hoovi avamisel.\nPILDID JA VIDEO! Kampaania "Ranits 2020" aitab tänavu 401 koolilast\n"Koolikotikampaania mõeldud eelkõige selleks, et aidata vähekindlustatud perede kooliminevaid lapsi. Ühtlasi soovime seeläbi toetada ja väärtustada laste haridust ning nende püüdlusi kooliteel," ütles Tallinna sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonda kureeriv abilinnapea Betina Beškina.\nOtt Väli: malev on eksam täiskasvanueluks\n"Maleva eesmärk on ikkagi anda noorele inimesele esimene töökogemus ja näha, mida ise raha teenimine tähendab. Oluline pole aga ainult töö pool, vaid iseseisvumine. See on väike eksam või proovikivi täiskasvanueluks," kirjeldab SA Õpilasmaleva juht maleva Ott Väli olulisust noorte elus.\nKultuur Tallinn Video\nVAATA PILTE JA VIDEO! Kadrioru sünnipäeva tähistati kauni kontserdiga\nKadrioru kunstimuuseumis ja pargis tähistati suurejooneliselt Kadrioru lossi- ja pargiansambli valmimise 302. aastapäeva. Tänavuste pidustuste fookuses oli kaks juubelit – 20-aastaseks saanud Kadrioru lilleaed ja Kadrioru kunstimuuseum. Programmis oli muuhulgas lillelaat, lastele ja peredele suunatud nuputamismängud ja lasteraamatu esitlus.\nFOTOD JA VIDEO! Põhja-Tallinnasse rajatav Pelgulinna Riigigümnaasium leevendab koormust teistes piirkonna koolides\n"Loomulikult me tahame säilitada maksimaalselt keskkonda. Aga me peame ka lastele hariduse andma," sõnas Põhja-Tallinna linnaosa vanem Peeter Järvelaid Pelgulinna riigigümnaasiumi õppehoone ehitamist käsitleval avalikul arutelul. "Selle dialoogi keskne seisukoht oli, et kooli me tahame. Siin ei olnud mitte ühtegi inimest, kes ütleks, et Põhja-Tallinn kooli ei vaja."\nTööalastest rikkumistest teavitajad saavad tulevikus kaitse\n"Mitmed viimasel ajal avalikuks tulnud juhtumid näitavad selgelt, et tööalasest rikkumisest teada andmine võib inimesele kaasa tuua soovimatuid tagajärgi. Teavitamiskanalite loomine ja seaduse alusel kaitse andmine aitab kaasa läbipaistva ja avatud ühiskonna arengule ning ka ettevõtete jaoks on kindlasti oluline lahendada oma probleemid kiiresti, adekvaatselt ilma kaasneva mainekahjuta," rääkis justiitsminister Raivo Aeg.\nVIDEO! Tallinn kingib sünnipäeva tähistanud loomade varjupaigale koeraaedikute katused\n"Sel aastal hoolitseb Tallinna linn, et koerte väliaedikud saaksid endale katuse peale," teatas varjupaiga sünnipäeval käinud abilinnapea Kalle Klandorf. "Samuti jätkatakse kasside karantiinipuuride väljavahetamist, et tagada loomadele paremad tingimused ja aidata takistada haiguste levikut."\nGALERII JA VIDEO! FILMIVÕTTED VANALINNAS! Elmo Nüganen: aasta pärast on siin hoopis teistsugune vaatepilt\n"Nii palju kui võimalik, filmime Tallinna vanalinnas," ütles režissöör Elmo Nüganen filmitriloogia võtetel, mis põhinevad kirjanik Indrek Hargla Apteeker Melchiori raamatutel.\n10:52 Politsei tabas Viru Keskusele pommiähvarduse teinud mehe\n08:21 VIDEO! Põhja-Tallinnas remonditakse 12 000 ruutmeetri ulatuses kvartalisiseseid teid\n17:13 Reet Trei: mälu teeb paremaks hea toit, rõõmus meel ja ajutrenn\n12:06 VIDEO! Haaberstist on krematooriumisse viidud pool tonni lusitaania teetigusid\n09:56 VIDEO! Tallinna Keskraamatukogu pakub uusi võimalusi muusika loomiseks\n12:09 Kalamaja legendaarne tänavakoer saab mälestusmärgi\n10:39 VIDEO! Kiik: kui nakatumine kasvab, tulevad piirangud\n17:00 GALERII JA VIDEO! Fotomuuseum avas sünnipäeva puhul raekoja taga fototänava\n12:17 Värbamisekspert selgitab: mille järgi tööandjad endale tegelikult töötajaid valivad\n08:35 VIDEO JA GALERII! ITK õuel saab osa võtta harivast rinnaga toitmise nädala piknikust


30 tasuta PSD veebidisaini malli - Digitaalsed Varad\n30 tasuta PSD veebidisaini malli\nKui vajate mõnda ilusat PSD-malli, saate õigesse kohta! Tavaliselt kasutavad arendajad ja disainerid PSD malle konkreetse projekti / projektide otseteena. Nad võtavad malli PSD ja hakkavad seda kas muutma või kodeerima. Uurime regulaarselt veebist kvaliteetsete tasuta reklaamide leidmist. Kui soovite allalaadimishullusesse minna, külastage lihtsalt meie veebisaiti tasuta reklaamijaotus . Ilma pikema jututa loodame, et hindate järgmisi PSD malle.\nkui palju on kendrick lamar väärt\nDead Stocker - moevaba PSD veebisaidi mall\nStiilne minimaalse veebisaidi PSD mall\nMav tasuta Synthetik PSD\nSachaG tasuta “Silverio” PSD\nTasuta Orion PSD DDStudios\nGastronüümne - tasuta PSD mall (toit ja restoran)\nEttevõtte veebisaidi mall\niPhone App'i veebisaidi mall\nCosmive'i tasuta 'Ardence' PSD\nTasuta Magnifico PSD DDStudios\nTsitrusviljade ruut lõhkes\nTasuta BarelyCorporate PSD by ThemeBlvd\nThemeBlvd tasuta 'keerukuse' PSD\nWordPressi teema: puhas\nVaadake meie eelmisi artikleid!\narmas lõik minu sõbrannale\nFab tänav! Tänavamoe pildistamise juhend algajatele\nKas raudmees võiks kunagi sobida?\nKunstiliste jalatsite kujundused Kobi Levi\n60 ainulaadset Nike kingade kujundust, autor Daniel Reese\n20 silmapaistvat moega seotud trükireklaami\nnimed, mida flirtimisel tüübile helistada\nküünis on seaduste meem\nsa ei sure oma sõprade eest, vaid elad nende heaks\nkui palju miley cyrus väärt on\nparim tasuta youtube to mp3 converter


Müüa suure ehitusalusepinnaga tootmishoone Otepää vallas Pukas! » Äripinnad\nMüüa suure ehitusalusepinnaga tootmishoone Otepää vallas Pukas!\nHoonestatud kinnistu. 30 698 m2\nHooned on remonti vajavad.\nMüüa endine mööblivabrik Otepää vallas Puka alevis. Tootmishoones valmistati 20 aastat kvaliteetset täispuitmööblit Saksa ja Austria turule. Gomab Mööbel alustas oma tootmist 1993 aastal peale hoonete omandamist. Enne seda valmistasid mööblitislerid mööblit juba 1960.-ndatest aastatest. Varasema nime all tuntud „Valga mööblivabrik“. Pika ajalooga hooned on mõned aastad tühjana seisnud ja ootab head ideed uuele omanikule raha teenimiseks!\nOtse Puka raudtee äärde jääv kinnistu on 30698 m2 suurune. 100% tootmismaa.\nSellest hoonete alla jääb lausa 6470,7 m2.\nKõik kinnistul asuvad hooned on ehitusregistris kirjas ja nende suletud netopinnad on vastavalt:\nPuidutööstuse hoones on 5584,6 m2. Kõrgus 8,5 m, pikkus 136 m ja laius 56 m.\nPuidutööstuse olmekorpus on 927,6 m2.\nPumbamaja on 73,5 m2.\nGaraaž on 369,5 m2.\nTrafoalajaam on 73,4 m2.\nVesi tuleb otse kinnistul asuvast puurkaevust.\nElektrilepingus on näha, et võimsuseks antakse 3 faasi ja 2 liitumispunkti peakaitsemega 160 A. Võrguühenduse läbilaskevõime 2×500kW.\nKanalisatsioon on lokaalne. Hetkel puudub pump. Oma biotiik.\nKatlaruumis andis omal ajal sooja 2,1 MW puiduküttel katel. Tänasel hetkel peab selle seisukorra üle vaatama.\nKõik hooned on mingil määral remonti vajavad. Silikaadist ja raudbetoonist vahelagedega hooned on ehitatud ajavahemikus 1963-1977 aastal. Põrandad on valatud betooni. Mõned põrandad lisaks kaetud vineeriga. Viimati sai uue betoonist põranda viimistlusruum 2006-2007 aastal.\n„Nõukaaegsed“ bituumen katused on saanud vahetatud tänapäevase SBS materjali vastu ajavahemikul 2000-2012 aastal. Järkamisruumil on vahetatud välja kogu katus, alates all oleva kandva profiiliga, soojustusega ja lõpetades pindmise SBS kattega. Täpsemalt kommunikatsioonide ja hoonete seisukorrast saame rääkida juba kohtudes.\nKinnistul on palju ladustamisruumi, mis kaetud asfaltkattega.\nKatused ja muu territoorium on igati sobilik päiksepaneelide paigaldamiseks.\nPuidutööstuse olmekorpuses asusid mitmed puhkeruumid, kabinetid, riietusruumid, pesuruumid ja tualetid, saun, söökla koos köögiga jne.. Täna saaks sinna ka vabalt töölistele korterid teha.\nPildimaterjali ja infot on palju. Seega leia vaid vajadus ja teosta oma ideed!\nKaugus Tartust 53 km, Valgast 38 km, Tallinnast 208 km, Pärnust 136 km, Otepäält 19 km.


Eskimole lume müümine | Internetiturundus\nEskimole lume müümine\n30.11.2009 · 10 kommentaari\n30.11, 2009 at 19:52\nVäga huvitav tähelepanek. Pole otseselt kunagi selle peale mõelnud, et müük on sisuliselt kliendi probleemi(de) lahendamine või probleemi lahenduseks vajalike abivahendite müümises (Sinu puul koolitused).\n30.11, 2009 at 20:52\nVäga õige. Selle põhimõtte järgi talitades, ei teki kunagi klientidel kahtlustki, et teed/müüd õiget asja (mida sa ka teed).\nVallo F. says:\n03.12, 2009 at 19:09\n100% nõus! Kusjuures mnulle see just rõõmu teebki, kui saab kliendi õlgadelt tema murekoorma ära võtta!\n05.12, 2009 at 01:54\nPeep, “eskimole lume müümine” on samasugune metafoor nagu “võta näpust”. Milline oleks Sinu metafoor hea müügimehe kirjeldamiseks?\nKahtlustan, et hea müügimees lahendabki tegelikult probleeme. Kõikide teiste kohta öeldakse: “Sa võid paari inimest lollitada palju kordi, väheseid inimesi mõne korra, paljusid inimesi ühe korra.”.\n08.12, 2009 at 09:50\nLoen just Kim Kiyosaki raamatut “Rikas naine”. Ta kirjutab:\n“Aastaid tagasi rääkisin kinnisvarainvesteeringute maakleriga 24 korteriga majast. Ja tema kukkus termineid loopima. “Pangalaenu summa ja omandatud aktivate väärtuse suhe on 80%. Kapitalisatsioonimäär on 9%. Sisemine rentaablus on 19%.” Ja muutkui samas laadis edasi. Niisiis küsisin temalt:”Mida kapitalisatsioonimäär täpselt tähendab?” Tema kostis: “Noh, mida kõrgem on kapitalisatsioonimäär, seda parem tehing see on.”\n“Aga kuidas täpselt te kapitalisatsioonimäära kindlaks teete? Mis tehe see on? Ja mida see täpselt mõõdab?”\nMees vaatas mulle lihtsalt tühja pilguga otsa ja sõnas siis:”See polegi tegelikult nii oluline; tähtis on see, milline hea tehing on selle maja ost.”\n08.12, 2009 at 11:42\nEskimotele tegelikult müüakse lund ja kui seda osavalt teha siis ka edukalt ja jätkusuutlikult.\nEskimote all pidasin silmas eestlasi, sest nad pole tegelikult kuigi erinevad. Näokuju ehk ainult natuke, aga see ei puutu asjasse :)\nEestlased elavad samuti elamiskõlbmatus kliimas (vähemalt inimese jaoks), taevast sajab vaat et pool aastat mingit jälkust, mida lumeks kutsutakse.\nJa ikkagi müüakse siin edukalt just kõige rõvedamal aastaajal kui kõige külmem on ja kui seda jälkust pidevalt alla sajab, suusareise mõnda veel külmemasse kohta kus seda jälkust veel rohkem taevast alla tuleb!!!\nJa ostjad on õnnelikud ja ostavad seda ikka ja jälle. Kiidavad ka kõigile tuttavatele kui hea lume seekord välismaalt sain ja agiteerivad neid ka ostma :)\n08.12, 2009 at 14:51\nVot aga Eestis lund (ja ka mägesid) pole, seega on reaalne vajadus seda lund osta :)\n10.12, 2009 at 11:58\nKui müügimees müüb midagi nii et ta ise ka tunneb et see müük on pähemäärimine, siis on see vale ja üldjuhul selline müügimees kaua vastu ei pea ka, kuna valed, mis sinu sees, on väga tajutavad. Seda enam, kui räägitakse, et käesoleva sajandi ärilisteks märksõnadeks on intuitsioon (sisetunnetus) ja meditatsioon (enda sisse vaatamine ja endaga silmitsi olemine).\nKui müüd asja, mille kasumlikkusesse ja väärtusesse sa ise ikka väga usud, siis hakkad minema õigemat teed ja leidma õigeid taktikaid. Minu arvates müüakse iga päev inimestele väga palju asju, mida nad tegelikult ei vaja, aga seda kõike tehakse nii peenelt, et kokkuvõttes hakkavad inimesed tundma, et nad siiski vajavad seda kõike :)\nKõik taandub siiski sellele, et kui midagi teed, tee hästi. Kui midagi müüd, siis olgu see ikka hea kraam. Kui müüa eskimotele väga head lund ja luua sellele ehk mingi lisaväärtus (näiteks lumi, mis sädeleb rohkem) ja tekitada eskimotes vajadus seda osta, siis on kõik ok ju?\n11.12, 2009 at 12:39\nKogu müügifenomen seisneb selles, et enamus inimesi kes ostavad teevad seda emotsionaalsetel alustel ja inimesed kes müüvad peavad selle ära tunnetama. Isegi kui on olemas vajadus, siis ost iseenesest tehakse selle põhjal missuguse müügimehega oli parem läbisaamine või kes oli ilusam või kes lõhnas meeldivalt. Kui toode või teenus ongi kallim kui konkurendil siis otsustamisel võetakse arvesse hoopis seda missuguse pildi suutis müügimees maalida oma tootest, samas kui entusiastlik ja profesionaalne ta oli. Professionaalse all ei mõtle ma seda kui mitu fakti on selgeks õpitud vaid seda kui oskuslikult suutis müügimees maalida nö. pildi kliendi silme ette sellest tootest/teenusest. Samuti ongi võimalik müüa ka eskimole lund tõestades ära uue lume vajaduse ja kasu.\n11.12, 2009 at 12:41\nKui aga tegelt müüb müügimees seda sama lund, mis tal iglu taga tasuta 3545 tonni leidub, siis on tegemist ebaeetilise petturiga ja varem või hiljem maksab see müügimehele valusalt kätte.


Kas masturbatsioonil on peenise suurendada, Kas vajate suurt mõõtu?\nKas masturbatsioonil on peenise suurendada. Peenise laienemine\nVõib jääda mulje, et ainus sobiv meestevaheline puudutus saab toimuda vaid isa ja väga väikeste laste vahel. Pärast liikumist teostatakse oreli haaramine teise käe sõrmedega. Mõned naised saavad ainuüksi mõttejõu abil orgasmi, aga see ei pruugi kvalifitseeruda masturbeerimiseks, kuna füüsilist stiimulit ei ole. Soolopumba kasutamine annab lühiajalise efekti. Paarisuhtes olevad partnerid võivad tegeleda eneserahuldamisega ka üheskoos, kui see mõlemaid pooli erutab. Teised võivad kasutada ka vibraatoreid ja muid seksivahendeid, mis on sagedamini seotud naiste masturbeerimisega.\nPeenisepumba silindri külge kinnitatud käsipumba pigistamine suurendab torus vaakumit, suurendades järk-järgult peenise verevoolu. Teil on täielik kontroll pumpade sageduse ja peenisele avaldatava rõhu üle. Peenises olev kude reageerib regulaarsele pumpamisele, nii et kui suureks ja tugevaks erektsioon muutub, sõltub sellest, kui palju aega varud.\nPumbad sobivad suurepäraselt peenise suuruse suurendamiseks ja erektsiooni tugevuse suurendamiseks kas ajutiselt või pikema aja jooksul, kui sellega Kas masturbatsioonil on peenise suurendada teha.\nPärast pumba kasutamist näevad ja tunnevad enamik mehi oma peenise ümbermõõdu suurenemist rohkem kui selle pikkust.\nNaise rinnanibude suurendamiseks või kliitori suurendamiseks võite kasutada ka peenisepumpa, jälgides ettevaatlikult survet ja pumba toimimise kiirust. Bathmate Hydro seeria kõige esimene hüdropumpade seeria pakub tõelist väärtust oma raha eest ja loob kestva efekti.\nAndes mõõdukat survet, lubab Hydro seeria alustada oma peenise suurendamist hellalt, kuid kiirelt. Hydro7 sobib enamustele kasutajatele, kuid parima tulemuse saavutavad sellega kasutajad, kelle erekteerunud peenis jääb Pump, mis on maailma esimene veega töötav Kas masturbatsioonil on peenise suurendada.\nAlustuseks lõdvesta end sooja vee all mõned minutid. Tee nii, et oleksid vähemalt poolenisti erekteerunud. Täida pump sooja veega, keera pumba peal asetsev mõõtühikutega kleebis üles poole ning sisesta oma peenis. Suru pump vastu keha ning pumpa sellest välja üleliigne vesi, kuni tunned pumba poolt tekitatud survet.\nKui võimalik, suru nii palju vett välja, et surve oleks mõõdukalt tugev. Kasuta pumpa 5 minutit, maksimaalselt 3 korda päevas, et saavutada maksimaalne tulemus. Kui soovid 3 5-minutilist sessiooni järjest teha, eemalda pump korraks peeniselt iga 5 minuti järel.\nVeesurve vähendamiseks vajuta kogu ülemine läbipaistev osa alla. Pärast 5 minutit kasutamist masseeri peenist, et selle verevarustus ühtlustada.\nKui tunned pinget või valu mujal, kui peenisel, on pump paigast ära. Siis eemalda peenisepump ja proovi positsioneerida see nii, et valu ei teki.


N Sept 10, 2020 10:27 pm\nTeema: Raplamaa sidedessant 2020 !\nRe: Raplamaa sidedessant 2020 !\nKohaliku "vaikuse" põhjusele viitas oma postituses ES3ATS\nK Sept 09, 2020 6:50 am\nEelmine postutus võtab ilmselt tabeli uuesti lukust lahti\nT Sept 01, 2020 4:25 pm\nKahepoolse logi huvides, võiks see Kärol ka oma logi saata\nP Aug 30, 2020 12:49 pm\nLogi thomasel privas.\nN Aug 27, 2020 9:09 pm\nthomas kirjutas: Välivõistlus PMR446 kanalitega analoog käsijaamadele...\nIgaks petteks, kes ei viitsi ise vana raporti-lehte kohandada, siis võib siit tõmmata:\nT Apr 21, 2020 4:43 pm\nTeema avapostituses kutsuti (tõsi, ilma logimata) rahvast välja, aga sellel polnud ju midagi pistmist tõsiduse ja intelligentsusega.Üldiselt, selle teema võib vist nüüd lukku panna. Pole vaja, et siin, see kena foorum, Delfi kommentaariumi tasemele langeb. Igaühel õigus uskuda, mida tahab. Loodan, e...\nT Apr 21, 2020 12:18 pm\nÜrituse eesmärk, oli eelkõige, vähemalt veidikeseks ajaks välja, värske õhu kätte saada rahvas, tegelema kena hobiga, ning pisikese põnevuse mõttes, ka väike pingerida tekitada. Igal oma arvamus, kuid jään seisukohale, et liikumine ja törts värsket õhku, on igal juhul etem, kui hirmunult toas värise...\nT Apr 21, 2020 12:43 am\nNagu öeldakse: "Sõna selle peale!". Laik ka juurde 8) Pisike parandus, kuid liider ei muutu: 1. Kalamaja KO29jk (Linnahall) - 11 sidet 2. Ats KO29HI - 10 sidet 3. Taivo KO29IL - 10 sidet 4. Thomas KP20KG - 10 sidet 5. Priit KO29IK85 (Toompea) - 8 sidet 6. Mõmmik KO29KM02 - 7 sidet 7. Arved...\nP Apr 19, 2020 8:01 pm\nP Apr 19, 2020 12:07 pm\nNüüdseks sellest kenast päevast üle nädala möödunud, ning kes on tahtnud saata, on jõudnud seda teha. Lööme siis edetabeli lukku ja lõplik järjestus saigi selline: 1. Kalamaja KO29jk (Linnahall) - 11 sidet 2. Ats KO29HI - 10 sidet 3. Taivo KO29IL - 10 sidet 4. Thomas KP20KG - 10 sidet 5. Priit KO29I...\nN Apr 16, 2020 1:49 pm\nP Apr 12, 2020 8:28 pm\nTänan, herr Erik, aga kuna tegu oli käsijaamade võistlusega, siis ei saa kahjuks, esitatud tulemust arvestada.\nP Apr 12, 2020 9:08 am\n1. Kalamaja KO29jk (Linnahall) - 11 sidet 2. Ats KO29HI - 10 sidet 3. Taivo KO29IL - 10 sidet 4. Thomas KP20KG - 10 sidet 5. Priit KO29IK85 (Toompea) - 8 sidet 6. Mõmmik KO29KM02 - 7 sidet 7. Arved Valgehobusemägi - 6 sidet 8. Ice KO29KF50 - 6 sidet 9. Marko Tondi Selver - 6 sidet 10. Pauhh KP20HD91...\nR Apr 10, 2020 11:58 pm\nPole hullu - Äpu=Erik vähemalt minu andmetel :) Just. Nii, puhtalt igal kanalil, ei saa niisama tulla :wink: Asjast ka. Hetkeseisuga , on avaldatud ja laekunud logide põhjal, järjestus selline: 1. Kalamaja KO29jk (Linnahall) - 11 sidet 2. Ats KO29HI - 10 sidet 3. Taivo KO29IL - 10 sidet 4. Thomas K...\nR Apr 10, 2020 8:47 pm\nKuna olen siin teemas, piisavalt lõugu laiutanud, siis võib logid saata kas mulle, või avalikult teemasse. Ise lendasin sel korral kohavalikuga korralikult orki - ei arvestanud, et nõiad sel korral ümberringi, kuid iga vaatepaltvorm ise ilmakaarde ja nii saigi, enamus aega kulutatud ühelt platsilt t...