Briti rikkaimad on hindu ja venelane - Äripäev\nBriti rikkaimad on hindu ja venelane\n24. aprill 2006, 11:39\nTõnis Arnover 24. aprill 2006, 11:39\nSuurbritannia rikkaim mees on teraseärimees Lakshmi Mittal, kelle varaks arvatakse 344 miljardit krooni, järgneb Chelsea’i omanik Roman Abramovitš.\nThe Sunday Timesi koostatud Briti tuhande rikkaima edetabelisse mahtus seekord ainult 77 naist. 192. kohal on oma 80. sünnipäeva tähistanud Inglise kuninganna Elizabeth II, kellel vara 6,9 miljardit krooni. Temast märksa eespool ehk 122. kohal on Harry Potteri lugude autor J. K. Rowlings, kes on teeninud 11,9 miljardit krooni.\nTuhande rikkaima koguvaraks hindab The Sunday Times 441 miljardit eurot ehk 6900 miljardit krooni.\nNoorte kuni 30aastaste miljonäride saja rikkaima seas on tervelt 29 jalgpallurit. Kiireim tõusja on noor Inglise jalgpallitäht Wayne Rooney. Kõige noorem nende seas on aga Harry Potteri filmiosatäitja 16aastane Daniel Radcliffe, kellel vara juba 316 miljonit krooni.


20.11.10222 (2009) VÕRO: Uma rõiva ilo - Maavalla Koda\n20.11.10222 (2009) VÕRO: Uma rõiva ilo\nVõrokõisi edevanõmbidõ pidorõiva tulnu vahtsõst pruukmistõ võtta, kirotas Uma Lehes Võro instituudi juht Eichenbaumi Külli.\nKu mõnõ suurõmba pido pääle mitmõst Eestimaa nukast rahvast kokko tulõ, sis tunnõt rõividõ perrä õkvalt är – mustõ kuubõga omma mulgi mehe, kirivide pruntsõ ja rättega Kihnu naasõ, seto rahvarõivit tiid kah egäyts ja seto pruukva näid hoolõga.\nTuu kõgõ man tulõ kysymine, et mille sis võrokõsõ silmä ei paistu? Mille võro mehe läävä pitto halli ylikunnaga ja naisist saa-i kah rõividõ perrä arru, omma nä Võromaalt vai pääliinast?\nOmma jo võrokõisil ummi edevanõmbidõ perändysest pidorõiva tävveste olõman, egän kihlkunnan tsipa esi mooduga, a ku kõrvuisi panda, sis võit ytist muudu nätä kylh.\nKas sis olõ-i tuu pääle tultu, et võissi vällä näydädä, kost peri oltas, vai olõ-i meil virku naistõrahvit, kiä rõivit ummõlda võtnu?\n2. märdikuu pääväl saiva Võro instituudin kokko inemise, kink meelest olõssi illus mi edevanõmbidõ pidorõiva jäl yle hulga ao näytämises vällä tuvva.\nMitmõ näist omma esi virga umblõja ja näil omma ka tiidmise mi kandi vanõmbast rõivamoodust. Arutõdi, kuis saanu mi ummist rahvarõivist jäl pidorõiva tetä.\nRahvarõivit peetäs parhilla sakõst õnnõ lauluparkõ ja tandsuryhmi esinemisrõivis, a pidorõivas pruugitas harva. Ummõtõ võisi ka mi kandi ammõdimehe ja -naasõ mi umma rahvarõivast pidoliidsil kõrdul kanda.\nYts sääne vanal Võromaal ja Tartomaal moodun olnu seo kandi esieräline rõivas om lambahall verevide pailuga kirät pikk kuub. Võromaal kutsuti tuud ka suur-särgis.\nTuu kuub näge niisama uhkõ vällä ku mulke vai setodõ rõiva, minka nimä uhkusõga presidendi vastavõtulõ läävä. Presidendiherr esi tund köydyst Mulgimaaga ja näytäs tuud sammamuudu vällä pidol mulgi kuubõ kandõn.\nKimmähe om ka võrokõisi, kiä hää meelega mi lambahahka kuubõ sälgä pasnu ja tuuga mõnda pitto länny. A parhilla saa-i tuud koskilt osta, piät väega häste tiidmä, midä tahat, otsma mõnõ rahvarõividõ tegijä ja tuu käest rõiva eräle telmä.\nKuun olnu käsityytegijä võtiva plaani vällä uuri, ku pall’o võrokõsõ tahtnu tegeligult umma pidokuubõ kanda. Kimmäle pall’o ei tiiäki parhilla, määne tuu täpsele vällä näge ja käsityytegijä nakkasõ tuud tutvas tegemä.\nEdimäne suurõmb ettevõtminõ, kon võrokõsõ võinu uhkõlõ umma rõivast kanda ja tuud tõisilõgi näydädä, om tõnõ Uma Pido 29. lehekuul Põlvan Indsikurmun. Kiä tund, et timä tahtnu sinnä pitto joba ummin ilusin rahvarõivin minnä, andku hindäst kimmäle teedä Näputyyseldsi inemiisile, kiä taad asja iist võtva.


Arutelu käepidemete soojendajatest - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 23 Sept 2020, 11:36\nArutelu käepidemete soojendajatest\nLugemata postitus Postitas Tuono » 21 Okt 2013, 15:56\nKäepidemete soojendused on kevadel ja sügisel tsikili hädavajalikud lisad aga ei tea missugused oma mootorrattale panna\nÜhed kiidavad ühte ja teised teist jne.\nSoome foorumis osad kiitsid Oxfordi omasid, et pidavat toimima ainult siis, kui akus on piisavalt voolu, küsisin täna müüjalt (Bike Worldis), et kas need on sellised, paraku ta ei teadnud. http://www.duell.fi/Onroad_tarvikkeet/O ... hjtangolle\nPoes sai neid oxfordi omasid ka proovida aga ei jõudnud ära oodata nende soojenemist, kui nad sõites ka nii kaua soojenevad siis pole ju neist mingit kasu, ootasin vähemalt 5min. ja selleaja peale läksid õrnalt leigeks.\nSamas nägin seal poes ühel rattal sellist lahendust: http://fotoalbum.ee/photos/Tuono/104839249\nMida arvata neist: http://www.internetipood.com/et/motohoov/product/1019 ja http://www.internetipood.com/et/motohoov/product/28495\nNende ainukeseks plussiks esmapilgul on lüliti, kahjuks käepidemed ise on liiga paksud: http://www.internetipood.com/et/motohoov/product/28006\nJagage oma kogemusi/arvamusi\nRe: Arutelu käepidemete soojendajatest\nLugemata postitus Postitas joel » 21 Okt 2013, 16:07\nNeed 10-eurosed oma rattale just paigaldasin. Ainult teise lülitiga, nii et saan valida, kas täisvõimsus (paralleelselt) või ca veerand võimsust (järjest). On abiks küll. Ca +5-kraadise ilmaga maanteel sõites pidi umbes 10 km tagant ümber lülitama, sest täisvõmsusega hakkas palav ja veerand võimsusega jahe. Kui olin nad lenksu peale kleepinud ja käepidemeid veel peale polnud pannud, siis ka esimese proovimisega ehmatasin, et parempoolne soojenes suht normaalselt, aga vasak vaevumärgatavalt, sest see otse lenksutoru peal (õhuke termorüüž ainult vahel), aga parempoolne plastist gaasikäepideme peal. Aga reaalselt sõites soojeneb täitsa piisavalt ja parem-vasaks üsna võrdselt.\nLiitunud: 29 Apr 2011, 23:04\nLugemata postitus Postitas Max 33 » 21 Okt 2013, 16:28\nMina paigaldasin oma Honda ST-le need viimased kevadel. Kogu hooaja vältel olen kõigile öelnud et selle hooaja parim ost! Soojenevad ruttu ja viie astmeline regull on just paras, et leida sobiv soojus.\nLugemata postitus Postitas M.T. » 21 Okt 2013, 16:29\nTuono kirjutas: Samas nägin seal poes ühel rattal sellist lahendust: http://fotoalbum.ee/photos/Tuono/104839249\nSee on Honda originaal ja maksab nats alla 300€ koos paigaldusega, vähemalt Eestis\nLugemata postitus Postitas Tonis_T » 21 Okt 2013, 16:37\nMul on see sinu viidatud oxford.\nLingil on viimane mudel kõige uuema kontrolleriga (5 positsiooni), mis idee poolest peaks aku pinget jälgima. Alguses ühendasin otse aku külge ja siis katsetustel sai süsteem aru küll (soojenduse võimsusele viitav luluke kustus ja suur roheline tuli keset kontrollerit läks põlema), et millal ratas töötab ja millal mitte. Mina selle süsteemi peale lootma ei jäänud ja panin ikkagi relee vahele.\nInstall on lihtne ja mingeid probleeme seal ei ole. Kõik vajalik on pakis kaasas ja leiutama ei pidanud üldse.\nOxfordi kohta on räägitud, et kontroller kipub läbi minema kuna kontrollerisse pääseb vesi sisse. Muu osa pidi pommikindel olema. Sellel mudelil on asjad tehtud nii, et kontroller on ultrahelikeevitusega kinni lastud ja peaks 100% veekindel olema. Remonditavus muidugi on sellisel juhul iseküsimus.\nSoojenevad suht kiiresti. Aega mõõtnud ei ole kuid kui alguses võimsus põhja panna, siis on kiirelt soojad ja kui siis nõrgema peale regullida, siis on väga mugav. 100% peal lähevad ikka väga tuliseks (subjektiivne, kuna temperatuuri mõõtnud pole kuid läbi kinnaste on valu piirimail).\nSee viie positsiooniga kontroller väga kaua pole väljas olnud nii, et pikaajalisi kogemusi sa kuskilt ei leia. Kui peaks juhtuma sedasi, et kontroller läbi ei kärssa, siis võib öelda, et mina olen nendega rahul. Samas on need mul esimesed soojendusega käepidemed ja võrdlusmoment teiste variantidega puudub.\nLugemata postitus Postitas Erci » 21 Okt 2013, 16:47\nPaigaldasin omale kevadel selle viimase http://www.internetipood.com/et/motohoov/product/28006. Hind on päris soodne. Siiamaani olen rahul. Soojaks lähevad suhteliselt kiiresti ja soojendamisjõud on üpris ok. Tartus võin motika peal vaadata / näppida lasta.\nViimati muutis Erci, 21 Okt 2013, 18:45, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas vanalendur » 21 Okt 2013, 17:54\nart30 kirjutas: Kasutan juba 5a. sellised: http://www.louis.de/_20fd3bf2e475d6ec7f ... r=10032046 , kiiresti soenevad,täisvõimsust pole veel kasutanud.\nKiidan ka neid. Täis võimsust kasutasin alguses, et kiirelt soojaks saada ning edasi piisas enamasti esimesest astmest.\nEdit: Läbi relee tasub kindlasti ühendada. Eelmisel rattal oli otse ja alati ei olnud meeles välja lülitada. Voolutarve õnneks oli selline, et paari tunniga ei juhtunud midagi aga vähemalt korra pidin auto pealt särtsu andma. Praegusel on releega (tagatule pealt) ning tundub vähe mugavam.\nViimati muutis vanalendur, 21 Okt 2013, 20:19, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas onusnooker » 21 Okt 2013, 18:37\nMul ka see sinu viidatud oxford\nPraegu sõidan siin -2C ja täiesti OK, samas ongi nii, et alguses tuleb põhja panna ja siis tõmbad vähemaks. Läheb kiiremini soojaks, muidu tüesti võtab aega.\nMul siis ka see uuem 5 astmeline pult ja läbi relee on pandud. Eks see akut ikka koormab nagu lähituledki mida kasutad, kuigi mul 5-6 aastat vana aku ja siiani koormuse indikaatorit pole vilgutama hakanud, sel mingi save mode peal, kui aku tühjemaks läheb, säästab. Seega ei hädaldaks aku kohapealt, täiesti OK asi.\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 21 Okt 2013, 19:57\nMul on mingi tundmatu firma, UK'st ostetud, sujuva reguleerimisega. Enamjaolt olen hoidnud teda madalaimal astmel, täisvõimsusele pole vist kordagi pannud. Üldiselt eelistangi madalaimat astet, sest siis on lenks just parasjagu sellise temperatuuriga, et ei tundu käe all ei soe ega külm. Kui lenksu soojus on läbi kinnaste selgelt tuntav, siis minu jaoks muutub see üsna kiiresti ebamugavaks, seetõttu eelistan leigemat lenksu.\nEt aku kogemata tühjaks ei jookseks siis ühendasin lensku soenduse läbi 2€ relee (Fixus). Relee omakorda saab voolu tagatulelt. Sellisel juhul on käepideme soojendused sisse lülitatud vaid niikaua, kui süüde sees on.\nLiitunud: 22 Juul 2012, 10:44\nTsikkel: gpz 550\nLugemata postitus Postitas hendri5 » 21 Okt 2013, 20:20\nHiljuti paigaldasin enda rattale sellised http://www.internetipood.com/et/motohoov/product/2611\nOlen veidi pettunud, kuna minu jaoks on selle "High" positsioon liialt leige. Ei kasuta õhkukesi kindaid, kuid +5 kraadise ilma korral kuum ei hakka. Sooviks pigem juurde keerata, aga regulaator on juba põhjas. Pärast 30km maanteel sõitmist ja kinda ära võtmist on sõrmed käeselja poolt külmad, peopesa poolt soojad. Samas, ka nende leigete rutskadega oli septembris/oktoobris tunduvamalt inimlikum sõita.\nEnne ratta peal monteerimist panin toiteploki taha ja proovisin toas järgi. Kuna rutskad ei olnud metallist juhtraua küljes, siis kartsin, et lähevad liialt kuumaks. Aga ei läinud kõrvetavalt kuumaks. Tarbitava voolu järgi arvutasin, et annab umbes 20W võimsust välja (10W rutska kohta). Vaatasin netist teiste toodete reklaame ja seal lubati vähemalt kaks korda rohkem võimsust. Ei tea, kas mulle sattus defektne eksemplar või ongi need sellised kehvakesed.\nLugemata postitus Postitas Ronk » 21 Okt 2013, 21:45\nmacintosh kirjutas: Et aku kogemata tühjaks ei jookseks siis ühendasin lensku soenduse läbi 2€ relee (Fixus). Relee omakorda saab voolu tagatulelt. Sellisel juhul on käepideme soojendused sisse lülitatud vaid niikaua, kui süüde sees on.\nSoovitan ka kõigil teistel see asi ära teha. Ei ole äge pimedas KTM-i lahti kookida, et akule särtsu anda. Ja et ma sellest ei õppinud, siis veel üks kord TKTK ees kõigi uudistavate pilkude all sama asja korrata.\nLugemata postitus Postitas tramm66 » 22 Okt 2013, 02:12\nSiit leiab ka soojendajaid: http://www.dragbike.ee/pood/?p=1&id=185\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 22 Okt 2013, 12:29\nLeidsin üles selle toote, mile ostisin.\nDr. Bike DR695 Heated Grips, £34.99\nRelee läks siit:\nja relee toite haakisin ühendusklemmiga lihtsalt juhme pealt.\nKui täna peaks uue lenksusoenduse hankima, siis tõenäoliselt kaaluks kas Oxfordi oma või siis hoopis elemente. Ainuke asi, mis elementide puhul vajaks muutmist on see lüliti - esteetilisest vaatevinklist on see mulle vastuvõtmatu. Lisaks on tehases toodetu puhul peal ka LED, mille järgi saad ka pimedas ülikiirelt selgeks kas küte on sees või väljas.\nOdavate elementide puhul vaata kindlasti ka võimsust - võib juhtuda, et seal pole piisavalt vatte taga, et lenks lõpuks ka soojaks saada.\nKui natuke otsid, siis keegi siinses foorumis tegeles ka elementide müügiga.\nhendri5 kirjutas: Pärast 30km maanteel sõitmist ja kinda ära võtmist on sõrmed käeselja poolt külmad, peopesa poolt soojad. Samas, ka nende leigete rutskadega oli septembris/oktoobris tunduvamalt inimlikum sõita.\nNii ongi, et soojendusega on peopesad soojad ning käeseljad, pöial ja nimetissõrm külmavõitu - tuul ju jahutab seda külge kogu aja. Kui vähegi soojemaid käsi soovid, siis lisa juurde ka käekaitsed.\nLugemata postitus Postitas boob » 22 Okt 2013, 12:38\nMu rattal on peal. Töötab nagu vaja, ei tee lenksu jämedamaks nagu enamus soojendusega käepidemeid.\nLiitunud: 20 Apr 2007, 12:45\nTsikkel: Jawa 350, Suzuki GSX1300R\nLugemata postitus Postitas Bullet1222 » 22 Okt 2013, 14:23\nSoetasin endale R&G käepideme soojendused http://www.rg-racing.com/emailcontent/2 ... Review.jpg. Testinud või paigaldanud veel pole, kuid enne ostmist sai kõvasti uurimistööd tehtud. Alguses kaalusin ka Oxfordi käepideme soojendusi (premium sports versioon) osta, kuid internetist arvustusi lugedes selgus, et Oxfordil pidi kontroller kergesti otsad andma. R&G käepidime soojendused tundusid olevat üsna hea kvaliteedi ja hinna suhtega.\nRiga 13 > Riga Delta > Jawa 360/350 (1972) > Honda VTR1000F Firestorm (1998) > Suzuki GSX1300R Hayabusa (2010)\nLugemata postitus Postitas romulus » 22 Okt 2013, 14:50\nVõimalik on ka ise meisterdada. Ise tegin selle http://atrophy.lock.net/do/hotgrips.html skeemi järgi järgi. Kuna mul alu lenks, siis vasakule pidemele alla kiht termorüüd soojusisolatsiooniks, siis takistustraat, siis õhuke kiht elekriku teipi, et kummi peale lükates traat paigast ei liiguks.\nEeliseks see, et käepidemed ei lähe jämedamaks ja saab kasutada endale meeldivad pidemekumme. Samuti saab traadi pikkuse ja takistusega mängida kui kuuma vaja. Ning muidugi see, et kuludeks läks alla 10 euri:p\nOlemas on ka lenksusisesed pulgad, a la http://www.pollyheaters.com/, aga neid ei saa kasutada taper lenksu puhul, sest ei mahu sisse. Tavalise lenksu puhul hea variant minu arust.\nLugemata postitus Postitas Tuono » 22 Okt 2013, 14:51\nMilleks on releed vaja, kui süüde väljas nad ei peaks ju toimima, sest mingi(d) juhtmed lähevad ju süütelukku ?\nLugemata postitus Postitas Välejaan » 22 Okt 2013, 15:43\nEi ole ennem soojendustega kokku puutunud. Aga süütelukku vast ei tohiks midagi minna, vool otse akult ja juhtimine käib siis läbi relee mis pannakse vahele ja releed juhib siis kas nagu mainitud, tagumine tuli kui süüde sisse keerata, või mis iganes ahel mis koos süütega toimib. Kui ilma releeta süsteem teha, siis tulevad juhtmed otse akult ja ainult see on/off lüliti on ahela vahel, mis võibki vahest sisse ununeda ja aku tühjaks imeda.\nLugemata postitus Postitas Tuono » 22 Okt 2013, 16:01\nVälejaan kirjutas: Ei ole ennem soojendustega kokku puutunud. Aga süütelukku vast ei tohiks midagi minna, vool otse akult ja juhtimine käib siis läbi relee mis pannakse vahele ja releed juhib siis kas nagu mainitud, tagumine tuli kui süüde sisse keerata, või mis iganes ahel mis koos süütega toimib. Kui ilma releeta süsteem teha, siis tulevad juhtmed otse akult ja ainult see on/off lüliti on ahela vahel, mis võibki vahest sisse ununeda ja aku tühjaks imeda.\nSüüteluku juttu rääkis üks autoelektrik (tsiklimees).\nLugemata postitus Postitas stev666 » 22 Okt 2013, 16:36\nreleele võib + vedada ükskõik kustkohast(tagatuli või süütelukust) vead sealt mis ligemal ja lihtsam vedada.\nLugemata postitus Postitas Tuono » 22 Okt 2013, 16:47\nstev666 kirjutas: releele võib + vedada ükskõik kustkohast(tagatuli või süütelukust) vead sealt mis ligemal ja lihtsam vedada.\nMinu tsiklil oleks parem ilmselt pooltulejuhtmest vedada, sest seal on ainult töötava mootori korral vool sees.\nLiitunud: 23 Veebr 2010, 15:16\nLugemata postitus Postitas Reigo » 22 Okt 2013, 20:55\nTuono kirjutas: Minu tsiklil oleks parem ilmselt pooltulejuhtmest vedada, sest seal on ainult töötava mootori korral vool sees.\nMul ongi nii rele juhtimine tehtud, soojendused töötavad siis kui tuled põlema läheva ehk kui mootor töötab.\nAga selle lähitule pealt juhtimisega säärane asi, et kui on H4 siis lülitab ka soojendused välja kui kaugtulele lülitada muidugi kui kahe diodiga seda ei lahenda\nMul on daytona sojendused ja väga rahul. Orig. lüliti asemele tegin PWM lüliti, palju mugavam ja saab sooja vastavalt tahtmisele ja vajadusele reguleerida.\nhetkel säärane lüliti, pildil ainult juht nupud teine veidi suurem plokk on gondli [Motobot: "Keel korda!"] all:\nÜle on siis säärane lüliti:\nKui kellegil huvi võib pakumise teha\nAnything can be made to fit with a hammer.......\nLugemata postitus Postitas Pinchu » 22 Okt 2013, 21:02\nMul samasuguse lülitiga soendajad eelmisest omanikust ja mul täitsa tekkis küsimus, et mille jaoks see Start seal keskel on? (Off ja On on ju arusaadavad).\nViimane (ja üldse esimene) sügisene pikem sõit aga kahjuks näitas, et soojast jääb minu jaoks kõvasti vajaka. Eks vaatan siis kah teie soovitused siin läbi ja ehk millalgi vahetan selle välja.\nLugemata postitus Postitas uljasvaluvelg » 22 Okt 2013, 21:14\nPinchu kirjutas: Mul samasuguse lülitiga soendajad eelmisest omanikust ja mul täitsa tekkis küsimus, et mille jaoks see Start seal keskel on? (Off ja On on ju arusaadavad).\nProovi ikka see start asend ka ära. Ei tohiks soojusest puudu jääda. Mul on endal ka Daytona soojendused ja koguaeg stardi asendis läheb kätel ikka väga palavaks.\nLugemata postitus Postitas Pinchu » 22 Okt 2013, 21:18\nuljasvaluvelg kirjutas: Proovi ikka see start asend ka ära. Ei tohiks soojusest puudu jääda. Mul on endal ka Daytona soojendused ja koguaeg stardi asendis läheb kätel ikka väga palavaks.\nEks kevadel proovib siis järgi. Huvitav loogika... et START on High ja ON on low ... ei tulnud tõesti selle peale, et stardi peale seda seisma jätta. Lükkasin ikka kohe edasi ON peale. Jälle targem (...miks küll loogilised asjad nii ebaloogiliseks tehakse?)\nLugemata postitus Postitas kurisookaru » 22 Okt 2013, 21:53\nOn ka selliseid lenksusiseseid varjante. Käepidemed ei ole paksud, see pluss pool, miinus poolena pidavat natuke kauem soojenema rutska. http://www.vajalik.ee/shop.php?cat=16&P ... 64b4afcfc9\nLugemata postitus Postitas Tuono » 22 Okt 2013, 22:00\nkurisookaru kirjutas: On ka selliseid lenksusiseseid varjante. Käepidemed ei ole paksud, see pluss pool, miinus poolena pidavat natuke kauem soojenema rutska. http://www.vajalik.ee/shop.php?cat=16&P ... 64b4afcfc9\nVähe usutav, et gaasirutska soojaks läheb, kui siis ainult kohapeal seistes ja sedagi peale poolt tundi\nLugemata postitus Postitas Pontus » 22 Okt 2013, 22:08\nMilleks neid soojendajaid vaja on, mis mootorratta akud ära rikub. Kõige tõhusam on sadula all tuubitäis capsicami Võtad selle külma ilmaga sadula alt välja , paned pihku väikse törtsu, sadulasse ja leekima. Ja käed soojad ja akud uued\nLugemata postitus Postitas M.T. » 22 Okt 2013, 22:18\nMiks ma ei imesta, tegelt imestan ikka kah. Olin kindel, et Pontus soovitab käpikuid vói miskit analoogset, aga Capsicam\nAinult sellest ei saa aru, et kui sa Pontus pihku paned oma väikse törtsu, siis milleks Capsicam? Mingi fetish w? Ps! See pole libestiks móeldud\nLugemata postitus Postitas Tuono » 22 Okt 2013, 22:19\npontus kirjutas: Milleks neid soojendajaid vaja on, mis mootorratta akud ära rikub. Kõige tõhusam on sadula all tuubitäis capsicami Võtad selle külma ilmaga sadula alt välja , paned pihku väikse törtsu, sadulasse ja leekima. Ja käed soojad ja akud uued\nKaasaegsed inimesed panevad tsiklile kätesoojendajad aga sina võid ju pihku panna


Lõikustänupühal oldi koos lastega - Eesti Kirik\n13.10.2004 | ek | Rubriik: Esileht, Uudised\n10. oktoobril kutsus Tartu Ülikooli-Jaani kogudus lapsi koos vanematega lõikustänupüha puhul peetavale lastepäevale Jaani kirikusse.\nElevust oli palju juba tund enne jumalateenistust, mil lastepäeva korraldustoimkond ja aktiivsed koguduseliikmed koos kõige ürituseks vajalikuga kohale kiirustasid. Peagi pühiti juba põrandat ning pidulaud kaeti kodudes küpsetatud kookide ning hõrgutistega.\nPärast jumalateenistust tehti veel viimased toimetused ja oldi valmis laste tulekuks.\nKella 13 paiku hakkasidki saabuma esimesed külalised. Pärast kosutavat kehakinnitust koguneti kooriruumi, kus koguduse õpetaja Urmas Petti rääkis toreda loo Ristija Johannesest, kuna teatavasti on Tartu Jaani kiriku nimipühak just tema.\nIgaühele midagi põnevat\nPärast ühist lauluõppimist, mida juhendas organist Anneli Vilbaste, läks ligi kolmkümmend kokkutulnud last üheskoos mööda pühakoda ekskursioonile, mille käigus said väikesed kirikulised kuulda nii mõndagi Jaani kiriku ajaloost.\nBinoklitega uuriti kuulsaid terrakotakujusid ja nuputati, kes need olid, keda nõnda savisse voolituna kujutati.\nSel ajal kui kooriruumis samal teemal lapsevanemaid valgustati, hiilisime lastega hanereas käärkambritesse ning külastasime ka Lüübeki ja Münnichi kabelit. Agaramad lapsed uurisid pidevalt, millal torni minnakse ning suur oli elevus, kui viimaks mööda kitsast keerdtreppi orelirõdule ronisime.\nSealt avanes aukartustäratav vaatepilt ning selgesti võis näha, kuidas kiriku parem külg on veidralt viltu. «Keegi on seda vist kunagi lükanud,» arvas keegi. Päris torni me ei roninud, ehkki nii mõnigi ilmselt vaid sellest unistas. Igaks juhuks liikusime tagasi alla, et kindel pind jalge all oleks.\nInspireeriv savi ja hariv loeng\nPidulaud oli vahepeal sujuvalt töölauaks muudetud ning sellel ootas voolimist suur käntsakas savi. Laud sai muidugi kohe korraliku tormijooksu osaliseks ning mõne hetkega olid pisikesed kätepaarid küünarnukkideni saviga koos.\nLapsevanemad kuulasid samal ajal kasvatusteemalist loengut Tartu Ülikooli usuteaduskonna õppejõult dr Pille Valgult. Siiski oli rõõm näha savivoolijate hulgas ka neid, kes ammu lapseeast väljas.\nJa mis seal salata – ürituse korraldajadki sattusid hasarti lastega võidu kujukesi mätsides, seejuures hämmastavat innukust ilmutades. Nõnda üksmeelselt töötades ning vastastikku üksteist abistades valmiski viimaks terve trobikond kunstiteoseid, millest mõneski hea fantaasia korral terrakota välimust võis täheldada.\nLastepäev lõpetati ühise lauluga ning laiali mindi rahulolevalt ja lubadusega järgmisel korral uuesti kokku tulla. Plaanis ongi edaspidi korraldada selliseid üritusi korra kuus.\nLoodetavasti hakkab mõne aja pärast toimima igapühapäevane lastehoid ning hiljem ehk ka pühapäevakool. Igatahes võib nimetada kogu üritust väga õnnestunuks ning jääb üle vaid tänada kõiki abilisi, samuti lapsi ja nende vanemaid innuka osavõtu eest. Tahaks loota, et lastetöö jätkub noores koguduses sama hoogsalt, kui algas.\nEelmine: Luubi all on EELK 2005. aasta eelarve\nJärgmine: Joel Luhamets kandideerib peapiiskopiks


Erinevus Pythoni ja Gatori vahel\nMeie planeedil elab mitmekesine ja hämmastav hulk loomi, enam kui tuhat liiki elab koos paljudes erinevates elupaikades. Kõige põnevam on aru saada, kuidas iga loom välja näeb, elab, sööb, röövib ja kohaneb. Seetõttu liigitavad teadlased loomad rühmadesse, uurides, kuidas loomad on sarnased või erinevad. Loomad klassifitseeritakse nende omaduste põhjal tavaliselt viide tuttavasse rühma: imetajad, linnud, kahepaiksed, putukad ja roomajad. Me oleme siin, et arutada roomajate teemal. Lisaks liigitatakse roomajad nelja põhirühma: kilpkonnad, maod, sisalikud ja krokodillid. Enamik roomajaid on kohandatud elama konkreetses elupaigas ja neil on palju kuju, suurust ja värvi.\nRoomajad võivad olla tohutud nagu piton ja alligaator või pisikesed, nagu kahanevad. Neil on selgroogsed, mis tähendab, et neil on selgroog, ja neil on naha jaoks kõvad kaalud, mis kaitsevad neid ülekuumenemise eest ja hoiavad vett naha tungimise eest. Me arutame siin kahe kõige ohtlikuma ja metsikuma roomajate liigi - pütoonide ja alligaatorite (või gatorite) üle. Mõlemad on külmaverelised olendid ja looduslikult sündinud tapjad, kuid kuuluvad roomajate erinevatesse perekondadesse. Ehkki mõlemad kuuluvad roomajate perekonda, on nende kuju ja suurus, elupaik, tugevus ja nõrkused jne nii erinevad. Mõlemad on röövloomad ja kumb neist istub toiduahela tipus? Vaatame, kuidas python erineb gatorist.\nPüütonid on mürkidest mitteolevad maod, kes kuuluvad perekonda “Pythonidae” - maailma suurimate madude perekonda, enamasti leidub neid Aafrikas, Aasias ja Austraalias. Need on perekonna mittemürgised maod, mis koosnevad tuhandetest liikidest, mida leidub Austraaliast Uus-Guineasse, Indoneesiasse, Aasiasse Aafrikasse. Nagu maod, on neil pikkade piklike kehadega jalad ja lühikesed sabad. Neil pole kõrvu, nii et nad tunnetavad ainult liikumisi nende ümber, tunnetades vibratsiooni läbi maa. Pythonid on suured maod, mis võivad kasvada kuni 30 jalga, kuid leidub ka mõned pütoonide liigid, mis on isegi 24 tolli. Enamikul pütoonidest on soojustundlikud labiaalkaevud, mis aitavad neil leida soojaverelisi saagiksid nagu rotid, hirved jne. Need pigistavad oma saagiks surma, mida nimetatakse ahenemiseks.\nMis on Gator?\nAlligaatoreid, mida kõneldavalt nimetatakse ka gatoriteks, on külmaverelised roomajad, kes kuuluvad perekonda Alligatoridae perekonda Alligator. Nad kuuluvad samasse perekonda kui teised suured roomajad, näiteks krokodillid, kuid on pärit Hiinast ja Lõuna-Ameerika Ühendriikidest. Nad on suured vee roomajad, kõrgendatud silmade ja ninasõõrmetega ning võimsate lõualuudega. Paksude nahk pakseneb suurenedes, kui nad kasvavad. Vastupidiselt pütoonidele munevad turgutajad munad lehtede hunnikutesse, mis tekitavad kuumuse mädanedes, erinevalt pütoonidest, mis mähivad oma keha munade ümber ja panevad lihaseid vibreerima, et munad püsiksid kogu aeg soojas. See peidab neid ka nende kiskjate eest. Noortel gatoritel on ülemisel lõualuul spetsiaalne munahammastik, mis aitab neil lõpuks kooruda, kui nad lõpuks kooruvad.\nPythoni ja Gatori erinevus\nPythoni ja Gatori klassifikatsioon:\n- Nii pittoonid kui ka gatorid on külmaverelised olendid ja looduslikult sündinud röövloomad, kes on otseselt seotud roomajate perekonnaga. Püütonid on mittemürgised maod, kes kuuluvad perekonda “Pythonidae”, mis moodustab Aasia, Aafrika ja Austraalia päritolu maailma suurima mittemürgiste madude perekonna. Alligaatorid seevastu on külmaverelised roomajad, kes kuuluvad perekonda Alligatoridae perekonda Alligator ning mis on pärit Hiinast ja USA lõunaosast.\nPythoni ja Gatori omadused\n- Pütoonidel on suured pead, õhukesed kaelad ja pikad piklikud kehad, millel pole jalgu ja lühikesed sabad. Peaaegu kõigi pütoonide alumises lõualuus on soojuskarjäärid, mis aitavad neil öösel tuvastada soojaverelisi saagiks. Neil pole kõrvu, nii et nad tunnetavad ainult liikumisi nende ümber, tunnetades vibratsiooni läbi maa. Mängijatel on soomustatud keha lameda, lihase sabaga, mis moodustab peaaegu poole keha pikkusest. Saba aitab neil vees liikuda ja ka hüdrotasandil veepinnal liikuda. Nahas olevad kondised plaadid muudavad nende tungimise eriti raskeks.\nPythoni ja Gatori elupaik\n- Pythonid, nagu maod, elavad Aasia ja Aafrika troopilistes piirkondades. Nad õitsevad niisketes või kuivades maapealsetes, mageveekogudes ja täielikult merelistes elupaikades, kus see on tavaliselt kuum ja niiske, nii et nende keha võib püsida soojas. Neid leidub enamasti vihmametsades, metsamaal, rohumaadel, soodes, põõsastel ja luidetel. Nagu pütoonid, on ka gatorid külmaverelised olendid, kes õitsevad mageveekeskkondades, nagu jõed, tiigid, märgalad, järved, sood ja sood. Nad hõivavad kõik parasvöötme ja troopilised kliimad, välja arvatud Euroopa.\nPythoni ja Gatori inkubatsioon\n- Roomajate imikud saavad korralikult kooruda ainult siis, kui nende munad püsivad õigel temperatuuril. Seda nimetatakse inkubatsiooniks. Püütonid kaitsevad oma mune, keerates keha ümber munade, pannes lihased vibreerima, et hoida neid soojas, et nad kooruksid õiges keskkonnas. Gators seevastu muneb oma munad lehtede hunnikusse, mis tegelikult küpsedes ja lõpuks koorumisel kuumust tekitab. Noored gators lõikavad oma koorest välja spetsiaalse munahamba abil, mis neil on ülemisel lõualuul, kui nad hakkavad kooruma.\nPython vs Gator: võrdlusdiagramm\nKokkuvõte Python Vs. Gator\nNii pittoonid kui ka gatorid on külmaverelised olendid, kes on kohandatud elama konkreetses elupaigas, kus see on tavaliselt kuum ja märg, nii et nende keha saaks sooja hoida. Neid leidub enamasti vihmametsades, metsamaal, rohumaadel, soodes, põõsastel ja luidetel, jõgedes, tiikides, järvedes ja soodes. Kuid pütoonid mähivad oma keha munade ümber, et neid inkubeerida, mis peidavad neid soojavereliste kiskjate eest. Gators paneb oma munad lehtede hunnikusse, et neid inkubeerida kuni mädanemiseni. Enamikul pütoonidest on soojust tundvad labiaalsed kaevud, mis aitavad neil leida soojaverelisi saagiksid. Gatorsil seevastu on meeletult võimas hammustus.\nVaat, Simon. Elamine maod ja muud roomajad. Clayton, Austraalia: CSIRO Publishing, 2011. Prindi\nSpilsbury, Richard ja Shelagh Rixon. Roomajate klassifitseerimine. Portsmouth, New Hampshire: Heinemann, 2005. Trükk\nErinevus Michelle Obama ja Melania vahelErinevus kinnisvaramaakleri ja maakleri vahelErinevus hormoonide ja akne vahelErinevus New Yorgi riba ja Ribeye vahelErinevused umbrohu sööjate ja teraga trimmerite vahel\ninflatsioonilõhe vs majanduslangusmaadlus 28 kolmekordne h vs ettevõtjatänava kolmik r vs rsmclaren vs lamborghini hindmg42 vs mg34


Silver Tambur: rassismi vastu seismine on osa Eesti põhiväärtustest - Tänane leht\nSilver Tambur: rassismi vastu seismine on osa Eesti põhiväärtustest\n17. juuni 2020, 1:08\nSilver Tambur. FOTO: Kristin Kalnapenk\nPõhiseaduse äsjase aastapäeva puhul tasub meenutada, et kehtiv põhiseadus rõhutab nii inimväärikust kui ka seda, et Eesti põhiväärtuste hulka kuulub ka eri nahavärvusega inimeste võrdne kohtlemine - neid on nüüdseks Eestis arvestatav kogukond, kirjutab ingliskeelse portaali Estonian World peatoimetaja Silver Tambur.\nBlack Lives Matter Tallinn, mis leidis aset 10. juunil ja millest võtsid osa sajad inimesed, ei olnud pelgalt solidaarne toetusavaldus Ameerika Ühendriikide mustanahalisele kogukonnale – veelgi olulisem on toetada eri nahavärviga vähemuskogukondi Eestis, kes on siin kokku puutunud rassismiga.\nKui juuni alguses kuulutati välja Black Lives Matter Tallinna solidaarsusavaldus, reageeris selle peale teiste seas ka Abdul Turay – aastaid Eestis elanud Kariibi päritolu britt –, kes leidis, et rassipõhise politseivägivalla vastane protest on Eestis põhjendamatu ja see meeleavaldus ei peaks Tallinnas toimuma. «Me pole teie ahvid!» kirjutas Turay sotsiaalmeedia postituses, mis avaldati ka Postimehes. «Eestil on omad probleemid. Tegelege nendega.»\nJärgnenud intervjuus Postimehele lisas Turay: «Eestis ei ole mustanahaliste kogukonda kui sellist. Jah, on mustanahalised, kes elavad Eestis, aga nad ei ole eestlased.» Intervjuule viitasid hiljem paljud inimesed, põhjendades, miks meeleavaldus Black Lives Matter ei ole Eestis asjakohane. «Aga näete, Eestis elanud mustanahaline ütles samuti, et pole põhjendatud!» kõlas argument.\nTuray eksis aga laiemas kontekstis mõlema argumendiga: et Eestis ei ole mustanahaliste kogukonda kui sellist ja et mustanahalised, kes elavad Eestis, ei ole eestlased.\nEsiteks, Eestis sündinud ja eesti keelt rääkivad lapsed on eestlased, sõltumata nende nahavärvist või muudest välistest tunnustest. Sandra ja Jim Ashilevi on eestlased, Yasmin on eestlane, Sissi ja Lisa Benita on eestlased, Carl Tuulik on eestlane jne. Punkt. Selle teema üle pole mõtet ühes 21. sajandi tänapäevases Euroopa riigis pikemalt isegi arutada. Natsi-Saksamaa «rassipuhtuse» teooriad kuuluvad ajaloo prügikasti.


Müügisurve viis dollari langusele\nReedestel Aasia turgudel hakkas dollari kurss Saksa marga suhtes järsult kukkuma. Vallandunud müügibuum viis dollari kursi 1,8645 margani. Turgude sellise reaktsiooni põhjustas Saksa liidupanga nõukogu liikme Ernst Weltke märkus, et dollari korrektsioon sai mööda juba tasemel 1,70 DEM/USD. Weltke põhjendas oma arvamust sellega, et aeglane majanduskav ja suur tööpuudus ei tee võimalikuks intressimäärade tõstmist.\nLisaks dollarile seadsid Weltke sõnad löögi alla ka Inglise naela, mis hakkas sammuti ostusurve tagajärjel langema. Nael kukkus Saksa marga suhtes rohkem kui viie penni võrra, langedes alla 2,93 marga piiri. Dollari suhtes kukkus nael reede õhtuks 1,5875 USD/GBP tasemele, mis on viimase kümne kuu madalaim tase.\nDiilerite sõnul peaks see nädal otsustama dollari saatuse lähemal ajal. Võti peitub Bundesbanki teisipäevases otsuses repo määra kohta. Milline see otsus ka poleks, ei tohiks diilerite arvates olla võimalik dollari kohene kiire tõus, näiteks 2,0 DEM/USD tasemele.\nKa NYSE tegi eelmise nädala kahe viimase päevaga läbi korraliku languse. Neljapäeval viis Ühendriikide aktsiaturu langusele järsult kukkunud võlakirjaturg. Dow langes neljapäeval 71,31 punkti, 8188,0 punktile. Reedel langus jätkus ja Dow kukkus päevaga koguni 157 punkti, 8031,22 punktile. See oli Dow Jonesi tööstuskeskmise suuruselt üheksas langus üldse.\nSamal ajal kui dollar on viimastel päevadel veidi langenud, on väärismetallide hinnad hakanud tõusma. Kuld maksis reede õhtul 324,2 dollarit unts.


Folklorist: uskumatu kultuuritus!\nFolklorist: uskumatu kultuuritus! (22)\nArvo Uustalu, 8. august 2014 07:00\nKÄRPIMINE? Mitme kohaliku arvates ei ole tegu puude kärpimise, vaid köndistamisega.Foto: Aldo Luud\nVõrumaal saeti maha Eesti pärandkultuuri jaoks oluline ristipuude salu.\n"Me ei lähe ju surnuaeda lagastama. Ometi hävitati lahkunute mälestust jäädvustav ristimets," kommenteerib folklorist Marju Kõivupuu juulis maha saetud Rauskapalu ristimetsa kurba saatust.\nHumanitaarinstituudi vanemteadur Kõivupuu räägib, et kui ta kaks nädalat tagasi juhtunust kuulis, mõtles ta, et see ei ole võimalik.\n"RMK kordasaadetut ei saa kuidagi heaks kiita. On ju olemas Võrumaal Pähnil ristipuude tuba, looduslike pühapaikade keskus, ristipuude andmebaas, kust saab järele vaadata, kas metsatukal on majandusliku väärtuse kõrval ka kultuurilist väärtust. Inimesed, kes metsas töid tegid, pidid ju puudel riste märkama. Sellest oleks tulnud kohe teada anda. Rauskapalu on ka andmebaasides olemas, ilmselt on häda paljuski selles, et andmebaase on palju, aga need ei ühildu omavahel. Eestlastel on vanasõna – üheks korda mõõda, üks kord lõika," räägib Kõivupuu.\nEes nii metsa- kui ka teemeestel\nEvar Saart seovad Sõmerpalu vallas Rauskapalu külas maha saetud ristimetsaga isiklikud mälestused. Lähedasi mattes on ta lahkunuid austades meelde tuletanud kalmistu tee äärde jäävatele mändidele risti tegemist.\nSaar tõdeb, et kahjuks rapiti ristimetsa juba kümmekond aastat tagasi, kui suurem osa vanu ristidega puid jäi ette teedeehitajale ja eurokraavidele.\n"Viimased kolm värskemat risti pärast seda olidki juba ainult minu näputöö. Aga kunagi tegi selles kohas riste poole Liinamäe valla rahvas," räägib ta.\nSaar tõdeb, et mingi eeskiri puid ei kaitsnud.\n"Aga vana langi kohal kogus jämedust uus mets ja inimesed otsisid välja uued ristipuud. Praegu on selles kohas enne endist Liinamäe mõisa piiri püsti ainult lehtpuu ja noore kuuse langid ning väärilise puu puudusel lõpeb traditsioon nüüd selles kohas ära," lisab Saar.\nSaar tõdeb, kohalikud inimesed said Rauskapalu ristimetsa mahavõtmisest teada alles siis, kui töö oli tehtud. "Keegi meile sellest ei rääkinud. RMK ei pruukinud ristimetsast isegi teadlik olla," oletab ta.\nKõivupuu möönab, et kõike ei ole võimalik seadustega kaitsta ning midagi peab jääma ka kogukonna reguleerida. Kogukonnad peavad ise samuti aktiivsed olema.\n"Peame oma kultuuri väärtustama, olgu komme vana 100, 200 või 300 aastat, või olgu tegemist suure ristimetsaga või mõne ristipuuga. Inimesed, kes need ristid Rauskapalus puudele tegid, veel ju elavad, see koht on neile tähenduslik ja püha," ütleb teadlane.\nKõivupuu lisab, et endast lugu pidavad piirkonnad on ristipuud ühel või teisel viisil kaitse alla võtnud. "Vähegi endast lugu pidav omavalitsus on looduslikud pühapaigad juba detailplaneeringusse sisse kirjutanud või on tähenduslikud paigad kohalike initsiatiivil kas kohaliku kaitse või looduskaitse alla võetud. Ja kui ühes või teises ristimetsas keegi enam puudele märke ei tee, siis ei ole see põhjus puid maha võtta. Muuseas, paljud vana Võrumaa ristimetsatukad märgivad tühjenenud külasid, ristid on lõigatud viimaste asukate mälestuseks," selgitab ta.\nLaatre ristipuu viimne puhkepaik on ERMis\nKõivupuu sõnul on ristipuud tähtsad oma rahvale, kuid need on looduse ja inimese religioosses suhestumises haruldased ka kogu maailma kontekstis.\nÜks tuntumaid ristipuid asus Laatres, millesse matuselised on riste teinud enam kui 150 aastat. Kuna vana ristimänd kuivas tubli kümme aastat tagasi ära, siis võttis ERM selle kohalike elanike palvel ja ilusa rituaali saatel pühapuu konserveerimisele, et seda muuseumis säilitada. Puu kunagist asukohta märgib nüüd teabetahvel.\nSaare sõnul on vanad matusekombed säilinud just Võrumaal ning kalmistutee ääres olevatele puudele tehakse riste tänapäevalgi.\n"Ristimetsi jääb järjest vähemaks, kuid see on osa meie kultuurist," ütleb ta.\nSaare sõnul on üks aktiivsemalt kasutatavaid Saru ristimets, mis asub Hargla kandis. Sealsele kalmistule lähedasi matvatel leinajatel on siiani komme lõigata teeäärsetel mändide koorde surnu mälestuseks rist.\nRMK palub vabandust\nÕhtulehele saadetud vastuses ütleb RMK pressiesindaja Mari-Liis Kitter, et riigi metsaettevõtte eestvedamisel algatati aastaid tagasi ulatuslik pärandkultuuri kaardistamine sõltumata selle maa- ja omandivormist.\n"Kõik, muu hulgas kohalike inventeerijate kirjeldatud üle 35 000 pärandkultuuri objekti, sh ristimetsad on nähtavad avalikus maa-ameti andmebaasis. Näiteks Võrumaal on kirjeldatud 18 ristipuu või -puudega metsa. Pärandkultuuri kaardikiht on RMKle raietööde planeerimisel aluseks, kuid antud juhul polnud ühtegi piirangut kaardil märgitud, mistõttu ei olnud RMK teadlik ristipuu või puude olemasolust. Pärast raiet vaadati läbi kogu raiutud sortiment, ent ühtegi ristimärgiga puud ei tuvastatud," nendib ta.\nKitter tõdeb, et pärandkultuur on oluline osa meie kultuurist ja rahvuslikust identiteedist ning RMK planeerib oma raietegevust selliselt, et need väärtused säiliks.\n"Vabandame ja julgustame inimesi riigimetsas paiknevatest ristipuudest kohalikule metsnikule teada andma, et edaspidi sarnaseid juhtumeid vältida," ütleb ta.\nPärandkultuuri objektidest teavitamise ankeet ja tüpoloogia on toodud ka RMK kodulehel www.rmk.ee/metsa-majandamine/parandkultuur/milleks-mulle-parandkultuur/anna-teada-objektist\nLuunjas suruti saag vanasse paplialleesse\nTeisipäeval tulid ühe Tartu metsandusfirma mehed ja lõikasid Luunja maantee äärest maha viis vana suurt paplit. Kohalikud pelgavad, et sama saatus ootab ka teisi allee puid.\nLuunja vallas elav Mart Raudsaar tõdeb, et algas jõhker vana Luunja maantee papliallee hävitamine. "Hetkeseisuga on maha saetud viis puud ning töömehed ütlesid, et plaanis on terve allee," ütleb ta.\nRaudsaare arvates võib puude mahavõtmise põhjus olla see, et ei maanteeamet ega vald ole huvitatud tulevase kergliiklustee hooldamisest. Luunja vallavanem Aare Anderson kinnitab, et puud võeti maha plaanitava kergliiklustee tõttu. "On juba otsustatud, et kergliiklustee läheb puude kõrvalt mööda. Kuid küsimus on inimeste ohutuses, mis on kõige tähtsam. Tegemist on üsna vanade puudega, mille oksad võivad tugevama tuulega liikujatele pähe kukkuda või ka rulluisutajatele traumasid tekitada. Arutelu all on mitu varianti, alates sellest, kui palju tuleks puid kärpida, kuni selleni, et paplid hoopis maha võtta ja nende asemele väikesed uued puud istutada. Töid teostav firma võttis näidiseks kärbitud puudelt ehk palju maha, aga need puud ajavad oksi edasi," selgitab ta.\nRaudsaar tutvus mahasaetud puude ristlõikega ja need on tema hinnangul täiselujõus.\n"Mädasid puid mahasaetute seas ei ole. Ehkki mõni puu võib tõepoolest vajada hooldust. Tuttav arborist ütles, et tegemist on puude tapmisega jokkskeemi järgi," räägib ta.\nTulevase tee alune maa kuulub maanteeametile, kuid tegu on valla projektiga. Vallavanema sõnul kasvavad paplid edasi ka nõnda suure kärpe järel, kuid puud võivad hukkuda hoopiski kergliiklustee ehituse käigus. Otse puude kõrvale tee rajamine vigastab suure tõenäosusega paraku ka puujuuri.\nAndersoni sõnul võetakse arvesse kohalike elanike soove, kuid kindlasti ka ohutust.\nOsaühing Forest Fortune ütles, et vana Luunja maantee paplitega seotud tööd on praegu seisma pandud. Firma kinnitab, et ka nõnda madalaks lõigatud tüvega paplid on elujõulised ja kasvatavad võrseid. "Töid teeme ikkagi valla juhtnööride järgi. Üks kohalik elanik ütles meile, et tema näeks parema meelega, et vanadest paplitest jääks ikka midagi püsti," räägib firma esindaja.


VKG avas põlevkivitöötlemise tehase Petroter III - Majandus\nVKG avas põlevkivitöötlemise tehase Petroter III\n11. november 2015, 20:01\nVKG Petroter III avamine FOTO: VKG\nViru Keemia Grupp (VKG) avas neljapäeval kolmanda Petroter-tehnoloogial töötava põlevkivitöötlemise tehase Petroter III.\n«Uus põlevkiviõlitehas Petroter III on samm Eesti põlevkivisektori uuendamise poole. Kasutades põlevkivi üha enam õlitootmiseks tõstame põlevkivist kättesaadava energia osakaalu. Eesti põlevkivisektor suudab Euroopa kliima- ja energiapoliitika tingimustes ellu jääda ja edukas olla, vähendades keskkonnamõju ja tõstes efektiivsust. Eesti ettevõtjate ning inseneride innovatsioon uue Petroter III tehasega just seda eesmärki täidabki,» ütles majandus- ja taristuminister Kristen Michal VKG teatel.\n«Meil on täna hea meel ja uhke tunne avada järjekordne juba kolmas tehas - Petroter III. Antud projekti edukas elluviimine, vaatamata põlevkivisektori keerulisele ajastule, oli kontserni üheks peamiseks aastaeesmärgiks. Tegu on viimaste aastate kõige suurema investeeringuga erasektorisse Eestis. Petroter-tehnoloogial töötavad tehased on praktikas tõestanud investeeringute efektiivsust ning omal ajal VKGs tehtud valikute õigsust. Petroter õlitehase energiaefektiivsus on üle 75 protsenti ning tänu keskkonnameetmetele jalajälg on võrreldes seniste tehnoloogiatega kordades väiksem,» rääkis VKG juhatuse esimees Ahti Asmann.\nPetroter III tehase ehitus algas 2013. aasta oktoobris ning käivitamine käesoleva aasta septembris. Varasem kogemus ja plaanijärgsed käivitamistööd aitasid kolmanda tehase viia täisvõimsuseni ühe nädalaga. Aastas töötleb üks tehas ca 1 miljon tonni põlevkivi, millest saadakse umbes 135 000 tonni õlitooteid ning lisaks ka kõrvalprodukte - elektrit ja soojusenergiat ümberkaudsete linnade kütteks.\nPetroter III projekti maksumus on 84 miljonit eurot. Lisaks on tehastel ka oluline sotsiaal-majanduslik roll nii regionaalsel kui ka riiklikul tasandil. Kolme tehase käivitamisega loodi Ida-Virumaale 300 uut otsest ja ligi 1000 kaudset töökohta.


Kehtna valla finantsjuhtimise kord – Riigi Teataja\nKehtna valla finantsjuhtimise kord\nKehtna valla finantsjuhtimise kord - sisukord\n§ 3 Eelarve koostamise üldpõhimõtted\n§ 4 Eelarve ülesehitus, liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus ning sisu\n§ 5 Eelarve eelnõu koostamise ja menetlemise protsess ning kinnitamine\n§ 6 Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse\n§ 7 Lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemise protsess ja kinnitamine\n§ 9 Reservfondi raha eraldamise alused, kasutamine ja aruandlus\n4 FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMINE JA KOHUSTUSTE VÕTMINE\n§ 10 Finantsdistsipliini meetmed\n§ 11 Nõuded varadele ja kohustustele\n5 MAJANDUSAASTA ARUANNE\n§ 12 Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine\n§ 13 Finantsaudit\nRT IV, 03.07.2019, 3\nVastu võetud 26.06.2019 nr 58\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lõike 1 ja kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 5 lõigete 6 ja 7, § 21 lõike 1 ja § 28 lõike 31 alusel.\n(1) Kehtna valla finantsjuhtimise kord (edaspidi kord) sätestab kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse (edaspidi KOFS) täitmise korraldamise tingimused.\n(2) Korraga reguleeritakse Kehtna vallas:\n1) eelarve ja lisaeelarve ülesehituse ja liigendamise põhimõtted;\n2) eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemine, vastuvõtmine ja avalikustamine;\n3) vastu võtmata eelarve korral väljaminekute tegemise kord;\n4) eelarve täitmise reeglid ja aruandlus;\n5) reservfondi kasutamine;\n6) finantsdistsipliini tagamine ja kohustuste võtmine;\n7) majandusaasta aruande koostamine, menetlemine, kinnitamine ja avalikustamine.\n(1) Korras kasutatakse mõisteid KOFS-i ja raamatupidamise seaduse ning nende alusel antud õigusaktide tähenduses.\n(2) Lisaks kasutatakse käesolevas määruses mõisteid järgmises tähenduses:\n1) ametiasutus – vallavalitsus kui ametiasutus;\n2) hallatav asutus – vallavalitsuse hallatav asutus, mis ei teosta avalikku võimu;\n3) sõltuv üksus – vallavalitsuse otsese või kaudse valitseva mõju all olev üksus;\n4) hallatavate asutuste alaeelarved – Kehtna Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) kui ametiasutuse, Kehtna Vallavolikogu (edaspidi volikogu) ja hallatavate asutuste eelarved vastutajate lõikes;\n5) valdkonna alaeelarved – vallavalitsuse hallatavatele tegevustele kavandatud eelarved vastutajate lõikes;\n6) alaeelarvete kasutajad – hallatavate asutuste eelarvete koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud.\n§ 3. Eelarve koostamise üldpõhimõtted\n(2) Eelarves määratakse arengukavas ja eelarvestrateegias sätestatud eesmärkidest ja tegevustest tulenevalt valla rahaliste vahendite plaan üheks eelarveaastaks. Eelarve seletuskirjas võib esitada informatsiooni ka eelarveaastast pikema perioodi kohta.\n(3) Eelarve on tekkepõhine (tehingud kajastatakse vastavalt nende toimumisele, sõltumata sellest, millal nende eest raha laekub või välja makstakse).\n(4) Eelarve ja lisaeelarve võtab volikogu vastu määrusega.\n(5) Eelarves kajastatakse summad täiseurodes.\n(6) Eelarveosad on:\n4) investeerimistegevuste kulud;\n5) finantseerimistegevuse tulud;\n6) finantseerimistegevuse kulud;\n7) likviidsete varade muutus.\n(7) Eelarve ja lisaeelarve eelnõu koostamise, muutmise ja täitmise korraldajaks on vallavalitsus.\n§ 4. Eelarve ülesehitus, liigendus, koostamise ja vastuvõtmise detailsus ning sisu\n(1) Volikogu kinnitatavas eelarves või lisaeelarves liigendatakse valla eelarve KOFS paragrahvides 14– 19 sätestatud detailsuses.\n(2) Eelarve detailsema jaotuse majandusliku sisu ja vastutajate lõikes (alaeelarved) kinnitab vallavalitsus korraldusega, arvestades volikogus kinnitatud eelarve või lisaeelarve eelarveosade mahte.\n(3) Lähtudes vallavalitsuse korraldusega kinnitatud alaeelarvetest või lisaeelarvest korraldab ametiasutus, alaeelarvete kasutajad ja valdkondade alaeelarvete eest vastutajad detailsema liigenduse kuuekohaliste kontode lõikes.\n(4) Eelarve reservfond ettenägematute väljaminekute tegemiseks on vähemalt 1% kavandatud põhitegevustulude mahust, mis planeeritakse eraldi põhitegevuse kuluna.\n(5) Kulude ja tulude arvestus raamatupidamises toimub klassifikaatori kõige detailsemal tasandil.\n§ 5. Eelarve eelnõu koostamise ja menetlemise protsess ning kinnitamine\n(1) Eelarveprotsess algatatakse hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 30. septembril vallavalitsuse korraldusega. Korralduses määratakse, lähtudes Kehtna valla arengukavast, valdkondlikest arengukavadest ning Kehtna valla eelarvestrateegiast, eelarveprotsessi ajagraafik, hallatavate asutuste alaeelarvete taotluste koostajad ja piirmäärad.\n(2) Hallatavate asutuste juhid ja ametiasutuses valdkondi kureerivad vastutavad ametnikud esitavad eelarve koostamiseks taotlused veebirakenduses VEERA koos seletuskirjaga. Seletuskiri peab sisaldama selgitust taotletava raha suuruse ja kasutamise otstarbe kohta. Seletuskirjas märgitakse alusandmed (kavandataval aastal nt klasside, päevade, hoolealuste, koosseisuüksuste jms arv) ja kulude arvestus, tuues eraldi välja arvestused ja selgitused lisanduvatele kuludele, mis on seotud uute objektide kasutusele võtmisega või muudatustega õigusaktides. Alaeelarvete taotluste koostamise ja esitamise tähtaeg on hiljemalt 15. oktoober.\n(3) Esitatud eelarvetaotluste põhjal koostab ja esitab finantsjuht koondtabelid vallavalitsusele. Koondi alusel ja eelarve eelnõu koostamiseks menetletakse esitatud taotlusi aruteludena, hinnates tulude ja kulude põhjendatust ja otstarbekust ning vastavust õigusaktidele, arengukavale ning planeeritud tegevustele.\n(4) Eelarvetaotluste menetlemisel osalevad finantsjuht, vallavalitsuse liikmed, hallatava asutuse tegevust kureeriv ametiasutuse vastutav ametnik ning vajadusel taotluse koostaja(d) või esitaja(d).\n(5) Väljaspool vallavalitsuse haldusala tegutsevad asutused, organisatsioonid ning üksikisikud esitavad taotlused raha eraldamiseks ametiasutuse vastava valdkonna tegevust koordineeriva ametiasutuse vastava ametniku kaudu, kelle tegevusvaldkonnas taotleja tegutseb, kui seaduses või muus õigusaktis ei ole sätestatud teisiti. Taotlus vallaeelarvest raha eraldamiseks esitatakse hiljemalt 30. septembriks. Taotlus raha eraldamiseks peab sisaldama taotleva summa suurust ja selgitust selle kasutamise kohta.\n(6) Pärast läbirääkimisi võtab vallavalitsus vastu seisukoha eelarve tasakaalu viimiseks. Finantsjuht koostab ja esitab eelarve koondprojekti vallavalitsusele hiljemalt 15. novembriks.\n(7) Vallavalitsuse kooskõlastatud eelnõu esitatakse volikogule ja volikogu alatistele komisjonidele hiljemalt üks kuu enne eelarveaasta algust.\n(8) Eelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, mis peab sisaldama KOFS paragrahv 22 lõikes 2 sätestatut, valla eelarveaastasse planeeritud uusi tegevusi koos maksumustega ning ülevaadet vallaeelarve põhinäitajatest tabelite või graafikute kujul.\n(9) Eelarve kavand ja seletuskiri avaldatakse Kehtna valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul volikogule esitamisest arvates. Eelarve seletuskiri peab olema veebilehel kättesaadav kuni eelarveaasta lõpuni.\n(10) Eelarve lugemiste vahel võib vallavalitsus täiendada eelarve eelnõu sihtotstarbeliste tuludega, sihtotstarbeliste tulude saamiseks vajalike projektide kuludega ning teha tehnilisi muudatusi ja täpsustusi.\n(11) Volikogule esitatakse II lugemiseks muudatusettepanekute koond, milles kajastatakse ettepanekud, mis on saanud toetuse nii vallavalitsuselt kui ka eelarve- ja arengukomisjonilt.\n(12) Pärast muudatuste läbihääletamist otsustab volikogu eelnõu vastuvõtmise või II lugemise katkestamise.\n(13) Vallavalitsus kinnitab eelarvejaotuse ja määrab vallaeelarve täitmise eest vastutavad isikud alaeelarvete kaupa 1 kuu jooksul eelarve vastuvõtmisest arvates.\n(14) Eelarve avaldatakse Kehtna valla veebilehel koos volikogu istungi ja komisjonide protokollidega 7 tööpäeva jooksul vastuvõtmisest arvates.\n§ 6. Tegemata jäänud väljaminekute kavandamine järgmisse eelarveaastasse\n(1) Eelmise aasta tegemata jäänud väljaminekute kavandamiseks uuel eelarveaastal esitavad alaeelarvete koostajad hiljemalt 15. jaanuariks vallavalitsusele taotluse, milles näidatakse väljamineku sihtotstarve, finantseerija ja summa.\n(2) Järgmisse eelarveaastasse võib üle kanda ja kasutada eelmise aasta eelarves määratud otstarbeks järgmisi tegemata jäänud väljaminekud, kui need tulenevad:\n3) sõlmitud lepingu alusel saadud sihtfinantseerimist.\n§ 7. Lisaeelarve eelnõu koostamine, menetlemise protsess ja kinnitamine\n(2) Lisaeelarve eelnõu algatab vallavalitsus ja esitab kinnitamiseks volikogule.\n(3) Lisaeelarvet ei pea koostama, kui eelarve muutub KOFS paragrahv 26 lõikes 4 sätestatud asjaoludest tulenevalt.\n(4) Lisaeelarve eelnõule lisatakse seletuskiri, milles kajastatakse:\n1) põhjendus täiendavate kulude vajaduse ning nende tegemise paratamatuse kohta käesoleval eelarveaastal;\n2) andmed kulude kohta, mille täiendamist taotletakse, sealhulgas andmed lisatulude või -säästu kohta, millega lisakulud kaetakse;\n3) selgitused muudatuste kohta, võrreldes põhieelarvega koos selgitusega muudatuse mõju kohta.\n(5) Eelarve menetlemise käigus ei pea vallavalitsus ega volikogu arvestama muudatusettepanekuid, mis suurendavad eelarve kulude kogusummat ja millele pole näidatud katteallikaid.\n(6) Tulude alalaekumise korral on vallavalitsusel õigus piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist ning vajadusel esitada volikogule negatiivne lisaeelarve.\n(7) Kui eelarveaasta jooksul lisaeelarvet ei koostata, esitatakse ülevaade sihtotstarbeliselt eraldatud raha ja annetuste kasutusse võtmise kohta volikogule eelarve täitmise aruande koosseisus.\n(8) Kui lisaeelarve eelnõu muutmiseks ei ole avalikustamise ja volikogu komisjonides menetlemise tulemusel tehtud muudatusettepanekuid, võib volikogu otsustada lisaeelarve vastuvõtmise I lugemisel.\n(9) Kui lisaeelarve eelnõusse tehakse avalikustamise ajal ja volikogu komisjonides muudatusettepanekuid, saadetakse lisaeelarve II lugemisele.\n(10) Lisaeelarve eelnõu ja seletuskiri avaldatakse Kehtna valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul volikogule esitamisest arvates. Seletuskiri peab veebilehel olema kättesaadav eelarveaasta lõpuni.\n(1) Eelarve täitmine on sissetulekute kogumine, väljaminekute tegemine ning tehingud varade ja kohustustega, samuti nende kohta arvestuse pidamine vastavuses tekkepõhiste arvestuspõhimõtetega.\n(2) Eelarve täitmist (täitmise seiret) ja raamatupidamist korraldab vallavalitsus.\n(3) Eelarvest väljaminekute tegemisel tuleb kinni pidada eelarve jaotusest kontogruppide lõikes.\n(4) Vallavalitsus võib anda juhiseid eelarve täitmiseks ja kehtestada eelarveaasta sees eelarve jaotuse muutmise piiranguid.\n(5) Alaeelarvete kasutajad võivad teha tehinguid ainult alaeelarvetega kinnitatud väljaminekute summa piires.\n(6) Alaeelarvete kasutajad võivad sõlmida lepinguid, millega võetakse kohustusi, antakse laenu või tagatakse kohustusi eelarveaastast pikemaks perioodiks, ainult kooskõlas eelarvestrateegiaga.\n(7) Jooksva aasta eelarves ja järgnevateks aastateks eelarvestrateegias kinnitatud summade piires on vallavalitsusel ametiasutusena ja hallatavatel asutustel õigus ilma täiendava volikogu loata ning ilma eelarvestrateegias konkreetse lepingu andmeid välja toomata korraldada hankeid ja sõlmida kuni 4 aastaseid lepinguid, mille esemeks on:\n1) omavalitsusele täitmiseks kohustuslike sotsiaalteenuste osutamine, sh hooldamis- ja raviteenused;\n2) omavalitsusele täitmiseks kohustuslike hariduskulude tasumine;\n3) vallavara igapäevane majandamine, sh kommunaal-, korrashoiu-, valve- ning sideteenuste osutamine ja tehnosüsteemide hooldamine;\n4) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rentimine;\n5) omavalitsuse tööks vajalike registrite kasutamise teenuste ostmine;\n6) ruumide rentimine vallavalitsuse ametiasutuse hallatava asutuse põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks.\n(8) Kui lepinguga, millega kaasneb väljaminek tulevastel eelarveaastatel, ei ole eelarvestrateegias arvestatud, võib lepingu sõlmida ainult volikogu loal.\n(9) Kui eelarve täitmise käigus on tulude laekumine kavandatust väiksem, võib vallavalitsus kuni 3 kuuks piirata eelarves ettenähtud väljaminekute tegemist, lubades vaid vältimatute kulude tegemist, lähtudes väljamaksete teostamisel järgnevast järjekorrast:\n1) töötasud, töötasudest kinnipeetavad või töötasult arvestatavad maksud ja maksed, valla laenude teenindamisega seotud maksed;\n2) lepingulistest kohustustest tulenevad maksed;\n(10) Vallavalitsus peab väljaminekute piiramisest volikogu teavitama ja vajadusel koostama lisaeelarve eelnõu ja esitama volikogule vastuvõtmiseks.\n(11) Kaupade ja teenuste müügieelarve (omatulu) alatäitumise korral võib vallavalitsus vähendada vastavate valdkondade ja hallatavate asutuste finantseerimist alatäitmise summa võrra.\n(12) Põhitegevuse kulude ja investeerimistegevuse eelarveosade täitmisel võib üht osa täita samas mahus rohkem, kui teine eelarveosa jääb täitmata, kui see on põhjustatud hangete korraldamise järel selgunud tingimustest, mille tõttu planeeritud tehing klassifitseeritakse eelarve täitmisel tulenevalt põhivara arvele võtmise reeglitest teisiti, kui eelarves oli ette nähtud.\n(13) Eelarveaastal täiendavalt eraldatud sihtotstarbelised toetused ning nendele vastavad kulud lisab vallavalitsus vallaeelarvesse vastutaja taotluse alusel informeerides sellest volikogu.\n(14) Valla ametiasutuse, hallatavate asutuste ja valdkonna piires majanduskulude ümberjaotamise otsuse teeb ametiasutuse vastava valdkonna või hallatava asutuse juht põhjendatud kirjaliku taotluse alusel hiljemalt 15. detsembriks.\n(15) Vallavalitsus võib teha eelarve eelnõus kavandatuid väljaminekuid, kui nende tähtaeg saabub enne eelarve vastuvõtmist ja need tulenevad seadustest ja seaduste alusel antud õigusaktidest ning enne eelarveaasta algust sõlmitud lepingutest, mis on kooskõlas valla eelarvestrateegiaga.\n(16) Hallatavate asutuste eelarve täitmise eest vastutab asutuse juht ja valdkonna eelarve täitmise eest vastutab valdkonna juht, kui vallavalitsuse korraldusega ei ole määratud teisiti.\n(17) Finantsjuht esitab alaeelarvete eest vastutajatele alaeelarvete täitmise info, volikogule ja vallavalitsuse liikmetele koondeelarve täitmise ülevaate kord kvartalis.\n3. peatükk RESERVFOND\n§ 9. Reservfondi raha eraldamise alused, kasutamine ja aruandlus\n(1) Reservfondi täpse suuruse igaks eelarveaastaks otsustab volikogu eelarve vastuvõtmisel või selle muutmisel kuid see ei saa olla väiksem kui 1% kavandatud põhitegevustulude mahust.\n(2) Reservfond moodustatakse igal aastal ettenägematute väljaminekute tegemiseks, mida eelarve koostamise käigus ei olnud võimalik ette näha ja eelarvesse planeerida. Reservfondi ei planeerita väljaminekuid, mis tõenäoliselt tuleb eelarveaasta jooksul teha, kuid mille suurust ega sisu ei osata täpselt hinnata. Nimetatud väljaminekud nähakse eelarves ette kulude tegeliku tegevusala ja majandusliku sisu järgi ning vajadusel tehakse eelarveaasta jooksul korrektsioonid lisaeelarve kaudu.\n(3) Reservfondist eraldatakse raha sihtotstarbeliselt juhtudel kui selleks ei ole eelarves vahendeid planeeritud:\n1) kriisiolukordade ja avariide ennetamiseks ning likvideerimiseks;\n2) rahaliste garantii- ja kinnituskirjade tagatiseks;\n3) ettekirjutuste tähtaegseks täitmiseks;\n4) koondamishüvitiste kulu katmiseks;\n5) projektide omaosaluste katmiseks;\n6) erakorraliste saavutuste eest premeerimiseks;\n7) muude ootamatult ilmnenud kiireloomuliste probleemide lahendamiseks.\n(4) Reservfondi kasutamist korraldab vallavalitsus ja reservfondist tehakse eraldisi vallavalitsuse korralduse alusel.\n(5) Reservfondist raha eraldamiseks esitatakse vallavalitsusele taotlus, mis sisaldab andmeid raha kasutamise eesmärgi ja perioodi ning ettenägematu kulu vajalikkuse põhjenduse kohta. Ametiasutuse vastava valdkonna juht kontrollib taotletava summa põhjendatust ja vastavust käesolevas korras sätestatud nõuetele ning koostab vallavalitsuse korralduse eelnõu, kooskõlastades selle eelnevalt ametiasutuse finantsjuhiga.\n(6) Vallavalitsusel on õigus nõuda taotlejalt täiendavaid selgitusi ja põhjendusi, jätta taotlus rahuldamata või rahuldada osaliselt või täielikult.\n(7) Iga üksik eraldis reservfondist ei tohi ületada 30% eelarves kinnitatud reservfondi mahust.\n(8) Reservfondist eraldatud vahendite ulatuses võib taotleja üldjuhul teha kulutusi pärast vallavalitsuse vastava korralduse jõustumist.\n(9) Füüsiline või juriidiline isik, kellele on reservfondist vahendeid eraldatud, on kohustatud esitama vallavalitsusele reservfondist eraldatud vahendite kasutamise kohta aruande vallavalitsuse korralduses märgitud tähtpäevaks ning tagastama kasutamata vahendid vallavalitsuse arvelduskontole aruande esitamise tähtajaks.\n(10) Reservfondi kasutamist kontrollib volikogu revisjonikomisjon vastavalt vajadusele. Vallavalitsus esitab volikogule aruande reservfondi kasutamise kohta koos eelarve täitmise aruandega või volikogu nõudmisel.\n4. peatükk FINANTSDISTSIPLIINI TAGAMINE JA KOHUSTUSTE VÕTMINE\n§ 10. Finantsdistsipliini meetmed\n(1) Põhitegevuse tulude ja põhitegevuse kulude vahe (tulem) aruandeaasta lõpu seisuga peab olema null või positiivne.\n(3) Netovõlakoormus võib ületada kehtestatud netovõlakoormuse mahu ülemmäära välisabi sildfinantseerimiseks võetud võlakohustuste kogusumma võrra.\n(4) Finantsdistsipliini tagamise meetmeid rakendatakse eelarvestrateegia ja eelarve koostamisel ning eelarve täitmisel ja kohustuste võtmisel.\n§ 11. Nõuded varadele ja kohustustele\n(1) Likviidseid varasid tohib paigutada kuni üheaastase tähtajaga hoiustesse krediidiasutustes, vahendeid ei tohi paigutada fondidesse.\n(2) Omada võib ainult kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud kohustuslike ülesannete täitmisega seotud ettevõtetes enamusosalust või enamusaktsiaid.\n(3) Võlakohustusi võib võtta ainult investeeringuteks või olemasolevate võlakohustuste refinantseerimiseks.\n(4) Arvelduskrediiti või lühiajalist laenu käibevahendite juhtimiseks võib võtta ainult tingimusel, et see makstakse aasta lõpu seisuga tagasi.\n(5) Kooskõlas eelarvestrateegiaga võib laenu anda sõltuvale üksusele investeeringuteks või tagada sõltuva üksuse samaks otstarbeks võetud kohustusi.\n(6) Sõltuvale üksusele saab volikoguga kooskõlastatult laenu anda rahavoogude juhtimise eesmärgil tingimusel, et laen tagastatakse eelarveaasta lõpuks.\n(7) Sõltuvad üksused võivad võtta laenu, mille tagasimakse tähtaeg ületab ühte aastat, ainult volikogu loa alusel.\n(8) Sõltuvad üksused on kohustatud teavitama vallavalitsust, kui planeerivad võtta kapitalirendi ja järelmaksu kohustusi ning muid kohustusi, mille tagasimakse tähtaeg ületab ühte aastat.\n(9) Kohustuse võtmine peab olema kajastatud sõltuva üksuse eelarvestrateegias.\n5. peatükk MAJANDUSAASTA ARUANNE\n§ 12. Majandusaasta aruande koostamine, kinnitamine ja avalikustamine\n(1) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest, arvestades KOFS-is sätestatud erisusi.\n(2) Majandusaasta aruande koostamist korraldab vallavalitsus. Tegevusaruande koostavad valdkonna juhid.\n(3) Vallavalitsuse sõltuvad üksused esitavad oma majandusaasta aruanded hiljemalt 15. maiks.\n(4) Majandusaasta aruande koostamise ning revisjonikomisjonile ja finantsaudiitorile esitamise tähtaeg on 15. mai.\n(5) Vallavalitsus kiidab majandusaasta aruande heaks protokollilise otsusega.\n(6) Vallavanem allkirjastab majandusaasta aruande koos kuupäeva märkimisega, kui vallavalitsus on aruande heakskiitnud.\n(7) Vallavalitsus esitab heakskiidetud ja allkirjastatud majandusaasta aruande volikogule kinnitamiseks hiljemalt 31. maiks. Majandusaasta aruandele lisatakse vandeaudiitori aruanne ja vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta.\n(8) Enne majandusaasta aruande kinnitamist volikogus vaatab revisjonikomisjon volikogule esitatud majandusaasta aruande läbi ja koostab selle kohta kirjaliku aruande volikogule esitamiseks. Aruandes avaldab revisjonikomisjon, kas ta toetab vallavalitsuse koostatud majandusaasta aruande kinnitamist ning annab ülevaate komisjoni tegevuse kohta.\n(9) Volikogu kinnitab majandusaasta aruande otsusega hiljemalt 30. juunil.\n(10) Majandusaasta aruanne, vandeaudiitori aruanne, vallavalitsuse protokolliline otsus aruande heakskiitmise kohta ning volikogu otsus aruande kinnitamise kohta avaldatakse valla veebilehel 7 tööpäeva jooksul kinnitamisest arvates.\n§ 13. Finantsaudit\n(1) Finantsauditi viib ellu volikogu kinnitatud vandeaudiitor, andes hinnangu konsolideerimisgrupi majandusaasta aruandele.\n(2) Vallavalitsuse sõltuvad üksused esitavad vallavalitsusele oma auditeeritud majandusaasta aruanded koos audiitori järeldusotsusega hiljemalt 15. mail.\n(3) Vallavalitsuse konsolideerimisgrupi audiitor koostab majandusaasta aruande kohta sõltumatu audiitori aruande ja esitab vallavalitsusele hiljemalt 31. mail.\nKehtetuks tunnistatakse Kehtna Vallavolikogu 18.09.2012 määrus nr 61 „Eelarve reservfondi kasutamise kord“.


Kodukootud latinismused ehk Kuidas sünnivad maanimed?\nAntiikaja Euroopa kaardile vaadates näeme seal peamiselt hõimunimesid: Umbri, Ligures, Phryges, Cappadoces jts (vt näiteks „Die Welt der Antike / Atlas antiquus”. VEB Hermann Haack, Gotha 1957 jm). Need on ladinakeelsed mitmusevormid, mille eesti keelde tõlkimine pole alati kerge, sest me ei tea sageli ainsuse lähtevorme (võrreldagu antiikaja Britanniat asustanud hõime atrebates, coritanii, deceangli, demetae).\nRooma riigi koosseisus olles muutuvad endised hõimualad aga provintsideks, maa-aladeks jm ning saavad uue nimekuju: Umbria, Liguria, Phrygia, Cappadocia. Pandagu tähele lõppu -ia. Jäägu siinkohal kõrvale liite algne päritolu (ia-lõpulised on juba paljud Kreeka maakondade nimed, vrd Aitolia, Messenia, Thessalia), kuid vaieldamatu on see, et ia-lõpu näol on tegemist maailmas kõige tuntuma maa-alade, eriti aga riikide nimesid moodustava tuletusliitega.\nKeskaja Euroopas on see liide veel tuntud eeskätt kohanimede ladina vastetes, ent mida lähemale tänapäevale, seda rohkem võetakse ta kasutusele kas uute maade nimetamisel või teiste maade nimede mugandamisel. Heaks näiteks on siin vene keel, kus ia-lõpp kodunes sedavõrd, et isegi oma maa nimi Русь tuli Peeter I aegadest peale kasutusele latiniseeritud kujul Россия. Sama lõpu said ka paljud välisnimed, mille puhul me teistes keeltes ia-liidet ei näe: Финляндия (vrd rootsi Finland), Швеция (vrd rootsi Sverige, inglise Sweden, saksa Schweden), Голландия (vrd Holland), Шотландия (lähteks ilmselt saksa Schottland) jne. Isegi slaavi suguvendade maa nimi sai latiniseeritud lõpu: serblaste Црна Гора’st sai Черногория. (Meil tuntakse seda maad itaaliakeelse Montenegro nime all, nõukogude ajast venepäraselt ka Tšernogooriana.)\nLiite õitseaeg langeb XX sajandisse, kui tekib hulgaliselt uusi riike ja riiklikke moodustisi. Pärast Austria-Ungari riigi lagunemist sünnib 1918. a Tšehhoslovakkia, Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik saab 1929. a nimeks Jugoslaavia jne. Lausa massiliselt vorbitakse ia-lõpulisi nimesid 1920.–30. aastate Nõukogude Liidus uute rahvuslike vabariikide jm haldusüksuste moodustamisel: Hakassia, Jakuutia, Kalmõkkia, Korjakkia, Tšuvaššia, Udmurtia, venekeelses kasutuses veel Карелия (Karjala), Татария (Tatarimaa) jt. Moodustatud on nad rahvanimetuste ehk etnonüümide alusel.\nKolonialismist vabanemine lisab liitele hoogu; nimesid moodustatakse kas jõgede (Sambia, inglise Zambia < Zambezi jõgi; Nigeeria, inglise Nigeria < Niger) vm geograafiliste objektide (Namiibia < Namibi kõrb) järgi, ka eri elementide kombineerimisel (Tansaania, inglise Tanzania < Tanganyika + Zanzibar; Indoneesia, algkujul Indonesia < India + kreeka nesos ’saar’).\nTšetšeenia, Inguššia jt\nMärkamatult on liitest saanud ka eesti keeles tunnustatud võõrnimelõpp. Lähemalt puutus Emakeele Seltsi keeletoimkond sellega kokku siis, kui arutati Venemaa vabariikide nimede lühikujusid. Ei olnud selge, kuidas nimetada näiteks endise Tšetšeeni-Inguši ANSV järglasvabariike, samuti varasemat Karatšai-Tšerkessi autonoomset oblastit. Seni oli ia-lõpuliste nimede puhul järgitud kirjutamata reeglit, et nimi mugandatakse selle lõpuga eesti keelde juhul, kui nii on ka lähtekeeles või paljudes teistes keeltes kasutusel.\nTšetšeenide maad nimetatakse vene keeles Чечня, nime väidetavaks lähteks on Tšetšen-Aul – selle asula nimi, kus venelased esimest korda tšetšeeni rahvaga kokku puutusid. Tegemist ei ole niisiis ia-lõpulise nimega; ka teistes keeltes puudus esialgu vastav lõpp. Inguššide asuala lühinimi vene keeli on Ингушетия, selle võinuks eesti keelde mugandada kujul „Ingušeetia” (nii ongi aeg-ajalt ajakirjanduses näha), ent siis oleks ehk segadust tekitanud asjaolu, et maad asustavad ingušid, mitte ingušeedid. Venekeelses maanimes kajastub muuseas gruusiapärane maanimede lõpp (vrd Imerethi, Kolhethi, Meshethi, Svanethi).\nNii saigi Ott Kursi õhutusel tookord kokku lepitud kasutada siin ia-lõppu ja soovitada nimesid kujul Inguššia (vrd Tšuvaššia), Tšetšeenia, Karatšai-Tšerkessia jt. Radikaalsemad ettepanekud, nt Hantia-Mansia või Tšuktšia, siiski toetust ei leidnud. Seega oli tegemist puhtalt Eesti pinnal sündinud ladinapäraste nimetuletistega. Päris üksikuks me ei ole siiski jäänud: ka soome keeles on kasutusele tulnud nimed nagu Tšetšenia või Hanti-Mansia (!), inglise keeles levib Chechnya kõrval ka Chechenia ning saksa Tschetschenien ja prantsuse Tchétchénie on samast sarjast.\nKarabahh ja Tšehhi\nMõõdukus on siiski voorus ja seepärast tasub meenutada mõnda nime, kus -ia on täiesti asjatu. „Karabahhia” on nende hulgas kõige visama elujõuga, kuigi pealiskaudnegi tutvus faktidega peaks meid nimekuju sobimatuses veenma. Vene keeli on see maa-ala Карабах, aserbaidžaani keeli Qarabağ, armeenia keeles Gharabagh, ka ühegi teise keele vormid ei paljasta ia-lõppu. Seega on õige nimi Karabahh.\n„Tšehhia” on pisut komplitseeritum. Pärast Tšehhoslovakkia lagunemist tekkis eraldi tšehhi riik, millel ajaloolist nime polnud, sest traditsiooniliselt jagati see maa omakorda kaheks maa-alaks. Saksapäraselt tunneme neid alasid Böömi- ja Määrimaana, tšehhi keeles nimetatakse neid Èechy ja Morava, „vahepealsed” versioonid eesti kasutuses on olnud ka Tšehhi(a) ja Moraavia (NB! jälle ia-lõpuga, eeskujuks ilmselt venekeelsed Чехия ja Моравия). Mõlemat hõlmavat ühist nimetust ei olnud isegi tšehhi keeles (uuenduslik Èesko on alles juurdumas) ja seepärast on rahvusvahelises suhtlemises tavaline riiki nimetada täiskujul: Tšehhi Vabariik.\nEnt eesti keel võimaldab maa lühinime siiski moodustada, võttes aluseks rahvuse- ja keelenimetuse omastavalise kuju: Tšehhi. (Ago Vilo on paremaks pidanud vormi Tšehhimaa, seda võiks aga kasutada sünonüümselt samal põhimõttel nagu Läti ja Lätimaa, Soome ja Soomemaa jne.) Argikeeles oli see nimi juba varem kasutusel ning õigupoolest on ta juba 1976. a ÕSis samas tähenduses sees. Mis puutub Tšehhi ajaloolistesse koostisosadesse, siis tekitab ilmselt kõige vähem segadust see, kui kasutada nende nimesid algupärasel kujul Čechy ja Morava.\n-stan, -maa jt\nPilt ei oleks täielik, kui ia-liite kõrval jätaks mainimata teised maanimede moodustamise viisid. Rahvusvaheliselt on neist tuntuselt järgmine turgi ja Lõuna-Aasia maades levinud lõpp -stan, mille lähteks on iraani sõna ostān ’maa, piirkond’. Seegi liide on levinud uute riikide tekkimisega, kohati on ta välja tõrjumas ia-liidet, vrd Turkmeenia > Türkmenistan, Baškiiria > Baškortostan, Kirgiisia > Kõrgõzstan. Tuletised lähtuvad etnonüümidest, ent on ka kombineeritud vorme, neist tuntuim ehk Pakistan, mis tuletati 1930. aastatel Pandžabi, Afganistani ja Kashmiri nime esitähtedest, liites stan-lõpu.\nEesti keeles on aga universaalne maanimede moodustamise viis lisada lõppu -maa. Seda on kasutatud paljude rahvanimetustest tulenenud maanimede puhul, vrd Saksamaa, Venemaa, Svaasimaa, Prantsusmaa, Iirimaa jne. Moodus on niivõrd loomulik, et seda saab rakendada alati, kui muud võimalused pole selged. Nii võivad tekkida maanimed Ovambomaast Kurrunurruvutimaani.\nEelmisega mõnevõrra võistlev, kuid põhiliselt vanematele, traditsioonilistele maanimedele on omane lühike omastavaline tüvi ilma maa-ta, vrd Leedu, Läti, Norra, Poola, Rootsi, Ungari. See on üsna keeleomane viis moodustada maanimesid rahvanimetuste põhjal, uuemad nimed siin liigis on Dominikaani (see ei pärine küll rahvanimetusest), Komi, Tšehhi; argikeeles olid veel hiljuti kasutusel ka näiteks Kasahhi, Tadžiki, Usbeki jm. Kohati on kõikuvust siiski selles küsimuses, kas kasutada nimesid maa-lõpuga või ilma, vrd Komi, aga Marimaa. Enamasti on peaaegu alati võimalik lisada omastavalisele tüvele -maa, vrd Komimaa, Taanimaa, Poolamaa; vastupidine on haruldasem, vrd Saksamaa ~ Saksa, Venemaa ~ Vene, ent maanimedena ei käibi Inglise ega Prantsuse.\nSeega võib lõpuks tõdeda, et maanimede moodustamise viise on mitmeid ja kuigi ladinapärane ia-lõpp on neist universaalseim, ei maksa sellega liialdada ega ära unustada ka eestipäraseid nimede tuletamise võimalusi.\nOma Keel 2001, nr 1


Autori terav pilk Peetrit jälgimas ;) - LENDTEATER\nAutori terav pilk Peetrit jälgimas ;)\nTäna oli vaimustav päev, sest meie “Päkapikupealik Peetrit” saabus vaatama autor Kairi Look isiklikult! 🙂\nKas närv oli sees? Oojaaa!\nMuidugi meil, mitte autoril! 🙂\nLoomulikult oli hiiglama põnev kohtuda autoriga ja tema muljeid nähtust kuulda – sellised hetked on alati väga oodatud!\nAutoril on ju näidendit kirjutades mõtteis oma visioonid, oma kuvandid ja ettekujutused tegelastest, sündmustest ja tegevuste kulgemisest, aga lavale jõudnu võib autori visioonidest väga palju erineda.\nKairi Look’ile meeldis meie lavastus väga ja meie Peeter pälvis tunnustust just oma sobilikkuse pärast rolli – see olevat just selline Peeter, nagu tema kirjutades ette kujutas. Seda oli suur rõõm kuulda! 🙂\nKahjuks ei õnnestunud meil näha NUKUs lavastatud sama materjali, tõsi küll, mitte näidendi, vaid raamatu põhjal tehtud lavastust, mille lavastas Virko Annus ja kus mängis Tarmo Männard. See-eest olid ka nemad täna meid vaatamas – väga tore kohtumine! 🙂\nSelle aasta viimane “Päkapikupealik Peetri” etendus on ELVA HKK-s SINILIND esmaspäeval, 28.detsembril kell 11.


Kaalulangus keto 3 kuud LCHF toitumine - Perekooli Foorum\nKaalulangus keto 3 kuud. kui palju muudab paar kilo välimuses? ja kuidas need paar kilo kaotada?\nJäreldused ja näpunäited Kokkuvõtlikult võib öelda, et suures koguses rasva, mõõdukas koguses valku ja väikestes kogustes süsivesikute söömine mõjutab teie tervist märkimisväärselt - alandab kolesterooli taset, langetab kehakaalu, alandab veresuhkrut ning suurendab teie energiat ja meeleolu.. Ja valk tõstab insuliinitaset samamoodi, nagu süsivesikud. Mõni ilmselt mõtleks et mis see siis ära ei ole, aga on ikka raske küll need viimased mõned kilod maha saada. Sa ei tee õigesti trenni või ei treeni üldse.\nKeeksu Peaks vist Keeksuks oblivion kaalulangus Kreepsuks ümber tegema, oleks tõepärasem. Rõõmus rull, sa küll tubli, et nii palju liigud. Täitsa wau! Aa kuidas sul eelmine kord õnnestus nii palju maha saada?\nMis meetodil? Väidetavalt on kaalunumbrite korrektsiooni kaalulangus keto 3 kuud ikkagi esikohal toiduratsioon ja teisel kohal liikumine.\nMuudest organitest ja eriti südame tööst rääkimata. Inimene on ikka tervik. Seetõttu ise olen küll veidi nina norus ja igatsen oma pikki jalutuskäikusid koeraga. Tänavu lausa nii imeline talv õue peal, puhas nauding väljas olla. Toitumiskava mul kaalulangus keto 3 kuud pole. Nagu mainisin, võtsin plaaniks lollikindla plaani lugeda oma päeva kaloraaži ja hoida seda ja peal.\nEi roni isegi kuskile fitlappi või mujale neid tabeleid täitma, kirjutasin põhitoiduained välja ja seega kaalun ja loen ja arvutan. Natuke tülikas ja totakas ehk on, kuid väga pedantseks ma seda ei aja ning võtangi kogu asja nagu mingit projekti, mille läbi viimiseks on lihtsalt mingid toimingud ja protseduurid.\nPäeval mul näiteks koht polegi tühi, hommikusööki pole ma eluaeg söönud, seeda mul ajab asja ära ka paar suurt kruusitäit ülimaitsvat piimavahuga kohvi, mõni banaan, pomelo vms justkui vahepala. Ka juust. Olen muidugi selliselt toitumist alles vähe aega testinud, alles harjutan seega.\nSee viimane mul just kord nädalas plaanis ka on.


18. aug 2018 16:17\nTere,olukord on väga tõsine, muidu ma ei kirjutaks siia. Nimelt lugu järgmine:Mu abaikaasa, kes on Filipiinide kodanik vajab enda uuedatud elamisluba füüsiliselt enda kätte, et tagasi Eesti lennata. Eelmine elamisluba aegus eile, päev pärast planeeritud lendu. Lennule teda sellegipoolest ei lastud. Ta on 6 kuud rase ja KOHE - KOHE jõuab kätte see aeg, kui ta enam lennata ei tohi. Saime ta lennu ümber bookida 30.08 kuupäeva peale. Tema uus ID kaart väljastati mulle, aga temani Filippinidele toimetamiseks mitte ühtegi lahendust Riik pakkuda ei saa. Võimalus on ka postika saata, nt DHL on teenus "express document delivery" Filipiinidele, aga ei ole veel päris kindel kui turvaline see on..Kas kellegil on kogemusi, mõtteid või äkki tead kedagi kes on minemas Filipiinidele järgneva kahe nädala jooksul? Lahenduse pakkujale vaevatasu GARANTEERITUD!IGASUGUNE abi on praegusel hetkel teretulnud!\n18. aug 2018 16:38\nMul dokumendid tulevad küll DHLiga ukselt uksele Aasiast nt. Singapurist väga kiiresti, iseasi et see on muidugi kallivõitu. Ilmselt toimib ka teistpidi.Samas ID kaardist ju ei piisa, Filipiinide passis peab olema Schengeni viisa-elamisluba kui Eesti kodanik ei ole.\n18. aug 2018 17:07\nPassis ei pea juba ammu midagi olema, piisab elamisloakaardist mida teemaalgataja ilmselt silmas peabki. Isiklikult ei näe küll mingit muud võimalust kui kullerfirmaga saata.\n18. aug 2018 20:42\nTähtajaline elamisluba( 5 aastaks) ja sellest piisab, et euroopasse lennata (koos passiga). Qatar airways on kogu olukorra ülevaate edastanud Filipiinide immigratsioonile, requestiga ta peale lasta aegunud elamisloa ja renewali approvaliga inglisekeeles, mille PPA ametnik mulle vajadusel lubas väljastada.Riigiametnikud ei soovita saata ja see teeb natuke murelikuks. Dokumendi kaduma minemine postis välistaks ka võimaluse mul endal Filipiinidele sellega lennata. On kellegil kogemusi Filipiinidele kulleriga saatmisel? Esialgse researchi põhjal tundub DHL Express kõige kindlam variant. Igaljuhul, kõik sellist teenust pakkuvad ettevõted on kuni teisipäeva hommikuni suletud..\n18. aug 2018 21:54\nPotentsiaalse Flipiinidele lendajana ütlen, et ma ei julge mitte ühtegi võõrast saadetist kaasa võtta. Ka siis mitte kui ma olen ümbrikusse minevad asjad oma käega üle katsunud. Liiga riski business.Kui sa DHL ei usalda, siis ilmselt ei jää muud üle kui leiad 800€ ja lendad ise koos vajalike dokumentidega Manilasse kohale.\n18. aug 2018 22:32\nNo see kes selle dokumendi kaasa võtaks, temal ilmselt on savi mida Qatar Airways Filipiinidele immigratsioonile edastanud on. Teda huvitaks rohkem see mis edasi saab kui ta elamisluba taskus Manilas lennukilt maha astub.\n19. aug 2018 01:23\nNeid kulleri otsimise teemasid kerkib siin üles iga paari kuu tagant, üks erilisem kui teine.Aga igal juhul on DHL Express, mis mõeldud dokumentide saatmiseks üle maailma ju sada korda turvalisem, kui foorumist leitud anonüümne reisija tundmatu taustaga ja kes võib su saadetise kasvõi lennukisse või mõnda vahelennujaama maha unustada. DHL on jah väga turvaline ja ta ka vastutab, tracking code tagab endale jälgimise.Millega vastutab foorumist leitud suvaline ullikene?\n19. aug 2018 01:27\nPOle küll kasutanud DHLi Filipiinidele, kuid mujal on seni väga kenasti toiminud. On võimalik võtta ka saadetise kindlustus (mis siiski muidugi uut elamisluba ei tekita). Kahjuks väga palju alternatiive pakkuda ei oska. Endal tuli mõttesse, et ehk saad nt suhelda mõne seal asuva EL riigi saatkonnaga (seal neid ju terve ports) ja kui sama riigi saatkond on olemas ka Eestis nt, siis äkki nad on nõus olema abiks dokumendi kohaletoimetamisel (saatkondade vahel ikka post liigub). Või siis uurid lähimast Filipiinide saatkonnast ja äkki nad võtavad vaevaks saata oma diplomaatilise postiga (muidugi ilmselt tuleb maksta, aga saatkondade vahel ikka saadetakse dokumente pidevalt).\n19. aug 2018 02:15\nDHL on kindlasti turvaline, eriti võrreldes suvalise võõraga, kes ID kaardi kusagile võib unustada või rahaks teha. DHLi hinnakirja leiab nende veebilehelt: https://www.mydhl.dhl.com/mydhl/appmanager/smep/customerDesktop?_nfpb=true&_pageLabel=smep_portal_page_login&utm_source=EE&utm_medium=nav&utm_campaign=get_rate_link#portletShippingOptions. Kui sisestada seal saatmiskohaks nende Ülemiste kontor ja vastuvõtukohaks Manila DHL, siis näitab saatmisajaks 3 päeva ja hinnaks 71€. Mida siin veel mōelda, esmaspäeva hommikul padavai Ülemistele nende teeninduspunkti ja dokument teele ning enne nädala lõppu on see kallil kaasal juba käes.\n19. aug 2018 09:08\nOn riike kuhu ei tohi üldse isikutunnisusi nagu pass jms, postiga saata. Ja sellepärast on tavaliselt kullerfirmades tegelikult sellist liiki dokumentide saatmine reeglina välistatud. Kui tahad teha nii nagu ette nähtud teed nagu Tip ütles, lähed Filipiinide saatkonda mis on määratud Eestis elavaid Filipiinlasi esindama ja lased saata diplomaatilise postiga. Selge on see, et õigeks ajaks kohale see vaevalt jõuab.\n19. aug 2018 11:07\nSiin pole midagi mõelda ja DHLiga paberid teele. Kas arst on lendamise ära keelanud või milles see "ta enam lennata ei tohi" seisneb? Lennufirmad üldiselt enne viimast kuud lendamist ei keela.\n19. aug 2018 11:36\nKui tegemist on ikka tõsiselt oma abikaasa ja peatselt sündiva oma lapsega, siis selline postitus jätab kuidagi kummalise mulje.Sellises olukorras on üks ainumõeldav lahendus -- lõpeta ajaraiskamine foorumites, facebookis jms. sinu jaos hetkel kasututes kohtades ning osta selle asemel endale lühima lennuajaga pilet lähimasse võimalikku sihtpunkti ja lenda koos dokumentidega kohale, et koos abikaasaga tagasi tulla. Täna õhtul istud Tallinnast lennukisse ja homme õhtuks oled kohal.Tegemist on ikkagi sinu abikaasa ja lapsega ning lapsevanem ongi vahest keeruline ja kulukas olla.\n19. aug 2018 17:57\nJummala eest, kas riik on kohustatud unejuttu ka lugema, kui näiteks ID kaardi kätte saad?DHL-iga saab dokumente saata ka keskmisesse Kagu-Aasia no-address kohta. Oluline on lähima DHL-i putka aadress ja kohalik telefoninumber, millega DHL saab ühendust võtta. Maksab Eestist nii 60-70€ ja vahet pole, kas saadad grammi või 999 grammi. Kuni 1 kilo sama hind. Vaata täpsemalt DHL-i lehelt. Sama asi testitud.Aga ütleme, et nats kentsakas tundub see asi. Isiklik kogemus ütleb, et tekst Lahenduse pakkujale vaevatasu GARANTEERITUD! on 99% kõige elementaarsem huiamine, narkomuulade leidmine vms. See on liiga segane info, et olla õige asi ja hoiduge. Kui on hea asi, siis teevad inimesed seda niisama, kui on tasu lahenduse eest, siis järelikult on mängus midagi muud.Ei kustuta seda teemat just seetõttu, et demonstreerida hoiatavaid näiteid, kuidas inimesi ära kasutatakse. Alati võimalik, et eksin, aga see kirjutamisviis on nii Trip.ee kui iga tavainimese kirjutamisviisist nii stiili kui info põhjal piisavalt erinev. Saan aru, et ehk noorem publik võib võtta vedu, aga palun olge ettevaatlikud! See on klassikaline skämm, ei midagi muud. Kui Filipiinide vangla tundub ok, siis go on!\n19. aug 2018 21:26\nOleme otsustanud DHL expressiga saata, 157 eur - tundub kõige turvalisem variant hetkel. Tegin selle postituse, et uurida võimalusi kuni DHL avatakse ( alates teisip hommik). Tänud abi eest igaljuhul!\n20. aug 2018 10:52\nInimene tuli foorumisse abi paluma, aga temebeldati kohe petturiks ja narkomuulade värbajaks. Peaaegu kindlas kõneviisis. Tõepoolest, 1 mm paksune ja 1-2 grammine plastikust ID kaart või osutuda hoopis kokaiinist kokku pressitud 10 grammiseks ID kaardi välimusega ristkülikuks ja ega sellest visuaalsel vaatlusel ja käega katsumisel aru ei saagi.Eelnev jutt ei tähenda muidugi seda, et skämme, pettuseid ja narkomuulasid olemas ei oleks ja et antud juhul seda kaarti kõige mõistlikum DHL-ga saata ei oleks.\n20. aug 2018 12:20\nMart1 -- võib-olla olen ka mina juba liiga vana skeptiline küünik kuid miski selles teemaalgataja loos tundub kummaline. Seejuures mul oleks väga-väga hea meel kui ma eksin oma hinnangus.Faktid postitusest:1) 6 kuud lapseootel Filipiinide kodanikust abikaasa -- OK, miks mitte.2) elamisluba aegus eile, päev pärast planeeritud [tagasi]lendu -- no juhtub, kuigi veidike selline "lapsehoidjariigi" poole kalduv teema. Kes veel peale iseenese peaks siis oma dokumentidel silma peal hoidma ja eelnevalt kontrollima, et need kehtiksid ja reisimisel takistusi ei tekiks? Kontekstis p. 1 märgitud asjaolusid arvestades vähemalt kummaline.3) DHL-l on teenus "express document delivery" Filipiinidele, aga ei ole veel päris kindel kui turvaline see on vs. äkki tead kedagi kes on minemas Filipiinidele järgneva kahe nädala jooksul? -- Ülemaailmne kullerfirma tundub mitteturvaline aga internetist leitud suvaline Jüri või Mari, kes väidetavalt Filipiinidele lendab (aga mine sa tea, äkki tegelikult ei lendagi?) on turvalisem alternatiiv?4) Riigiametnikud ei soovita saata ja see teeb natuke murelikuks -- Millised ametnikud millisest ametkonnast ei soovita dokumente kullerteenusega saata? 5) .. temani Filippinidele toimetamiseks mitte ühtegi lahendust Riik pakkuda ei saa -- Välisministeeriumi kodulehe andmetel on Eestil Manilas aukonsuli tasemel konsulaarabi. Politsei- ja Piirivalveameti kodulehe andetel on võimalik tellida dokumente (s.h. ealmisloakaarte) ka välisesindustesse. Kas selline variant ei olnud mõeldav? Kas te Välisministeeriumiga suhtlesite sel teemal?Tõesti, kui viimasel minutil tegelema hakata, siis ei jõua. Aga lapseootus, nagu eestpoolt lugeda võib, ei ole ju ligi pool aastat enam ootamatu ja ennustamatu olukord. 6) Last-not-least -- tegemist on sinu abikaasa ja peatselt sündiva lapsega Kui olukord on väga tõsine ja ametlik kullerteenus ei tundu usaldusväärne siis istuksid sa abikaasa ja isana juba ise lennukis, mitte ei kirjutaks foorumites ning ei pakuks Lahenduse pakkujale GARANTEERITUD vaevatasu ... See rõhutatud garanteeritus seisneb siis milles ning vaevatasu on siis mis? Kas lahenduseks DHL kullerit pakkunud võiksid nüüd miskit vaevatasu loota?Ma vabandan siiralt, kui eelnev on vaid minu klaviatuurist välja imetud küüniline paranoia. Kindlasti oleks seda vähendanud abipalves selgelt ära märgitud kontaktandmed -- vähemalt abipaluja tegelik nimi ning miks mitte ka telefoninumber ja meiliaadress. See on inimliku usalduse küsimus. Kokkuvõttes on siit kõigil õppida seda, et kontrollige oma reisidokumendid üle iga kord enne reisile minekut. Ja samuti tehke endale selgeks erinevad reeglid dokumentide kehtivuse osas. Ja kui te abi palute, siis rääkige häbenemata ära kogu lugu -- inimesed on hoolimata kõigest üldiselt head ja aitavad.\n20. aug 2018 13:19\nIsiklikult arvan, et sellel kes selle teema tegi katus lihtsalt sõidab.\n20. aug 2018 14:05\nRasenduse ajal lendamisega seoses märgin veel juurde, et reeglina kuni 28. rasedusnädalani (6,5 kuud) saab lennata ilma igasuguste piiranguteta. Lendamine on võimalik ka tükk aega hiljem, 28.-35. rasedusnädalal, eeldusel et olemas on vastav arstitõend (sain oma kaasale selle omal ajal küll kiiresti) ning tegu ei ole mitmikute ootamisega. Quatari vastavad reeglid on siin: https://www.qatarairways.com/en/family/expectant-mothers.html.\n20. aug 2018 15:31\nMärgin lihtsalt ära kasutaja alar postituse peale, et aukonsulil ei pruugi olla vastavaid volitusi. Nimelt aukonsuli volitused ja pädevused määratakse eraldi Välisministeeriumi poolt ja tavapärane diplomaatiline post minu teada Eesti ja Filipiinide aukonsuli vahel ei liigu. Isegi nn pärissaatkondasse läheb diplomaatiline post üldjuhul 1 kord nädalas. See on tõsi, et ametlikult ei luba ametnikud passi jt isikut tõendavaid dokumente kulleriga saata, sh tähitud postiga mitte. Nii et olles ise kriminaalõiguse valdkonnas tegev - loomulikult on võimalik, et tegemist on pettusega. Samas, olgem ausad - id-kaarti on ikka jube raske teha millekski muuks kui lihtsalt plastikust dokument. Kaalu, mahtu jms tal lihtsalt pole, et narkokaubitsejale mingilgi moel kasulik olla. Loomulikult saab väga peente tehnoloogiatega teha id-kaardist hoopis andmekandja jne - aga kui oleks vahendeid seda teha, siis vast oleks probleemi kaart ka kohale saata :) Ma siiski usun, et inimesel oli siiras mure. Ja nagu ma aru saan, tekkis probleem sellest, et naist ei lubatud lennukile vaatamata sellele, et tema elamisluba oli veel kehtiv - aga kuna see oleks kohe aegunud, siis toimis lennufirma ettevaatlikult (ja mõistlikult). Isiklikult arvan, et teemaalgataja muidugi oleks saanud kõiki neid probleeme ennetada, kui oleks paremini kogu tegevuse algusest peale läbi mõelnud, kuid ootamatuste eest pole keegi kaitstud. Ma ennast pean ikka väga mõistlikuks inimeseks :) - aga veebruaris olin püstihädas Berliinist oma viisa kättesaamisega ja kui üks sakslasest kolleeg ei oleks juhtumisi samal ajal Berliinis ja tulemas Brüsselisse (kus ma viibisin), siis ega mul muud poleks üle jäänud, kui lennata Berliini oma viisa kätte saama. Õnneks oli kolleeg valmis abiks olema ja sain viisaga passi päev enne reisi kätte :D\n20. aug 2018 16:17\nHädas olev inimene on tavalisest emotsionaalsem, nii et selles valguses on mitte kõige korrektsemalt koostatud ja küsimusi tekitav postitus mõistetav. Aga ainult selle põhjal kedagi üsna koheselt petiseks tembeldada ja teemale hoiatav silt kleepida- kas see on tõesti uus trip.ee tase..?Võiks ka valgustada, mislaadi drooge tasuks küll Eestist Filipiinidele smugeldada. Vastupidi suuna puhul oleks teine asi. Kui oleksin ise sinna lendamas ja valmis aitama, sooviksin loomulikult ka ümbriku sisu näha. Ei oleks raske otsustada, kas tegemist on illegaalsele veole kaasa aitamisega või mitte. DHL on kahtlemata parim võimalikest variantidest. Soovitus ise kohale lennata kõlab ka ju teoorias hästi, aga isegi kui see ca 1000 eurot oleks kohe tagataskust võtta, võiks seda summat mõne kuu pärast palju mõistlikumalt paigutada.Loodan, et teema algatajal oli tõsi taga ning kõik laheneb hästi!


Kuidas liituda Bitcoini kaubandusega Ostmisel bitcoini kaupleja veebis\nVaatame kõigepealt ajalugu Enamik inimesi ei tea, et onu Sam on keelanud ja konfiskeeris i kuld, kasutades presidendi täidesaatvat korraldust. See on digitaalne raha, 'idega kaubeldakse virtuaalsetel brsidel.\nBitcoini kaubanduse mehaanika lühijuhend CoinGenius korraldab virtuaalse krüptosündmuse Ajal kauplemine bitcoinidega dipi Pärast registreerumist saavad kasutajad täispika krüptoaadressi asemel saata krüpto muudest ühilduvatest rahakotidest Crypto.\nVäärib märkimist, et Venemaa arestitud ostes kulda selle aasta alguses pärast poole aastakümne kasvu. Ta lisas, et kuigi tal pole juhtumist mingit ülevaadet, soovib ta Arthur Hayesele head. Contents: Mike Novogratz: Bitcoin on suurem kui mis tahes börs või isik, osta Dip Bitcoini kaubanduse mehaanika lühijuhend Püüan rõhutada vee all olevaid veekogusid, mida me ujeldame.\nLõppkokkuvõttes võib investeerimine ico krüptovaluutasse vale. Ainult aeg ütleb - Seetõttu "Palun kinnitage, kontrollige ja kaubelda vastavalt oma plaanile".\nKasutage seda "peata-mõtlema". See on autoriõigustega kaitstud sisu. Palun ärge paljundage. Mõnel 10 parimat krüptovaluutat, kuhu investeerida on olemas 4-dimensioon, mida nimetatakse "kartelliks". Krüptovaluutade lood, kus inimesed investeerivad surevasse valuutasse peamine eesmärk on "hinnasurve". Pange tähele - investeerides bitcoini singapuri ei ole "manipuleerimine". Tõesti tunne seda.\nEsitan oma uurimuse, et saaksite ennast kinnitada. Näeme palju rallisid ja prügimäeseid. Nüüd ei lähe sirgjoonel, 20K on just esimene inning. Kartel sisestas krüpteeruumi kusagil oktoobrisis. Ootame, kuni lauaga liituvad "reaalsed" mängijad. Kontrollige seda diagrammi.\nNii kartell kasutab hinna kaotamiseks meedia-propagandat. Näiteks: Mt. Gox ei müü Maril, kuid selle müügi uudised avaldati Maril.\nSamuti tehti Tetheri väljakuulutamine välja detsembris-6, kuid NEWS vabastati Jani teiste kriitiliste uudistega, kas bitcoini kaevandamisega saab tõesti palju raha teenida? Newsi samal päeval?\nBitcoini kaubanduse madalaim tasu\nNüüd sa tead, miks. Binaarne optsioon Kaibe binaarne valikud kohta teate, et pärast Märtsi 6 päeva krüptovaluutaga kauplemine singapuris oli 07 krüptoraha investeering seda väärt, mis algab täpselt 30 ET? Zerohedge on selle siia salvestanud - See on ET, kas teate, kus teie krüptograafiline krahh on?\nAllpool on veel üks huvitav mudelite müük, mida täheldati Marilt Aprile Mida sa siin näed? Kas see näeb välja nagu müüja, kes soovib oma Bitcoini hinna kõrgemat hinda või madalamat hinda? Ma näen, et nad tahavad madalamat hinda.\nSina ütle mulle. Meie meeskonna uurimise põhjal kuidas bitcoinide kaudu raha teenida kuidas qtum krüptovaluutas raha teenida suures koguses positsioone turuhinnaga, arvestamata kulusid, mistõttu see langeb ebatavaliselt madalale tasemele.\nMe avalikustame tehingute üksikasjad Parimad binaarsed variandid kaubeldakse robotidesse teates ".\nSee on digitaalne raha, 'idega kaubeldakse virtuaalsetel brsidel.\nPange tähele, et sõnad "ilma kulude arvestamata"? Minu arvates on see kartelli jalajälg. Kas manipuleerimine peatub pärast seda, kui see on püütud? Ma kahtlen. Kas sa tead veebruarisis? Keegi hankis Hiina keskpanga postkasti, et saata e-kiri võltsitud teate kohta bitcoinotõrje mahasurumiseks. Lugege ülaltoodud artiklit ja küsige endale ise - Kes teeks sellist asja? Ainult need, kellel on huvi Bitcoini hinna lagundamise vastu - eks? Kas tavaline IT-mees või häkker seda teeks?\nEI - kuna nad ei krüptoraha kauplemise juhend sellest FUDist kasu saada.\nSeda tehes teeks ainult mõjukas tänapäeval parim krüpto krüptovaluutad, millesse nüüd investeerida, kes saavad FUDi loomise kasuks. Siin on Investopedia'ist pärit kartelli mõiste.\nMitte palju. Kartel tegutseb kauplemisvõimalus binaarne mõnel turul. Kui vaatate seda, on OPEC samuti kartell, sest nad kontrollivad pakkumist. See on kuld, hõbe, Binaarne brokerz ja bitcoiin.\nBitcoini kaubanduse madalaim tasu - Kuidas krüptovaluutadel raha teenida\nBitcoin lisati loendisse kaks kuud bitcoini rakenduse investeering. Nähtamatu krüptovaluutaga kauplemine singapuris hakkas näitama oma esinemist kuidas bitcoinide kaudu raha teenida detsembrist i, kuigi nad jõudsid turule palju kas bitcoini kaevandamisega saab tõesti palju raha teenida?. Kullaprobleemid eitasid seda isegi siis, kui kuld ja hõbe tõid maha nende silmadeni. Ikka veel on palju kuldseid vigu, mis on Cartelile ilmalikud.\nEnne kui loete veelgi, lubage mul esitada kaubandusmündi binaarsed optsioonid kuld, hõbe, uraan ja kõik see hindade bitcoin on halb investeering tõendid. Mis tahes kahtlused selle kohta, mis algas uraani järsul langusel? Selle Carteli inimesed ja nende mänguväljak on Futuuride turg. Mike Novogratz: Bitcoin on suurem kui mis tahes börs või isik, osta Dip Pane tähele: Kuldfutuurid algasid palju varem kui see - is. Tegelikult kuld tõusis pärast futuuride tutvustamist USA-s ei olnud seda aega 21 kauplemine bitcoinidega dipi ajal võlga.\nSellest ajast alates käivitati kullast ja hõbedast turgudel aktiivselt hinnasurve. Kuidas liituda Bitcoini kaubandusega näete siin sarnasusi?\nMida see teile ütleb? Looduslik korrigeerimine? Naaaa See on hinnasurve mitte manipuleerimine. Bitcoini kaubanduse mehaanika lühijuhend CoinGenius korraldab virtuaalse krüptosündmuse Fx binaarne optsioonimaakler valuuta leidmine, mille potentsiaal ei ole mitte ainult maailma muutmine, vaid ka mitme tuhande protsendi suurune netoväärtus, ei ole sama lihtne kui uute kandidaatide sissevool teie arvates.\nPraegune hind alates sellest kirjutamisest on dollarit mündi võrra rohkem kui 20 protsenti võrreldes eelmise kõrgusega ja 10 protsendi võrra alles praegu. Vabakaubandustsooni virtuaalne valuuta see järgib väärismetallide teed? Ma arvan küll. Samuti loe " 6 ettevõtjad madala sissemaksega binaarsete optsioonide maaklerid kullaturu manipuleerimiseks "- Binaarse optsiooni eelis Loodetavasti kirjutan hiljem PM-suppression-kelmuse kohta eraldi postituse. Nad koosnevad kindlast ettevõtjast, agentuurist, suurest finantsinstitutsioonist ja -kandjast võin loetleda veel palju, kuid hoiame seda piiratud.\nNad kõik töötavad täiuslikus investeerima saksamaa bitcoinidesse, et tõmmata kooskõlastatud rünnakuid, et saavutada hinnasurve eesmärgi saavutamine. Vaadake, mis ärge investeerige krüptovaluutat Jan ja Krüptovaluutaindeks võtab kasumit või jätab selle sisse See kuidas bitcoini kahvlitest kasu saada on raha kontrolli all. Financial eliit on kuidas läheb btx kauplejal bitcoini ruumis, et Bitcoin ja Crypto üldiselt ohustavad nende olemasolu. Mida võimu teeme, kui nad näevad midagi ohtu või vaenlast?\nSul on see, nad üritavad vaenlase hävitada kõikvõimalikult. Kahekordne investeering krüptorahasse on finants-eliidi jaoks äärmiselt oluline lõpetada bikotiini tõus, et nende näitamine võiks jätkuda. Nad lasevad sellel esimest korda tuua ette kujutamata Kuidas liituda Bitcoini kaubandusega 20K esimene peatus.\nSiis lasevad nad eemaletõenäoliseks. Nad teevad seda mitu korda. Mida näete, sest Mid on 1 innings Bitcoini mängu 9st inning. Alates keskklassist on Bitcoin Kruptograafia Invest tana Geopoliitilise malelauale.\nKrüpteeruum on selles malelaual ainult hambaülelaadur ja nende jalgade liigutamine kuld, hõbe ja nüüd bitcoiin on eliidi-sõrmed. Kui raha voolab Gold, Silver ja Bitcoin, näitab see, et volitused on pankrotti ja nende Jaapani kuunlajate tuubid raha on väärtusetud. Kui see varade maht tõuseb, kõik rahapakkumine kuivab ja läheb nendesse varadesse.\nMaailm teab, et kuningas investeerimine vs bitcoini kaevandamine riideid. Kui Kuidas liituda Bitcoini kaubandusega jääb krüptovaluutaga kauplemine singapuris ja võlakirjaturgudele, siis toetab see Fiat Valuutafirmat. Seetõttu on väga oluline, et aktsiate ja võlakirjade turud jäävad puutumata ja neid on kunstlikult kinni hoitud.\nTegelikult tead, mida?\nBitcoini Sularaha E-kaubanduses\nBinaarsed optsioonirobotid, mis töötavad kuidas päeval krüptokaubanduses edu saavutada kraken lõpetage bitcoinidega kauplemine Kategooria: Bitcoin Oktoober kraken krüptovaluutad, mis on müügil Siin on PPT määratlus Ivenstopediale. Et varusid ja võlakirjaturgusid kunstlikult tõsta, kasutades trükitud Helicopteri raha, nii et unenäod võltsitud õitsengust jätkuvad pikas perspektiivis ajastuteni. See ei tööta nii kuidas ma hakkan investeerima bitcoini. Mis tahes vara keelustamiseks on tõsised tagajärjed ja tagajärjed, seda enam ka sotsiaalse meedia maailmas.\nVaatame kõigepealt ajalugu Enamik inimesi ei tea, et onu Sam on keelanud ja konfiskeeris i kuld, kasutades presidendi täidesaatvat korraldust.\nVaadake seda kuldkonfiskeerimisjärjekorda. Kaks asja juhtuvad, kui konkreetne vara on keelatud 1 Kannid ja poliitikud peavad silmitsi inimeste viha ja 2iga keelatud vara saab inimeste kaastunnet ja inimesed kipuvad seda Kuidas liituda Bitcoini kaubandusega rohkem koguma.\nSee toimib tunduvalt paremini kui midagi keelata. Kui parim krüptovaluuta maakler suurbritannias toimub 1enamik inimesi lükkab tagasi, et hinnalangus on valesti või pahatahtlik kuigi fundamentaalsed omadused on selle vara kasuks. Tegelikult osutavad nad, et mahasurumine on nn "vandenõu teoreetikud" 2. Kuna hind langeb, hakatakse inimesi varjama.