IGAPÄEVASED MEDITATSIOONID KRISHNAMURTIGA, MAI 2014 - TARKUS JA TEADMISED - 2022\nIgapäevased meditatsioonid Krishnamurtiga, mai 2014\nIntelligentsuse tunnete sõnad\nElu raamat J. Krishnamurti\nSüütuse rikas meel\nTõde, tõeline Jumal - tõeline Jumal, mitte inimene, kes on inimesest loodud - ei taha hävitatud meelt, triviaalset, pealiskaudset, kitsast, piiratud meelt. See vajab tervet meelt, rikka meelt - rikas mitte teadmiste, vaid süütuse poolest -, meelt, millele kogemus pole kunagi jäljetanud, ajavaba meelt. Jumalad, kelle olete lohutuseks lohutuseks, aktsepteerivad piinamist, aktsepteerivad igavaks muutunud meelt. Kuid see, mis on tõsi, ei aktsepteeri seda; soovib täielikku, totaalset inimest, inimest, kelle süda on täis, rikas, selge, võimeline intensiivselt tundma, suudab näha puu ilu, lapse naeratust, naise ahastust, kellel pole kunagi olnud täis sööki\nMeil peab olema see erakordne tunne, see tundlikkus kõige suhtes: looma, seina peal kõndiva kassi, pahameeletormi, mustuse, äärmises vaesuses elavate inimeste räpase meeleheite poole. Peame olema tundlikud, mis tähendab, et tunneme intensiivselt, mitte mingis kindlas suunas, mitte emotsioonina, mis tuleb ja läheb, vaid peame olema tundlikud oma närvide, silmade, keha, kõrvade, häälega. Peame olema kogu aeg täiesti tundlikud. Kui keegi pole nii tundlik, pole intelligentsust. Intelligentsus kaasneb tundlikkuse ja vaatlusega.\nMAI 1 OKK XIV osa\nMillist rolli mängib emotsioon elus?\nKuidas emotsioonid tekivad? Väga lihtne. Need tekivad stiimulite toimel, närvide mõjul. Paned mulle näppu ja hüppad; meelitage mind ja mul on hea meel; Ta solvab mind ja mulle see ei meeldi. Emotsioonid tekivad meie meelte kaudu. Ja peaaegu kõik töötame oma naudingu emotsioonide põhjal; See on ilmne, söör. Sulle meeldib, et sind tunnustatakse hinduistina. Seega kuulub see gruppi, kogukonda, traditsiooni, olgu see vana; ja talle meeldib see koos gita, upanišadide ja vanade traditsioonidega. Ja moslemile meeldib tema asi jne. Meie emotsioonid tekivad stiimulite, keskkonna jne tõttu. See on üsna ilmne.\nMillist rolli mängib emotsioon elus? Kas saate aru Armastus, kas see on nauding, kas see on soov? Kui armastus on emotsioon, on midagi, mis muutub kogu aeg, eks? Kas sa ei tea seda kõike?\nSiis tuleb mõista, et emotsioonid, sentimentaalsus, entusiasm, tunne, et inimene on hea ja kõigil neil pole midagi pistmist tõelise kiindumuse ja kaastundega. Kogu isiklik tunne, kõik emotsioonid on seotud mõttega; Seetõttu on tulemuseks nauding ja valu. Armastus ei kannata, ei koge valu, sest see ei ole naudingu ega soovi tagajärg.\n2. mai - oktoober XVII\nEsimene asi, mida teha, kui ma seda soovitan, on teada saada, miks me mõtleme teatud viisil, miks me tunneme teatud moodi. Ärge proovige seda muuta, ärge proovige oma mõtteid ja emotsioone analüüsida; Olge teadlik sellest, miks mõtlete teatud rutiini piires ja mis põhjusel tegutsete.\nEhkki põhjuse saate analüüsi kaudu avastada, ei saa see kõike tõepäraseks. See, mida avastad, on tõeline alles siis, kui oled intensiivselt valvel, kui mõtted ja emotsioonid toimivad; siis näete, milline erakordne peensus, mis delikatess neil on.\nKuni teil on "ma pean" ja "ma ei tohi", ei pane see sund sind kunagi avastama mõtete ja emotsioonide kiiret muutumatut liikumist. Ja ma olen kindel, et teid kõiki on koolitatud koolides „ma pean“ ja „ma ei peaks“; Sellepärast on nad hävitanud nende mõtlemise ja tunde. Neid on süsteemide ja meetodite ning nende juhendajate poolt piiratud ja rikutud. Loobuge siis kõigist neist "ma võlgnen" ja "ma ei võlgu". See ei tähenda, et oleks vaja arupidamist, kuid see peab olema tähelepanelik mõistuse suhtes, mis ütleb alati "ma pean" ja "ma ei tohi". Nii, nagu lill avaneb ja õitseb hommikul, nii ka intelligentsusega: see on olemas, see toimib mõistmist luues.\n3. mai - oktoober II\nIntellekti harimine ei anna intelligentsust. Intelligentsus tuleb pigem siis, kui inimene tegutseb täiuslikus harmoonias, nii intellektuaalselt kui ka emotsionaalselt. Intellekt ja intelligentsus eristuvad tohutult. Intellekt on lihtsalt emotsioonist sõltumatult toimiv mõte. Kui intellekt on emotsioonist sõltumata haritud kindlas suunas, võib inimene omada suurt intellekti, kuid see pole põhjus, miks sellel on intelligentsus, sest intelligentsus sisaldab nii tunde kui ka tunde loomuomast võimekust. mõistma Intelligentsuses on mõlemad võimed võrdselt intensiivsel ja harmoonilisel viisil olemas.\nKui tutvustate oma emotsioone ettevõttes, siis ütlete, et äri ei saa hästi juhtida ega aus olla. Niisiis, jagage oma meel sektsioonidesse; ühes osas hoiab ta oma usulist huvi, teises emotsioone, kolmandas ärihuvi, millel pole midagi pistmist tema intellektuaalse ja emotsionaalse eluga. Tema ärimeel peab elu pelgalt raha teenimiseks, et elada. Nii jätkub see kaootiline eksistents, see jagunemine teie elus. Kui ta tõesti kasutas oma intelligentsust ettevõtluses, see tähendab, et kui tema emotsioonid ja mõtted toimisid harmooniliselt, võib tema äri ebaõnnestuda. Võimalik, et see juhtuski. Ja tõenäoliselt laseksite neil ebaõnnestuda, kui tõesti tajute absurdi, julmust ja ärakasutamist, mida see eluviis vihjab.\nKuni tegelete tegelikult kogu oma elu intelligentsusega, mitte ainult intellektiga, ei päästa ükski süsteem maailmas inimest lakkamatu rahahimu eest.\nMAI 4 OKT I osa\nSentimentaalsus ja emotsioonid tõu julmus\nOn näha, et emotsioonidel ega sentimentaalsusel pole kohta, mis oleks armastusega seotud. Sentimentaalsus ja emotsioon on lihtsalt naudingu või vastumeelsuse reaktsioonid. Mulle meeldib teile ja olen sellest kohutavalt vaimustatud; Mulle see koht meeldib, oi, see on ilus ja kõik muu, mis tähendab, et mulle ei meeldi see teine koht jne. Seega sentimentaalsus ja emotsioonid kasvatavad julmust. Kas olete seda kunagi täheldanud? Riigi lipuks kutsutud riidega samastumine on emotsionaalne ja sentimentaalne tegur ning selle abil olete nõus teise inimese tapma; Kas seda nimetatakse armastuseks riigi vastu ja armastuseks ligimese vastu? Võib näha, et kui sentimentaalsus ja emotsioon sekkuvad, pole armastust. Sentimentaalsus ja emotsioonid tekitavad naudingu julmuse ja vastumeelsuse. Ja on ka näha, et kus on armukadedus, seal pole armastust, see on ilmne. Ütleme nii, et ma olen teie vastu kade, sest teil on parem positsioon, parem töö, parem kodu, näete välja atraktiivsem, nutikam, ärkvel ja ma tunnen teie peale armukadedat. Tegelikult ma ei ütle, et ma kade olen, vaid võistlen sinuga, mis on armukadeduse, kadeduse vorm. Seetõttu pole kadedus ja armukadedus armastus ja ma kõrvaldan need. Ma ei räägi pidevalt sellest, kuidas neid kaotada, ja olen vahepeal kade; Ma kõrvaldan need tõesti, kuna vihm peseb mitme päeva jooksul lehele kogunenud tolmu; Ma lihtsalt pesen neid ja lõpetan nendega.\n5. mai - oktoober XVII\nPeame surema kõigi oma emotsioonide pärast\nMida me emotsioonidest mõistame? Kas see on sensatsioon, reaktsioon, meelte reageerimine? Vihkamine, pühendumus, armastustunne või kaastunne teise vastu on kõik emotsioonid. Me nimetame mõnda, näiteks armastust ja kaastunnet, positiivseks, samas kui teised, nagu vihkamine, nimetame neid negatiivseks ja tahame neist lahti saada.\nKas armastus on vihkamise vastand? Ja kas armastus on emotsioon, sensatsioon, tunne, mida me mälu kaudu pikendame?\n... Mida me siis armastusest mõistame? Kindlasti pole armastus mälu. Seda on meil väga raske mõista, sest peaaegu kõigi jaoks on armastus mälu. Kui ütled, et armastad oma naist, oma meest, mida sa sellega mõtled? Kas nad armastavad seda, mis neile rõõmu pakub? Kas nad armastavad seda, mille nad on endaga samastanud, ja tunnevad end omadena? Palun, need on tehtud; Ma ei leiuta midagi, nii et ärge kohkuge.\n... See on pilt, sümbol "minu naine" või "mu mees", kes meid armastavad, või me usume, et armastus, mitte elus inimene. Ma ei tunne oma naist ega abikaasat kuidagi; Ma ei saa selle inimesega kunagi kohtuda, kui tema tundmine eeldab tunnustamist. Sest äratundmine põhineb mälul, naudingu ja valu mälestustel asjadest, mille jaoks ma olen elanud, mille pärast olen kannatanud, mis mul on ja millega olen seotud.\nKuidas ma saan armastada, kui elan hirmu, valu, üksinduse käes, kui elan meeleheite tombus? Kuidas saab ambitsioonikas mees armastada? Ja me kõik oleme väga ambitsioonikad, ükskõik kui "auväärsed" meie ambitsioonid ka poleks.\nNiisiis, selleks, et päriselt avastada, mis on armastus, peame surema mineviku pärast, kõigi emotsioonide eest hea ja kurja eest; me peame seda tegema vaevata, nagu teeksime midagi mürgist, sest me mõistame, mida see tähendab.\nMAI 6. oktoober - XIII köide\nInimesel peavad olema suured tunded\nKaasaegses maailmas, kus on nii palju probleeme, on kalduvus kaotada tunnete ülevus. Ma mõistan seda sõnatunnet, mitte sentimentaalsust, emotsionaalsust, mitte ainult põnevust, vaid seda tajumise kvaliteeti, nagu kuulmise, kuulamise, tunnetamise kvaliteeti, puu küljes istuva linnu tunnet, lehe liikumist päikese all Astudes üleolevalt, sügavalt ja teravalt, on enamiku jaoks väga keeruline, kuna meil on palju probleeme. Kõik, mida me puudutame, näib muutuvat probleemiks. Ja ilmselt ei ole inimese probleemidel lõppu, kes näib olevat täiesti võimetu neid lahendama, kuna mida rohkem olemasolevad probleemid suurenevad, seda enam meie tunded vähenevad.\n"Tundes" pean silmas oksa kõvera, häbi ja tee mustuse hindamist; Ma mõtlen olla tundlik teise valu vastu, olla enne päikeseloojangut ekstaasi seisundis. Need ei ole sentimentaalsuse väljendused, need pole lihtsalt emotsioonid. Emotsioonid ja sentimentaalsus muutuvad julmuseks, neid saab kasutada ühiskondlik struktuur; ja kui on olemas sentimentaalsus, sensatsioon, muutume ühiskonna orjadeks. Kuid inimesel peavad olema suured tunded. Ilu tunne, sõna sõna, kahe sõna vahelise vaikuse tunne, võime selgelt kuulda heli - kõik see tekitab tundes sügavust. Ja oluline on intensiivne tunne, sest ainult sügavuse ja ülevusega tunne muudab mõistuse kõrgel tasemel tundlikuks.\n7. mai - oktoober XV\nIlma mõtteta pole tunnet; ja mõtte taga on nauding; seepärast marssivad need asjad koos sõna, mõtte, tunde nautimisega; Neid ei eraldata. Puhas vaatlus ilma mõtte, tunde või sõnata on energia. Energia hajub sõna, seotuse, mõtte, naudingu ja aja tõttu; järelikult napib energiat otsimiseks, vaatlemiseks\n8. mai - oktoober XV\nMis tunne on? Tunne on nagu mõte. See on sensatsioon. Ma näen lille ja vastan sellele lillele: see meeldib mulle või ei meeldi. Rõõm või meelepaha dikteerib mu mõtted ja mõte on mälust koosneva tausta vastus. Ma ütlen: "Mulle meeldib see lill" või "Mulle ei meeldi see lill" ... Kas armastus on seotud tundega? Tunne on tunne, pole mingit kahtlust: naudingu ja vastumeelsuse tunne, hea ja halb, hea maitse jne. Kas see tunne on seotud armastusega? ... Kas olete jälginud oma tänavat, oma kodus elamist, seda, kuidas tunnete, kuidas räägite? Kas olete märganud kõiki pühakuid, keda te kummardate? Nende jaoks on kirg seks; see on põhjus, miks nad eitavad kirge, ilu - nad eitavad neid heidete mõttes. Sel viisil koos sensatsiooniga olete tapnud armastuse, sest nad ütlevad: «Sensatsioon muudab mind vangi, ma olen seksuaalse ihaluse ori; seetõttu likvideerin selle ». Sel moel on nad muutnud seksi tohutuks probleemiks [...]. Kui olete tundest täielikult aru saanud - täielik, mitte osaline -, kui olete tõeliselt mõistnud kogu tunde terviklikkust, saate teada, mis on armastus. Kui näete ja hindate puu ilu, naeratuse ilu, kui näete linnamüüride taga loojuva päikese ilu - näete seda täielikult -, siis teate, mis on armastus.\nMAI 9. oktoober - XIII köide\nKui keegi seda tunnet ei nimeta\nKui tunnet jälgitakse, siis see tunne lõppeb. Kuid isegi siis, kui on lõpp, kui on vaatleja, pealtvaataja, tsensor, mõtleja, kes jääb tunnetest lahku, on ikkagi vastuolu. Siis on väga oluline mõista, kuidas me tunnetesse suhtume.\nVõtke näiteks väga tavaline tunne: armukadedus. Me kõik teame, mis on armukade olla. Ok nüüd\nKuidas suhtute oma armukadedusse? Kui seda tunnet täheldatakse, on ta armukadeduse vaatleja ja jälgib neid justkui midagi endast eralduvat. Proovige muuta armukadedust, muuta neid või proovida selgitada, miks õigustate armukadedaks tegemist jne. Seetõttu on keegi, tsensor, armukadedusest eraldiseisev üksus, kes seda jälgib. Armukadedus võib hetkeks kaduda, kuid tuleb tagasi tagasi; ja nad tulevad tagasi, sest me ei näe tegelikult, et armukadedus oleks osa meist endist.\n... ma ütlen, et kui me nime anname, siis seda tunnet sildistades oleme tutvustanud vana struktuuri; ja vana on vaatleja, eraldiseisev üksus, mis koosneb sõnadest, ideedest, arvamustest selle kohta, mis on õige ja mis vale […]. Kuid kui keegi seda tunnet ei nimeta - see nõuab tohutut valvsuse tajumist, suurt annust viivitamatut mõistmist -, siis avastate, et pole ühtegi vaatlejat ega mõtlejat ega keskpunkti, mille üle kohut mõistatakse, ja see, et inimene ise ei eristu tundest . Pole ühtegi "mina", kes tunneks armukadedust.\nMAI 10. oktoober - XIII köide\nEmotsioonid ei vii meid kuhugi\nÜkskõik, kas inimene juhindub oma emotsioonidest või intellektist, see viib meeleheitesse, sest see ei vii kuhugi. Kuid saab aru, et armastus ei ole nauding, see pole soov.\nKas sa tead, söör, mis on rõõm? Midagi vaadates või kui teil on tunne, põhjustab selle tunde mõtlemine, selle tunde pidev levimine teile rõõmu ja soovite, et see rõõm korduks ikka ja jälle. Kui mees on väga ambitsioonikas või veidi ambitsioonikas, põhjustab see talle naudingut. Kui mees otsib riigi nimel võimu, positsiooni, prestiiži, idee ja kõigi nende asjade nimel, pakub see talle rõõmu. Tal puudub üldse armastus ja seetõttu loob ta maailmas palju kurja. See tekitab sõda nii väljaspool kui ka väljaspool.\nMAI 11. oktoober - XVII köide\nMälu eitab armastust\nKas on võimalik armastada ilma mõtlemata? Mida me mõtlemisega mõistame? Mõtlemine on vastus valu ja naudingu mälestustele. Puudub mõtlemine ilma jäägi järele, mille on jätnud puudulik kogemus. Armastus erineb emotsioonidest ja sentimentaalsusest. Armastust ei saa mõttevälja sisse viia, samas kui sentimentaalsus ja emotsioonid võivad olla. Armastus on suitsuvaba leek, alati värske, loominguline, juubeldav. Selline armastus on ohtlik ühiskonnale, suhetele. Seetõttu tungib mõte sellesse, muudab seda, suunab, legaliseerib, eemaldab selle ohtlikust seisundist; Siis saab temaga koos elada. Kas sa ei tea, et kui sa kedagi päriselt armastad, armastad sa kogu inimkonda? Kas te ei tea, kui ohtlik on inimest armastada? Seega pole mingeid tõkkeid ega rahvusi; siis pole iha võimu ja positsiooni järele ning asjad eeldavad oma täpseid väärtusi. Selline mees on oht ühiskonnale.\nArmastuse eksisteerimiseks peab mäluprotsess lõppema. Mälu tekib alles siis, kui kogemusest pole lõpuni aru saadud. Mälu on ainult kogemuse jääk; See on väljakutse tulemus, millest me ei saa täielikult aru. Elu on väljakutse ja reageerimise protsess.\nVäljakutse on alati uus, kuid vastus on alati vana. Seda reageerivat tingimust, mis on mineviku tagajärg, tuleb mõista ja mitte distsiplineerida ega hukka mõista. See tähendab, et elame iga päev uuesti, täielikult, täielikult. See täielik elamine on võimalik ainult siis, kui on olemas armastus, kui meie süda on täis, mitte sõnade või mõistuse väljatöötatud asjade järgi. Ainult armastuse korral lakkab psühholoogiline mälu toimimast; Siis on iga liigutus taassünd.\nMAI 12. oktoober IV osa\nÄrge sildistage tundeid\nMis juhtub, kui te ei nimeta? Vaadake emotsiooni, aistingut otsesemalt; seetõttu on tema loodud suhe täiesti erinev, just nagu suhe, mille ta loob lillega, kui teda ei nimetata. Ta on kohustatud vaatama teda uuel viisil. Kui ta ei nimeta inimrühma, peab ta tingimata vaatama iga inimese nägu ja mitte kohtlema neid kõiki koos. Seetõttu on ta palju erksam, jälgib palju rohkem, mõistab rohkem; sellel on sügavam vagaduse, armastuse tunne; aga kui sa neid kõiki massiliselt kohtled, on see möödas.\nKui te neid ei hinda, peate arvestama iga tundega selle tekkimisel. Kui kvalifitseerute tunde märgistades, kas see erineb pealkirjast? Kas just pealkiri on selle tunde tekitanud?\nKui ma ei nimeta tunnet, see tähendab, et mõte ei tööta pelgalt sõnade tõttu või kui ma ei mõtle sõnade, piltide ega sümbolite mõttes, on kõige suurem Mis meist siis saab? Nii et inimesed pole ainult vaatlejad. Kui mõistus ei mõtle sõnade, sümbolite, piltide osas, pole eraldi mõtlejat, mõtet, mis on sõna. Nii et mõistus on endiselt, kas pole?\n-Ei vaikinud, aga siiski. Kui olete tõesti veel paigal, saab tekkinud tunnetega viivitamatult tegeleda. Ainult siis, kui anname tunnetele nimed ja seeläbi neid tugevdame, on tunnetel järjepidevus; neid hoitakse keskuses, kust me määrame uued pealkirjad kas nende tugevdamiseks või edastamiseks.\nMAI 13 LPU\nJääge tunnete juurde ja vaadake, mis juhtub\nTe ei jää kunagi tunde, puhta ja lihtsa tunde juurde, vaid ümbritsege seda alati sõnade varustusega. Sõna moonutab seda; mõte, mis keerleb tema ümber, viskab ta pimedusse, uputab teda hirmude ja hiiglaslike igatsustega. Inimene ei jää kunagi tunde juurde, lisamata midagi muud: vihkamise või imeliku ilutundega. Kui vihkamise tunne tärkab, ütleme, et see on halb; seal on sund, võitlus selle ületamiseks, mõtteavaldus selle vihkamise kohta [ ].\nPüüdke jääda vihkamise, kadeduse, armukadeduse ja ambitsioonimürgiga; Lõppude lõpuks on see see, mis meil on oma igapäevaelus, isegi kui tahame elada armastusega või sõnaga armastus. Kuna teil on viha tunne, kui soovite kedagi tulise žesti või sõnaga solvata, siis vaadake, kas saate selle tundega jääda. Kas saab? Kas olete kunagi proovinud? Proovige jääda tunde juurde ja vaadata, mis juhtub. Mul on see üllatavalt raske. Teie meel ei lahku\ntunne ta murrab oma mälestustesse, assotsiatsioonidesse, oma "peab" ja "sa ei tohi", tema igikestvasse juttu. Tõstke maapinnast mahajäetud kest. Kas saate seda mõelda, imetleda selle delikaatset ilu, ütlemata, et "kui ilus see on!" Või "millise looma juurde ta kuulub?" Kas saate midagi vaadata ilma mõistuse liikumiseta?\nKas saate elada selle sõna tunde taga, ilma et tunneks, mida sõna põhjustab? Kui saate seda teha, avastate erakorralise asja, ajamõõdust kaugema liikumise, kevade, mis ei tunne suve.\nMAI 14 CSV - III seeria\nMõista sõnade täpset väärtust\nMa ei tea, kas olete kunagi mõelnud või uurinud kogu verbaliseerimise protsessi, nimetamisprotsessi. Kui olete seda teinud, olete avastanud, et see on huvitav, üllatav ja väga ergutav asi. Kui anname nime millelegi, mida kogeme, näeme või tunneme, muutub see sõna erakordselt oluliseks; Ja sõna on aeg. Aeg on ruum ja sõna on selle keskpunkt. Kogu mõtlemine on verbaliseerimine; Me mõtleme sõnadega. Kas mõistus saab end sõnast vabastada? Ära ütle: “Kuidas ma peaksin end vabaks laskma?” Sellel pole mõtet. Küsige endalt see küsimus ja vaadake, kui orjad te olete sellistest sõnadest nagu India, Gita, kommunism, kristlased, venelased, ameeriklased, inglise keel, alumised kastid ja ülemised kastid kui teie enda oma. Sõna armastus, sõna Jumal, sõna meditatsioon, millise erakordse tähenduse oleme neile sõnadele andnud ja kui orjad me neist oleme!\nMAI 15. oktoober - XII köide\nMälu varjab taju\nKas spekuleerite või tunnete tõesti, kuidas me läheme? Te ei tea, mis on religioosne meel, eks? Tema öeldu põhjal järeldas ta, et ta ei tea, mida see tähendab; tal võib olla ainult pilgutus, pilguheit, nagu selge ja ilus sinine taevas näeb, kui valgus hetkeks läbi pilve tungib; aga niipea, kui ta on taeva tajunud, on tal sellest mälestus ja ta soovib enamat; seetõttu imbub ta mällu. Mida rohkem vajate sõna selle kogemuse talletamiseks, seda rohkem see sõna kaob.\nMAI 16. oktoober - XII köide\nSõnad loovad piiranguid\nKas on mõtlemist ilma sõnata? Kui meelt ei takista sõnad, ei mõtle mõtlemine sellisena, nagu me seda teame; see on sõnadest, sümbolitest vaba tegevus; seetõttu puuduvad sellel piirid, kuna sõna on piir.\nSõna loob piirangu ja mõistus, mis ei toimi sõnade põhjal, tal pole piiranguid, tal pole piire, ta pole seotud [...]. Võtke sõna armastus ja vaadake, mis sinus äratab, jälgige ennast, seda hetke, kui seda sõna mainin, hakake istmel naeratama ja sirgeks tegema, asju kogema. Sõna äratab siis igasuguseid ideid, igasuguseid jaotusi, nagu lihalik, vaimne, rumala, lõpmatu armastus jne. Aga uuri välja, mis on armastus. Muide, söör, et teada saada, mis on armastus, peab mõistus olema sellest sõnast ja selle sõna tähendusest vaba.\nMAI 17. oktoobril XII köide\nÜksteise mõistmiseks pean vajalikuks, et meid ei vangistataks sõnadega; näiteks sellisel sõnal nagu Jumal võib olla teie jaoks eriline tähendus, minu jaoks võib see aga olla a\ntäiesti erinev koostis või puudub üldse koostis. Seega on peaaegu võimatu üksteisega suhelda, kui me mõlemad ei kavatse mõista pelgalt sõnu ja minna neist kaugemale. Sõna vabadus tähendab tavaliselt millestki vabaks saamist, kas pole? Tavaliselt tähendab see vabanemist ahnusest, kadedusest, natsionalismist, vihast, sellest või teisest. Ehkki sõnal vabadus võib olla täiesti teine tähendus: sisemine tunne, et inimene on vaba; ja ma arvan, et selle tähenduse mõistmine on väga oluline.\n... Lõppude lõpuks koosneb meel muu hulgas sõnadest. Kas nüüd võib mõistus olla sõnadest kadedus vaba? Katsetage sellega ja näete, et sellised sõnad nagu jumal, tõde, vihkamine, kadedus mõjutavad meelt sügavalt. Kas mõistus võib siis olla neist sõnadest vaba, nii neuroloogiliselt kui ka psühholoogiliselt? Kui ta pole neist vaba, ei suuda ta silmitsi seista kadedusega. Kui ta saab vaadata otse tõsiasja, mida ta nimetab "kadeduseks", siis toimib iseenesest palju kiiremini kui mõistuse püüdlus selle faktiga midagi ette võtta. Niikaua kui mõistus mõtleb kadedusest vabaneda ideaali "pole kadedust" kaudu ja nii edasi, on ta tähelepanu hajunud, ei seisa fakti ees ja sõna kadedus ise on tõsiasjast eemale hoidmine. Äratundmisprotsess viiakse läbi sõna kaudu; kui tunnen tunde sõna kaudu, annan sellele tundele järjepidevust.\nMAI 18. oktoober - IX köide\nKüsime siis, nagu alguses: kas mõistus võib jõuda sellesse erakordsesse vaatesse mitte äärealadelt, mitte väljastpoolt, piirilt, vaid leida see nägemine ilma seda üldse otsimata? Ainult nii leiate selle. Sest kui kohtume temaga tahtmatult, pole pingutusi, otsimist ega kogemust; sellesse keskpunkti tungimist, taju õitsengule jõudmist on täielikult eitatud tavapärastest tavadest. Sel moel muutub mõistus äärmiselt teravaks, on äärmiselt ärkvel ja ei sõltu enam ärkveloleku seisundisse jäämise kogemusest.\nKui esitate endale küsimuse, võite seda teha verbaalselt; enamiku inimeste jaoks peab see olema verbaalne, see on ilmne. Ja tuleb aru saada, et see sõna pole asi; Kuna sõna puu ei ole puu, pole see ka tegelik fakt. Tegelikult on see, kui inimene puutub temaga tõesti otse, mitte sõna kaudu. Nii et see on reaalsus, mis tähendab, et see sõna on kaotanud oma jõu inimeste hüpnotiseerimiseks. Näiteks on sõna Jumal nii laetud ja on meid nii hüpnotiseerinud, et puuris oravana tegutsedes võtame selle vastu või lükkame selle ümber. Seega tuleb sõna ja sümbol ära visata.\nMAI 19. oktoobril XVII köide\nTõe tajumine toimub hetkega\nSuhtes, mis eksisteerib indiviidi ja ühiskonna vahel, on sõnaline olek sajandeid hoolikalt läbi töötatud; seega on sõna, verbaalne olek, nii sotsiaalne kui ka individuaalne. Suhtlemiseks, kuidas meil läheb, on vaja mälu, mul on vaja sõnu, ma pean teadma inglise keelt, täpselt nagu te peate seda oskama; Seda keelt on omandatud läbi sajandite ja sajandite. Sõna ei arene mitte ainult sotsiaalsetes suhetes, vaid ka reaktsioonina ühiskonna suhetes indiviidiga; Seal on see sõna vajalik. Nüüd on sümboolse, sõnalise oleku väljaarendamine võtnud nii kaua aega, et tekib küsimus, kas seda olekut saab koheselt kõrvaldada […]. Kas aja jooksul vabastame end mõistuse verbaalsest vanglast, sajandite jooksul ehitatud vanglast? Või peaksime sellest kohe lahti saama? Võite öelda: "See peab võtma aega, ma ei saa seda kohe teha." See tähendab, et ühel inimesel peab olema mitu päeva, mis tähendab, et see on olnud järjepidev, ehkki seda protsessis muudetakse, kuni jõutakse etappi, kust enam pole kuhu minna. Kas saate seda teha Kuna oleme kartlikud, laisad, ükskõiksed, ütleme me: “Miks selle kõigega tegeleda? See on liiga raske »; või: "Ma ei tea, mida teha", nii et nad lükkavad edasi, edasi ja edasi. Kuid verbaalse oleku jätkamise ja muutmise kohta tuleb tõde näha. Millegi tõe tajumine on vahetu, see ei teki õigel ajal. Kas mõistus võib endalt küsides kohe oma teed saada? Kas ta oskab näha sõna tõket, mõista hetkega sõna tähendust ja olla selles seisundis, mis tuleb siis, kui mõistus pole enam ajas? Peate seda olema kogenud, ainult et enamiku jaoks on see haruldane asi.\nMAI 20. oktoober - XII köide\nTõde on väga peen.\nInimesel on arusaam, et kohene tajumine on erakordselt kiire, kui mõte puudub, kui mõistus on endiselt paigal, kuid mitte enda mürast. Seega saab kõigest - kaasaegsest maalist, lapsest, naisest, naabrist - või tõest, kõigis leiduvatest tõdedest aru saada ainult siis, kui inimesed on väga ikka Kuid seda vaikust ei saa viljeleda, sest kui inimene kasvatab vaikset meelt, mis pole veel vaikne meel, on see surnud meel.\nMida rohkem keegi millegi vastu huvi tunneb, seda suurem on tema kavatsus aru saada, seda lihtsam on mõistus, selgus ja vabadus. Siis verbaliseerimine lakkab. Lõppude lõpuks on mõte sõna ja see segab sõna. Sõnade ekraan, mis on mälu, seisab väljakutse ja vastuse vahel. See on sõna, mis reageerib väljakutsele, protsess, mida me kutsume intellektiks. Seetõttu ei saa vesteldav, verbaliseeriv mõistus mõista tõde, suhte tõde, mitte abstraktset tõde. Abstraktset tõde pole. Kuid tõde on väga peen. Peen on see, mida on raske mõista. No lo abstracto. La verdad llega tan repentinamente, tan misteriosamente, que la mente no puede retenerla. Como un ladr n en la noche, llega secretamente, no cuando estamos preparados para recibirla, no cuando nuestra recepci n es meramente una invitaci n de la codicia. Por eso, una mente atrapada en la red de las palabras no puede comprender la verdad.


Juniperus squamata Kirju kadakas\nKirju kadaka sordid Juniperus squamata\nGrupp "Blue Star" kadakaid (paraku olude sunnil pildistatud teravas keskpäeva päikeses) Juniperus squamata "Blue Star" Pea 2,5 m kõrgune "Meyeri" on pildistatud Eestis. Juniperus squamata "Meyeri" Pildil on näha põõsa keskel pruuniks tõmbunud vanu okkaid (varis), need tuleks käsitsi välja raputada.\nKirju kadaka sordid on saanud paari aastaga väga populaarseks, eriti need, mis on sinaka okkavärviga. Nagu teisedki kadakad, vajavad kirjud kadakad päikest ja kergemat mulda. Väetisena võiks pinnasesse segada pisut luujahu. Multshida võiks lehekõduga. Kirju kadakas ei armasta tugevaid tuuli. Kerge pügamine teeb teda ilusamaks ja kohevamaks. Tema veaks on asjaolu, et ta ei raatsi maha lasta oma aja ära elanud okkaid. Need tuleks käsitsi maha raputada.\n"Blue Star" - 10 aastaselt on ta umbes 60 cm kõrgune mütsakas. Väga kauni sinise värvusega. Saadud "Meyeri" tuulepesast nati enne 1950.a.. Üks populaarsematest kadakasortidest üldse mujal Euroopas.\n"Blue Carpet" - võrratult kaunis laiuv kadakas. Kasvab küllaltki kiiresti. On "Meyeri" mutant. Sünniaasta on 1962. Võimeline kerkima 0,5 m kõrgusele ja katma 2,5 m diameetriga ala.\n"Meyeri" - vana tuntud sort. Ka Eestis. Väga omapärase värvusega. Veaks loetakse seda, et ta ei lase oma vanu surnud okkaid maha. Põõsast tuleb nendest puhtaks raputada. Kasvab kuni 2 m kõrgeks. Laseb ennast suurepäraselt kujundada vormpuuks (bonsaiks)\n"Holger" - rootslase Holger Jenseni poolt 1946.a. maailmale tutvustatud sort. Kasvab madalaks, laiuvaks põõsaks. Noored kasvud on väävelkollased..\nKirju kadakas "Floreant" Juniperus squamata "Floreant". Näeb välja, nagu "Blue Star", ainult laiguti on okkad kreemkollased. Kasvab mütsakaks, mis on 0,5 m kõrge ja samapalju lai. Täispäike.\n"Dream Joy" - nagu polekski kirju kadaka sort. Tundub teine harjumatult kollane. Tegemist on üsna haruldase sordiga.\n"Golden Flame" on veel liiga uus sort, et tema kohta midagi kindlat öelda. Kasvukujult sarnaneb "Meyeri"-le, aga võrsete tipud on kreemid.


Madis ToomsaluFoto: Andras Kralla\nKüll mitte otse ja tagasilöökideta, mistõttu on ka kohalejõudmist vara ennustada, aga siiski. Kaduvad ja hägustuvad piirid võivad olla ruumilised, ajalised, aga ka sektori- ja ettevõttepõhised.\nAlustades kõige igapäevasemast pangateenusest ehk maksetest: 2018 on muutuste aasta. Eraldiseisvad ettevõtted saavad liidestada end panga süsteemide külge, et kliendi nõusolekul pakkuda viimasele iseseisvat makseteenust. Eestis on sellest keerulisem aru saada, aga väga suure osa Euroopa interneti- ja mobiilipankade tase ning seeläbi maksete teostamise mugavus on kehvapoolne. Maksevahendajad pakuvad kliendile makse algatamist oma keskkonnas, saades makse tegemiseks vajaliku info kliendi pangast. Seejuures hägustub piir, kus pangateenus algab ja lõpeb.\nKõige laiemalt tähendab panga süsteemidega liitumine avatud pangandust. See kontseptsioon soodustab pankade ajalooliselt kalli ja suletud infrastruktuuri jagamist kolmandate ettevõtetega. Tugevasti haakub teema finantstehnoloogia arenguga, kus uute ideede teostamiseks on vaja toimivaid alussüsteeme. Miks mitte iduettevõtete ideid ja lahendusi ühendada panga olemaoleva süsteemi ja kliendibaasiga. LHV näiteks teeb koostööd Veriffiga videotuvastuse asjus ning meie mobiilipanka on integreeritud Traswerwise’i valuutamaksed.\nNeed on avatud panganduse märgid, aga see on alles algus. Juba praegu soovib pankade süsteemidega üle Euroopa liituda tuhandeid ettevõtteid. Klientidele hakatakse pakkuma mitme pangakontoga seotud kontojäägi ja kulude juhtimise teenust, maksete teostamist, krediidiregistrit, laenude maaklerkeskkonda jpm. Iga koostöö jaoks eri tehnoloogiliste lahenduste loomine on kallis. Nn Berliini või alternatiivselt ka Suurbritannia standardi eesmärgiks ongi muuta kõikide pankade süsteemidega liitumine ühetaoliseks. Kui see tehtud, jääb oodata vaid ettevõtjate fantaasiat praeguste piiride lõhkumisel.\nFinantstehnoloogiat arendavad ka tehnoloogiahiiud, GAFA akronüümi taha peituvad Google, Apple, Facebook ja Amazon. Ainuüksi Apple kontol seisab vaba raha 230 miljardit eurot (jah, ligikaudu veerand triljonit), mida on üksinda rohkem kui kõik finantstehnoloogia iduettevõtete investeeringud kokku. Kui juurde liita Amazon, Google ja Facebook, on summa märkimisväärselt suurem.\nKuivõrd GAFA ettevõtted teavad keskkonna kasutajate kohta suhteliselt detailset infot, ei ole keeruline mõista nende strateegilist ettekujutust selle info ärakasutamisel. Apple Pay, Amazon Pay, Google Wallet, Andriod Pay ja Facebooki kasutajatevahelised maksed annavad aimu, millises suunas on need ettevõtted mõtlemas. Siit on suhteliselt väike samm kontojäägi eest intresside maksmisele ja krediiditoodete pakkumisele, mis on juba traditsiooniline pangandus.\nMuu hulgas tähendab see kõik, et maksete tegemine on muutumas intuitiivsemaks ja nähtamatuks. Pigem on juba tavapärane, et taksost väljudes tasumisele ei mõelda, see toimub taustal nähtamatult. Sarnast teostust võib tulevikus leida ka mujalt.\nKiirelt nagu välk\nTehnoloogiline areng on lõhkumas ka ajalisi piire. Välkmaksed viivad raha saaja kontole üle Euroopa sekunditega. Krediidiotsused muutuvad kiiremaks, sest protsess on automatiseeritud. Geograafiliste piiride kadumine võtab kauem aega, ehkki mitu Eesti panka on rahvusvaheliste hoiusteplatvormide kaudu kaasanud hoiuseid näiteks Saksa pensionäridelt. Samamoodi leidub panku, kes ainult digitaalsele kanalile keskendudes kaasavad kliente üle Euroopa. Ühisrahatusplatvormide kaudu on võimalik anda Tšehhi elanikule laenu hambaravikulude katteks. Lõpuks ühendavad digitaalsed turuplatsid kõik parimad finantsteenused, pakkudes neid tervikliku kaubamärgi alt. Piirid kaovad.\nPiirideta panganduse suunas liikumisega kaasnevad ka mõned riskid. Võib olla keeruline aru saada, kus finantstoode algab ja lõpeb, kes on tegelik teenusepakkuja ja kes tagab turvalisuse. Kaine mõistus peaks toimima kullakarva toodete kasutamisel. Nii nagu Coca-Colat ei tasu enne avamist loksutada, ei pruugi ka mõne põneva finantstootega piiritu kasvu kontseptsiooni testides kuivaks jääda.


Kodumaale naasnud Kert Toobal: minu jaoks on see midagi teistsugust ja uut | Õhtuleht\nKodumaale naasnud Kert Toobal: minu jaoks on see midagi teistsugust ja uut\nKarl Juhkami, 26. juuli 2019, 13:01\nVanameister Kert Toobal on endiselt võrkpallikoondise üks võtmemängijaid.Foto: Karli Saul/Scanpix\nEesti võrkpallikoondise kapten Kert Toobal (40) naaseb pärast pikki välismaal veedetud aastaid taas kodumaale. 297 korral Eesti koondist esindanud sidemängija sõlmis Tartu Bigbankiga kaheaastase lepingu.\nViimati kümme aastat tagasi kodumaal tõsteid jaganud sidemängija sõnul ei tähenda Maarjamaale naasmine, et ta tuleks siia pensionipõlve veetma. Lihtsalt aeg on jõudnud karjääris vaikselt sinnamaale.\nKakeldes vene keele ära õppinud Rivo Vesiku seiklused Venemaa koondise treenerina (4)\n19. juuli 2019, 22:40\n17. juuli 2019, 16:24\n„Kaalusin ja mõtlesin igatpidi ja variante välismaal jätkamiseks oli ka, aga tundsin, et koduses liigas leian motivatsiooni mängimiseks võib-olla isegi rohkem,” sõnab Toobal. „Minu jaoks on see midagi teistsugust ja uut. Olen välismaal tiirelnud ja seigelnud küll ja tean täpselt, mida sealt oodata. Kojutulemine lisas aga jõudu.”\nKas kaheaastane leping näitab, et sidemängijal on kindel plaan 2021. aasta sügisel kodusel EM-finaalturniiril kindlasti platsile joosta? „Ma polegi sellele niipidi mõelnud,“ vastab ta. „See ei sõltu minust, vaid treenerist. Minu koht pole ju platsile laulatatud. Olen samasugune mängija kui iga teine ja niisama ei anna seda kohta mulle mitte keegi. Pean selle oma tasemega välja teenima. Mina võtan hetkel ikkagi aasta korraga.“\n40aastase Toobali kogemused on mõistagi hindamatu väärtusega ning taaralinnas on tal neid edasi anda näiteks Märt Tammearule (18), Albert Hurdale (20) ja Stefan Kaibaldile (22). Seda, kui olulised säärased õpetussõnad on, mõistab sidemängija ise vägagi hästi, kuna tema karastumisaastad Pärnu ESS meeskonnas möödusid samuti tol hetkel viiendat kümnendat sammunud Avo Keele kõrval.\n„See on kõige parem, kui kogemusi annavad edasi omad mängijad,“ sõnas ta. „Eesti liigas on see liikumine toimunud viimasel ajal vastupidises [Eestist välismaale] suunas. Nüüd on aeg sealmaal, et mehed hakkavad vaikselt koju tagasi tulema. On väga tähtis, et klubid oleksid selleks valmis ning oskaks seda ära kasutada.\nMõni mees on tegelikult juba varem kojutuleku mõtteid vaaginud, kuid klubide näol peab neile olema selleks soodne pinnas. Neid mängijaid, kui neil on veel taset ja motivatsiooni pallida, tuleb ära kasutada, sest nad on väärtuslikud ning annavad ka liigale juurde.“\nToobali viimane mõttetera – „annavad liigale juurde“ – on sealjuures vägagi päevakajaline. Tuleval hooajal jätkab Maarjamaa kõrgeimal tasemel vaid viis volleklubi, kuna Rakvere otsustas esialgsete plaanide kohaselt vaheaasta võtta. Teoorias ollakse küll valmis naasma, kuid sama juttu rääkisid omal ajal ka Võru võrkpalliklubi esindajad, kes 2015. aastal „ajutiselt“ juhtme seinast tõmbasid. Lähiminevikus on hingusele läinud ka Viljandi (2004) ja Järvamaa (2018).\nKui väga valutab sidemängija Eesti klubivõrkpalli pärast südant? „Ikka valutan. Koondisel ja Eesti võrkpallil tervikuna läheb ju hästi, aga klubidesse see hoog üle pole kandunud,“ sõnab ta. „Piki aastaid mängijaid tootnud klubid kaovad järjest pildilt. Minu arvates oleks sellise nišiga meeskondadel nagu oli Rakvere, Eestis oma koht. Mehi, kes tahaksid veel mängida, ent saaksid treenida vaid paralleelselt töö kõrvalt, on meil küll.“\nEriti valus hoop on see tema hinnangul pealekasvava põlvkonna jaoks: „Leian, et see on halb, kui sul on noortetöö, aga noortel pole väljundit, mille poole püüelda. Tean omast kogemusest – kui olin Türil, siis Paide Heres oli minu jaoks väga selge sihtmärk. Kui said nende meestega vahepeal trenni, oli see selge mõõdupuu, et mis tasemel nemad on ning palju endal on vaja juurde panna, et sinna saada.\nLeian, et see, kui noormängijad kas või näevad vanemaid mehi kõrvalt, on juba suurem motivaator. Vähemalt võrreldes sellega, kui olla noormängija ning vaadata mõnda liigamängu televiisorist.“\nKert Toobali klubikarjäär:\n1996–1998 Paide Heres\n1998–2002 Pärnu ESS Falck\n2002–2004 Tallinna Sylvester\n2004–2005 Stade Poitevin’i Poitiers (Prantsusmaa)\n2005 Ajaccio Gazelec (Prantsusmaa)\n2005–2007 Salo Piivolley (Soome)\n2007–2008 Meneni Par-Ky (Belgia)\n2008–2009 Tartu Pere Leib\n2009–2010 Saint-Quientin’i Foyer Laique (Prantsusmaa)\n2010–2011 Olsztyni Indykpol (Poola)\n2011–2013 Eylül Sivas 4 (Türgi)\n2013–2014 Torul Genclik Gümüshane (Türgi)\n2014–2015 Belediye Inegöl (Türgi)\n2015–2018 Rennes Volley 35 (Prantsusmaa)\n2018–2019 Lubini Cuprum (Poola)\n2019– ... Tartu Bigbank\nÄsja saabus ka rõõmustav uudis, et Kerttu Laak on liitunud Itaalia kõrgliiga naiskonna Reale Mutua Fenera Chieri '76. "Oleme Laaki juba mitu aastat jälginud ja mõelnud tema võistkonda toomise peale," lasus Chieri spordidirektor Max Gallo. "Ta võib saada suurepäraseks mängijaks, kes meie filosoofia ja mõtteviisiga hästi sobitub."


KKK ja vastused » Elamusgolf.eu\nAvaleht Seminarid ja firmaüritused Eripakkumine koolidele KKK ja vastused Külalisteraamat Meist Pildialbum Broneeri aeg Sünnipäevad ja üritused Hinnakiri Kontakt Uudised\nKKK ehk korduma kippuvad küsimused...\nMis on elamusgolf?\nEriefektidega varustatud elamusgolf on aktiivne, kaasahaarav ja meelelahutuslik ajaveetmisvõimalus. Mängu eesmärgiks on võimalikult väheste löökidega pall auku toimetada. Turniiri võitjaks osutub kokkuvõttes radadel vähim lööke teinud mängija. Parima visuaalse efekti annavad UV valguse käes helendavad värvilahendused.\nKellele elamusgolf sobib?\nElamusgolf sobib kõigile alates 7. eluaastast, kuid koos peredega on oodatud mõnusalt aega veetma ka väiksemad lapsed. Mängijate keskmine vanus on 20-40 eluaastat.\nKaua üks mäng aega võtab?\nCityJungle elamusgolfikeskuses on 15 erineva keerukusastmega minigolfirada, mis on varustatud automaatika ning eriefektidega. Ühe golfiturniiri läbimiseks kulub ca 1,5h, olenevalt inimeste arvust ja mängijate osavusest.\nMillises riietuses elamusgolfi mängitakse?\nElamusgolfi saab mängida igasuguses riietuses. Ruumides võib olla välisjalanõudes, kuid võimaluse korral soovitame kaasa võtta vahetusjalanõud. Üleriided saab jätta garderoobi. Isiklike esemete eest vastutab iga klient ise.\nKas elamusgolf sobib ka firma- ja/või kliendiüritusteks?\nElamusgolfikeskus on ideaalne paik läbi viimaks firma- ja/või kliendiüritust. Keskusesse, kus on lisaks ainulaadse sisekujundusega golfisaalile ka VIP/Seminari ruum, sünnipäevatuba ning hubane baariala, mahub kuni 75 inimest.\nKas sööke-jooke saab osta?\nMeie joogikaardil on lai valik mahlasid, karastusjooke ning kergeid alkohoolseid jooke. Samuti leiate meilt soojade ja külmade suupistete menüü, jäätised ning maiustused. Jooke saate nautida nii hubasel baarialal kui ka golfisaalis, sööke meie peoruumides ning baarialal. NB! Elamusgolfikeskuses võib tarbida ainult elamusgolfikeskusest ostetud sööke-jooke.\nKas aja peaks ette broneerima?\nKuigi meile võib tulla ka eelnevalt aega ette broneerimata, siis kindlasti soovitame eelnevalt aeg ette broneerida, sest rajale pääseb vaid vabade kohtade olemasolul.\nLaste sünnipäevadel on kuni 12-a (k.a) laste puhul kohustuslik vähemalt kahe lapsevanema kaasasolek kogu turniiri vältel! Abistav lapsevanem, kes aitab lastel punkte märkida ja mängureegleid jälgida, pääseb radadele tasuta.


OpenLedger DEX krüptokuupäevade kauplemisplatvorm pakub krüptokursside vahetust veebis 18 kauplemispaari jaoks koos 13 krüptokoiiniga ja 9 valuutaga.\nKrüptokursside hind täna OpenLedger DEX krüpto turul\nXRP $ 0.199326 $ 0.199326\nSteem Dollars $ 0.504501 $ 0.504501\nOpenLedger DEX krüptovaluutavahetus - krüptovaluuta veebipõhine vahetus. See teeb krüpto ostu-müügi tehinguid. Krüptovaluutaga kaubeldakse Internetis krüptobörsidel vabalt ja erinevalt riikide vääringutest ei kontrolli ükski pank. Krüptovaluuta kurss krüptovaluuta turgudel määratakse vaba kauplemise tulemusel. Krüptovaluuta vahetamine teise krüptovaluuta või klassikalise valuuta vastu toimub krüptovaluutavahetustel. Krüptovaluutavahetuse teine nimi on krüptovahetaja. OpenLedger DEX krüptovaluutavahetus aitab krüptovaluuta vahetada ilma vahendajateta.\nOpenLedger DEX krüptokoiini turu maht\nVahetuskeskuse OpenLedger DEX kauplemismaht viimase 24 tunni jooksul oli 1 014.01 dollarit .\nKõige suuremate tehingute arv toimub krüptokursside BitShares ja Bitcoin puhul, kuumimad kauplemispaari on BTS/BTC ja BTC/BITUSD .\nKrüptovahetust OpenLedger DEX nimetatakse sageli:\n- Krüptoturg OpenLedger DEX.\n- Krüptovaheti OpenLedger DEX.\n- Krüptovaluutavahetus OpenLedger DEX.\nOpenLedger DEX krüpteerimisvahetus\nVaadake krüptovaluutakurssi krüptoturul OpenLedger DEX sellel veebisaidi cryptoratesxe.com teenusel võrgus ja tasuta. Krüptovaluuta väärtus 21/09/2020. Krüptovaluuta kõigi väärtuste tabel. Parim krüptovaluuta ost OpenLedger DEX il ja parim krüptovaluuta müük saidil OpenLedger DEX. Kauplemise maht saidil OpenLedger DEX kuvatakse veebis iga päev. Krüptoturg OpenLedger DEX, tänapäeval kõige aktiivsemad krüptovaluutad. Kõiki krüptovaluutasid saab välja võtta saidil OpenLedger DEX, kasutades vahetult kauplemislaua kohal asuvat valuutafiltrit.\nBTC XRP EOS LTC XMR DASH USDT DOGE BTS SBD BITUSD SOL ICOO Rohkem ...\nTabelis on näidatud krüptokursside valuutakursid OpenLedger DEX aktsiate kaupa. Kõigi kauplemispaikade vahetuskursid konverteeritakse USA dollarites.\nBTC/BITUSD $ 7 766.60 $ 176 - Parim Bitcoin vahetus bitUSD\nBTC/BITCNY $ 7 337.56 - - Parim Bitcoin vahetus bitCNY\nXRP/USDT $ 0.20 - - Parim XRP vahetus Tether\nEOS/USDT $ 2.72 - - Parim EOS vahetus Tether\nLTC/BITUSD $ 66.98 $ 0.00703 - Parim Litecoin vahetus bitUSD\nLTC/BTC $ 46.60 - - Parim Litecoin vahetus Bitcoin\nXMR/BTC $ 85.43 - - Parim Monero vahetus Bitcoin\nDASH/ETH $ 71.22 - - Parim Dash vahetus Ethereum\nDASH/BTS $ 77.29 - - Parim Dash vahetus BitShares\nDASH/XMR $ 112.56 - - Parim Dash vahetus Monero\nUSDT/XRP $ 1 - - Parim Tether vahetus XRP\nUSDT/EOS $ 1.02 - - Parim Tether vahetus EOS\nDOGE/ETH $ 0.00291 - - Parim Dogecoin vahetus Ethereum\nBTS/BTC $ 0.033006 $ 810 - Parim BitShares vahetus Bitcoin\nSBD/BITUSD $ 0.50 - - Parim Steem Dollars vahetus bitUSD\nBITUSD/BTC $ 0.83 $ 28 - Parim bitUSD vahetus Bitcoin\nSOL/BTS $ 0.002144 - - Parim Sola Token vahetus BitShares\nICOO/BTS $ 0.029138 - - Parim ICO OpenLedger vahetus BitShares\nKrüptovaluuta hind on tänapäeval 21/09/2020 OpenLedger DEX, vaadake selle lehe hinnatabelit. OpenLedger DEX krüptovaheti on pakkujatele mõeldud tööriist krüpto ostmiseks, müümiseks ja vahetamiseks võrgus. Krüptovaheti OpenLedger DEX - võimaldab teil krüptovaluutat või omavääringut vabalt osta ja müüa. Krüptovaluutavahetus OpenLedger DEX on krüptovaluutadega kauplemise tööriist. Krüptovaluutade vahetamine OpenLedger DEX on üks ülemaailmses krüptovaluutade turul osalejaid, kes osaleb kõigi krüptovaluutade tasuta kursside paigaldamises.\nPõhiteave krüptokaubanduse kohta tabelis OpenLedger DEX krüptovahetusel:


Piibel.NET :: 3. Moosese 8\nKolmas Moosese raamat3. Moosese\n8Aaroni ja tema poegade pühitsemine 1 Ja Issand rääkis Moosesega, öeldes:\n2 „Võta Aaron ja koos temaga ta pojad, ja nende riided, võideõli, patuohvri härjavärss, kaks jäära ja korv hapnemata leibu,\n3 ja kogu terve kogudus kogudusetelgi ukse ette!”\n4 Ja Mooses tegi nõnda, nagu Issand teda oli käskinud, ja kogudus kogunes kogudusetelgi ukse ette.\n5 Ja Mooses ütles kogudusele: „Issand on käskinud nõnda teha.”\n6 Ja Mooses tõi ette Aaroni ja tema pojad ning pesi neid veega.\n7 Ja ta pani temale särgi selga ja vöö vööle; ta pani temale ülekuue selga ja seadis õlarüü, vöötas tema õlarüü vööga, sidudes selle ta ümber.\n8 Ja ta kinnitas temale rinnakilbi ning pani rinnakilpi uurimi ja tummimi. + Vt 2Ms 28:15 seletust.\n9 Ja ta seadis peamähise ümber tema pea ning kinnitas peamähise esiküljele kuldlaubaehte, püha krooni, nagu Issand Moosest oli käskinud.\n11 Ja ta piserdas seda altarile seitse korda ja võidis altarit ja kõiki selle riistu, pesemisnõu ja selle jalga, et neid pühitseda.\n13 Ja Mooses laskis Aaroni pojad ette astuda ning pani neile särgid selga, vöötas nad vöödega ja sidus neile peakatted, nõnda nagu Issand Moosest oli käskinud.\n14 Ja ta tõi esile härjavärsi ning Aaron ja tema pojad panid oma käed patuohvri härjavärsi pea peale.\n15 Ja see tapeti, ja Mooses võttis verd ja määris sõrmega ümberringi altari sarvedele. Ja ta puhastas altari ning valas vere altari aluse kõrvale; nõnda pühitses ta seda, toimetades selle eest lepitust.\n16 Ja ta võttis kõik rasva, mis oli sisikonna küljes, ja maksarasva ja mõlemad neerud ja nende rasva - ja Mooses süütas selle altaril põlema.\n17 Aga ülejäänud härjavärsi ja selle naha, liha ja sisikonna ta põletas tulega väljaspool leeri, nõnda nagu Issand Moosest oli käskinud.\n18 Ja ta tõi esile põletusohvri jäära ning Aaron ja tema pojad panid oma käed jäära pea peale.\n19 Siis see tapeti ja Mooses piserdas verd altarile ümberringi.\n20 Ta raius jäära tükkideks ning Mooses süütas põlema pea ja tükid ja rasva.\n21 Ja sisikonna ja jalad pesi ta veega, ja Mooses põletas altaril kogu jäära. See oli põletusohver, healõhnaline tuleohver Issandale, nõnda nagu Issand Moosest oli käskinud.\n22 Ja ta tõi esile teise jäära, pühitsusjäära, ja Aaron ja tema pojad panid oma käed jäära pea peale.\n23 Ja see tapeti ning Mooses võttis verd ja määris Aaroni parema kõrva lestale ja tema parema käe pöidlale ja ta parema jala suurele varbale.\n24 Ja ta laskis Aaroni pojad ette astuda ja Mooses määris neile verd parema kõrva lestale ja parema käe pöidlale ja parema jala suurele varbale; ja Mooses piserdas verd altarile ümberringi.\n25 Ja ta võttis rasva, rasvase saba, kõik sisikonna küljes oleva rasva, maksarasva, mõlemad neerud ja nende rasva ja parempoolse sapsu,\n26 ja hapnemata leibade korvist, mis oli Issanda ees, võttis ta ühe hapnemata koogi ja ühe õlileiva koogi ja ühe õhukese kakukese ning asetas rasvade ja parempoolse sapsu peale\n30 Ja Mooses võttis võideõli ja verd, mis oli altari peal, ning tilgutas Aaroni ja ta riiete peale, samuti ta poegade ja ta poegade riiete peale, ja ta pühitses Aaronit, tema riideid ja ta poegi ja poegade riideid.\n31 Ja Mooses ütles Aaronile ja tema poegadele: „Keetke liha kogudusetelgi ukse ees ja sööge seda seal, nõndasamuti leiba, mis on pühitsusohvri korvis, nagu ma olen käskinud ja öelnud: Seda söögu Aaron ja tema pojad!\n33 Ja seitsme päeva jooksul ärge väljuge kogudusetelgi uksest kuni päevani, mil teie pühitsuspäevad on täitunud, sest teie käsi täidetakse seitse päeva.\n34 Nõnda nagu seda täna on tehtud, nõnda on Issand käskinud teie eest lepitust toimetada.\n35 Jääge seitsmeks päevaks kogudusetelgi ukse juurde, päevaks ja ööks, ja pange tähele Issanda korraldusi, et te ei sureks, sest nõnda on mulle käsk antud!”\n36 Ja Aaron ja tema pojad tegid kõik, mida Issand Moosese läbi oli käskinud.


Kalauurijad ei pääse varaste tõttu enam Emajõele - Uudised - Tartu Postimees\nKalauurijad ei pääse varaste tõttu enam Emajõele\nSelle Buster paadi viisid ööl vastu tänast vargad Emajõe-äärsest hoiukohast. Paat leiti küll Kärevere silla juurest üles, kuid mootor oli kadunud. Pildil asustavad Eesti Loodushoiu Keskuse töötajad samalt paadilt Emajõkke tõugjaid. Foto: Aimar Rakko\nÖöl vastu tänast viisid vargad Tartumaalt Käreverest minema kaks paati. Üks neist kuulub kohalikule kutselisele kalurile, teine aga Eesti Loodushoiu Keskusele. Paatide kadumine avastati varahommikul ning teisi jõeäärseid appi võttes asuti kiiresti aluseid otsima. Peagi leitigi kaks kadunud paati Kärevere silla lähistelt. Nende mootorid olid aga robustselt trosse, kaableid ja voolikuid läbi lõigates küljest maha võetud ja ära viidud.\n«Äkki keegi märkas öösel jõel omalaadset paadirongi?» pöördus MTÜ Eesti Loodushoiu Keskuse juhatuse liige Meelis Tambets kõigi poole, kes sel ööl jõel kalastasid või Kärevere sillast möödusid. Kuna ühel paadil olid aerud, võeti teine alus tõenäoliselt sleppi, et mitte mootoreid tööle panna ning sõuti allavoolu. Silla juures laaditi mootorid tõenäoliselt auto peale või tõsteti teise paati. Öö oli selge ja valge, nii et kui keegi jõe ääres oli, pidid talle ka vargad silma jääma, on Tambets veendunud.\nKui kaluri paadil oli taga nelja hobujõuline Yamaha päramootor, siis kalauurijate alust viis edasi 50-hobujõuline sama marki jõuallikas, mis maksab uuena 6000 eurot. Kõigist tähelepanekutest ootab keskus informatsiooni telefonil 5176886.\nEesti Loodushoiu Keskus tegeleb muu hulgas kalade uurimisega ning selle organisatsiooni algatatud on ka Emajõe vanajõgede lahti kaevamine, et kalad pääseksid paremini kudealadele. «Oleme kalamärgiste tagastajate vahel loosinud välja paadimootoreid, nüüd ei pääse enam ise vee peale,» nentis Tambets.\nMootori puudumine teeb keeruliseks igapäevase töö, milleks on näiteks järjekordsete vanajõgede uurimine või elektrooniliste saatjatega varustatud tõugjate jälgimine. Keskus jälgib selle haruldase kalaliigi käekäiku Emajõe vesikonnas ning on neid ka ise jõkke asustanud.


Septembris kasvas uute sõiduautode müük 12,2% - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 4. oktoober 2019\nSeptembris kasvas uute sõiduautode müük 12,2%\nSeptembris tegi uute sõiduautode müük Eestis korraliku tõusu ja pööras plusspoolele ka üheksa kuu kokkuvõttes.\nEestis müüdi septembris 1725 uut sõiduautot, mis ületab eelmise aasta septembri müügi 12,2%. Üheksa kuu kokkuvõttes on Eestis müüdud 20618 uut sõiduautot ehk 0,5% rohkem kui möödunud aastal samal perioodil.\nMarkidest tõusis septembris liidrikohale Škoda 286 müüdud sõiduautoga ja vaid kahe auto võrra vähem müüdi Toyota mudeleid. Kolmandat-neljandat kohta jagasid Kia ja Volkswagen 153 sõiduautoga. Mudelitest oli edukaim Škoda Octavia 107 autoga, napilt jäid maha kaks Toyota mudelit, Corolla ja RAV4, milliseid läks kaubaks vastavalt 103 ja 100.


Luup peale | Milleri ja Kreida esimesed, Kuressaare liitus Tammeka ja Levadiaga (lisatud pildigalerii) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLuup peale | Milleri ja Kreida esimesed, Kuressaare liitus Tammeka ja Levadiaga (lisatud pildigalerii) (0)\n07. AUG 2020, 21:51\nLiider Tallinna FC Flora teenis Premium liiga 16. voorus viienda järjestikuse võidu, alistades kodusel A. Le Coq Arenal neile külla tulnud FC Kuressaare 3:0.\nVaata Brit Maria Taela pildigaleriid mängust!\nFlora lähiajalugu mängudes Kuressaarega oli roosiline ja ainult ime oleks vääranud tiitlikaitsja võitu. Seda ei juhtunud ja Flora sai näiliselt mängleva kergusega saarlastest jagu. Martin Miller avas 39. minutil skoori ning puhkepausile mindi Flora üheväravalises eduseisus. 54. minutil skooris Vladislav Kreida ja 59. minutil tegi Miller lõppseisuks 3:0. Tähelepanekud mängust:\n1. Jürgen Henn vangerdas koosseisuga\nFlora mängis küll kaheksandal kohal oleva Kuressaarega, aga peatreener Jürgen Henn ei lase end eriti vastasest mõjutada ega tee üldjuhul koosseisus väga suuri muudatusi. Seekord jäid aga pingile nii Konstantin Vassiljev, Henri Järvelaid kui ka Markus Soomets, keda asendasid vastavalt Henri Välja, Ken Kallaste ja Markus Poom. Rauno Alliku ei olnud Flora koosseisus ning tema asemel mängis Martin Miller.\nSelle vangerduse tulemusel olid Flora pingil sellised mehed, nagu näiteks Vassiljev, Järvelaid, Soomets ja Frank Liivak. See näitab, kui sügav on Flora koosseis, sest ilmselt oleksid need neli mängijat ülejäänud Premium liiga klubides kindlad põhimehed. Selline luksus on praegu kasutada ainult valitseval meistril.\n2. Flora unine algus, Kuressaare sümpaatne valmisolek\nFlora ei olnud kohe avavilest mänguks valmis. Kui isegi oli, siis Kuressaare oli paremini valmis. Külalised olid esimese 20 minuti jooksul aktiivsemad ja duellides keskväljal edukamad, Flora eksis pealtnäha lihtsate söötudega ja üleminek Kuressaare väljakupoolele oli konarlik. Henn oli varakult väljaku kõrval püsti ja juhendas oma hoolealuseid. Mäng ei toiminud nii nagu Henn oleks tahtnud. Kuressaare ohtlikumad võimalused tulid kauglöökidest - korra lendas pall väravast mööda, teisel puhul oli valvel Matvei Igonen.\nMida mäng edasi, seda paremini sai Flora söödu käima. Just kiired ja otsustavad söödud tekitasid Kuressaarele peavalu. Rauno Sappinen oli mängu algul sisuliselt nähtamatu, aga kui pall tema jalale jõudis, siis oli Flora rünnak ohtlik. Sedapuhku leidis Premium liiga väravamasin heade söötudega kaaslasi, kuid Flora juhtvärav sündis hoopis 39. minutil Markus Poomi tsenderdusest, kui Martin Miller ennetas karistusalas Mairo Miili ja suunas palli Magnus Karofeldi selja taha.\n3. Mängu saatus selgus teise poolaja algul\nFlora sai küll avapoolajal värava kirja ja suuremad pinged maha, kuid mängu saatus otsustati teise poolaja algul, kui Vladislav Kreida kauglöök maandus Kuressaare väravas ja Henri Välja suurepärase läbisöödu realiseeris tabamuseks Miller. Seejärel oli mäng tehtud. Kusjuures Kreida sai sel hooajal kirja oma esimese ja Miller nii esimese kui teise tabamuse Premium liigas.\n4. Tammeka, Levadia ja nüüd Kuressaare\nTekib küsimus: mis seob Tartu Tammekat, Tallinna Levadiat ja Kuressaaret? Lihtne vastus: Sappinen. Flora esiründaja on sel hooajal mänginud 16 mängu Premium liigas ja löönud kokku 16 väravat. Nüüd on Sappinen jäänud kuivale kolmes mängus, sest tal ei õnnestunud 2. voorus sahistada Tammeka (0:0 viik) ja 8. voorus Levadia (4:0 võit) võrku. Ja nüüd lisandus nimekirja 16. vooru mäng Kuressaarega (3:0 võit).\n5. Mängu parim - Markus Poom\nMarkus Soometsa asemel algkoosseisu pääsenud Markus Poom hoidis keskvälja Flora kontrolli all ning oli rünnakute alustamisel korralikul tasemel. Tema söödud leidsid kaaslasi, kes seejärel omakorda tekitasid väravavõimalusi. Vajadusel liikus Poom appi äärele ning Milleri esimesele väravale andis just Poom mõõdetud tsenderduse karistusalasse.\nLIVE: Täiskoosseisu tagasi saanud Kalju võõrustab Transi (kell 15) (0) 7 min


Metallist vana mudelauto Lamborghini 1:45 (128678401) - Osta.ee\nEseme ID: 128678401\nEseme ID: 128678401 Seisukord: vana\nSuht korralikult säilinud kasutatud mudelauto.\nAuto ei ole päris uus, kuid on suht heas seisukorras. Kõik vajalik kenasti piltidelt nähtav.\nEi ole teist samasugust näinudki.\nENSV aegne poisi ja pedaalidega plekist auto foto


Toetuse saajad toetasid parteid\nPõllumajandusettevõtted AS Evemar ja AS Perevara on kumbki annetanud 50 000 krooni 2. oktoobril.\nEvemari üks omanikke Rünno Marmor rääkis, et terve tema perekond ja teine omanik perega on Rahvaliidu liikmed ja seepärast on partei toetamine oluline.\nEvemar teenis eelmisel aastal miljon krooni kasumit, nii ei tule tal annetuse pealt tulumaksu tasuda, kuna see jääb alla piirmäära: 10 kasumist. Seda ületav summa läheks 35lise maksu alla. Piimatoetust on ettevõte saanud sel aastal üle 300 000 krooni ja põuatoetust oodatakse.\n?Meie eeldame, et mingilgi määral jõuab niimoodi maamehe hääl ladvikusse,? põhjendas Marmor annetusi, mida ta kavatseb jätkata Riigikogu valimistel. Toetuse saamise ja annetuse vastuolus ta probleemi ei näinud: ?Piimatoetus on rahva jaoks üles puhutud kisa, oleks et turul oleks õiglane hind, loobuks toetusest.?\nTeine annetaja, Jõgevamaa firma AS Perevara, on eelmisel aastal teeninud 5 miljonit krooni kasumit ja ei pea samuti annetuselt tulumaksu maksma. Piimalehmatoetust on ettevõte riigilt tänavu saanud miljon krooni.\nPerevara nõukogu esimees Urmas Ingver selgitas, et ühel hetkel ta nägi, et Rahvaliidul on valimiste eel väga raha vaja võidujooksus teiste parteidega, ja koos teiste osanikega otsustasid annetada. Ta lisas, et annetaks hea meelega Riigikogu valimiste jaoks ka, kuid ei tea, mis suuna võtab erakonnaseadus riigilt toetust saanud firmade suhtes. Sel aastal ennustab ta eelmisest kehvemat kasumit, vahest isegi väikest kahjumit.\nEnne kohalike omavalitsuste valimisi selgus, et Rahvaliitu oli 60 000 krooniga toetanud Rahvaliidu Riigikogu liikme Tiit Tammsaare põllumajandusfirma Kaiu LT, ehkki ettevõte oli saanud riiklikku piimatoetust ja sel juhul ei oleks tohtinud erakonda toetada.\nTiit Tammsaar ütles kuu tagasi, et Rahvaliit ei ole Kaiu LT 60 000 krooni suurust toetusraha tagasi maksnud. ?See toetusraha on seadusega vastuolus küll, aga ootame hetkel, kuidas uue erakonnaseaduse menetlemine kulgeb,? lausus ta.\nKaiu LT poolt Rahvaliidule makstud toetus oli riigikontrolör Jüri Kõrge ütluste kohaselt otseselt seadusega vastuolus, sest seadus keelab viimasel kahel aastal ükskõik millist riigi toetust saanud ettevõttel erakondadele annetusi teha. Kuigi erakonnaseadus mingisugust karistust praegu ette ei näe, tuleb Kõrge sõnul raha kindlasti tagasi maksta.\nTammsaar selgitas varasemas usutluses, et praegune erakonnaseaduse sõnastus viib absurdini. Nii ei saaks ükski riigilt toetust saanud ettevõte erakonda spondeerida, ükskõik millise fondi või asutuse kaudu seda tehtud on.\nRahvaliidu suurim annetaja oli Falck Baltics poole miljoni krooniga. Ettevõtja Leonid Tsingisseri OÜ Investinfo annetuseks on märgitud 300 000 krooni. Sellelt tuleb maksta 77 000 krooni tulumaksu, kuna ettevõtte eelmise aasta kasum oli Tsingisseri varem öeldud väite põhjal 190 000 krooni, millest maksuvabalt saanuks annetada vaid 19 000 krooni.\nTartu ehitusfirma Eviko annetas 200 000 krooni. Ettevõtte suuromanik Rein Murumägi sõnas, et peab annetuselt tulumaksu tasuma. Ettevõtte eelmise aasta kasum oli 600 000 krooni, seega tuleks tulumaksu maksta ligi 50 000 krooni.


Kommentaarid: VIDEO | KRIISIAJA TOIDULAUD: milline lihakonserv päriselt süüa kõlbab ja millest käi kaarega mööda\nIga kolmanda karbi puhul tõdes žürii, et parem näljasurm kui see maitsetu pudi\nVIDEO | KRIISIAJA TOIDULAUD: milline lihakonserv päriselt süüa kõlbab ja millest käi kaarega mööda (73)\nagõ 15. oktoober 2017 14:56\nPaku kassile,siis on naha ,kas on söödav.\n16. oktoober 2017 11:30\nsiis jäävad kõik konservid ostmata\nOlen 15. oktoober 2017 02:14\nMõned aastad tagasi saanud Vene sõjaväe tušonkasid. Väga head! Eestis müüdavat saasta ei anna isegi koeratoiduga võrrelda.\n16. oktoober 2017 11:31\nsiin riigis müüakse ainult eurosaasta\nUrrr 14. oktoober 2017 17:10\nKus nüüd näitles ja tegi nägusid. Kõht oleks tühi paenks kõik kinni...\ntal on teine nälg\nJulie 14. oktoober 2017 15:22\nTehke ise lihakonnserve , ma panen ka süldi isegi purki ja kui vaja ,siis võtan külmikust ja söön.\nMiks küsid? 14. oktoober 2017 22:47\nTahad vanaema koos kiiktooliga maha müüa?\nzx 14. oktoober 2017 14:24\nEestimaised on zaakali,kasside,koerte,huntide,rebaste lihast kompott konservid ,mid koerad ka ei söö\nTore kutsu 14. oktoober 2017 14:49\nei tee temast konserrvi!\n14. oktoober 2017 14:22\nseda koerakonservi pugivad meie rikkurid neil on ju iga sent tähtis hauda kaasa\nTaat 14. oktoober 2017 14:12\nNälg on kõige parem kokk! Praegu on meil võimalus valida,mida süüa ja mida mitte,kuid sõjakolletes on inimesed näljas ja kõlbab kõik,mis on vähegi söödav.\n14. oktoober 2017 17:39\nlõigatakse ka tagumiku pealt taid\nÕudne elamus - Põltsamaa jalgadega grillvorstid - vist Vecordia LK 14. oktoober 2017 14:10\nPealt ilusad ja ahvatlevad, seest sojapläga täis ,grillimisel hakkab valge ollus välja venima ja siis kõvastub . Head isu\nnaine 14. oktoober 2017 17:40\npärast grillimist hea kasutada\nreku 14. oktoober 2017 13:57\nTäiesti Eesti toodang, Rakvere lihakombinaadi sealiha konserv, mida isegi näljased küla kassid ei söönud. Jube ollus.\n14. oktoober 2017 17:41\nminu koer tõstis jalga ...\nKust saaks osta lihakonserve ? 14. oktoober 2017 13:36\nEi tea ,kas Ivangorodis müüakse ?\n14. oktoober 2017 14:02\nLätis on ka kuid hindasid ei mäleta ... ostan põhiliselt kala konserve Läti sprotte mis väga kvaliteetsed mida eestis kunagi ei saa ja veel poole kilost neljakandilist karpi Räim Tomatis läbipaistev pakent - hind 2 euri Salatsgrivast ja nüüd reedeti ka IKLA piiril Alko poe eest olevalt kaubikult\nA 14. oktoober 2017 14:15\nSiin müüdavad Läti ja Leedu `lihakonservid `on küll retsept Leningradi blokaadi ajast -sees laipade liha-kondijahu, kirsavabrikute vanad kirsad ja viimased linnakassid\naga orjarahvale see isegi ülihea\nA 14. oktoober 2017 13:32\nNo ei tea ... viimati sain ülihead lihakonservi ( oli kõrgete karpide sees ,suured lihatükid , vahel kalletus ,nimeks tušonka ) nõukaajal- uuel eestiajal Rakvere LK veel tegi vanast inertsist enamvähem sama ( roheline karp oli ) ,nüüd enam ei tee ja on nagu kõigil sees purustatud PLÄGA ... no jumal hoidku ,kui see liha on teil nii tohutult kallis , eks pange siis karbile omast arust vastav hind ,et vähemalt rikkamad inimesed saaksid tõelise lihakonservi maitse suhu\nnüüd eestis valmistatud lihakonservid 14. oktoober 2017 14:06\nkõlbavad enamjaolt koertele , inimtoiduks mitte soovitav sest ka koertele tehtud need neljakandilistes peal valge koera pilt ei kõlba koertele,lihtsalt nuusutavad ning tõstavad selle peale jalga ...\nTeadja 14. oktoober 2017 13:30\nsk 14. oktoober 2017 13:21\ntudengina 90ndate alguses oli mul voodi all alati kast lihakonservi. aga viimati ostsin lihakonserviaastal 2004 vist. Ei julge lihtsalt, seline kohutav maitse ja rupskid.\n14. oktoober 2017 17:43\nsee ongi kapitalistlik toodang\ntervitused Svenile! 14. oktoober 2017 13:02\nväga mõnus kutsa paistab.austraalia terjer Sven.\nise söön vahel täitsa vabatahtlikult konservi ja mõnel siingi proovitud eesti konservil pole viga midagi.\nvahelduse mõttes on päris huvitav.aga konservikarbist ei saagi gurmee-elamust saada.\nära kasuta 14. oktoober 2017 17:44\nOlen neid konserve kasutanud 14. oktoober 2017 13:00\nsuppides, pole häda midagi, aja ja vaeva kokkuhoid,\nKel on võimalus ligi pääseda, siis näiteks keskturul müüdavatest kontidest saab sama raha eest mitu korda rohkem liha, pealegi naturaalset.\nKunagi hakkas meil töö juures büroosse käima väga kena tänavakass. Ilmselt käis ta ka mujal ja talle anti süüa, ta oli üsna valiv, viinerit näiteks ei nuusutanudki. Võtsin tööle kaasa viilu kanalihast raievorsti, kui ta selle vastu huvi tundis, sõi selle ära, kui ei tundnud, sõin selle mina.\nmul ka raskusi 14. oktoober 2017 17:47\nkoer viinereid ei söö ja nüüd hakkas veel nende peale jalga tõstma , mida ma nüüd söön sest seda vedelat soola ma ei taha viineri peale\nMart 14. oktoober 2017 13:00\nKui pensionitest ei saaks ära elada, siis oleksid pensionärid surnud. Aga kõik nad on elus. Tegelikult on suur osa pensionäridest lausa rasvunud hea elu peal.\nJürka 14. oktoober 2017 14:29\nUnustad lihtsa tõsiasja - pensionärid saavad rahalist abi ka oma laste käest. Vähemalt kõik minu tuttavad saavad.\ntead Mart 14. oktoober 2017 14:31\npensionärid on rasvunud/ülekaalulised kartulist ja räime soustist.\nMart 14. oktoober 2017 15:10\nIga päev näen poes kuidas pensionäride lemmiktoit on saiakesed, kohupiim ja liha-liha-liha.\nkulla Mart 14. oktoober 2017 17:48\nsa jälle joonud seda minu naabri praskat\nTavainime 14. oktoober 2017 12:41\nLp. ajakirjanik peaks astuma enne valimisi nende libedike manu, kelle portreed "kaunistavad" nii paberlehte, netikirjandust kui ka linnauulitsa ääri, mida need "eliidikud" arvavad. Ka pääle valimisi on sobiv.\nTjotja 14. oktoober 2017 12:25\nTegelikult ei ole nendes lihakonservides hullu miskit, olen kasutanud neid aeg-ajalt suppidesse ja muudesse roogadesse, tuleb välja täitsa hea. Siiani olen elus ja ei ole ka neis mingit lehka - ma mõtlen ikka inimestele mõeldud liha konserve. Söövad küll need ka seda kui vaja aga ekraanil olles vaja näidata, et oi vuih jne. võltsnäidend!\nHea... 14. oktoober 2017 12:16\n..on ilkuda,kuid kui üksiku pensionäril pension 400€.Maksud maksta,ravimid osta ja ei jäägi muud üle ,kui odavat toidukaupa osta.Eks üle 1000€ palgalised ostku hirm kalleid toiduaineid,kahju ei ole.\n400ga 16. oktoober 2017 17:26\nelab ilusti ma käisin tööl sellega vot 200ga paneb muretsema\nHus 14. oktoober 2017 12:01\nPole hullu miskit. Kunagi nõukajal, kui õnnestus kogemata saada kuskilt rottidega pooleks maksasardelli, olid õnnelik, et sedagi said!\nkohe näha, et sa pole ENSV ajal elanud... 14. oktoober 2017 12:13\nEriri pealauad olid kõvasti rikkalikumad kui on praeguse aja peolauad.\nKui ikka... 14. oktoober 2017 12:38\npartorg v padupunane Su ema oli, siis loomulikult olid te peolauad rikkalikud. Muide, mida Su vanemad peoks pidasid, lenini sünnipäev oli aasta nael?\n14. oktoober 2017 12:00\nnuuh, peaeguseks on 55 turjal ning mitte ei kavatse maha surra... 14. oktoober 2017 12:12\nIsegi prille ei kanna veel mitte ning ei tea kes või mis asi on hambaarst...\nJa ei ole grammigi Vegan vaid tavaline kõikesööv eestlane - liha, kala, "juurikad - kartul jne..\nSa deodorant 14. oktoober 2017 12:34\n...ää enam tarbi oma looduslikke tooteid, pea paar nädalat vahet, tule, kirjuta jälle.\n14. oktoober 2017 17:52\nkirstust raske teha - käsi siis külm\ntegin sinu soovituse järgi 16. oktoober 2017 11:39\nnüüd juba poolest ööst jookseb tagumikust nii kui mahla ... ei saanudki tööle ... jälle tuleb ... lähen jooksuga ...\nhulgus 14. oktoober 2017 11:21\nelan vahest nii vaeselt et ahjupraele tuleb pasteeti peale määrida sest leiva ja kartuli raha on otsas.grill huugab vähemalt kord nädalas ja aastaringi. kui ei taha ärge uskuge aga see on täiesti tõsi\nEx hulgus 14. oktoober 2017 12:32\nOmal aal oli selline nälg kuudis, et leibagi polnud. Pidin võid otse singile määrima... Olid ajad...\nOlid jah ajad 14. oktoober 2017 18:17\nMäletan omagi tudengipõlvest, et oli aegu, kus raha enam burksi ja õlle jaoks ei jagunud. Pidime nälja kustutamiseks kodust kaasa antud seapekist ja kanamunadest toituma :)\närge ajage pada 14. oktoober 2017 11:12\nOn olemas kümneid erinevaid odavaid lihakonserve, seega, tuleb ikka üks ära osta ning reaalselt järgi katsetada.\nLisaks veel see, et paljudes Kallites konservides on sees täpselt sama liha-mass, ainult hind on kõvasti kõrgem.\nvaene mees maalt 14. oktoober 2017 09:27\nma artiklit osta ei jõua aga kas keegi annaks siia kommentaaridesse söödavate konservide loetelu - ma olen kohe varsti poodi minemas?\nodavaid söödavaid lihakonserve on väga palju olemas 14. oktoober 2017 11:11\nNii, et ära loe mida ÕL-i rikkurid kirjutavad vaid katseta ise järgi. Meie pere on aastaid, ühe peamisena, tarbinud Sõjaväe-konserve, müüb Maxima.\nAga neid on veel teisigi olemas.\n16. oktoober 2017 11:43\nnüüd juba nõuti Maximas sõjaväepiletit ... lähen nüüd tagasi , sain äsja valitud saadikult Nõuka-aegse ohvitseri tunnistuse ...\nÜldiselt 14. oktoober 2017 11:12\nsedasi, et loe väikest kirja pakendil. Lihasisaldus peaks olema 75% ja edasi, välista need, kus kirjas aknalihamass, muu on maitse asi. Lätlaste venta kraam klaaspurgis oli parim, olen seda ise ka korra või 2 proovinud, kannatas süüa küll.\nukselihamas 14. oktoober 2017 11:32\nNo 14. oktoober 2017 13:03\nparanda ära: kanalihamass.\ndüsgraafik 14. oktoober 2017 13:07\nvaheta 2 esimese tähe asukot oma vahel\n16. oktoober 2017 11:44\nvaheta ise , mis sa teisi käsutad\nakna vahele 16. oktoober 2017 17:29\n! 14. oktoober 2017 09:22\nSee on spetstoit vaesele valgele eurooplasele. Jäägid, subproduktd ja ohtrale e-aineid. See käib temale küll. Sedasi nad lõpuks väljasurevadki.\nMujal on targem rahvas. Neil on toidule väga täpsed religioossed piirangud. Puhta toiidu kohta. Nende toit peab olema värske ja puhas, looduslik. Ning kas koššher või halalltoit.\nNeil pole 14. oktoober 2017 10:13\nloomakaitsjaid kah. Kui on, siis pannakse puuri ja lastakse loomal jätkuvalt veri välja. Va paha eestlane tappis looma ikka enne ära ja asus alles seejärel verd laskma. Kosherid ja halalid lasevad vere elusast peast voolama.\nJUHAN 14. oktoober 2017 13:54\nMälestusi maakodust. Lapsepõlvest.\nKa minu vanaisa ning isa tegid seatapul ikka sedasi. Et kõigepealt torge aorti, seejärel agaveri kapa sisse. Sellest sai head verivorsti. Seakisa oli küll sedasi pikk, mitu minutit, kuid liha oli siis veretu. Säilis nii soolatult kui suitsutatult väga hästi ning kaua. Kui veriaga lihasse sisse jääb, siis kipub liha kiiresti riknema. Talupojatarkus!\nJuulius 14. oktoober 2017 09:20\nNaabrimees Mardi punane kôuts on juba aasta aega toiduproovija ametis. Kass on selline suur, peaegu tumepruun, pika karvaga ja tige. Armastab ainult Mardi papat, Mardi peale vaatab üpris ükskõikselt, Piret ( Mardi naine) , kes annab lihtsat sööki ja koristab pissikasti, kannatakse ära ja suhtutakse nagu teenijasse. Kass saab parimad söögi ja teeninduse. Algul oli asi nagu nalja pärast, et mida sellest söögist, kalast või lihast arvab kass. Mitte ükski konserv talle ei maitse. Proovis killukese ja heal juhul tegi kõvera näo, halval juhul kukkus turtsuma. Artiklis nimetatud eestis toodetud konserve on ka antud proovida, aga ei . Pireti ema on tuntud süldikeetja ja tema on gurmaani sõber. Süldikondid lakub kass ka enne ûle kui koerale antakse. Viimati tegi mammi kassile sülti, muidugi ilma pipra ja loorberita. Kass viskas päevas pisisûldi kinni ja oli sõber. Kasu on sellega sees ka Mardi papal , kes on süldisõber.\nÜldiselt, kasutage kassi toidu proovimiseks ja saate enam_ vähem e_ainete vabad ja suure lihasisaldusega tooted. Muuseas, sèe kass sööb toorest liha ja kala.\n!!! 14. oktoober 2017 14:06\nOlime hiljuti laadal. Erakonnad tegid laadal propagandat, jagasid tasutalogodega pastakaid, pliiatseid, kompvekke, tulemasinaid ning muudki. Keskerakond pakkus näiteks tasuta suppi, sooja boršši. Me võtsime sõbrannaga kah supid. Et miks mitte tasuta võtta kui antakse? Supp oli üsna paks ning vorsti kah kenakesti sees, Hapukoor kah peal, kuid kuidagi maitsetu. Sõbrannale supp aga ei istunud. Vaatas ringi ning nägi ühte hulkuvat, toitu otsivat kassi. Võttis ja asetaski kausi tolle ette seina äärde. Ise õnnelik et tegi nüüd loomale suure heateo!. Hulkurkass sibas lootusrikkalt juurde nuusutas, nuusutas, pööras siis ümber ning marssis nördinult minema. See temale ei sobinud. Seega on kassid toidu suhtes vägagi valivad. Küllap lahkus mõeldes, et kui keetsite sellise supi kokku, siis sööge ise!\nJürka 14. oktoober 2017 14:33\nKass loomulikult ei söö hapukoorega borši, samuti ka hapukapsasuppi. küsimus pole kvaliteedis, vaid hapus maitses.\n? 14. oktoober 2017 15:30\nVahest oli küsimus kokas, keskerakonnas? Selle kokku keedetud supis?\n@Juulius 17. oktoober 2017 13:35\nsinu jutu järgi võiksid siis pensionärid Kit-Kat konservidele üle minna, neid pistavad kassid mõnuga.\n69 14. oktoober 2017 09:18\nPensionärile käib küll!\nodav konserv 14. oktoober 2017 08:57\naga need ongi ju mõeldud nendeks hetkedeks, kui näljasurm silma ees. Kui kalamari ja karahviniga valge viin valge laudlina peal saadaval on, senikaua neid ei sööda ju.\n! 14. oktoober 2017 09:50\nNeed on mõeldud valge pööbli väljasuretamiseks.\njaa 14. oktoober 2017 08:32\nTeisel eestil tuleb neid süüa, kuigi enamus sisust on kallerdunud vesi.\nMitte päris 14. oktoober 2017 09:13\nUdarad, soolikad, kopsud, kõõlused, naharibad, sekka sojauba ja mingi värvaine, mis selle löga punaseks teeb.\nSee on tegelikult kohutav ja alandav, et midagi sellist meil üldse inimtoiduks toodetakse.\nKorralikke lihakonserve, kus on sees päris liha, toodab nt Venemaa ja Poola.\nVenemaa omad on paremad kui Poola omad.\nto jaa 14. oktoober 2017 09:51\nSee on lihtne ning samas ka tulutoov meetod, kuidas p ö ö b l i arvukust vähendada.


Praktikatoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning nende põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavade loetelu, mille raames toimuva praktika juhendamise ja korraldamise eest praktikatoetust antakse – Riigi Teataja\nPraktikatoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning nende põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavade loetelu, mille raames toimuva praktika juhendamise ja korraldamise eest praktikatoetust antakse\nPraktikatoetuse taotlemise ja taotluse menetlemise kord ning nende põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavade loetelu, mille raames toimuva praktika juhendamise ja korraldamise eest praktikatoetust antakse - sisukord\n§ 2 Toetuse saamiseks esitatavad nõuded\n§ 3 Abikõlblikud kulud\n§ 4 Toetuse taotlemine ja taotluse esitamise tähtpäev\n§ 5 Taotluse läbivaatamine ja taotluse kontrollimise kord\n§ 6 Taotluse rahuldamata jätmise alused ja kord\n§ 7 Toetuse arvutamine ja maksmine\n§ 8 Nende põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavade loetelu, mille raames toimuva praktika juhendamise ja korraldamise eest toetust antakse\nRT I, 03.05.2011, 8\n[RT I, 03.05.2011, 2 - jõust. 06.05.2011]\nVastu võetud 25.05.2009 nr 56\nRTL 2009, 44, 606\n20.05.2010 RT I 2010, 25, 123 04.06.2010\n28.04.2011 RT I, 03.05.2011, 2 06.05.2011\nMäärus kehtestatakse «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» § 21 lõike 2 ja § 25 lõike 1 alusel.\nMäärusega sätestatakse toetuse saamiseks esitatavad nõuded, abikõlblikud kulud, taotluse esitamise tähtpäev, taotluse vorm, taotluse läbivaatamise ja kontrollimise kord, toetuse määramise ja maksmise tähtajad ja kord, taotluse rahuldamata jätmise alused ja kord ning nende põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavade loetelu, mille raames toimuva praktika juhendamise ja korraldamise eest praktikatoetust antakse.\n§ 2. Toetuse saamiseks esitatavad nõuded\n(1) Toetust võib taotleda põllumajandustootja või põllumajandustoodete töötleja (edaspidi taotleja), kes vastab «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» §-s 23 sätestatud nõuetele.\n(2) Toetust võib taotleda sellise praktika korraldamiseks, mille alguskuupäev jääb ajavahemikku taotluse esitamise aastale eelnenud aasta 1. novembrist kuni taotluse esitamise aasta 31. oktoobrini.\n§ 3. Abikõlblikud kulud\nToetusega hüvitatakse osaliselt põllumajandustootja või põllumajandustoodete töötleja ettevõttes toimuva põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekaval õppiva õpilase või üliõpilase (edaspidi praktikant) praktika juhendamise ja korraldamise kulud.\n§ 4. Toetuse taotlemine ja taotluse esitamise tähtpäev\n(1) Toetuse saamiseks esitab taotleja ajavahemikul 18. juulist kuni 19. augustini Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile (edaspidi PRIA) lisas 1 toodud vormi kohase taotluse iga praktikandi kohta.\n1) praktika juhendaja erialast ettevalmistust tõendava kutsekooli lõputunnistuse või kõrgkooli diplomi või põllumajandustootja III kutse kutsetunnistuse koopia;\n2) õppepraktikale eelneva kolme aasta kohta praktika juhendaja töölepingu või tööraamatu koopia või selle väljavõte;\n3) «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» §-s 23 nimetatud lepingu koopia.\n[RTL 2010, 25, 123 - jõust. 04.06.2010]\n(2) Kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse, esitab ta toetuse esmakordsel taotlemisel koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega avalduse oma andmete kandmiseks registrisse.\n§ 5. Taotluse läbivaatamine ja taotluse kontrollimise kord\nPRIA vaatab taotluse ja selles esitatud andmeid tõendavad dokumendid läbi ning kontrollib nendes esitatud andmete õigsust ja taotleja vastavust toetuse saamiseks kehtestatud nõuetele.\n§ 6. Taotluse rahuldamata jätmise alused ja kord\n(1) PRIA otsustab toetuse määramise või taotluse rahuldamata jätmise 20 tööpäeva jooksul arvates taotluse esitamise tähtpäevast.\n(2) PRIA jätab taotluse rahuldamata, kui:\n1) taotleja on teadlikult esitanud valeandmeid või mõjutab taotluse menetlemist pettuse või ähvardusega või muul õigusvastasel viisil;\n2) taotleja ei vasta toetuse saamiseks käesolevas määruses ja teistes õigusaktides sätestatud nõuetele;\n4) taotleja on põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kandmiseks teadlikult esitanud valeandmeid;\n5) taotleja ei võimalda teha ettevõttes kohapealset kontrolli;\n6) toetuse väljamaksmise aasta eelarves puuduvad vahendid toetuse maksmiseks;\n7) taotleja ei ole puuduste kõrvaldamiseks määratud tähtaja jooksul neid kõrvaldanud.\n§ 7. Toetuse arvutamine ja maksmine\n(1) PRIA arvutab taotlejale makstava toetuse suuruse, arvestades «Maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse» § 24 lõike 2 alusel kehtestatud toetuse määra, praktikantide arvu ja praktika kestust.\n(2) Toetuse väljamaksmiseks esitab taotleja 20 tööpäeva jooksul arvates praktika lõppemisest, kuid mitte hiljem kui 7. novembril ja mitte enne toetuse määramise otsuse tegemist, PRIA-le lisas 2 toodud vormi kohase kirjaliku aruande (edaspidi aruanne) iga praktikandi praktika korraldamise kohta.\n(3) PRIA vaatab aruande läbi ja kontrollib selles esitatud andmete õigsust.\n(4) Toetus kantakse taotleja arvelduskontole toetuse määramise otsuse ja lõikes 2 nimetatud aruande alusel 25 tööpäeva jooksul arvates aruande esitamise tähtpäevast.\n§ 8. Nende põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavade loetelu, mille raames toimuva praktika juhendamise ja korraldamise eest toetust antakse\nToetust antakse kutseõppes põhihariduse baasil, kutsekeskharidusõppes, kutseõppes keskhariduse baasil, rakenduskõrgharidusõppes, bakalaureuseõppes ja magistriõppes järgmistel põllu- ja maamajanduse valdkonna õppekavadel õppimise korral:\n4) liha- ja piimatehnoloogia;\n5) liikurmasinate juht;\n6) liikurmasinate tehnik;\n9) loomakasvatussaaduste tootmine;\n10) maaparandus ja vesiehitus;\n14) metsamasinate juhtimine;\n15) põllu- ja aiasaaduste tootmine;\n17) põllumajandussaaduste tootmine ja turustamine;\n19) põllumajandusettevõtte majandamine;\n21) talu- ja kodumajandus;\n22) tehnika ja tehnoloogia;\n23) toiduainete tehnoloogia;\n24) toiduainete töötlemine;\n§ 9. [Käesolevast tekstist välja jäetud]\nLisa Taotlus praktikatoetuse saamiseks\nLisa Õppepraktika korraldamise aruanne


Bensiinimootoriga muruõhutaja STIHL RL540 - Aia- ja metsatehnika müük\nBensiinimootoriga muruõhutaja STIHL RL540\nSAABUB MAI ESIMESEL NÄDALAL PIIRATUD KOGUSES.\nKINDLA SOOVI KORRAL SOOVITAME KINDLASTI ETTE TELLIDA!\nBensiinimootoriga muruõhutaja STIHL RL540 kogus\nTootekood: 62900113105 Kategooria: MURUÕHUTAJA\nSTIHLi bensiinimootoriga samblaeemaldaja hoolitseb selle eest, et murupinnad saaksid kõike, mida vajavad: õhku, vett ja toitaineid tihedaks kasvuks. Muruõhutajaga töötamisel eemaldatakse murust umbrohi, sammal, vana niidetud rohi ja vana muruvilt. Murukamarasse tehakse vertikaalsed sisselõiked, et seda korralikult õhutada ja et toitained jõuaksid juurteni. Maapind saab nii rohkem õhku ning paraneb muru juurestiku varustamine vee ja toitainetega.\nTöö sügavust saab reguleerida seadmel asetseva pöördnupu abil. Lihtsad ja pikilõikemustriga rattad, võimaldavad lihtsalt manööverdada. Tänu kokkupööratavale juhtrauale saab aeraatori ruumisäästlikult hoiule panna.\nKogumiskorv, mahutavusega 50 liitrit on saadaval LISAVARUSTUSENA\nTöölaius 38cm, maksimum lõikesügavus 25mm\nlõikesügavuse reguleerimine tsentraalne\nSeade on varustatud võimsa mootoriga Kohler Series XT675 OHV SC.\nKuni 2000 m2\nAkumuruõhutaja RLA 240 Compact\nSTIGA MURUÕHUTAJA SVP 40 G\nSTIGA MURUÕHUTAJA SV 415 E


Nova Scotia retriiver | Eesti Retriiverite Tõuühing\nLisainfot leiab: toller.ee.\nAlgne otstarve: saagi peibutaja ja tooja\nTänapäeval: saagi peibutaja ja tooja, jahikatsed/jaht, agility, perelemmik\nNova scotia retriiver on üks kuuest retriiveri tõust (sõna retrieve tähendab inglise keeles ‘tooma, kätte toimetama’).\nNova Scotia retriiver on kasvult retriiveritest väikseim, tema kodumaa on Kanada, täpsemalt on ta pärit Nova Scotiast. Nova Scotia retriiveri ingliskeelne nimetus on Nova Scotia Duck Tolling Retriever. Teda kasutati jahil vesilindude peibutajana. Tänapäeval on Nova Scotia retriiverist saanud peamiselt pere- ja harrastuskoer, nt agility, sõnakuulelikkus.\nEesti tollerite ülevaade\n8. rühm, alarühm 1.\nTutvu: Nova Scotia retriiveri standard\nKeskmise suurusega, tugev, kompaktne, tasakaalukas ja lihaseline koer. Luustik keskmiselt tugev või tugev.\nNova Scotia retriiver on väga tragi, tähelepanelik ja otsusekindel. Paljudel neist on natukene kurvameelne ilme, kuni nad pääsevad tööd tegema, millal nende pilk muutub keskendunuks ja innustunuks. Töötades koer liigub kiiresti sööstvalt pea peaaegu seljajoonega ühel sirgel, rohkete rippuvate karvadega saba pidevalt liikumas.\nVäga tark, kergesti koolitatav ja hästi vastupidav. Tugev ning osav ujuja, sündinud ja südikas retriivija nii maal kui vees. Koer tormab jooksma kohe kui on saanud väiksemagi märgi selle kohta, et temalt oodatakse millegi ära toomist. Suur retriivimise tahe ja mängulisus on vältimatud omadused nova scotia retriiveri töös.\nPuhtajooneline ja natukene kiilutaoline. Lai peaosa vaid kergelt ümar, kukal mitte esile ulatuv, lamedad põsed. Pea peab olema koera kere suurusega proportsioonis. Stopp suhteliselt lauge. Koon kitseneb otsejoones otsmikust ninani. Alalõug on tugev, kuid mitte liiga silmatorkav. Koonu alajoon peaaegu sirge huulte nurgast lõualuu nurka ja koonu sügavus on otsmiku juures suurem kui nina juures. Karv koonul lühike ja õhuke. Nina kitsenev ja ninasõõrmed avatud. Huuled suhteliselt kuivad, ei ole rasked ja rippuvad, vaid moodustavad külje pealt vaadates laugja kaare.\nTeineteisest kaugel, mandlikujulised ja keskmise suurusega. Värv varieerub merevaigust pruunini. Ilme sõbralik, tähelepanelik ja tark. Laugude värv sama, mis huultel.\nKolmnurga kujulised, keskmise suurusega, kõrgel ja taga kinnituvad. Kõrva tüvi vaid pisut püstine. Rohked karvatutid kõrva tagaosas, kõrva ümaras tipus on karv lühike.\nLõikuv, täis hambarida. Lõuad peavad olema piisavalt tugevad suure linnu kandmiseks ja pehme haare on tähtis.\nlihaseline, keskmiselt pikk ja kuiv, ei tohi olla lõtva kaelanahka.\nÕlad lihaselised, abaluud kaldu ja tihedad, nii et turi liitub kaunilt lühikese seljaga. Abaluu ja õlavars peaaegu sama pikad. Küünarnukid tihedad, ei tohi pöörduda sissepoole ega väljapoole ja liiguvad otse kehaga paralleelselt. Esijäsemed ühesuunalised, sirged ja tugeva luustikuga. Randmed tugevad ja kergelt nurga all. Kämblad keskmise suurusega, tihedad ja ümmargused. Varvaste vahel selge nahavolt (lest). Varbad kaarduvad ja paksud padjandid. Kannused võib eemaldada.\nSügav rindkere ulatub küünarnukkideni. Kaarjad roided. Selg lühike ja sirge, ülajoon tasane, nimmeosa tugev ja lihaseline. Keha ei tohi olla tünnikujuline ega lame. Kõhujoon tõuseb mõõdukalt.\nLihaselised, laiad ja tugevad. Taka- ja eesnurgad omavahel tasakaalus. Hästi lihaselised reied. Reie- ja sääreluu peaaegu samapikad. Selge põlvenurk, madal kand. Kannad ei pöördu sisse- ega väljapoole. Kannuseid pole.\nSaba järgib nimmeosa loomulikku, laugjat kaldenurka. Kinnituskohast paks, esinduslik ja rohke rippuva karvaga. Viimane sabalüli ulatub vähemalt kannani. Koer võib kanda saba seljajoonest allapool, välja arvatud siis kui on tähelepanelik, mil saba kaardub selja kohale kunagi keha siiski puudutamata.\nLiigutustes on ühendatud jõud, pingusus ja elurõõm. Esisamm on pikk ja tagajäsemete tõuge jõuline. Kämblad ei tohi pöörduda sisse- ega väljaspoole. Jäsemed liiguvad ühesuunaliselt. Kiiruse suurenedes siirduvad jäsemed ühele joonele (ühejälgsus), ülajoon aga püsib sirgena.\nNova Scotia retriiver on aretatud tooma jäisest veest ja tal peab olema vett hülgav, kahekordne, keskmise pikkusega ja pehme karvkate. Aluskarv pehme ja tihe. Karv võib koera seljal kergelt laineteda, kuid on muidu sirge. Talvel võib kaelal karv vahest moodustada pikki lahtisi kiharaid. Rippuvad karvad kaelal, kõrvade taga ja reitel on pehmed. Esijäsemetel on rippuvaid karvu mõõdukalt.\nVÄRV: Mingi varjundiga punane või oranž. Rippuvatel karvadel ja saba alumisel osal on karv heledam. Üldiselt on koeral valge märk ühel järgnevatest kohtadest: sabaots, käpad (ei ulatu randmest ülespoole), esirind või koonuselg ja koonuots. Head koera ei tohiks karistada valgete märkide puudmumise eest. Nina, huulte ja silmalaugude värv peab olema karvakatte värviga sobiv lihavärvi või must.\nPiltide eest suur tänu R. Kooli-Kõnnussaarele (kennel Cloudburst’s) ja M.Holbergile (kennel Lady’s Crew).


Värske uuring: paljud eestlased pole lõpetanud suhet, sest nende rahaline olukord ei luba seda - NAISTEKAS\nVärske uuring: paljud eestlased pole lõpetanud suhet, sest nende rahaline olukord ei luba seda\n11.veebruar 2020 11:24\nVeerand Eesti elanikest tunnetab, et rahaasjad põhjustavad nende suhetes elukaaslasega pingeid, ning see näitaja on Euroopa keskmisel tasemel, näitab krediidihaldusteenuste ettevõtte Intrum uuring.\nUuringust selgus, et Eestis on paaridel raskem omavahel rahaasjadest rääkida kui teistes Balti riikides või Euroopas keskmiselt — 36 protsendil on keeruline oma elukaaslasega avameelselt rahast rääkida, samas kui Euroopas keskmiselt on see näitaja 23 protsenti.\n„Intrumi uusim Euroopa tarbijate makseuuring näitab, et finantsküsimused ja nendega seotud stress on suures osas seotud meie üldise heaoluga ning see mõjutab ka meie suhteid. Isiklik finantskirjaoskus, võime rahaga ümber käia ja rääkida paarilise ja perega rahaasjadest avatult mõjutab väga palju meie üldist finantsheaolu ning igapäevast meeleolu,“ ütles Intrumi Baltikumi tegevdirektor Ilva Valeika.\nEesti uuringus osalenutest ütles 12 protsenti, et nende rahaline olukord on olnud üks põhjus paarisuhet mitte lõpetada ning veerandi jaoks on rahaasjad pingete allikaks suhetes elukaaslasega — mõlemad näitajad kattuvad Euroopa keskmisega.\nLugeja, kas oled ehk sinagi kunagi jäänud suhtesse lihtsalt raha pärast? Või olnud suhtes inimesega, kelle puhul oled kindel, et ta ei lahkunud su kõrvalt vaid su vara tõttu?\nNaine küsib: kuidas on üldse võimalik, et mõni üle 20aastane inimene on töötu? (52) 27.01.2020\nMees, kes oli 11 aastat järjest maailma rikkaim inimene, avaldab õnnelikkuse saladuse (4) 21.01.2020\nLugeja: kui enne rasedust olid meil säästud ja iga kuu jäi palgast raha üle, siis lapse kolmeseks saades olime me igale poole võlgu (127) 20.01.2020\nMida veel? Naised on hakanud meestele restoranis salaja raha andma, et jääks mulje, et mees maksab (82) 16.01.2020\nPahane naine: mees ei teinud mulle vana-aastaõhtul abieluettepanekut. Kas peaksin ise ta kätt paluma? (67) 09.01.2020\nHämmeldunud naine: töö kaotanud sõbranna ei lepi "keskpärase" tööga, vaid on pigem töötu ja töötleb endale äppidega uhkeid ehteid külge (21) 09.01.2020\nNõia nõuanded: elukaaslase karma ja tema energia mõjutavad inimest tugevalt ja seepärast tasub järele mõelda, kellega suhet alustada 896


Nobiina tuba: Jätkuks kindaloole\nKuna täna olla oht veel lumele, siis on täiesti paslik teha ruttu veel kindajuttu.\nAlustan tänusõnadega Anu Pink`ile, kes oli meie teise kursuse kudumise õpetaja. Kiitus talle, et suutis juhendada mind sedavõrd hästi ja jagada kullahinnaga näpunäiteid ja abimaterjale, et mina kui algaja kindakuduja suutsin oma elu esimesed sõrmikud teha niiii mõnusad. Istuvad kätte kui valatud ja ausõna, harutasin kogu töö vältel üsna vähe.\nKäsk oli võtta aineseks Viljandimaa vanad pitsilised või vikeldatud kindad. Ranne pidi saama sakiline, pöial kiiluga ja pitsiline või vikeldatud muster pidi üle minema kõikidele sõrmedele. Koetihedusel pidi lähtuma selliselt, et kindad saaksid enda käele.... või siis keskmisele naisele sobilikud.\nMina võtsin (õpilasele kohaselt öeldes sain inspiratsiooni) randmesakid ühelt ja pitsimustri teistelt kinnastelt.\nHirmu tundsin kui pistsin kindad vette... kuidas käituvad värvilised lõngad. Kuna kõik tööd on sedavõrd suure vastutusega, sest kõik läheb hindamisele ja kriitika alla.... ja peab õnnestuma esimesel katsel, ka siis kui sa kunagi varem pole SEDA teinud!\nKuid õnneks randmed värvi ei andnud.... väike kuivatamine ja aurutamine:\nKootud Saara 7/2 villase lõngaga ja 1,5 vardaga.\nAnu Pink on super, kiidusõnad talle ja kiidusõnad on vastugi saadud, hinne kirjas..... ees ootab vaid kinnastest lahkuminek, sest muist õpilaste tehtud koolitöödest läheb müüki Olustvere tallihoonesse käsitöömüügipunkti. Aga palun väga. Keski võib minu kinnaste võrra õnnelikumaks saada, kui Olustvere kooli tekstiilikate tooteid ostes rahalise "süsti" koolile raatsivad teha ;)\nHetkel on mul teoksil järgmised sõrmkindad. Ma ei jäta jonni, tahan ikka endale ka sõrmikuid. Ja praktika raames otsustasin ära kududa Karula roositud kindad...kuid nendest räägin kunagi teine kord kui nad valmis on... hetkel vaid kaks rannet varrastel. Vaja teha väike arvutus ja hakkangi pöialt kasvatama ning roosima. Tore suvine töö ju villase lõngaga möllamiseks.\nSildid: Kudumine, Sõrmikud, Viljandi