Noore kuke lihakeha kaal\nPealkiri: Noore kuke lihakeha kaal 03.10.12 1:26\nTäna sai jälle maransipoisse lihaks tehtud. Vanust ~5 kuud, kõige raskem lihakeha 2,7kg, kergeim 2,3kg. Ja need oli noorte kanadega koos kasvanud tegelased, mitte nuumal olnud. 2 ilusamat ja suuremat, kes koos kanadega talvitumisprogrammi pääsesid, on ilmselt veel raskemad. Peaks kohe eluskaalu kontrollima.\nNimelt on siin kuulda olnud, et marans pole ikka tegelikult liha-munatõug. No on ju! Kui just libamaranseid ei kasvata või mixe nendeks ei nimeta.\nPealkiri: Re: Noore kuke lihakeha kaal 03.10.12 11:33\nMina tegin noka lahti ja ütlesin, et on aga ei saa aru kust otsast. Üks pisiasi, ega ta suurt raskemaks lähegi, kui siis ainult rasva. Liha-munatüüpne võiks 5-6 kuu vahel kuke lihakeha kaaluks anda 3-3,5 kg. New Hampshire ja Australorp igatahes andsid selle välja (suurde kodumajapidamise vene grillahju sisse ei mahtunud, mõni oli üle 4 ka). Ainult lihatõugseteks neid pidada päris põhjust ei ole, sest munevad usinalt. Täiskasvanud, üle aastased andsid 4-4,5 kg välja. Aeg oli teine, sööta oli laialt käes ja sööda kvaliteet oli parem (mais,lisandid olid vabalt saadavad, nüüd võid lihajahust, kondijahust, verejahust ainult und näha).\nKirjade järgi on marans täitsa liha-munakana, samuti nagu on mõnede tõugude bantamid kas lihakanad või liha-munakanad. Sry, kui valeti väljendusin.\nMixid on kobedamad, selle aasta viirikmix on 5 kuuselt autorkukest (Maransist) ca 1/3 suurem (kasutatud kana on ilmselt mitte Maransi kaalukategoorias). Eelmise aasta viirikmix mis Maransit ei sisaldanud andis 13 kuuselt üle 5 kilo välja (kõigile kes Göringit nägid, teade, tuli teha hädatapp peale kokkusaamist nugisega-jäi harjast ilma, nugis läks vererada taga ise surema).\nMillega seda mixi teha, et Sinu toodud kaalust väiksemat asja saada, ainukesed võimalused oleks Äntukas või mõni bantam, aga siis "lahjendub" tumeda munakoore tegemisvõime ka ära .\nJu nad Sul ikka tibutoitu ja hiljem söödalisandeid ka said, kui kanadega koos kasvasid ja teatud vanuses lahmivad kuked endale isuga sööki sisse.Tore, et kobedad kasvasid. Tore, et hea liini linnud on. Tore, et rahul oled. Tegelik oleks täitsa huvitav teada, kui vanalt neil kaalukasv ära lõppeb.\nPealkiri: Re: Noore kuke lihakeha kaal 07.10.12 8:55\nPisike täiendus veel. Liha-muna tõug ei tähenda seda, et kukk on liha ja kana munemise jaoks. Kana võiks ka miskit kaaluda ja söödavat ollust sisaldada.\nPealkiri: Re: Noore kuke lihakeha kaal


kummi mass jääb ju lõp\nkummi mass jääb ju\nkummi mass jääb ju lõppkokkuvõttes ikkagi samasuguseks võrreldes enne kummi venitama hakkamist. ***Ajas tagasi liikuda saab ainult aegruumi tunnelit kasutades ( s.t. ajas minevikku saab minna ainult teleportreerumisega ), kuid ajas tulevikku rändamiseks on peale aegruumi tunneli veel üks tuntud võimalus. Aja kulgemine erinevates taustsüsteemides on erinev ehk see on suhteline, mis sõltub vaatleja asukohast ruumis ehk sõltub taustsüsteemi valikust. Näiteks kui mingi vaatleja siirduks oma tähelaevaga kosmosesse kiirusega, mis läheneb valguse kiirusele vaakumis ja tuleks 22 aastat hiljem maa peale tagasi, siis maa peal on möödunud selle aja jooksul peaaegu 1000 aastat. Seega vaatleja rändas ajas tulevikku. Seda võib käsitleda ajas ( tulevikku ) rändamise erijuhuna. Kuid sama suhteline ehk relatiivne nagu aja kulgemine erinevates taustsüsteemides on ka inimese reaalne ajas teleportreerumine. Näiteks inimene võib hetkega teleportreeruda ajas 30 aastat tulevikku või selle asemel ta lihtsalt ootab 30 aastat ( mis on ka tegelikult ajas rändamine ), et jõuda hetke, mil teleportreerumisega oleks jõudnud ainult ühe hetkega. Joonis 20 Aegruumi auk ja aegruumi tunnel on tegelikult üks ja sama. 122\nJoonis 21 Aegruumi augu singulaarsust pole tegelikult olemas ja seega peab arvestama ainult aegruumi augu suurusega ehk sündmuste horisondi raadiusega. Joonis 22 Aegruumi tunnel ühendab Universumis omavahel kaks punkti ruumis või ajas. Fotod on kasutatud ja dubleeritud järgmistel interneti lehekülgedelt: http://casa.colorado.edu/~ajsh/schww.html http://www.space.com/20881-wormholes.html Gravitatsiooniväli on aegruumi kõverdus, mida põhjustavad väga rasked massid. See aegruumi kõverdus väljendub selles, et mida enam gravitatsioonivälja tsentri poole minna, seda enam aeg aegleneb ja kahe ruumipunkti vaheline kaugus väheneb. Selline aja ja ruumi teisenemine jätkub kuni teatud kauguseni tsentrist. Ja seda kaugust kirjeldab meile Schwarzschildi raadius R: = 123\nPage 161: aega ja ruumi enam ei eksisteeri. A


Sudamehindu kehakaalu langetamine - 30-minutilise kaalulanguse rutiinne\nTäiskasvanute kõrgvererõhktõve patsiendijuhend (PJ-I/4.2-2019)\nOptimaalne kuldne standard 100 vadaku kaalulangus\nRabarberi kaalulangus retseptid\nSudamehindu kehakaalu langetamine.\nLisainfo www. Vali loobumiseks sobiv päev, loobu suitsetamisega seonduvast sigaretid, tuhatoosid, välgumihklid jne.\nEessõna Järgnev patsiendijuhend annab infot kodade virvendusarütmia olemuse, sümptomite, diagnoosimise, tüsistuste ja ravi kohta. Juhend on suunatud patsientidele ja nende lähedastele. Patsiendijuhendi eesmärk on aidata patsientidel ja nende pereliikmetel kodade virvendusarütmiaga edukalt toime tulla ning anda vastused sagedamini esitatud küsimustele.\nJälgi pulssi regulaarselt. Hinda sudamehindu kehakaalu langetamine soolatarbimist ja vajadusel vähenda seda. Langeta kaalu, kui oled ülekaaluline. Südame ehitus Südame ülesanne on pumbata verd kogu kehasse.\nSüdamel on neli kambrit ehk õõnsust joonis 1. Ülemisi kambreid nimetatakse kodadeks ja alumisi vatsakesteks, mis omakorda jaotatakse vastavalt vasakuks ja paremaks kojaks ning vasakuks ja paremaks vatsakeseks.\nKogu organismist kogunev veri pumbatakse kodadest vatsakestesse, kust iga südamelöögiga suunatakse veri paremast vatsakesest kopsudesse. Vasakust vatsakesest liigub veri sudamehindu kehakaalu langetamine organismi.\nSüdamelihas tõmbub kokku automaatse elektrilise signaali mõjul, mis saab alguse siinussõlmest.\nSiinussõlm juhib südame kambrite rütmilist kokkutõmbumist. Elektriline signaal levib bbb rasva poletamine läbi mõlema koja atrioventrikulaarsõlme AV-sõlm ja liigub südame alaosas asetsevatesse vatsakestesse.\nJoonis 1. Elektriline impulss põhjustab südamelihase kokkutõmbumise niimoodi, et alguses tõmbuvad kokku kojad, mille tulemusena pumbatakse veri vatsakestesse.\nAllison mcgevna kaalulangus\nKrooniline südamepuudulikkus | Ida-Tallinna Keskhaigla\nÜlekaal on terviserisk. Millised on rasvumisega kaasnevad haigused? - Kaalukirurgia Keskus\nKaalu langetamine õige toitumisega | Toitu tervislikult\nKuidas motiveerida kaal\nNovo Nordiski blogi Esmapilgul võib tunduda, et rasvumuse põhjus on selgemast selgem.\n7 sammu tugevama südameni - Südameapteek\nSeejärel tõmbuvad kokku vatsakesed, mis pumpavad verd nii kopsudesse kui ka kogu kehasse. Südame normaalset rütmi nimetatakse siinusrütmiks.\nKas valge vein parsib kaalukaotust\nKaalu langetamine tablettidega - kaalulangetajad Fitpoint\nTäiskasvanute kõrgvererõhktõve patsiendijuhend - Ravijuhend\nKodade virvendusarütmia olemus Kodade virvendusarütmia KVA on rütmihäire, mida iseloomustab ebaregulaarne südametöö. Siinussõlm ei koordineeri südame rütmi. Südame ülemised osad ehk kojad võbelevad kiiresti ja kaootiliselt, mille tulemusena ei tõmbu kojad regulaarselt kokku ja vere voolamine vatsakestesse aeglustub.\nEbaregulaarset ja kiiret kodade võbelemist kannab Sudamehindu kehakaalu langetamine üle ka vatsakestele, mis põhjustab nendegi ebaregulaarse kokkutõmbumise. Selle tagajärjel on kodade virvendusega inimesel pulss ebaregulaarne. Näitena võiks tuua analoogia veega: kui visata kivike vette, hakkavad veepinnal levima korrapärased lained. Sarnaselt toimub erutuslaine levik normaalse südametöö korral elektrilise impulsi mõjul tõmbuvad südame erinevad osad järjekorras kokku.\nKui aga visata vette mitu kivikest korraga, siis korrapäraseid laineid ei teki ja veepinnal on terve rida kaootilisi, ebaregulaarseid lainekesi.\nToitumisspetsialistid jagavad kaalualandamisega seotud müüte, annavad nõuandeid, kuidas tervislike valikute tegemine enda jaoks lihtsamaks muuta ning vältida eestlaste toidulaua suurimaid vaenlaseid. ETNÜ toitumisnõistaja Elle Kalamägi toob siinkohal välja rafineeritud jahutooted, maiustused ning samuti soovitab silmas pidada, et ka tervislike toiduainetega liialdamine võib valusalt kätte maksta. Samuti lisab ta nimekirja magusad piimatooted jogurtid, kreemid, pudingudröstitud müsli — kõik sisaldavad liigselt suhkrut ja rasva. Ekspertide soovitused kaalu langetamiseks Kadri Põlder rõhutab vajadust eristada erinevate rasvade toimet organismile. TTÜ emeriitdotsent Tiiu Liebert toob välja, et halvad pole mitte toiduained, vaid toitumisharjumused ning annab soovitusi, mida iga kaalualandaja võiks järgida.\nSamasugune toime on ka kodade virvendusel südame löökidele. Kodade virvendusarütmia sümptomid Kõige tavalisemad sümptomid on südamepekslemine, värin rindkeres või tunne, et süda on rütmist väljas. Võivad esineda ka õhupuudus, väsimus, rindkerevalu, pearinglus või uimasus, minestustunne või minestamine, ärevus või hirm, muutus tavapärases pulsisageduses.\nTasub ka teada, et mõnedel inimestel ei kaasne virvendusarütmiaga mingeid sümptomeid. Kodade virvendusarütmia võib esineda mitmel kujul. Neist saab ülevaate alljärgnevas tabelis.\nsõjaline dieet: kaotage 3 naela 10 naela - keedetud muna dieet - toitumiskava 3 päeva jooksul\nParoksüsmaalne virvendusarütmia Virvendusarütmia paroksüsm ehk episood kestab 30 sekundit kuni seitse sudamehindu kehakaalu langetamine ja möödub iseenesest või raviga. Persisteeruv virvendusarütmia Virvendusarütmia episood, mis kestab kauem kui seitse päeva. Samuti olukord, kui siinusrütm on taastatud rohkem kui seitsme päeva möödumisel rütmihäire algusest. Püsiv virvendusarütmia, millega patsient ja arst on leppinud. Siinusrütmi taastavaid ja säilitavaid raviviise ei kasutata.\nKodade virvendusarütmia tüsistused Paljud inimesed elavad kodade virvendusarütmiaga aastakümneid. Seisund ei ole otseselt ohtlik, aga võib põhjustada tüsistuste tekkimist. Olulisemad tüsistused on insult ja südamepuudulikkus. Insult Kodade virvenduse korral ei tõmbu kojad regulaarselt kokku, verevool aeglustub ning südame vasakusse kotta võib tekkida tromb.\nKui tromb liigub ajju ning ummistab ajuarteri, tekib insult. Insuldi tekkerisk on kodade virvendusega inimestel viis korda suurem kui nendel, kelle südame töö on kogu toidu rasva poletid. Insult on järsku algav osaline ajutegevuse häire, mille põhjuseks on kahjustatud ajuosa verevoolu vähenemine või lakkamine. Ilma hapniku ja toitaineteta võivad närvirakud mõne minuti jooksul tugevasti kahjustuda või hukkuda.\nInsuldi vormina võib esineda ka ajusisene verejooks. Sagedased insuldi sümptomid on ühe kehapoole nõrkus, kõnehäire, äkki tekkinud tasakaaluhäire, näo asümmeetria. Selliste sümptomite tekkimisel kutsu kiirabi.\nSüdamepuudulikkus Patsientidel, kellel on kodade virvendusarütmia, on suurem risk südamepuudulikkuse tekkeks. Sel juhul on häirunud südame võime pumbata piisaval hulgal verd kudedesse ja organitesse. Südamepuudulikkus tekib enamasti järk-järgult, selle sümptomid on õhupuuduse teke või süvenemine, jalgade turse ja üldine jõuetus. Kodade virvendusarütmia diagnoosimiseks on vaja minna arsti vastuvõtule, kes teeb läbivaatuse ja sudamehindu kehakaalu langetamine.\nPeamised uuringud on järgmised: 1. Elektrokardiogramm ehk EKG. Holteri monitooring. See on 24 tunni või vajaduse korral pikema aja jooksul tehtav EKG. Seda uuringut tehakse juhul, kui rütmihäired esinevad harva ja neid ei ole õnnestunud EKG-le salvestada.\nPatsient ei pea uuringu vältel olema haiglas ning võib teha peaaegu kõiki tavapäraseid toiminguid. Uuringu tegemise ajal palutakse patsiendil üles kirjutada oma tegevused ja kaalulanguse nouanded blog sümptomid, kui neid peaks esinema. Südame ultraheliuuring ehk ehhokardiograafia.\nTegemist on uuringuga, kus vaadeldakse südant läbi rindkereseina transtorakaalne ehhokardiograafia või söögitoru kaudu söögitorukaudne ehhokardiograafia.\nUuringul hinnatakse südame ehitust ja tööd. Vereanalüüsiga on võimalik täpsustada organismi seisundit ja välistada teisi haigusi, mis võivad kodade virvendusarütmiat esile kutsuda. Arst võib otsustada teha lisaks muid uuringuid. Kuidas leida oma pulss? Pulsi katsumine võimaldab hinnata südamelöökide regulaarsust ja sagedust.\nKuna kodade virvendusarütmia võib mõnikord olla väheste või ebamääraste sümptomitega, siis aitab regulaarne pulsi katsumine selgitada, kas on tekkinud südamerütmihäire või mitte. Tavapäratult kiire, aeglane või ebarütmiline pulss mõõtmisel viitab südamerütmihäirele.\nPulsi mõõtmiseks vali endale sobiv viis kas randmelt või kaelalt. Randmelt katsumiseks pane ühe käe sõrmed teise randme peopesapoolsele pinnale pöidla lähedal vt pilti : Kaelalt mõõtmiseks pane sõrmed kaelal kõrisõlmest umbes kaks sentimeetrit paremale või vasakule vt pilti : Keskendu kõigepealt pulsi regulaarsuse hindamisele.\nPulss on regulaarne, kui saad rütmi lugeda. Üksikud vahelöögid ei tähenda ebaregulaarset rütmi. Kui pulss pole regulaarne, on tegemist ebaregulaarse rütmiga, mis võib viidata kodade virvendusarütmiale. Seejärel hinda pulsi sagedust. Vaata kella ning loe pulsilööke 30 sekundi jooksul. Korruta tulemus kahega, et saada pulsisagedus ühes minutis. Kui soovid, võid lugeda pulsilööke pikema aja, näiteks 60 sekundi jooksul.\nNormaalne pulsisagedus on rahuolekus 60— lööki minutis. Pulsi hindamine automaatse vererõhuaparaadiga ei asenda käega pulsi katsumist.\nKodade virvendusarütmiat soodustavad elustiilitegurid Kõige sagedasem KVA teket soodustav tegur on vanus. Üle aastastel inimestel kahekordistub KVA tekkerisk iga kümne aasta tagant. Lisaks vanusele mõjutab erinevate haiguste teket ka elustiil.\nKõikide järgnevate tegurite mõjutamine vähendab KVA-sse haigestumise riski ning haiguse olemasolu korral rütmihäire episoodide esinemist. Suitsetamine Risk kodade virvendusarütmia tekkeks on suitsetajate seas kaks korda suurem võrreldes mittesuitsetajatega.\nOluline on mitte suitsetada! Kuidas suitsetamisest loobuda? Otsusta, et loobud suitsetamisest. Vali loobumiseks sobiv päev, loobu suitsetamisega seonduvast sigaretid, tuhatoosid, välgumihklid jne. Teavita lähedasi enda plaanist ja väldi esialgu suitsetajate seltskonda.\nOle teadlik, et esimestel päevadel võivad esineda erinevad vaevused, näiteks ärrituvus, peavalu, uinumisraskused jne. Enamasti need mööduvad.\nKeemia kaalulanguse taga\nLeia suitsetamisele asendustegevus liigu õues, vaata filme, loe raamatuid jne. Jää mittesuitsetajaks! Oled teinud oma tervise heaks olulise sammu. Abi ja nõustamist suitsetamisest loobumisel saad soovi korral perearsti nõuandetelefonidelt või 6perearsti-keskustest ja tubakast loobumise nõustamiskabinettidest.\nTea, et vajaduse korral võib arst määrata loobumise hõlbustamiseks ravimeid. Alkoholi tarbimine Täiesti ohutut alkoholikogust ei ole olemas. Eestis on Tervise Arengu Instituut välja töötanud alkoholitarbimise väikese riski piirid, mille raames püsides on haiguste esinemise risk väike.\nProf Margus Viigimaa: Kõrge vererõhk vajab ilmtingimata ravi Tänases saates räägime kõrgvererõhktõvest ehk hüpertooniatõvest.\n34 aastat vana kaalulangus\nKahju kaal isiklik treener\nKaalulangus sooki ilma lihata\nKuidas poletada rasva kiiremini jooksulint\nPoletage ja krahhi rasvapoleti\nKeto kaalukaotuse maar\nKiire kaalulangus soogi ideed\nStress rasva kadu\nKiire tervisliku kaalulanguse ideed\nKahvatu naha kaalulangus pole soogiisu\nKiire rasvade kadumise ulevaated\nSudamehindu kehakaalu langetamine


Rahvapank sai juhi rahva seast - Tänane leht\n23. aprill 2016, 0:25\nBirgitte Bonnesen FOTO: Andrus Peegel\nEile valis Swedbank panga uueks presidendiks ja tegevjuhiks Birgitte Bonneseni, kes on juhtinud kolm aastat panga Balti operatsioone.\nNagu Eestiski on Swedbank oma kodumaal Rootsis rahvapank. Rootsis pole küll turuosa nii suur nagu Eestis, aga kuvand on sarnane: mitte-elitaarne igamehepank. Pole ka ime, sest tema juured on sügaval kohalikes hoiupankades, mille ühinemise tulemusel panga eelkäija Sparbanken sündis. Rahvapangaks olemist näitab kas või juhtide tasustamine: Nordea ja SEB juhid saavad palju heldemat palka.\nKuid rahvapankki võib unistada kõrgest lennust, suureks korporatiivpangaks saamisest, nagu rivaal SEB. 2008. aastal tõigi toonane nõukogu esimees Carl Eric Stålberg panka juhtima Michael Wolfi, kel kogemus töötamisest SEBs, Skandias ja Intrum Justitias. Järgmisel aastal toodi sisse teinegi võõrleegionär, finantsjuht Göran Bronner, samuti endine SEB-mees.\nJärgmine, 2009. aasta oli aga see aasta, mil Swedbank pidi Baltimaades küpseva kahjumi pärast Rootsi riigilt abi paluma. Ei mingit kõrget lendu, tuli hakata tegevust tõhustama, tulu maksimeerima. Mitte ainult Baltimaades vaid ka koduturul Rootsis pandi kinni suur hulk kontoreid, teenused läksid digitaalseks, teenustasud tõusid.\nAktsionärid olid algul muidugi vaimustuses, aga hiljem enam mitte nii väga: Wolfi juhtimisel tehtud muudatustega kasvas küll efektiivsus ja rahateenimisvõime, kahanes aga klientide rahulolu. Rahulolematud kliendid võivad hakata jalgadega hääletama ning klientideta pole panga tõhusast majandamisest mingit kasu.\nVõimalus Wolfi lahtikangutamiseks koitis läinud aasta lõpus, kui selgus, et Bronner koos teise panga tippjuhi Magnus Gagner-Geeberiga oli pangatöö kõrvalt üles ehitanud jumeka kinnisvaraäri. Nüüdseks on pangast lahkunud (või lahkumas, sest paberi järgi on Bronner ametis veel paar kuud) kõik kolm meest ning aktsionäride survel veel nõukogu esimehe kohalt lahti kangutatud Anders Sundström.\nEile valis nõukogu uueks panga presidendiks Birgitte Bonneseni. Ei mingit võõrleegionäri SEBst enam, uus president sirgus panga enda seest. Sedavõrd suur organisatsioon peabki olema võimeline ise juhte kasvatama.\nBonnesen on Swedbankis töötanud 30 aastat ja avaldanud muljet nii aastatel 2011–2014 Balti panganduse juhina kui ka seejärel panga Rootsi operatsioonide pealikuna. Endised ja praegused kolleegid kiidavad tema töövõimet, süvenemist, asjatundlikkust. Parim võimalik kandidaat, loogiline valik ja kõige sobilikum inimene rahvapanka juhtima, öeldakse. Tema valimisega oleks nagu aasta 2008 tagasi tulnud.\nSwedbanki soovi puhas leht pöörata ja taas rahvale meeldima hakata on näha sellestki, et esimest korda nimetatakse panga presidenti palgates ära tema töötasu – 13 miljonit Rootsi krooni ehk umbes 1,4 miljonit eurot aastas. Ilma igasuguste boonuste ja lisadeta.\nTõsi, ka Wolf sai sama suurt tasu, ja boonused on Rootsi keskpank nagunii ära keelanud, aga ikkagi on töötasu suuruse (või pigem väiksuse, sest nagu öeldud, saavad SEB ja Nordea juhid enam) pressiteatesse panemine signaal sellest, et elitistlikud püüdlused on selleks korraks maetud: rahvapangal on uus rahvalik president kes juhib panka näoga rahva poole ja rahakott avali. Eks aeg näitab, kuidas see tal õnnestub, eeldused on igatahes head.


Avaleht Tervis OLE TEADLIK! Kolm väärarusaama rühist\nOLE TEADLIK! Kolm väärarusaama rühist\nRüht on midagi, millele on lihtne näpuga näidata. Füsioterapeute on õpetatud rühist kõrvalekaldeid nägema kui vigu. Tegelikkuses on rüht paljuski lihtsalt see, kes sa oled. See näitab su keha ehitust ja harjumusi, ning ei ole alati viga. Täpselt nagu iga lilleõis kasvab teistest erinevaks, teeb seda ka inimkeha – see on paljuski geneetiline. Anatoomilised mudelid või normid, millega inimesi võrreldakse, on tehtud aga alati sirgeselgsed ja meie mõistes “hea” rühiga, kirjutab Fysioviis.\nTegelikkuses on aga täiesti sirge ja sümmeetriline rüht lausa erand, sest rohkem kui 95% inimestest ei ole niivõrd sümmetrilised. Teistsuguse rühiga inimese jaoks on sirgem rüht lausa ebanormaalne ja sellega tuleb osata arvestada. Lisaks võib rühi “vigade” esiletoomine tekitada inimestes ebavajalikku hirmu oma keha kasutamise ees. Näiteks nii mõnigi inimene on pärast kuuldud sõnu, et neil on “skolioos” saanud kerge ärevushoo ja hakanud piirama oma füüsilist tegevusi, otsides abi teraapiatest, mida neil ehk vajagi pole. Siin on teile kolm peamist väärarusaama, mida iga inimene peaks teadma, enne kui arvab, et tahab enda või kellegi teise rühti muuta:\n1. Halb rüht on valu põhjus\nMõnele võib see tunduda uskumatu aga kui vaadata tegelikkust, siis tõesti ei leita, et rüht põhjustaks valu. Näiteks ühes uuringus vaadati teismelisi, kellel esines rühist kõrvalekaldeid. Leiti, et nii ülinõgusa seljaga, kumera rindkerega, kui ka asümmeetriatega teismelistel ei esinenud täiskasvanueas rohkem seljavalusid, kui nende eakaaslastel, kellel oli nö “hea” rüht. Samuti ei leita, et ülinõgusa seljaga naised oleksid raseduse ajal kuidagi seljavaludele aldimad. Süstemaatiline ülevaade, mis vaatas lausa 54 erineva uuringu tulemusi, ei leidnud, et inimestel, kellel on rühis kõrvalekaldeid, esineks ka rohkem valu. Ka jalgade pikkuse erinevus, mis on vähem kui 2 cm, ei ole leitud seljavalu põhjustavat. Väikeste kõrvalkalletega suudab keha imehästi kohaneda.\nVõrdluseks võib tuua, et näiteks trenni tegemise, tööga rahulolu, stressitaseme ja suitsetamise vahel leitakse seos valude esinemisega küllalt kergelt. Siiski on ka uuringuid, mis näitavad, et halva rühiga inimestel on ka rohkem valusid aga siinkohal oleks tark küsida, ega hoopis valu pole olnud see, mis rühti muutis? Näiteks on just leitud, et kui valu esile kutsuda, siis inimese lihastöö ja rüht muutub. Fakt, et me hakkame valu korral lonkama ja kipume end rohkem kössi tõmbama, näitab, et valul on võime biomehaanikat muuta. Seega enne kui rühti süüdistada valus, tuleks küsida, kumb oli enne? Muna või kana? Valul on mitmeid põhjuseid ja rüht on seejuures üks pisemaid.\nToome jutu illustreerimiseks ka mõne näite:\nSiin on ühe naisterahva selja röntgen, kes pole kunagi seljavalu tundnud. Ta on täiesti terve inimene:\nOn näha, et ta selg on kõver ja see on täiesti normaalne. See ei põhjusta talle valu ega piira tema aktiivsust. Tema anatoomia on lihtsalt selline. Kui rüht põhjustaks valu, siis ta tunneks ka valu. Paljude arvates peaksid sellise seljaga inimesed olema ettevaatlikud ja ei tohiks kunagi tõsta raskuseid. Ka see on vale:\nNäide kaks. Mees nimega Lamar Gant, jõutõstja. Vaatamata skolioosile oli ta esimene mees maailmas, kes suutis maast üles tõsta viikordse keharaskuse. Tal ei esinenud ei valu ega ka vigastusi. Tegelikult andis skolioos talle hoopis eelise, sest selletõttu olid tema käed maale lähemal ja võrreldes sirgeselgsete inimestega sai ta oluliselt väiksema ulatusega raskusi maast üles tõstma. Ka näiteks maailma kiiremal mehel Usain Boltil on skolioos. See on täiesti normaalne. Seega skolioosi tõttu ei tohiks piirata ka ühtegi füüsilist tegevust. Trenn teeb kõiki tugevaks ja seljad on meil selleks, et neid usaldada ja kasutada, mitte olla hirmul ja liikumist vältima.(P.Sullivan)\n2010 aasta Ledermani artikkel võttis rühi “tähtsuse” kokku järgnevalt:\n* Erinevused ja asümmeetriad inimeste rühis on normaalsed variatsioonid, mitte patoloogiad\n* Kehal on suurepärane võime erinevate rühi variatsioonidega toime tulla, ilma põhjustamata funktsiooni langust, vigastusi ja valu\nSeega oma valu ja vigastuse põhjusena ei maksa ilmaasjata rühti süüdistada. See on pigem erand kui reegel.\n2. Rühi järgi saab hinnata lihaste jõudu\nVõib-olla oled näinud selliseid pilte ja kuulnud sündroome nimega alumine ja ülemine ristsündroom:\nPaari aasta eest uskusin ka ise sellesse pimesilmi. Selle põhimõte on, et kui sul näiteks õlad ja pea ette võlvunud siis nõrgaks on jäänud ülaselja ja kaela süvalihased, ning pinges/lühikeseks jäänud rinnalihased ja kaela tagumised lihased. Selle tõttu vajub ka pea ette. Või siis kui sul on nõgusselgsus, siis nõrgaks on jäänud tuharalihased ja kõhulihased, ning pingesse läinud puusa painutaja ja seljalihased, mis siis tõmbavadki selja nõgusaks. Enam ebatäpsemat hinnangut on raske leida.\nNimelt on tõestatud, et kehaasendi/rühi hoidmiseks kasutavad lihased vaid 5-8% oma maksimaaljõust. Juba see näitab, et lihaste kasutus rühi hoidmisel on pigem harjumuslik kui seotud nende jõuga.\nKogemus näitab, et kui hakata inimeste lihaseid testima, siis võib leida hoopis teistsugused tulemused. Nõgusselgsetel inimestel võivad olla vägagi tugevad kõhu ja tuharalihased. Samas mõnel täiesti sirge seljaga inimesel ei suuda need lihased üldse jõudu genereerida.\nSeega ilma testimata lihase võimet jõudu genereerida, ei saa väita, et üks lihas on nõrk või pinges. Rühi järgi lihasjõu hindamine on äärmiselt ebatäpne ja juhuslik. Samuti ei tähenda nõrgad lihased, et sul on automaatselt halb rüht. Lihasjõud ei tõmba sind maagiliselt sirgeks tagasi, kui rühi hoidmisel kasutavad lihased vaid 5-8% oma maksimaaljõust.\nKuidas siis rühti muuta???\nEsiteks, oma luulist ehitust ei ole võimalik muuta. Kui su lülisambalülid on veidi kiilukujulised ja sa oled kumerselgne, siis see on lihtsalt see kes sa oled. See on normaalne. See ei tähenda automaatselt, et sul nüüd selg valutaks või hakkab kunagi valutama.\nAinus asi, mida sa muuta saad, on liigesliikuvus. Näiteks su rindekere sirutub ja painutub. Kui su rindkere sirutus on piiratud, siis sa oled rohkem painutuses (kössis). Parandades liigesliikuvust rindekere sirutussuunal, saad end rohkem sirgemana hoida. Kui inimene seejuures rohkem sirutub, siis oled parandanud tema liigesliikuvust sirutussuunal, mitte tema keha ehitust.\n3. Kõrvalekaldeid rühis saab vaatluse või palpatsiooni järgi muuta\nSee on ehk koht, kus anatoomilisi eripärasi tuleb kõige rohkem arvestada. Kui seda ei tehta, võidakse üritada muuta midagi, mis muutmist ei vajagi.\nNäiteks luulisi maamärke vaadates üritatavad paljud terapeudid saada aimu, kas vaagen on liigselt ette- või tahapoole kaldu. Eest ja tagantvaate erinevusi võrreldes arvatakse, et on võimalik näha kui suuresti võib esineda kehapoolte vahelisi erinevusi ja rotatsioone (pöördumisi) vaagnas:\nSee on aga äärmiselt ebatäpne. Uuringud on leidnud, et nende luuliste harjade asetus ei ole seoses vaagna liigespinadade asetusega. Nimelt on meie kõigi vaagnaluude ehitus erinev. Näiteks see 2008 aasta uuring, mis võrdles nende luuliste maamärkide seost vaagna tegelike kaldnurkadega, leidis, et eesmise ja tagumise niudeluuharja kõrgused varieerivad vaagna tegeliku kaldnurgaga kuni 23 kraadi piires\nVeel enam olid ka kehapoolte vahelised erinevused luuharjade kõrguses kuni 11 kraadi ulatuses. See tähendab, et me võime võrdlusega leida, et vaagen on nagu kuidagi rotatsioonis, kuigi tegelikult on inimese ühe kehapoole niudeluu lihtsalt ehituselt selline, et see on teisest suurem ja kõrgemal. Kui me üritaks neid luulisi maamärke kuidagi tasandada läbi manipulatsioonide, siis me võime hoopis inimese vaagnaluu valesse asendisse panna.\nSama kehtib selja lülide puhul.\nKui hinnata seljalülide asetust ogajätkete järgi, mis selja tagant välja võlvuvad, siis võime näha, et mõni ogajätke vaatab veidi teisele poole kui teine.\nTäiesti vale oleks teha järeldus, et nüüd on üks lüli end teise suhtes kuidagi keerdu läinud ning see tuleb nüüd paika panna. Tegelikult võivad kõik liigespinnad olla täiesti paigas ja lihtsalt luuline osa lülist vaadata teisele poole. See on ehituslik eripära ja täiesti normaalne.\nKui me ainult rühi hinnangu järgi tahame nüüd midagi “paika” panna siis tegelikult võime hoopis midagi paigast ära keerata. Õnneks selline asi pole kuidagi võimalik. Su lülisammas on lülide ja diskidega üks ühtne struktuur ning miski ei saa sealt ilma väga tõsise traumata lihtsalt midagi paigast ära nihkuda.\nRüht on see, kes sa oled ja väiksemate kõrvalekalletega “sirgest” rühist tuleb keha ideaalselt toime. Ainuke asi, mis sa muuta saad, on liigeste liikuvus. Rühi hinnag ei näita sulle lihasjõudu ja samuti ei näita see sulle, kas midagi on paigast ära. Rüht on meie keha ehitus ja igaüks meist on veidikene erinev, omaette kunstiteos. Kui sa oled rohkem ühte suunda ära vajunud, siis see ei tähenda veel, et sul on halb rüht ja seetõttu ka selg valutab. See on lihtsalt sinu ehitus või liigesliikuvuse piirang teises suunas. See ei tähenda, et rüht oleks täiesti ebaoluline. Kindlasti ei ole ta aga nii oluline, kui esialgu tunduda võib ja ei näita kogu tõde. Milline on siis hea rüht? Sinu rüht on sinu rüht. Teise inimese rüht ei ole sinujaoks hea rüht. Hea rüht ei ole kindlasti ükski staatiline asend. Hea rüht on liikuv. Sinu parim rüht on järgmine rüht! Ära karda istuda nii sirge kui kumera seljaga, veidi pöördes ja külili, kõik sobivad!\neelmine DOONORIPÄEV! Verekeskus kutsub rakverelasi doonoripäevale!


Iñaki Sandovali inauguratsiooniloeng „Värvipalett: impressionismi mõjud džässiharmoonias“ | Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkond\nIñaki Sandovali inauguratsiooniloeng „Värvipalett: impressionismi mõjud džässiharmoonias“\n26. oktoobril kell 16.15 peab Tartu ülikooli jazz-muusika professor Iñaki Sandoval TÜ peahoone aulas ingliskeelse inauguratsiooniloengu, mis räägib impressionismi mõjudest džässiharmoonias.\nImpressionistlik muusika järgib sama kontseptsiooni, mida impressionistlik maalikunst – annab kujundist edasi vaid mulje ehk impressiooni nii, et ükski heli poleks teisest tähtsam ja selle omadusi oluliselt piiritlemata. Džässmuusikale omane harmoonia põhineb peamiselt helide vertikaalsel korraldusel ehk tonaalsusel. Prantsuse impressionismi eeskujul saab aga harmooniale läheneda ka horisontaalselt ehk modaalselt, arvestades tugihelide asemel eelkõige helilaadi ja helirida.\nTänapäeval põimivad džässmuusikud pidevalt oma loomingusse klassikalise muusika, kaasa arvatud impressionismi elemente ning stiililised eraldusjooned žanride vahel on aja jooksul muutunud ähmaseks. See põhitunnus määratlebki džässmuusikat kui kõikehõlmavat kunstivormi, mis ühendab erinevaid muusikalisi ressursse, saavutamaks loomingulist ja sageli spontaanset väljenduslaadi. Impressionismile iseloomuliku lähenemisega on tuntud näiteks sellised džässmuusikud nagu Miles Davis ja John Coltrane.\n„Loeng keskendub sellele, millist mõju on jazz-muusikale, eriti harmooniale, avaldanud nii maalikunstis kui ka muusikas aset leidnud impressionismiajastu. Lisaks on jazz-muusikat palju mõjutanud 20. sajandi muusikastiilid,” sõnas teema kohta professor Iñaki Sandoval. „Loeng sobib kuulamiseks kõigile huvilistele. Selle käigus kirjeldan maalikunstiteoseid ja võrdlen neid jazz-muusikapaladega, samuti mängin ise klaveril mõne näite.”\nIñaki Sandoval on Tartu ülikooli jazz-muusika professor ning humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna Viljandi kultuuriakadeemia direktor. Varem on ta töötanud Hispaanias Barcelonas asuva Liceu konservatooriumi džässiosakonna juhataja ja magistriõppe dekaanina. Ta on pianist ja helilooja, kellel on bakalaureusekraadid klassikalise ja džässklaveri erialal, magistrikraad džässklaveri erialal ning doktorikraad kunstiajaloo ja muusikateaduse erialal. Viimase kahe kümnendi jooksul on ta teinud hiilgavat karjääri interpreedina, esinenud kõikjal kogu maailmas ning teinud koostööd ja salvestanud koos rahvusvahelise mainega muusikutega. Ta on välja andnud viis albumit ning ettevalmistamisel on kolmest stuudioalbumist koosnev kogumik „Estonian Trilogy”, mis ilmub 2018. aastal.\nLisainfo: Kady Sõstar, rahvusvahelise koostöö talituse protokolli peaspetsialist, 5119188, kady.sostar [ät] ut.ee


FOTOD: Eesti elektroonikaettevõte trotsib müüti odavast Hiina tootmisest - Äriuudised - Majandus\nFOTOD: Eesti elektroonikaettevõte trotsib müüti odavast Hiina tootmisest\n2. veebruar 2018, 11:02\nAjal, mil maailmas räägitakse veel odavast tootmisest Hiinas, näitab Eesti elektroonikaettevõte Incap Saaremaal asuva 18-aastane kogemus vastupidist.\n«Start-up-ettevõtete aktiivsus Eestis võrreldes lähiregiooniga ei ole enam uudis. Selle kõrval ei saa tähelepanuta jätta ka teiste ettevõtete rolli, näiteks tipptasemel elektroonikatööstust, mis uuenduslikud ideed ja prototüübid valmis meisterdab ja rahvusvahelisele kaardile kirjutada aitab,» leiab Incapi juht Otto Pukk.\nSaaremaa suurimat, Kuressaare elektroonikatehast juhtiv Pukk tõdes, et kui maailmas ringleb veel müüt odavast tootmisest Aasias, siis Incapi Saaremaal asuva elektroonikaettevõtte kogemus näitab vastupidist.\n«Kui reeglina jõuab Eesti turule Hiina elektroonika, siis Incap toodab oma Saaremaa tehases Skandinaavia ja Ameerika ettevõtete kõrval ka Hiina turul tegutsevatele ettevõtetele.»\nOtsib koostööd idufirmadega\nNii ongi Incap seadnud täna oluliseks eesmärgiks kõnetada teiste tööstus- ja elektroonikaettevõtete kõrval just Eesti ja Põhja-Euroopa iduettevõtteid, kes prototüüpe vajavad, kuid vanast harjumusest tootmise jaoks veel Aasiast abi otsivad.\n«Kodumaiseid iduettevõtted peaksid hoopis siinseid tootjaid testima, sest lisaks tootmisele saavad kohalikud tehased aidata ka muu vajalikuga – alates insenerteenustest ja prototüüpimisest, kuni masstootmise ja globaalsete logistiliste lahendusteni,» selgitas Pukk.\nTema kinnitusel näitab nende senine kogemus Aasia ettevõtetega, et taoline tervikteenus pole Aasias kokkuvõttes odavam või mugavam kui Eestis. Kodumaise tööstuse viimiseks järgmisele tasemele – ja selle kaudu veelgi suurema väärtuse loomiseks – kutsubki Incap kodumaiseid idufirmasid julgemalt Eesti elektroonikatööstuse poole pöörduma.\n«Teeme täna koostööd paljude Skandinaavia idufirmadega ja usume, et ka Eesti ettevõtted – sealhulgas ka alustavad ettevõtjad – võiksid julgemalt siinsete tootjate poole pöörduda,» julgustas Pukk.\nSelleks, et iduettevõtetega lihtsamini kontakt saavutada, on ettevõttel endal näiteks lisaks Kuressaare tootmistehasele töökeskkond ka Tallinnas asuvas Spring Hub koostöökeskuses, kus toimetab kreatiivne nooruslik seltskond.\nVõiks olla Eesti eeliseks\nTänavu 18. tegutsemisaastat tähistav Saaremaa suurim elektroonikatootmise ettevõte jälgib hoolega maailmamajanduse väärtusahelate muutumist ja mõtleb sellele, kuidas Eesti ettevõtted saaksid sellest enim kasu saaks lõigata.\n«Edu toob see, kui suudad ennast hoolimata geograafilisest asukohast maailma keskpunktiks muuta. Kuna geograafia muutmine ei ole meie võimuses, saame just koostöös Eesti start-up-ettevõtete uuenduslike lahendustega Eesti maailma ettevõtluse keskpunktile lähemale nihutada,» usub Pukk.\nIncap on rahvusvaheline elektroonikaseadmete tootja, mis pakub Eestis uusima tehnoloogia abil toodetud kvaliteetseid elektroonikaseadmete lahendusi.


Nordic Investment Bank - NIB rahastab jäälõhkuja ostu Eestile\nWho we are\t/ News and media\t/ News & Press releases\t/ NIB rahastab jäälõhkuja ostu Eestile\nNIB rahastab jäälõhkuja ostu Eestile\nSoomes ehitatud "Botnica", mille AS Tallinna Sadam omandas oktoobris 2012, vähendab tunduvalt vajadust täiendava jäälõhkuja liisimise järele Eesti veeteede jäävabadena hoidmiseks. NIB rahastab poole jäälõhkuja ostuhinnast.\n"Botnica" on mitmeotstarbeline ja piiramatu kasutusega alus. Talveperioodil töötab jäälõhkuja Läänemere piirkonnas ning aitab hoida Soome lahe äärsed Eesti sadamad jääst vabad. Jäävabal ajal on see kasutusel vesiehituslaevana üle maailma.\n"Täiustatud jäälõhkumisteenused on Eesti sadamate konkurentsivõime säilitamisel kriitilise tähtsusega. Ettevõtmise eesmärk on tõsta riigi sadamateenuste usaldusväärsust ja kvaliteeti," ütles NIB president ja tegevjuht Henrik Normann.\nAS Tallinna Sadam on riigi omandis olev ettevõte, mis omab ja haldab viit Eesti meresadamat Tallinna vanalinnas, Muugal, Paldiskis, Paljassaarel ja Saaremaal.\nPõhjamaade Investeerimispank (NIB) on rahvusvaheline finantsinstitutsioon, mille kaasomanikeks on kaheksa riiki: Eesti, Island, Leedu, Läti, Norra, Rootsi, Soome ja Taani. Pank rahastab era- ja avaliku sektori projekte liikmesriikides ja neist väljaspool. NIB omab kõrgeimat võimalikku krediidireitingut AAA/Aaa juhtivatelt reitinguagentuuridelt Standard & Poor’s ja Moody’s.\nHr Jarno Virtanen, vanemprojektijuht, tel: +358 10 618 0435,\nHr Arild Moen, kommunikatsioonispetsialist, tel: +358 10 618 0496,\nHr Marko Raid, AS Tallinna Sadam finantsjuht, tel: +372 631 8047,


Ropiteau Chablis Premier Cru Vaillons 13,0%vol 0,75L - eDrinks\n> Veinid>Valge vein>Prantsusmaa>Ropiteau Chablis Premier Cru Vaillons 13,0%vol 0,75L\nRopiteau Chablis Premier Cru Vaillons 13,0%vol 0,75L\nAroom: mineraalselt kriidisesse ja soolakasse aroomi lisanduvad veini avanedes õunad, laim ja hapendatud sidrunid.\nMaitse: olemuselt kuiv ja mandlikreemine, mineraalne ning torkiva happega. Rohelised õunad, pähklid ja tsitruselised ilmestavad pikka järelmaitset.\nServeerimissoovitus: austrid, lõhe sidrunikastmes, tuun, krabid.\nToote iseloomustus: veini võib mõned aastad säilitada.\nTootja Ropiteau Frères


Järvamaa seeriavõistluse IV etapp – Yess\nJärvamaa seeriavõistluse IV etapp\njaanuar 20, 2017 /Kategoorias: Uudised /Autor: ujumisklubi\n14. jaanuaril toimus Järvamaa seeriavõistluse IV etapp, kus tulid Tartu Ujumisklubi ujujad poodiumile lausa 29 korral! Kõige edukamad olid võistlusel Grete Lucia Kruuse, Janeli Jaomaa, Anette Teder ning Hanna Haljasorg, kes võitsid enda vanuseklassis kõik alad!\nAnette Teder saavutas 2006 ja nooremate seas 25 selilis, 50 liblikas ning 100 m vabaltujumises I koht. Laura-Liis Valdmaa 2004-2005 a sündinute seas saavutas I koha 50 m selilis, 100 m liblikas ning 200 m vabaltujumises. Hanna Haljasorg tuli I kohale 50 m rinnulis, 100 m liblikas ning 200 m vabaltujumises. Janeli Jaomaa tuli võitjaks ka 50 m rinnulis, 100 m liblikas ning 200 m vabaltujumises.\nIda Tuule Jõgi 2002-2003 tuli II kohale 50 m rinnulis.\nGetriin Marii Lessing saavutas 2002-2003 vanuseklassis 50 m rinnulis III koht ning 200 m selilis III koha.\nGrete Lucia Kruuse tuli 2000-2001 a. sündinute seas 50 m rinnulis II koha, 100 m liblikas ning 200 m vabalt I kohale.\nRalf Roose tuli 2004-2005 vanuseklassis 50 m rinnulis III kohale ning 100 m liblikas II kohale.\nKarl Johannes Visnapuu ujus end 2002-2003 a. sündinute seas 50 m rinnulis II kohale.\nJohan Tamm tuli samas vanuseklassis 50 m rin III kohale, 100 m liblikas II kohale, 200 m selilis I kohale.\nReesi-Mari Haljasorg tuli 2006 ja nooremate seas 50 m liblikas III kohale.\nKirke Kübar tuli 2004-2005 a. sündinute seas 100 m liblikas II kohale.\nKirke Kool ujus end 2002-2003 a. III kohale 100 m liblikas.\nErik Asmus tuli III kohale sama vanuseklassis 100 m liblikas.\nGrete Tsäro tuli 2006 ja nooremate seas III kohale 100 m vabalt.\nhttps://yess.ee/wp-content/uploads/2017/01/JSV-IV-etapp.jpg 720 960 ujumisklubi https://yess.ee/wp-content/uploads/2020/07/logo_yess_lilla_transparent-300x167.png ujumisklubi2017-01-20 19:46:422017-10-15 16:14:40Järvamaa seeriavõistluse IV etapp\n2017. aasta avas Räimeralli II etapp Taaskord medalirohke Tartu Tähed!


Õppetöö toimub inglise keeles. Arsti elukutse on ühiskonna suundumustest sõltumatu, kõrgelt hinnatud ja korralikult tasustatud. Tartu Ülikoolis arstiteaduse õppe läbinud on oodatud edasi õppima ja töötama nii Eestis kui ka mujal Euroopas.\npäevaõpe , sessioonõpe\nMis on ettevõte, kuidas planeerida äritegevuse finantse, keda palgata tööle ja kuidas töötajaid motiveerida? Millised toote ja teenuse omadused on tarbijale olulised ning kuidas eristuda konkurentidest? Majandusteadlasena oskad vastata neile ja paljudele teistele küsimustele. Kui soovid mõista ettevõtluskeskkonda, õppida tundma ettevõtete majanduslike otsuste põhjendusi ja tagajärgi, on sinu jaoks kõige õigem valik just Tartu Ülikooli rahvusvahelise mõõtmega ettevõttemajanduse eriala.\nKliinilise farmaatsia ingliskeelse magistriõppe vilistlasi oodatakse tööle kliiniliseks proviisoriks, kes tegutseb tihedas koostöös teiste tervishoiutöötajate ja patsientidega, et tagada patsiendile sobivaima tõenduspõhise raviskeemi valik ning saavutada parim ravitulemus. Meil on e-õpe, mis sobib ka töö kõrvalt õppima tulevatele üld- ja haiglaapteekritele. Rahvusvahelise õppekava lisaväärtus on eri riikidest pärit üliõpilaste koostöö ka pärast lõpetamist.\nUuenduslik ingliskeelne bakalaureuseõpe annab sulle laia ülevaate loodus-, täppis- ja tehnikateadustest, sest peale alusteadmiste (mida on tihtilugu puudu) omandamise spetsialiseerud sa ühele kitsamale valdkonnale. Suurt rõhku paneme teoreetiliste teadmiste rakendamisele praktikas ja kuna kitsa eriala valid sa alles pärast kolmandat semestrit, oled sa selleks ajaks saanud nii teoreetilise kui ka praktilise kogemuse ning oskad teha teadlikuma valiku. Õppekava läbimise järel võid jätkata mis tahes loodusteadusliku eriala magistriõppes Eestis või välismaal.\nSemiootikuid on vaja selleks, et tõlgendada ja mõtestada maailmas toimuvat. Oma huvide, semiootika rakenduslikkuse ning kommunikatsiooni ja tõlgendusprotsesside teooriate põimimine annab sulle tulevase magistrina erilised võimed. Eestikeelne, aga maailma tipptasemel õpe toimub rahvusvahelises keskkonnas paindliku sessioonõppena.\nOotame õppima bakalaureuseõppe lõpetanuid, kes valdavad vene keelt vähemalt B2-tasemel ning soovivad edaspidi õpetada vene keelt võõrkeelena õppeasutustes ja keelekursustel. Sisutihe magistriõpe Narva kolledžis võimaldab kahe aasta jooksul omandada filoloogilised põhiteadmised ja -oskused ning saada spetsialistiks, kes asub õpetama vene keelt kui võõrkeelt mitmekultuurilises klassis, eri vanuses ning erineva emakeele ja kultuuritaustaga inimestele. Paindlikus hübriidõppes on ühendatud auditoorne ja e-õpe, tegutsetakse nii rühmades kui ka individuaalselt.


Artiklid | March 2020\nVene-jaapani sõja kangelane: purjus, räpane, skaut\nNaiste duelsid: pettus ja julmus\nVarem ei olnud naiste duelsid vähem levinud. Esimesed neist mainivad XVI sajandil ja vastupidiselt hästi väljakujunenud kahesugustele mõistele ei ilmnenud neid Prantsusmaal üldse. 1552. aastal ei jaganud Napoli Isabella de Carazzi ja Diambra de Pettinella ühte noort meest. Duelli peeti marki de Vast juuresolekul.\nKunstimaailm 1886. aastal sündis Alexander ja 1899. aastal (12 oli sel ajal) kogu pere kolis Prantsusmaale. 1910. aastal sai Alexander passi. Stavisky kohtus kaitses tulevase presidendi vend oma esimest tööd, Stavisky leidis selle Folle Marigny teatris. Oli kassapidaja. Esimene äri oli seotud ka kunstimaailmaga.\nKuidas oli Rahvaste Ühendus kaardilt kadunud?\nEsimeses sektsioonis kirjutati Viinis 19. veebruari 1772. aasta esimesele osale salajaseks konventsiooniks. Enne seda sõlmiti 6. veebruaril 1772 Peterburis Preisimaa ja Venemaa vahel salajane leping. Seda tehti nii, et teineteisest eraldatud poolakad ei saanud aega enne territooriumide arestimist.\nMeie vaenlased. Francois de la Rock jt\nDiletant.media jätkab mitmeid väljaandeid pealkirja "Meie vaenlased" all. Täna meenutab kirjanik ja ajaloolane Elena Syanova prantsuse fašiste: Francois de la Roca, Georges Valois ja Francois Coty. Projekt valmistati ette Moskva raadiojaama Echo võidu hinna programmi jaoks. Prantsuse vaenulike riikide esindajate seas oli põlluharul Keitel esimesel hetkel kahjumis: „Me, mida, sa kaotasid Prantsusmaale?\nVenemaa ja Puškini loodus\nKirjad hea ja ilusa kohta / D. Likhachev. - M: Alpina Publisher, 2017. Osta Claude Lorrain'i täielik raamat? Ja mida sul on, küsida, vene iseloomu ja vene olemust? Kandke vähe - ja kõik lõngad lähenevad jälle. Me kujutame esmalt ette maastiku kunsti ajalugu: regulaarne park, maastikupark; teine parkipark asendab järsult esimese 18. sajandi seitsmekümnendatel aastatel seoses Rousseau ideedega ning Petrine'i-Venemaal olid väidetavalt ainult utilitaristlikud aiad: nad kasvasid viljad, köögiviljad ja marjad.\nÜhe laulu lugu: "MINU JUMAL, HOIATUSE KUNINGAS"\n“Jumal päästa tsaar” - Vene impeeriumi hümn 1833–1917. See kirjutati Nikolai I juhistele pärast tema visiiti Austriasse ja Preisimaale 1833. aastal, kus keiser tervitati inglise hümni helidega. Esimest korda toimus "Jumala päästa tsaar" 1833. aasta detsembris ja kuu lõpus sai 31. sajandil Vene impeeriumi ametlik hümn.\n"Kas suzdalaste seas on häid kunstnikke?"\nSuzdali linnas, mis oli kunagi provintsi keskus ja kuulub nüüd Vladimiri provintsile, tehakse linnas ja ümbritsevates külades need maalid, mida võib nimetada vene jumalateenistuse ettekäändeks, kui mitte nende objektiks. Need püha maalid on maalitud puidust tablettidele, valatakse metallist madalale reljeefile, emailitud ja tõenäoliselt ka puidust.\n"Suure armee" aarded Esimest korda oli lugu, mille Napoleon "maeti" Moskvas rüüstamise, järve põhjas hea, rääkis prantsuse kindral de Segur ja inglise kirjanik Walter Scott. Nad ütlevad, et kui "suur armee" taandus, järgnesid paljud väärismetallide ja kividega vagunid. Spetsialistide arvutustel, kes veetsid mõnda aega pärast seda, kui Napoleon Moskva kätte sai, võtsid prantslased umbes 20 kilo kulda, rohkem kui 300 naela hõbedat, lugematuid vääriskive, kiriku tarvikuid, karusnahka ja relvi.\nKiievi vene pühamu\nKoobast Anthony, kes on Kiev-Pecherski Lavra tulevane asutaja, tuli koobastest kloostrisse 1051. aastal Kiievisse. Ta asus koopasse, mis varsti enne seda lahkus Metropolitan Hilarionist. Anthony sai alandliku ja jumalakartliku erakse kuulsaks. Tal oli järgijaid, kes moodustasid väikese vendluse.\nVene impeeriumi I riigipea kokkutuleku fotogalerii, 1906\nVene impeeriumi riigiduuma valimised esimesel kokkutulekul toimusid 26. märtsist 20. aprillini 1906 ning nende ettevalmistamine algas jaanuaris 1906. Esimesed valimised ei olnud otsesed, võrdsed ja universaalsed. Enne osalemist ei lubatud naisi, alla 25-aastaseid noori, sõjaväelasi ja paljusid rahvusvähemusi.\nAnna Ulyanova-Elizarova Anna oli esimene laps riigikoolide inspektori Ilya Nikolaevich Ulyanova ja tema abikaasa Maria Alexandrovna perekonnas. Ta sündis 14 (26) augustil 1864. Anna on õpingutes alati olnud edukas: esmakordselt lõpetas ta Simbirski Mariinski naiste gümnaasiumi hõbemedaliga, seejärel jätkas ta hariduse omandamist pealinna Bestuzhevi kõrgematel naistekursustel.\n"Petrogradil oli mingi hirmutav õnnetu välimus"\nIvan Manukhin, arst ja avalik näitaja "Oktoobrirevolutsioon ... Esimesel õhtul, kui ajutine valitsus arreteeriti ja paigutati Püha ja Pauluse kindluse Trubetskoy bastionisse," helistas minu korteris telefonikõne: "Kas sa oled arst Trubetskoy bastionis?" Tule kohe. - Kuidas ma tulen?\n"Era pankade natsionaliseerimise korra kohta"\nFaberge munad: Romanovsi maja perekondlikud väärtused\nNagu tänapäeva turundajad ja äri esindajad ütleksid, on Faberge hästi edendatud bränd. Ja neil oleks õigus. Tema kuulsad dekoratiivmunade seeria on huvitav mitte ainult juveliiride, vaid ka kunsti esindajate huvides. Meie ülevaates on vähetuntud faktid maailma kõige kuulsamate munade kohta.\nÜldiselt ei ole üllatav, et Gogol ei kuulanud arste. Loomulikult ei tea me kindlalt, mis temaga juhtus, kuid isik, kellel on puljongivannid ja verejooks, on tugev. Tundub, et täiskasvanud on kõik haritud, nad olid välismaal, loevad raamatuid. Noh, sinu kaaslane asub teie ees, ta ei joo ega söö kuud, ei saanud voodist välja, ta imeb, mõned teist isegi eeldavad, et tal on soole katarr.\nSeltsimees Ulyanov. Vabandage mind, et tegin teile ebaõnnestunud kaebuse, kuid ma ei saa sind aidata, vaid pöörduda. Mäletan oma surnud õe Agafya Mikhailovna Zaporozheti sõnu. Ma mäletan, et ta räägib teie tundlikkusest ja lihtsusest. Ja nüüd olen ma sellises tüütu ja talumatult keerulises olukorras, mida ma tahan teile teada anda.\nSaksa pilk "Vene vaatamisväärsustele"\nG. Pertsgeni artikkel “Vene vaatamisväärsused” 6. august 1937 tõlge saksa Moskvast, 4. august. Nõukogude-Vene reisibüroo välismaalaste reisibüroo „Intourist” reisiprogramm rikastati uue numbriga: juuli keskel avati Moskva-Volga kanal. See loob uusi võimalusi veel ebapiisavaks veevarustuseks ja tänaseks ei ole täielikult kanaliseeritud Nõukogude-Vene pealinn.\nEnese hävitamise äärel\nPraegu hinnatakse Kuuba kriisi, nagu seda kutsutakse Ameerika Ühendriikides, erinevalt. Mõned arvavad, et operatsioon “Anadyr” on Nõukogude eriteenistuste geniaalne töö ja sõjalise varustuse korraldamine, samuti riskantne, kuid pädev poliitiline liikumine, samas kui teised märgivad Hruštšovi lühinägelikkuse eest. Ütlema, et Nikita Sergeevich nägi ette kõiki tagajärgi, mis tulenevad otsusest tuumarelvade paigutamise kohta vabaduse saarele ei ole tõsi.\nVennad. Hõbe-vabamüürlased ja kirjandus\nMihhail Osorgin - kirjanik, kellel on tugev poliitika. Ja kui sa selle peale mõtled, siis pole üldse selge: kes ta on - kirjanik või avalik näitaja? Üks asi on kindel: kes iganes Osorgin oli, elas ta sündmusterohke elu. Artikkel põhineb raadiojaama Ekho Moskvy programmi „Vennad” materjalil. Saate edastas Nargiz Asadova ja Leonid Matsikh.\nPildid: Kaukaasia sajand tagasi\nJuba sajandit tagasi olid Kaukaasia vastu teadlased ja reisijad. Diletant.media uues fotokogus - eelmisel sajandil filmile salvestatud kaukaasia rahvaste elu ja kultuur. Bagatski (Chertovi) silla lähedal, 1890−1900. Aserbaidžaani naised, 1900 Baku basaaris 1910. aastal Rahvuskostüümide grupp.\nKalurite kalur näeb kaugelt\nRiot ja pudel rummi\nMary ja Percy Bysshe Shelley. Kaheksa aastat tasub elu\n"Prantsuse võitles äärmiselt püsivalt"\n7114. aasta veebruari suvi mõisteti 1 päevaks. Boyarid, aadlikud, boyaride lapsed ja Vladychnykh ja kloostrihooned peksid oma kohad kohut mööda talupoegadest ja talupojad otsisid neid enne 110. aastat, enne näljaseid aastaid, istanduste aastatel ja suveräänsete palee külades ja Chornysi volosaatide ning maaomanike ja talupoegade ja pärisorjade maaomanikele - ja neid mõisteti vanale maaomanikule süüdi, heideti. Loe Edasi


Jõusaaliga hotellid Donghu Qu | Hotels.com\njõusaaliga hotellid Donghu Qu\nHotellid – jõusaaliga – Donghu Qu, Nanchang\nJõusaaliga hotellid Donghu Qu – Hotels.com abiga on mugav leida jõusaaliga hotell Donghu Qu, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida sobiv jõusaaliga hotell Donghu Qu. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Oleme lisanud ka külastajate hinnagud ja pikemad arvustused. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Suhted avalikkusega » Meediakajastus pressis ja ringhäälingus\nAiri Mikli, Riigikontrolli nõunik\nKui lugeda alguseks regionaalminister Peep Aru kava „Avaliku halduse arendamise alused“ 1999. aastast, on Eesti haldusreformi lugu vähemalt kaks aastakümmet pikk. 2017. aastal tulemuseni jõudnud Arto Aasa, Mihhail Korbi ja Jaak Aabi sooritus oli selle aja jooksul lausa seitsmes katse. Selleks et pidada omavalitsuste reformi Eesti elu edulooks või jõuda veendumusele, et sellist reformi poleks kindlasti pidanud tegema, on vaja süvaanalüüsi. Selle tegemiseks on aga reformist möödas liiga vähe aega. Paljud inimesed ja institutsioonidki peavad uue olukorraga kohanema ja reformiga loodud võimalused üles leidma. Siiski on praegu kohane hetk, et teha vahekokkuvõte toimunust ning tõsta esile mõned head ja mõned kriitikat väärivad momendid, millest õppida.\nMillest rääkida, kui tahta käsitleda haldusreformi õppetunde? Reformist on õppida nii riigil-valitsusel, ministeeriumidel kui ka kohalikul võimul, samuti näiteks külal, kes soovis ühinemisest võimalikult palju võita või hoopis ühinemist vältida. Liigitada saab reformi õppetunde ka etapikaupa: kavandamise, tegemise ja tulemuse järgi. Nii et haldusreformi õppetundidest rääkimiseks on võimalusi palju. Käesolevat artiklit võib võtta kui tagantjärele tarkust riigi tasandi otsustajate tegevuste kohta reformi kavandamise etapis.\nMida aga õppetundidega peale hakata? Ilmselt on tuleviku tarbeks mõistlik nendest midagi kõrva taha panna või teistegagi jagada – nagu näiteks Eesti isegi tegi, võttes haldusreformi kavandamisel eeskuju peamiselt Taani ja Soome kogemusest ning vähesel määral Lätis toimunud reformist. *2\nRaske on saavutada edu, kui pole selge, kuhu teel ollakse\nEsimene küsimus, mida reformi kavandamisel esitati ja mis pole oma aktuaalsust siiani kaotanud, on järgmine: millist kohaliku omavalitsuse probleemi lahendati? Ehk teisisõnu on küsimus reformi olemuses. Esmalt võiks sellele kõige lihtsamalt vastuse leida reformiseaduse pealkirjast. Seaduseelnõu sellist pealkirja, mis väljendab võimalikult lühikeses üldistavas sõnastuses eelnõu reguleerimisala, peetakse hea õigusloome tunnuseks. *3 Juba eelnõu koostamise algusjärgus, kui selgus, et reform ei too kaasa otsustavaid muudatusi kohaliku omavalitsuse korralduses ega ülesannetes, vaid selle ambitsioon piirdub halduspiiride muutmisega, soovitati seaduseelnõu pealkiri vahetada reformi olemusega enam kooskõlas oleva pealkirja vastu – näiteks haldusterritoriaalse reformi seadus. Nimetuse ja sisu kooskõla vajadust põhjendati sellega, et avalikkusel ei tekiks alusetut lootust, mida reform tegelikult ei täida. Pealkiri jäi siiski muutmata, sest aeg aruteludeks selle üle oli piiratud ja lahendust vajasid olulisemad teemad. Lisaks nägid eelnõu väljatöötajad seda kui raamseadust, mis pidi keskenduma protsessile ja millest pidi piisama reformi rakendamiseks. Sisuliste muudatustega tegelemine plaaniti jätta hilisemaks etapiks, siis kui muudetakse valdkonnaseadusi. *4\nTeine reformi olemusega seotud probleem, millega seaduseelnõu väljatöötamise käigus sügavuti tegeleda polnud aega, oli kohaliku omavalitsuse reform kui osa riigireformist. Riigireform oli päevakorda tõusnud 2015. aasta Riigikogu valimiste eel, kuid mida see täpsemalt endast kujutas, polnud selge. Samuti oli haldusreformi ja riigireformi seostega. Probleemi ilmestab kasvõi see, et haldusreformi kavandamise etapis said valdkonna asjatundjad seose olemasolust või puudumisest täiesti erinevalt aru. *5\nKahjuks ei ole riigireformi olemuse kohta tänaseni täit selgust saabunud. Riigireformi alla paigutatakse loosunglik sõnum, et reform toob kaasa tõhusama riigikorralduse, aga ka näilikkust sisaldav riigipalgaliste töökohtade üleviimine pealinnast kaugemale. Seniajani ei ole ühiskonnas riigireformi arusaadavat eesmärki veel kokku lepitud. Valitsuse kõrval on riigireformi kavaga välja tulnud konkureerivate ideede esitajad, mis on riigireformi eesmärki pigem hägustanud. *6 Siiski võib riigireformi ja haldusreformi kokkupuutepunktina käsitada maavalitsuste kaotamist 2018. aasta alguses ning maavalitsustele alles jäänud ülesannete jaotamist keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel. Tegemist ei olnud ootamatu sammuga: valdkondlikult tsentraliseeritud riigihalduse kontekstis oli maavalitsuste rollist juttu olnud juba mitu aastat. *7 Pigem andis haldusreform selle sammu astumiseks sobiva tausta ja ajahetke. Õppetunnina tuleks võtta seda, et poolik lahendus pole hea, sest muutmata jäänud maakondade jaotus ja arv ei arvesta omavalitsustega toimunud muutusi. See jätab ebaselgeks maakonna rolli ja tekitab küsimusi maakonna mõttekuses, kui maakond ja omavalitsus langevad kokku (Hiiumaa) või kui maakonna moodustavad näiteks vaid kolm omavalitsust (Saaremaa, Muhu ja Ruhnu või Paide linn, Türi ja Järva).\nReformi sisu ja olemust mõjutava kolmanda aspektina ei saa arvestamata jätta tausta, milles kohalike omavalitsuste reformimise mõte kujunes. Aastakümnete jooksul oli omavalitsuste põhiprobleemina nähtud nende vähest võimekust ning selle põhjusena valdava osa omavalitsuste väiksust ja inimeste vähest arvu. Seetõttu on loogiline, et reform kujunes just selliseks: omavalitsused tuli muuta suuremaks, et nad saaksid võimekamaks. Suund selle poole oli võetud sajandi alguses vabatahtliku ühinemise soosimisega. Seetõttu oli vahepealsete aastate peamiseks diskussiooniteemaks ikka suurus – kuidas soodustada väikeste omavalitsuste vabatahtlikku ühinemist (mille sisu ei saagi seisneda muus kui kvantitatiivsetes muudatustes) – ning see, millal hakkab riik omavalitsusi, mis vabatahtlikult suuremaks saada ei soovi, sundühendama. Seega ei saanudki 2017. aasta haldusreformist loota võluvitsa, mis kõik omavalitsustega seotud mured lahendab, olgu selleks omavalitsuste rikkaks saamine või elu jätkumine maal või ettevõtluse arendamine ühtlaselt üle Eesti.\nPoliitilise tahteta reformini ei jõua\nReformini jõudmisel on esimene küsimus poliitikutele, kas nad suudavad teha julgeid (see võib sageli tähendada valijatele mittemeelepäraseid) otsuseid ning säilitada seejärel kindlameelsuse ja tugeva selgroo. Eestis oli pikkade aastate jooksul toimunud edutute katsete tõttu tekkinud üldisem hoiak, et haldusreform ei õnnestu kunagi. Selline hoiak pärssis nii pooldajate optimismi kui ka otsustajate motivatsiooni haarata ette ebaõnnestumisele määratud ettevõtmise ohjad oma kätte. Lõpule viimata reformikatsetused olid ühiskonna kannatuse proovile pannud ja kui lõpuks 2013. aasta paiku kajastus rahvaküsitlustes valmisolek muutusteks, mõjutas see kindlasti poliitikute otsustusjulgust. *8 Sest senine rõhumine vaid vabatahtlikule ühinemisele mõjus kui valitsuse otsustamatus ja probleemide eest pea liiva alla peitmine. On ju selge, et täieliku vabaduse teed minek ei oleks olnud kooskõlas eesmärgiga saavutada kogu riiki puudutavaid muutusi. Teisisõnu, haldusreform ei saa olla alt üles rahvaalgatus, sest omavalitsuse korraldus ei ole paikkondlike soovide summa. Nii jõuti 2015. aastal poliitilise otsuseni minna haldusreformiga edasi nii, et kui omavalitsused, mis jäävad alla kokkulepitud kriteeriumi, ei suuda ühinemiskaaslase suhtes ise otsust vastu võtta või partneriga kokkuleppeni jõuda, ühendab need riik. *9\nMuudatuste elluviimine toimub alati ajahädas – pidevalt on valimised ukse ees\nHaldusreformi seaduse eelnõu koostati ajahädas. 9. aprillil 2015 ametisse astunud valitsus ja riigihalduse minister Arto Aas ei võtnud pikalt hoogu ja juba kaheksa kuu pärast esitati seaduseelnõu kooskõlastamiseks ministeeriumidele ja omavalitsusliitudele. Veel natuke üle viie kuu ja Riigikogu võttis seaduse vastu. See toimus 7. juunil 2016. *10\nAjahäda oli sisse kirjutatud ka reformiprotsessi endasse: tähtajad ei olnud kooskõlas otsuste keerukuse ega alternatiivide väljatöötamise ja kaalumise vajadusega, samuti kaasamist vajavate asjaosaliste arvukusega. *11 Vaidluste pidamiseks ei olnud võimalik jätta ajavaru. Ühelt poolt sundis see olema (aga andis ka võimaluse olla) loominguline asjades, mille peale alguses ei osatud mõeldagi. Näiteks kas valitsusel on kohustus sundühendamismääruse eelnõu seletuskirjas omavalitsuse negatiivse seisukoha põhjendused ümber lükata või kas sundühendamata oleks tulnud jätta kõik Loksa linnaga samasuguseid põhjendusi esitanud omavalitsused. *12 Siiski tuleb möönda, et oleks võinud minna ka nii, et koostatud oleks hulk perfektseid otsuseid, aga reformiga ei oleks hakkama saadud. See ei tähenda muidugi seda, et suurte, ühiskonda ja inimesi oluliselt puudutavate reformide puhul tuleks leppida tõdemusega, et kui metsa raiutakse, siis laastud lendavad.\nKeerulisem oli küsimustega, mis olid reformi kavandamisel jäetud teadlikult piisavate selgitusteta – nagu näiteks haldusreformi läbiviimise vaidlustamine. Tagantjärele võib tõdeda, et vaidlustustest ei olnud pääsu, ainult et omavalitsuste jaoks oli lahtisi otsi ebaõiglaselt palju, mille tõttu kulus neil oma õiguste kaitsmiseks asjatult aega ja raha. Sundühendamiste puhul oli küsimus, millises menetluskorras saab vaidlustada Vabariigi Valitsuse määrusi. Esialgu pöördusid mõned omavalitsused halduskohtusse, sest käsitasid sundühendamismäärusi üksikaktina ja esitasid koos sellega ka esialgse õiguskaitse taotluse. *13 Oli juhtumeid, kus halduskohus otsustaski sundühendamismääruse kehtivuse peatada. *14 Samas olid nii Tallinna Halduskohus kui ka Tallinna Ringkonnakohus seisukohal, et kuigi need määrused puudutavad konkreetseid omavalitsusi, on küsimus riigi haldusterritoriaalses korralduses ja omavalitsustel tuleks nende määruste vaidlustamiseks pöörduda otse Riigikohtusse. *15 Selguse puudumisele ja vajadusele seadust muuta oli juba varem, 2016. aasta detsembris haldusreformi seaduse põhiseaduspärasuse kohtuasjas tähelepanu juhtinud riigikohtunik Jüri Põld. *16\nAjahädaga oli seotud veel üks probleem. See puudutas ühe kohaliku omavalitsuse kaebust, et vaidlustuste langemine sedavõrd valimiseelsesse aega võib põhjustada inimestes segadust, milliseid kandidaate ja millise omavalitsuse volikogusse neil valida tuleb. Riigikohus leidis, et selline kaebus ei ole esitatud kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste kaitseks, vaid see puudutab valijate aktiivset valimisõigust. *17 2017. aasta haldusreformi artiklikogumikus on Vallo Olle ja Liina Lust-Vedder jõudnud omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste kaitset käsitlevas artiklis seisukohale, et õigupoolest puudutas see taotlus kandideerimisõigust, sest potentsiaalsetel volikogu kandidaatidel oli vaja otsustada, kus seada üles kandidatuur ja millisel territooriumil valimiskampaaniat teha. *18\nKui pöörduda veel kord haldusreformi seaduse eelnõu koostamise juurde, tuleks käsitleda reformi kriteeriumi. Haldusreformi puhul tähendas see, et tuli otsustada võimeka kohaliku omavalitsuse mõõdupuu. See määras ära, milliseid tulevasi omavalitsusi riik näha tahtis.\nReformiga sooviti kujundada omavalitsused, kes saavad oma ülesannetega hakkama – võimekaks pidi saama iga üksik omavalitsus. Seetõttu tuli reformi tegemiseks leida kriteerium, mis kirjeldaks, milline on võimekas omavalitsus: milline on piisav kompetentsus ja kui palju peab olema ressursse, et saada oma ülesannetega hästi hakkama. Algul prooviti otsida omavalitsuse võimekust kirjeldavat kompleksset kriteeriumi, kuid see ei õnnestunud. Lõpuks sai kriteerium lihtne ja ka mujal maailmas järele proovitud: elanike arv. Asjade sedapidi käik tõstatas siiski õigustatud küsimuse, kuidas on võimalik panna paika omavalitsuste elanike arvu piir, kui pole veel teada, millist rolli riik omavalitsustel edaspidi näeb.\nHaldusreformi kriteeriumiks sai elanike arv 5000, mis oli keskmine kolmest valikust, mida reformi kavandamisel arutati (uuringute kohaselt oli omavalitsuse vähimaks hakkamasaamiseks vaja 3500 elanikku; suurim variantidest tugines aga elanike arvule, mida peeti optimaalseks gümnaasiumi pidamisel). *19\nElanike arvu võtmine haldusreformi kriteeriumiks oli ühtaegu nii selle tugevus kui ka nõrkus. Tugevus seetõttu, et see kriteerium oli arusaadav, mõõdetav ja objektiivne ning seda sai kõigi omavalitsuste suhtes ühtlaselt rakendada. Kriteeriumi nõrkus seisnes selles, et võrdse elanike arvuga omavalitsused on ebavõrdses seisus näiteks elanike vanuselise koosseisu, territooriumi suuruse või regionaalse paiknemise tõttu.\nKriteeriumi lihtsus valmistas omamoodi pettumuse ülesköetud ootustega reformipooldajatele, aga ka skeptikutele. Kriteeriumi naeruvääristamine andis võimaluse panna lootusetu ettevõtmise pitser kogu haldusreformile. Näiteks võimaldas kriteeriumi lihtsus esitada retoorilise küsimuse, kuidas 4999 elanikuga, s.t haldusvõimetust vallast, võib kahe elaniku lisandumisel saada haldusvõimekas vald. Kuna 5000 elaniku piir sai seadusesse kirja pandud formaalse imperatiivse miinimumina, hakkas see otseselt mõjutama seda, millise suurusega omavalitsused haldusreformi tulemusel tekivad. Nii juhtuski, et selle asemel, et tihedamalt asustatud piirkondades liikuda vähemalt 11 000 elanikuga omavalitsuste suunas, tuli napilt alla 5000 elanikuga omavalitsustelt hulk soove säilitada kõik muutmatuna. *20 Omavalitsuse nii-öelda optimaalne suurus, 11 000 elanikku, lisati seaduseelnõusse arutelude lõpufaasis pehme ja soovituslikuna ning selle saavutamise ainsaks hoovaks jäi omavalitsusi motiveeriv lisapreemia. *21\nValitsus ei soovinud otsuste tegemiseks ka suuremat kaalutlusõigust, mõistes, et see võib tuua kaasa kurnavaid vaidlusi. Ka paljude napilt kriteeriumi täitvate omavalitsuste puhul ei võetud arvesse jätkuvat demograafilist trendi, et juba mõne aastaga võib elanike arv neis langeda allapoole soovitavat miinimumi. Õppida oleks siin olukorrast, et ilmselt oleks haldusreformi tulemus võinud olla teine, kui keskseks kriteeriumiks poleks seatud mitte elanike miinimumarvu, millest nagunii mitmel juhul ka kinni ei peetud, vaid optimaalse suuruse põhimõte. See põhimõte koos valitsuse suurema kaalutlusõigusega oleks andnud konkreetse piirkonna oludele enam vastava tulemuse. Nüüd aga saadi rohkem seda, mida mõõdeti: miinimumkriteeriumiga mõõtes saadi minimaalselt võimekad omavalitsused.\nHaldusreform kui ühine asi\n2017. aasta haldusreformi ettevalmistamine oli riigihalduse ministri õlgadel. Kuigi ka peaminister oli vähemalt algul kuulutanud haldusreformi kogu ühiskonda hõlmavaks asjaks, ei teinud teised ministeeriumid riigihalduse ministri tööd kuidagi kergemaks, sest jätkasid oma valitsemisalas omavalitsusi puudutavate reformidega (nt tervisekeskuste loomine, riigigümnaasiumide asukoha otsustamine). Lisaks oleks Rahandusministeeriumil seaduseelnõu väljatöötamisel olnud vaja õigusloome ja normitehnika vallas suuremat toetust ning lisajõudu Justiitsministeeriumilt. Näiteks oli lõpuni analüüsimata, kas mõnd väiksemat omavalitsust enda külge liitev omavalitsus (nt Tartu linn) peab protsessi läbi tegema samal viisil kui täiesti uueks omavalitsuseks ühinevad vallad või linnad. Paremat läbimõtlemist olnuks vaja ka olukordadeks, kus vabatahtlikuks ühinemiseks suure töö ära teinud omavalitsused ei saanud mitme kuu vältel olla kindlad, kas nende läbiräägitud, kaalutletud ja Vabariigi Valitsuse otsusega kinnitatud kokkulepe sellisena ka ellu viia õnnestub või liidab valitsus sunniviisiliselt kellegi neile veel juurde. See vähendas kindlasti ka motivatsiooni valmistada ette ühinemisjärgseid samme, mida uuel volikogul uues omavalitsuses kiiresti on vaja ette võtta. Ebakindlus ei puudutanud ainult neid, kes vabatahtlikust ühinemisest hoolimata elanike arvu kriteeriumi ületada ei suutnud, vaid ka neid, kellel elanikke üle 5000. Kuigi alati ei pruukinud sundühendamise ettepanek tuua kaasa täiesti uut olukorda, sest osal juhtudel sundühendati omavalitsusi, kes vabatahtlikus voorus juba tegelikult ühinemise võimalust olid arutanud, kuid kellel see eri põhjustusel ei olnud õnnestunud.\n2017. aasta haldusreformi puhul on peamine, et aastakümnetepikkune poliitiline leppimatus ületati ja reform tehti ära isegi ulatuses, milleks paljudel väga suurt lootust polnud. Samas kulgesid ummikseisu ajal demograafilised protsessid omasoodu, nüüd tuleb leppida pöördumatuga, et lõhe kohalike omavalitsuste võimaluste vahel on kasvanud.\nKui haldusreformi oleks tegelikult ette valmistatud riigireformi osana (nagu riik, küll ebajärjekindlalt, on deklareerinud), oleks mõistlik olnud kohe analüüsida, milline mõju kaasneb nii omavalitsuste arvu olulise vähenemise kui ka maavalitsuste kaotamisega. Maavalitsusi puudutavad otsused tehti siis, kui haldusreformi ettevalmistused olid juba täies hoos. Kuigi ühe riigiasutuse kaotamine ei puuduta maakondlikku haldusjaotust, oleks võinud üle vaadata, kas Eesti territooriumi jagunemine 15 maakonnaks on põhjendatud ega vaja korrigeerimist. Seda oleks pidanud tegema kas või seetõttu, et haldusreformi planeeriti nagunii üle maakonnapiiride ja mitme omavalitsuse maakondlik kuuluvus muutus. Positiivne oli see, et omavalitsustele anti suurem vabadus otsustada, millist liiki omavalitsusena nad ennast näevad. Astuti koguni samm tagasi, nii et varasema liitumise käigus linnast vallaks muutunud omavalitsus sai taas linnastaatust taotleda. Samas, kas kohaliku omavalitsuse üksuste jaotamine valdadeks ja linnadeks ei ole tänase elukorralduse juures juba kunstlik?\nÜks, mida haldusreformi protsessist positiivsena esile tuua, on riigi nõu ja abi: omavalitsused said ühinemiskõneluste pidamiseks ja kokkulepete sõlmimiseks konsultantide tasuta nõuandeid. Nende abi erapooletu protsessijuhi ja vajaduse korral ka pingete maandajana tasus ennast kindlasti ära. Võib vaid kahetseda, et muudes valdkondades ja muul ajal ei ole riik nõu vajavatele omavalitsustele selliseid nõustajaid võimaldanud. Õppetund edaspidiseks on see, et Rahandusministeerium võiks konsultantide seisukohti ühtlustada ja tegutsemist koordineerida. Toimunu põhjal võis tajuda, et mõne ühinemist puudutava valiku puhul, mida konsultandid omavalitsustele soovitasid, oldi isiklike eelistuste kütkes. Edaspidi võiks nõustamisvaldkondade skaala olla laiem – seni on see sõltunud konkreetse konsultandi ettevalmistusest ja kogemusest. Pigem tuleks vajaduse korral rakendada mitut konsultanti, et kõik sõlmküsimused saaksid kaetud (nt rohkem tähelepanu oleks võinud osutada õigusküsimustele).\nTulevik näitab, kas kahetseda, et valitsus ei saavutanud parema selgitus- ja nõustamistööga suuremal hulgal vabatahtlikke ühinemisi, et vältida valusaid sundühendamise otsuseid. Või näitab tulevik vastupidist: valitsus jättis vabatahtlike ühinemiste soosimise nimel kasutamata võimaluse panna käsi ette ebamõistlike omavalitsusmoodustiste tekkimisele ja oli liiga pehme. Näiteks kasvõi selles, et ei kaitsnud ajalooliselt põhjendatud nimede järjepidevust.\nKivisse raiutuks jäi ka 1993. aastal vastu võetud kohaliku omavalitsuse korralduse seadus, mis on ajast ja arust ega ole järjekindlalt kaasas käinud õigusvaldkonnas toimunud arenguga.\nKahjuks ei jätkunud valitsusel jaksu ka muude küsimuste jaoks. Oleks tulnud tegeleda näiteks kohaliku demokraatia edendamisega. Volikogus vähemuses olevatel jõududel on kasinad võimalused midagi ette võtta, kui enamus neist lihtsalt üle sõidab. Samuti peaks lahendama varemgi korduvalt tõstatatud rollikonflikti, kui volikogu liige on samal ajal omavalitsusest palka saav asutuse juht. Üle võiks vaadata ka volikoguliikmete võimalused osaleda ise endale tasu määramisel.\nSellest, mis edasi saab, võime praegu ainult fantaseerida. Hinnangut 2017. aasta haldusreformile ei anna tulevikus ei poliitikud ega auväärsed rahvusvahelised organisatsioonid, vaid inimesed, kes nendes omavalitsustes elavad.\n*1 Artikli aluseks on ettekanne 35. õigusteadlaste päevadel „Eesti Vabariik 100 – Kaasaegne riik“ Tartus 5. oktoobril 2018.\n*2 A. Viks. Haldusreformi protsessi disain. Haldusreform 2017. Artiklikogumik. Rahandusministeerium 2018, lk 38.\n*3 Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri. Vabariigi Valitsuse 22.12.2011 määrus nr 180, § 21 lg 1. – RT I, 29.12.2011, 228.\n*4 A. Viks (viide 2), lk 34.\n*5 Ave Viks käsitleb riigireformi ja omavalitsuste reformi kui eraldiseisvaid reforme, vt A. Viks (viide 2), lk 34. Seevastu Rivo Noorkõiv näeb samas artiklikogumikus avaldatud artiklis „Haldusreformi taustategurid ja ‑trendid“ haldusreformi riigireformi osana (lk 269). Külli Taro toob artiklis „Haldusreform riigireformi osana“ riigireformi ja haldusreformi omavaheliste seoste kohta välja, et pärast 2015. aasta Riigikogu valimisi moodustatud valitsuse tegevusprogrammis oli kohaliku halduse reform üks osa riigireformist. Valitsuskoalitsiooni vahetumise järel 2016. aastal pühendati valitsuse tegevusprogrammis kohalikele omavalitsustele ja regionaalpoliitikale omaette peatükk ja see eraldati riigireformi tegevustest (lk 575–576).\n*6 Novembris 2018 tuli Riigireformi SA välja kontseptsiooniga, mis koosneb kokku 67 ettepanekust kolme suurema teema kohta: seadusandlik võim ja esinduskogud; täitevvõim; kohtuvõim ja põhiseaduslikud institutsioonid. Arvutivõrgus: [Link].\n*7 Näiteks pakkus minister Jaan Õunapuu 2003. aasta aprillis välja haldusreformi neli varianti, muuhulgas sisaldus ettepanek kaotada maavalitsused ja maavanema institutsioon kui riikliku kohahalduse teostaja. Ettepanekute edasiarendusena jõuti regionaalhalduse reformi kontseptsiooni projektini. Arvutivõrgus: [Link].\n*8 Küsitluste korraldamise kohta täpsemalt vt H. Kaldaru. Elanikkonna suhtumine haldusreformi aastatel 2013–2016. – Haldusreform 2017. Artiklikogumik. Rahandusministeerium 2018, lk 63–66.\n*9 Haldusreformi seaduse eelnõu seletuskirjas tõdetakse, et täielikult vabatahtlikkusel põhinev haldusterritoriaalne reform on praktikas erandlik ning üldjuhul nõuab reformi elluviimine enamasti mingil hetkel ka riigi sekkumist. Eelnõu küll kohustab kriteeriumile mittevastavat kohaliku omavalitsuse üksust algatama omaalgatusliku ühinemise etapis hiljemalt 1. oktoobriks 2016 ühinemisläbirääkimised, kuid kohaliku omavalitsuse üksuste omavahel kokkuleppele mittejõudmise korral ei saa ühinemine selles järgus siiski toimuda. Teises etapis sekkub riik juhul, kui kohaliku omavalitsuse üksused ei ole suutnud etteantud tähtaja jooksul omale ühinemispartnereid valida või kui ühinetakse selliselt, et ühinemise tulemusena moodustuva kohaliku omavalitsuse elanike arv jääb alla omavalitsusüksuse miinimumsuuruse. Vt Seletuskiri haldusreformi seaduse eelnõu juurde, 200 SE, lk 14. Arvutivõrgus: [Link].\n*10 Haldusreformi seadus (HRS). – RT I, 21.06.2016, 1; 21.12.2016, 34.\n*11 Haldusterritoriaalse korralduse muutmise taotlused tuli vabatahtliku ühinemise käigus esitada maavanemale 1. jaanuariks 2017. Vabariigi Valitsus pidi hiljemalt 2017. aasta 15. veebruaril algatama nende kohaliku omavalitsuse üksuste piiride muutmise, mis ei vasta omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumile. Valitsuse ettepaneku saamise järel tuli omavalitsustel kolme kuu jooksul korraldada rahvaküsitlus ja ettepanekule vastata. Sellele järgneva kuu aja jooksul tuli leppida teiste asjaomaste volikogudega kokku omavalitsusüksuse nimi, haldusüksuse liik ja sümboolika, haldusterritoriaalse korralduse või piiride muutmisega kaasnevate organisatsiooniliste, eelarveliste ja muude varaliste kohustuste ja õiguste lahendamine ning uue omavalitsusüksuse õigusaktide muudatuste ettevalmistamine (HRS § 7 lg 4, § 9 lg 2, § 12 lg 2).\n*12 HRS seletuskiri nägi ette, et Vabariigi Valitsuse määruse eelnõu seletuskirjas tuleb kohaliku omavalitsuse vastuväited ümber lükata, HRS § 9 lg 10 seda aga ette ei näe. Vabariigi Valituse 15.06.2017 istungi päevakorrapunkti 10 protokollilise otsuse seletuskirjas tehakse ettepanek lõpetada haldusterritoriaalse korralduse muutmise menetlus põhjendusega, et Kuusalu vald ja Loksa linn on kaks väga eraldiseisvat omavalitsust, mille elanike vahel puudub ühtekuuluvustunne, vaatamata mitmele koostööalgatusele ei ole toimivat sidusust ning kaks omavalitsust ei ole seni integreerunud terviklikuks teenuspiirkonnaks ja asustussüsteemiks (lk 4). Arvutivõrgus: [Link].\n*13 Sellise taotluse esitasid Emmaste, Illuka, Kambja, Ülenurme, Pala, Tõstamaa, Lasva, Koeru, Mikitamäe, Lüganuse, Rakke, Padise, Vastseliina, Võru ja Sõmerpalu vald.\n*14 Vt nt Tartu HKm 07.07.2017, 3-17-1421.\n*15 Vt nt Tln HKm 04.08.2017, 3-17-1421.\n*16 Riigikohtunik Jüri Põllu konkureeriv arvamus põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 20. detsembri 2016. a otsusele 3-4-1-3-16, p 4.\n*17 RKPJKo 20.12.2016, 3-4-1-3-16, p 171.\n*18 V. Olle, L. Lust-Vedder. Kohaliku omavalitsuse põhiseaduslike tagatiste kaitse haldusterritoriaalses reformis. – Haldusreform 2017. Artiklikogumik. Rahandusministeerium 2018, lk 469–499.\n*19 Seletuskiri haldusreformi seaduse eelnõu juurde, 200 SE (viide 9), lk 24.\n*20 Nt moodustas alla 5000 elanikuga Raasiku valla volikogu haldusreformikomisjoni, mis korraldas professionaalse reklaamiteenuse pakkuja abil elanike värbamise kampaania, kus lubati auhinda. Komisjoni 19.12.2016 koosolekul arutati näiteks, kuidas korraldada auhinna loosimine. Valla esindaja avaldas seejuures mõtet, et oleks tore, kui 5000-s elanik oleks vastsündinu, kuid kahetses seejuures, et viimasel ajal pole sünde registreeritud. Arvutivõrgus: [Link].\n*21 HRS § 1 lg 3 ja § 21 lg 7.\nIlmumise aeg: 27.02.2019\nAsukoht väljaandes: 24-29\nVäljaande number: 2019/1\nMuu lisainfo: Airi Mikli artikkel "Haldusreformi õppetunnid" ajakirjas Juridica. (pdf-fail)\nPostitatud: 27.02.2019 18:11:09\nViimane muudatus: 28.02.2019 08:45:21\nViimane ülevaatus: 28.02.2019 08:45:21


Naisteleht, 26. september 2017 11:55\nERRi teleuudiste juhina alustab oktoobrist tööd senine raadio- ja teleuudiste toimetaja-saatejuht Liisu Lass ning sedapuhku jagame täisulatuses augustikuu kaanelugu, kus Liisu enda tööst ning elust lähemalt ka pajatas!\nRäägime algusest. Kuidas sinu jaoks telelugu algas?\nTartu Ülikooli ajakirjandust õppima minnes polnud mul visiooni nagu teistel, et tahan saada tööle Ekspressi või Postimehesse. Mina tahtsin Vikerraadiosse. Olin just suvel enne ülikooli olnud Pärnu raadios, see vist nakataski. Ma ei kujutanud ennast lehes ette, minu jaoks tundus raadio see õige väljund. Kui ma ülikooli ajal hakkasin rohkem ka juba «suurt raadiot» tegema, ei tundunud tele üldse ahvatlev. Raadio oli nii kodune.\nTele alul ei tõmmanud, kuigi seal olid just need ajakirjanikud, kes tundusid «ägedad», näiteks Neeme Raud. Või Aarne Rannamäe – hästi terav ja kriitiline.\n«Terevisioon» tuli mu ellu siis, kui olin Tallinnas kolm aastat raadiot teinud. Teadsin, et raadiotagala on alati olemas. Tele sobis alates esimesest korrast. Mäletan oma esimest kaameraproovi. Ma polnud väga närvis, mõtlesin: hästi, teen ära.\nKas sa mäletad, kui läksid esimest korda teleuudistega eetrisse?\nMäletan. Õnneks pole ma tohutu eetris närveerija. Mingil hetkel tekib selline hea eetrinärv, mis peabki olema. Olen vist pigem ette pabistaja või läbimõtleja, et kõik, mis ees ootab, oleks detailideni teada. Tagantjärele olen alati iseenda suurim kriitik ja võin peensusteni analüüsida. Ega raadios ju midagi teisiti ole – loed samuti teksti, aga teles teed seda näoga. Pärast vaatasin seda eetrikorda üle, enam ei tahaks seda näha! (Naerab.)\nMul oli elu ärevaim otse-eeter 11. septembril 2001, iga pooltunni järel eetris uue infoga. Erisaated 12 tundi järjest. Sellised ristsed! Valdas õõvastav ja hirmunud tunne. Öösel koju jõudes kallistasin oma magavaid lapsi, endal pisarad voolasid … See kõik tundus nii lähedal, nii realistlik ja elu nii habras. Kas sul oli ajakirjandus teadlik valik?\nMeil oli keskkoolis isegi ajakirjandusklass, kuid mõtlesin, et võib-olla tahaks õppida kas majandust või arstiteadust ja ajakirjandusklassi minnes seon end meediaga ehk liiga kiiresti. Läksin reaalklassi, olin hea õpilane, päris oivik mitte. Poole pealt sain aru, et majandust ma ei taha. Teine variant oli politoloogia. Võtsin ülikoolis ajakirjanduse kõrval teiseks erialaks rahvusvahelised suhted.\nPerekond on valikute suhtes toetav olnud?\nJah, olen oma valikud elus ise teinud, nõu või arvamust olen küsinud. Olen tervest perekonnast. Mu ema on õpetaja ja isa elektrik, kuldsete kätega. Keskmine Eesti pere. Mul on ka 2,5 aastat vanem vend. Tema on tõeline päikesepoiss, väga hea huumorimeelega, kelle jaoks pole lahendamatuid olukordi. Praegu on ta mulle väga mõnus ja abivalmis sõber. Lapsena oli ka selline periood, kus me väga läbi ei saanud. Meil oli mingi aeg hoovis poisse rohkem, pidin nendega kaasa jõlkuma. Selge see, et poistel oli tüütu, kui väike õde kaasas käis.\nMeenuta veel mõnd lugu lapsepõlvest, mis sind iseloomustab.\nKui saime vennaga kodus mõne pahandusega hakkama, pandi meid nurka seisma ja järele mõtlema. Enne ei tohtinud välja tulla, kui vabandust palusid. Vend suutis selle paari minutiga ära teha, mina oleks võinud sinna seisma jäädagi. Lõpuks käis vend mind moosimas, et ma ikka läheks ja vabandust paluks, et tal vaja kellegagi mängida. Vend käis ka minu eest ema palumas, mina olin aga kangus ise ja alles tüki aja pärast tüdinesin seismisest nii ära, et andsin lõpuks alla. Väike Liisu oli parajalt kange ja võib-olla on ka suures Liisus teatud jonnakust alles.\nMul pole mingit fantastilist, suurepärast ega huvitavat hobi. Mulle meeldib süüa teha, aeg-ajalt jooksmas käia, kuid see pole nagu peab-peab, vaid täpselt siis, kui ise tunnen, et nüüd on õige aeg. Olen kogu kooliaja mänginud võrkpalli ja saanud kätte võitlustunde. Enam ei taha ühtegi võistlust näha. Mind ei tõmba näiteks massijooksud, pigem loen. Mulle väga meeldib reisida. Igal aastal võiks ikka kusagil patareisid laadimas käia. Meeldejäävamad kohad on olnud Brasiilia ja Vietnam. Samasse piirkonda ei tahaks kohe uuesti tagasi minna. Tunne, et oled valge inimene ja kõik kummardavad sind, natuke häiris. Kõik on piinlikult viisakad. Reisimas käin omal käel! «Lonely Planet» lahti ja let’s go!\nRait (Roland Veskemaa) ütles, et kui ta teab, et on sinuga eetris, siis on kindel, et kõik on viimase peal ette valmistatud ja tal on kindel tunne, sest sa ei jäta midagi juhuse hooleks. Kas sa mõne asja peale vihastad ka vahel? Mis sind endast välja ajab?\nLollus. Enamasti tuleb see välja igapäevapoliitikat kajastades. Ilmselt on see mingi sotsiaalne närv, mis liigutab.\nSa ei saa vist endale lubada tobeda uudise peale muigamist?\nÖeldakse, et uudistelugeja ei saa. Kui ma raadiosse läksin, sattusin sinna ajal, kui eetris olid raadiokorüfeed: Mall Mälberg, Riina Eentalu, Uku Toom. Mäletan, et mõne kolleegi häälest võis teatud hetkel tajuda irooniat, mitte küll suhtumist, aga teksti saatis muie, millest saad aru, kui inimest tunned. Teles on miimikat raske peita.\nKas sarnase kõlaga nimi (seltskonnategelase Liis Lassi ja näitleja Liis Lassiga – toim.) tekitab segadust ka?\nAlguses oli, praegu enam mitte. Ta (seltskonnategelane Liis Lass – toim.) vist abiellus ka, nüüd on teine nimi. Keegi just ütles, et nüüd on teid üks vähem. (Naerab.)\nKuidas kujutad ennast ette kümne aasta pärast?\nVõib-olla mõne ühiskonnaelusaate juhina. Väljakutset pakuks näiteks hard talk’i tüüpi (tõsised väitlussaated – toim.) saate tegemine, aga seda tahavad ilmselt kõik, ja Eestis on seda iga nädal raske teha.\nKas selle kümne aasta sisse mahub ka näiteks perekond, lapsed?\nVõiks mahtuda. Olen elukaaslaseteemat püüdnud hoida vaid endale, sest mulle meeldib tagala, mis on ainult minu oma, mitte avalik.\nEi kiusa sellega rohkem … Kuidas sul varajase ärkamisega on?\nKui saaksin, siis ei ärkaks üldse vara. Olen pigem selline pika hommiku inimene. Aga kuidagi on läinud nii, et olen pidanud ka raadio tõttu vara ärkama.\nMina ööbisin hommikuprogramme tehes sageli aja kokkuhoiu mõttes raadiomaja diivanil. Kas enda käimatõmbamine raske ei ole?\nKui juba tööle jõuad, on kogu meeskond ärganud ja me ei saa olla unimütsid, kes ei suuda rahvast äratada. Üks-\nteist tõmmatakse varahommikul käima.\nOled sa perenaiselik tüüp? Korraarmastaja oled sa kindlasti. Kui ma sind ekraanil vaatan, oled sa väga usutav, ei aja pada …\nMa ei saa öelda, et pedant oleks, aga mulle meeldib, kui asjad on korras ja kokkulepetest peetakse kinni. Kodukanalik perenaisetüüp ma ka pole. Kuid mulle meeldib külalisi võõrustada ja ette valmistada, et kõik tuleks hästi välja ja oleks kõigi jaoks mõnus.\nMille sa oled kaasa saanud emalt, mille isalt?\nOlen vist lapsest saati olnud rohkem isa tütar. Isa on siiani üks nõuandjatest, kellega on hea asju arutada. Ratsionaalsuse olen temalt pärinud, emalt aga korraarmastuse ja korrektsuse, nõudlikkuse.\nKas tähelepanu häirib sind? Näiteks kui tänaval ära tuntakse.\nOlen sellega vist ära harjunud, otseselt häirinud pole see mind kunagi. Kui liigud kellegagi koos, siis nemad märkavad äratundmisi.\nKui sul on vaba päev ja sa ei pea midagi tegema, kohustusi pole, siis mida sa kõige meelsamini teed?\nLähen linnast eemale, metsa või mere äärde. Meeldib päev looduses, rabas matkates näiteks. Talvel on samuti väga tore matkata, pigem Eestis. Ma pole pikalt Eestist ära olnud –\nülikooli ajal kaks suve, Kanadas ja Amsterdamis. Lähitulevikus ma ei näe, et võiksin Eestist ära minna. Seda on ilmselt ka lihtsam teha äsja ülikooli lõpetanuna, kui valikud pole veel tehtud.\n«Terevisioon» ja paaril päeval nädalas AK, panen kokku pühapäevast, nädalat koondavat saadet.\nKuidas sa end intervjueeritavana tundsid?\nPean tunnistama, et mulle meeldib kindlasti olla küsija, mitte vastaja rollis. Ilmselt on ajakirjanikul teist ajakirjanikku ka raske lahti muukida. Endast rääkimine pole ka minu jaoks midagi, mida väga tihti avalikult teha tahaks.\nKADRI HANSALU, SÕBRANNA: «LIISU JÕUAB KÕIKJALE.» Ta teeb korraga nii raadiot kui ka televisiooni, kusjuures ärgates selleks sageli enne kukke ja koitu, aga leiab ikka aega minna sõpradega kanuutama, pesapalli mängima, kokkama või kodusesse Pärnusse ringi kolama. Talle meeldibki teha palju asju korraga ja läbisegi – ühele asjale liiga kaua pidama jäädes kipub ta tüdinema. Liisu raadio- ja telekarjäär annab meie sõpruskonnas alati palju jutuainet – näiteks meenub siiani paljudele meist sõnaapsudest rääkides esimesena, kuidas Liisu raadio otse-eetris «sotsialisti» asemel «sotsialits» ütles. Nüüd naelutab ta meid üha uusi telesaateid vaatama – Liisu sõbrad on tema suurimad fännid ja mulle tundub, et ta leiab neid kõikjalt, kus tegutseb. Muidugi viimasel ajal pole enam eriti suurt pinget – ükskõik kuhu tundmatusse teda telemajas ei visata, ikka ujub ta seal nagu kala vees. Üldiselt on Liisu väga kohusetundlik, usaldusväärne ja korrektne, nii et ainult ühel korral on õnnestunud meil veenda teda peolt otse varahommikusse raadioeetrisse minema. Tele puhul pole küll sellist lootustki olnud. Tema korrektsus väljendub ka selles, et ta kodu on korras, mis tähendab, et talle võib alati ootamatult külla minna. Kui ta muidugi kõigi oma tegemiste kõrvalt juhtub kodus olema. Heade sõprade jaoks tavaliselt vajadusel on.\n„Diktorite aeg sai juba ammu läbi!“ (95)\nElu | Inimesed 4. jaanuar 2018 00:01\nElu | Tele 17. oktoober 2017 11:32\nElu | Tele 2. oktoober 2017 14:55\nElu | Tele 2. oktoober 2017 13:12


Kreeditarve koostamine - Erply Wiki\nKreeditarvet kasutatakse kauba tagastamise korral\n• viib kauba lattu tagasi,\n• kajastub müük-laokäibe aruandes laokande kuupäeva järgi (kinnitamise kuupäev ja kellaaeg),\n• tekitab negatiivse müügikäibe ja kajastub müük-müügikäibe aruandes dokumendi kuupäeva järgi.\nKreeditarvet on soovitatav teha originaalarve alt, milleks saab olla kas arve-saateleht või sularahaarve (mõlema dokumendiliigi puhul toimub nii lao- kui ka müügikanne).\nKreeditarve koostamiseks käitu järgmiselt:\nAva dokument, millel on tagstamisele kuuluv kaup → F4 (veel) → koosta kreeditarve → vajadusel redigeeri ridu/kogused → kinnita, juhul kui originaaldokumendil oli ka laekumine, siis tuleb viimase sammuna lisada originaaldokumendile miinusmärgiga laekumine tagastatava summa ulatuses ja makseviisiga.\nVajutades F4 (veel) avaneb järgnev vaade:\nSeejärel avaneb dokumendivaade liigiga kreeditarve:\nKuna tagastatud võib olla nii kogu arvel olev kaup või osaliselt, siis saate ridu kustutada rea lõpus oleva X märgi abil või toote kogust muuta. Oluline on jälgida, et kogus oleks miinusmärgiga.\nKui kogused kontrollitud ja vajadusel tagastatava kauba read redigeeritud, siis kinnitage kreeditarve.\nKreeditarve kinnitamisel tekitab Erply automaatselt nii loodud kreeditarvele kui ka originaalarvele laekumise kande liigiga “kreeditarve”. Kui avame originaalarve ja vaatame laekumisi, näeme seal kahte laekumist: esiteks algne makseviis (positiivne ja laekumise viisiks kliendi algne makseviis) ning kreeditarve (positiivne ja laekumise viisiks kreeditarvega). Nüüd tuleb manuaalselt lisada laekumine originaalarvele: miinusmärgiga tagastatud summa tagastamise liigi viisiga.\nArvega seotud laekumisi on mugav vaadata ja lisada avades konkreetne arve ning vajutades kollasele laekumiste nupukesele:\nNäiteks kui tagastame kliendile 100 eurot ülekandega, siis lisame -100 €, laekumise viis ülekandega ja salvestame.\nKonkreetse näite korral täidan lahtrid järgnevalt ja salvestan laekumise:\nKas dokumendiliigile arve saab teha kreeditarve?\nJah, aga kuna arve tekitab vaid müügikäibe, siis on vaja arvele lisaks koostada saateleht. Välja arvatud juhul, kui arvel on mittelaotoode. Kreeditarve võtab igal juhul arvel oleva kauba nö lattu tagasi ehk kui lisaks arvele pole saatelehte koostatud, siis tekib tootele vale laoseis. Saatelehte on kõige lihtsam koostada tehes konkreetsest arvest “koopia” ning muutes vaikimisi antud dokumendiliik saateleheks. Loodud saatelehega midagi lisaks tegema ei pea. Juhul, kui saatelehte ei soovita teha, siis teine variant on teha arvel olevale tootele (või toodetele) mahakandmisakt.\nKuidas toimida, kui klient pole veel arve eest tasunud ning otsustab tehingust loobuda?\nJuhul, kui on koostatud arve-saateleht ning sellel puudub laekumine, siis piisab arve kreeditarveks tegemisest ja kinnitamisest. Eraldi lisaks ühtegi laekumist ei tule lisada, sest süsteem tekitab automaatselt ühe positiivse kreeditarvega laekumise (originaalarvele) ning ühe negatiivse kreeditarvega laekumise (kreeditarvele) ning kreeditarve tulemusel viiakse kaup lattu tagasi. Juhul, kui on koostatud vaid arve, siis tuleb lisaks teha saateleht (vt ülemist küsimust). Sarnaselt arve-saatelehega ühtegi laekumist lisama ei pea, sest süsteem tekitab automaatselt positiivne ja negatiivse laekumise.\nKuidas käituda, kui peale kreeditarve koostamist on kliendile tekkinud, kas võlg või saldo, mida tegelikkuses ei eksisteeri?\nEsiteks tuleks kontrollida kliendiga seotud kreeditarveid ja seotud laekumisi (nii kreeditarvel kui ka originaalarvel). Sagedasti tekib ebakõla just seetõttu, et originaalarvel puudub, kas negatiivne laekumine (ehk miinusega summa, mis on kliendile tagastatud) või on sinna sisestatud summa vale (näiteks on toimunud osaline tagastus x summas, kuid ekslikult on tagastatud kogu originaalarve summa või unustatud miinusmärk lisada). Teiseks saate ülevaate kliendiga seotud laekumistest avades konkreetne kliendikaart või mõni kliendiga seotud müügidokument ning klõpsates dokumendinumbri all olevale tekstile “vaata saldoväljavõtet”.\nKuidas käitun kassasüsteemis tehtud tagastuste korral?\nKassasüsteemis tehtud tagastuse korral ei pea ise midagi lisaks tegema. Kuid juhul kui tegemist on sularahamaksega ehk kassas tehtud tehinguga ning tagastus tehakse laosüsteemis, siis tuleb käituda nii nagu kreeditarvega ikka (õpetus üleval)..


JALA NETIPOT VASEST 500ml | joogaklubi e-pood\nJALA NETIPOT VASEST 500ml\nJala Netipot, vasest\nSee Jala Netipot on valmistatud vasest – mida hinnatakse Ayurvedas tema positiivsete omaduste poolest (mikroobidevastane, doshade ehk kehaenergiate tasakaalustaja, antioksüdant, põletikuvastane, steriliseeriv – hea vee puhastaja, artriidivastane toime – vaskvõrud!). Sadhguru, India joogi, müstik ja filantroop on öelnud: "Kui hoiad vett vasest anumas, soovitavalt üleöö ja vähemalt 4 tundi, siis omandab vesi vaselt teatud omadused, mis on eriti head maksale ning tervisele üldiselt!"\nKummardu vöökohast ette ja alla ning lase peal allapidi rippuda nii et nina on suunatud põranda poole ja lase siise liigsel veel ninast välja valguda hingates samal ajal läbi suu. Siis korda sama suunates nina põlvede poole. Nüüd tõuse seisma ja tee kiiret hingamist - esmalt 10 korda läbi mõlema ninapoole "nuhatades". Nüüd sulge sõrmega parem ninapool ja tee sama vasakust sõõrmest 10 korda ning siis korda protseduuri nuhatades läbi parema sõõrme. Lõpetuseks korda sama nii nagu alguses läbi mõlema ninapoole.\nLISAINFOT NETIPOTI KOHTA:\nNetipot puhastab, värskendab ja kaitseb ninakäike, mis on meie keha esimene kaitseliin haiguste vastu. Iidsest ayurveda terviseõpetusest pärinev NetiPot protseduur on tänapäeval leidnud laialdast soovitust ka arstide ja apteekrite poolt üle maailma – et aidata neid, kel probleeme allergia ja siinustega.\nMeie ninakäigud on vooderdatud peene limakihiga ning just see on meie keha esmane tõrjekomando haigustekitajatele. Seda vajalikku kaitsemehhanismi peab hoidma niiske, puhta ja tervena. Netipot protseduur peaks olema osa igapäevasest rutiinist, nii nagu hammaste pesemine.\nSoolase veega ninakäikude läbipesemine on idamaades läbi aegade au sees olnud. Läänemaailmas on see leidnud poolehoidu seoses üha enam levivate allergia, nohu, viiruste ja hingamisraskustega. Meditatsiooni ja jooga praktiseerijad kasutavad Netipot abi, et tagada hingeõhu takistusteta liikumine mõlemas ninapooles.\nLäbi nina hingates filtreeritakse ja niisutatakse sissehingatav õhk. Ninakäigu peen limajas vooderdis peab kinni mustuse, tolmu, õietolmu, mis lükatakse järkjärgult ninakoopa tagumisse osasse ning lõpuks valgub see kurku ja neelatakse alla. Kui limaskestad kuivavad või häiruvad ja lima muutub kas paksuks ja tihkeks või liiga vedelaks ja jooksvaks, siis on viirustel ja bakteritel hõlbus kaitsvast limaskestast läbi tungida ja põhjustada meile nohuna tajutavat tursumist ning rohket lima eritumist.\nNetipot protseduuridel kasutatav soolalahus kannab osa meie ninna kogunevast lastist kehast välja ilma et see meile ebameeldivusi jõuaks valmistada või meile kurgu kaudu makku liiguks. Netipot hoiab ninakäigu puhta ja limaskesta niiske ja korras. See on üks paremaid rahvaravivõtteid haiguste ennetamiseks ning samuti aitab leevendada viiruste, külmetuste, allergiate ja sinusiidi sümptomeid. Ja muidugi hoiab ta eelkõige hingamise vaba ja puhta!


Võisiku küla spordiplatsidel peeti eelmise reede õhtul peeti Põltsamaa linna ja valla volikogude liikmetele ja ametnikele jõukatsumine võrk- ja jalgpallis, noolte täpsusvisetes, kummikuviskamises ning petankis.\nPõltsamaa linn tõi võistlema linnapea Jaan Aiaotsa, volikogu liikmed Merle Mölderi, Toivo Krooni, Mart Joosepi, Villu Ojassalu ja äsjased sporditöötajad Kalle Kolbergi ning Anne Jaani. Põltsamaa vald pani vastu haridus- ja kultuurinõuniku Silja Petersi, volikogu liikmed Liia Lusti ja Heiki Kikkase, maanõuniku, Ain Valu, raamatupidaja Anne Lemvaldi, ehitusnõuniku Raivo Lehiste ja spordijuhi Väino Treimani.\nEriti pingelised olid kohtumised võrk- ja jalgpallis, mis andsid linnale võidu 2:0 ning 3:2. Nooli lennutasid kõige täpsemalt naistest Merle Mölder ja meestest Mart Joosep. Kummikuviskamises jäi ületamatuks Toivo Kroon, petankis võidutses linna kolmik Anne Jaani, Toivo Kroon ja Villu Ojassalu.\nVõisiku külaseltsi EWA ruumes kinnitati hiljem keha ja arutati mitmeid spordiedendamise probleeme.\nÜrituse algataja ja läbiviija Villu Ojassalu riputas osalenutele kaela nägusa medali.\nKiriveres mängiti petanki\nMulgimaal Kõo vallas Pilistvere asulas on enam kui kaks tosinat petankihuvilist, neist enamik koolinoored.\nValla IV lahtistest karikavõistlustest võtsid traditsiooniliselt osa ka Põltsamaa linna mängijad. Kui eelmisel aastal tulid Põltsamaa võistlejad koju kaksikvõiduga, siis nüüd jäi Jüri Pärna, Villu Ojassalu ja Ants Meeritsa laeks II koht.\nJalgpallis parandati positsiooni\nPõltsamaa jalgpallurid said Eesti Meistrivõistlustel juurde kaks väärtuslikku võitu. Noormängijad olid paremad Elvast ja Tarvastust, täiskasvanud III liigas Karksist ning Pärnu linna meeskonnast FC COMWELL. Põltsamaa Spordil on oma alagrupis pidada veel 4 kohtumist, neist 25. septembril koduväljakul Järva-Jaaniga ja 9. oktoobril Koeruga, kellele kevad-suve ringis kaotati.


Maine Coon Foto: Tricolor kassipoeg, Tõupuhtad imekaunis kassid 7116456\nImekaunis õrn hiiglased: Maine Coon, Foto - Tricolor kassipojad: taustapildid, Taustad pildid. 7116456\nKui soovite leida endale täiuslik lemmiklooma, on mõttekas kõigepealt küsida nõu eksperdid. Loomade kaasas inimese paljude aastatuhandete. Kassipojad on lõbusa, lõbus, lõbus ja mänguline lemmikloomad. Tapeet 7116456: Lemmikloomad päästa meid depressioon. Kass majas on kodus terapeut. Kassipojad on meeliülendav, üllatus ja rahustab. Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Üks populaarsemaid Kassitõud. Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Planeet loomad - Taustaga loomad. Kassipoeg taustaga.\nVõrreldamatu Caliby kassipoeg