Taskumõõdus lekkekindel väike joogipudel - Matkafoorum\nTaskumõõdus lekkekindel väike joogipudel\nPostitus Postitas Kivisisalik » 11 Veebr 2018, 20:59\nTäiesti ilmvõimatuks on osutunud soetada väike lekkekindel joogipudel, mis mahuks jopetaskusse. Hea kaasa võtta pikematele rahuliku tempoga kõndimistele, ja noh, igale poole kuhu ei viitsi suurt pudelit, joogivööd vms vedada. Võiks olla väike ovaalne/lapik pudel, või siis pehme pudel. Mul on olnud ühe Karrimori joogivöö seest väikesed lapikud pudelid, aga need lekkisid mis segane. Kui pudeli kuju pole oluline, siis kasutan Nestea väikeseid pudeleid. Eestist väljastpoolt olen vaadanud selliseid asju:\nNalgene flask, 350 ml\nnalgene-flask.jpg (6.34 KiB) Vaadatud 966 korda\nVapuri pehme pudel 0.5 l\nJa Flipbelti sisse käiv pudel 175 ml\nbottle-175-ml-flipbelt-510x340.jpg (7.8 KiB) Vaadatud 966 korda\nKas keegi on tähele pannud mõnd head lahendust Eestist, mis oleks normaalse hinnaga? Kas keegi oskab kommenteerida neid pehmeid pudeleid, kas nee don tõesti nii hästi puhastatavad, kui reklaamitakse?\nVõi peaks selle probleemiga minema mõne poe alkoosakonda ja sealt mõne soodsama lapiku välja vaatama, kui jook osutub joodamatuks, siis selle välja valama, ja ongi lapik olemas?\nRe: Taskumõõdus lekkekindel väike joogipudel\nPostitus Postitas sepaonu » 11 Veebr 2018, 21:50\nsiuke jook osta, mis käiku läheb, mis sest välja valada, a ühekordne pudel on pommikindlam, kui nii mõnigi spetsiaalne joogipudel, ma proovinud kahte närijatõmba varianti, no pole vaja, keerad punni maha, jood, keerad punni tagasi\nPostitus Postitas Nohik » 11 Veebr 2018, 22:01\nLapikud alkopudelid on igati hea kraam. Vanasti müüdi vist ka saaremaa viina läbipaistvas plastlapikus. Mingi ühik ikka olemas on vast ka praegu.\nSee tuleb arvatavasti isegi uue aktsiisi tingimustes odavan koos viinaga, kui spets veepudel osta.\nPostitus Postitas Tarmo » 12 Veebr 2018, 09:44\nMina olen 80 kraadist joogipiiritust kah lapiku pudeliga ostnud. Mini triangia põleti käib transpordiasendis poti sisse ja denatureeritud piiritus rikub toidu maitse.\nSamuti kui lisada sorts piiritust plastik anumasse, siis ei lähe plastik nõu korgiga seistes haisema.\nPostitus Postitas Jants » 12 Veebr 2018, 10:23\nAga selline ? http://www.paracord.ee/et/primus/287-pr ... -04-l.html\nPostitus Postitas tripp » 12 Veebr 2018, 10:28\nJants, kas sul on vaja pudelit või on sul vaja lihtsalt põhimõtte pärast midagi osta? Raha sügeleb?\nLapikud alkopudelid on hea kraam, nagu eelpool öeldud.\nPostitus Postitas Jants » 12 Veebr 2018, 10:37\nMinul ei ole plaanis sellist asja osta...\nPostitus Postitas REGA1872 » 12 Veebr 2018, 11:05\nMina kasutana juba aastaid tühjaks saanud vedelseebi pudelid (200-250 ml), millele olen otsa pannud spordijoogi pudelikorgi. Kuna ta on oluliselt väiksem alko-poolikust, siis on seda vägagi mugav taskus hoida ja igal suvalisel hetkel haarata. Lisaks on jook talvel joodavalt soe.\nPostitus Postitas scabere » 12 Veebr 2018, 12:42\n12 Veebr 2018, 11:05\nMina kasutana juba aastaid tühjaks saanud vedelseebi pudelid (200-250 ml), millele olen otsa pannud spordijoogi pudelikorgi.\nEi soovitaks joogivee hoidmiseks muid plastikanumaid, kui toidule sobivaid.\nTasub tutvuda plastpakendi tähistega, mis asuvad tavaliselt pudeli põhjal.\nhttps://www.google.ee/search?q=erinevad ... iku+tüübid\nPostitus Postitas Nohik » 12 Veebr 2018, 13:34\nKas kellelgi on mõni valge alkoplast käepärast, mis number seal on?\nPostitus Postitas REGA1872 » 12 Veebr 2018, 13:51\n12 Veebr 2018, 12:42\nPole kunagi sellele tähelepanu pööranud. Nüüd huvi pärast vaatasin eri plasti, mis kodust leidsin - enamik on PET1 (seebipurgid, kõik joogipudelid sh ka 0,5 ltr alko omad, ketshup, maitseainete topsid, kodukeemia). Mikroahjus oli peidus ka PET5 (sama nr ka margariinil ja sulajuustul).\nhttp://toitumistarkus.ee/plastnoud-prak ... iskantsed/\nNing siis leidsin veel joogitopsid PET6\nMis ei tapa, teeb tugevamaks. Jätkuvalt on kõige kahjulikum asi elamine - lõppeb 100% surmaga.\nPostitus Postitas scabere » 12 Veebr 2018, 14:45\nEga ma ise ka neid pidevalt ei jälgi ausalt öeldes. Aga teadmine mööda külge maha ka ei jookse. Plastikuid on palju erinevaid ning on suurema ja väiksema riskiga asju. Mõned materjalid on praegusel ajal nii riskantseks tunnistatud, et hulk mänguasju, millega lapsed vanasti mängisid, asuvad nüüd keelatud nimekirjades justnimelt nende valmistamise materjali pärast.\nIse kasutan enamasti tavalisi plast-veepudeleid. Kui neid mõned korrad taaskasutada, ei ole neist tõenäoliselt suuremat riski. Ja mingi aja jooksul muutub plast-taara juba visuaalselt selliseks, et enam taaskasutada ei söenda. Neid plastikust alkopläskusid on väiksemaid ka kui 0,5L. On 20cl ja 35cl plast-pläskusid liikumas.\nPostitus Postitas Nohik » 12 Veebr 2018, 15:47\nPeab tunnistama, et kõik peale pudelivee, limonaadi ja alkopudelite annavad joogile tuntava plasti maitse. Eriti need pudelid, mida müüakse kui joogi või toidupudeleid.\nPostitus Postitas Tanel » 12 Veebr 2018, 16:16\n"Nr 1 PET; PETE (polüetüleen tereftalaat – polyethylene terephthalate) on kõige laiemalt kasutusel olev plast vee ja limonaadi, salatikastmete, mooside jt pakendites/pudelites. Päikese ja kuumaga kokkupuutel hakkab konteiner lagunema. See ei ole nähtav, aga kahjulikud kemikaalid vabanevad pudeli materjalist. Neid pudeleid ei tohi korduvalt kasutada. Materjal on poorne ning bakterid peetuvad seal kergesti."\nAllikas: http://toitumistarkus.ee/plastnoud-prak ... iskantsed/\nPostitus Postitas Nohik » 12 Veebr 2018, 17:13\nPäikse käes ma iseenesest oma pudeleid ei hoia ja kuuma vett sisse ei kalla.\nAga võib nii olla küll, et kuuma joogi tarbijad peavad korraliku mittehiina roostevaba ostma.\nPostitus Postitas Kivisisalik » 12 Veebr 2018, 17:31\nOoo, milline meelierutav teemapüstitus. Hommikune toidupoekülastus näitas, et kõige sobilikum pudel on 200 ml Viru Valge (lapik ja tagant kumer). Tõepoolest, suhteliselt hea hinnaga plaskule näikse veel 200 ml viina kauba peale antavat....\nPostitus Postitas ullivilli » 12 Veebr 2018, 21:33\nOlen kunagi arutanud Hydrapaki edasimüügi teemat ning sai võetud mingi kogus demo tooteid.\nPäris hea hinnaga ja valikuga võrreldes camelpakiga.\nEriti usutav olid toote kirjeldused siis, kui esindaja selle õhku täis puhus ja peal hüppas.\nHetkel ei tea mis valik on aktuaalne ja saadaval, kuid päris ägedaid asju paistis kodulehel olevat. Pehmed 8L, üksteise otsa riita laotavad jne\nEndal on Softflask, mis on seda väiksem, mida tühjem see on.\nKüll on seal napsu kui vett tassitud. Läbi jäätunud ja ikka kasutatav.\nViru vms plast poolesega hinna osas ei konkureeri, kuid tunne on profesionaalsem vms seda tüüpi viguriga. Kompaktsem on tühjana ka.\nPostitus Postitas sepaonu » 12 Veebr 2018, 22:39\n12 Veebr 2018, 21:33\nkuid tunne on profesionaalsem vms seda tüüpi viguriga. Kompaktsem on tühjana ka.\nIlusad professionaalsed tooted loovadki hea meeleolu ja tunde, et kasutad tõelist disaintoodet, kuulud proffide meeskonda Viinapudelivennikesed häbenegu omal silmad peast või leevendagu oma firmamärgi puudumist sellega, et ajagu suunurgast keeleots välja ja kirjutagu pudeli peale markeriga DIY . Kompaktsus on kah oluline, veepudelil on koht kus olla, kui tühjaks saab, siis tuleb rulli keerata või lapikuks vajutada, võtab (samas?) kohas vähem ruumi.\nPostitus Postitas ullivilli » 13 Veebr 2018, 00:36\nNu eks see nii ole, et ehituspoe noad teevad ideaalsele kogu metsavärgi ära.\nOmeti eelistame me sepistatud, Mora vms edevaid nugasid. .... midagi hingele. Kasvõi veepudelid.\nPostitus Postitas margusl » 13 Veebr 2018, 10:33\n11 Veebr 2018, 20:59\nKas keegi oskab kommenteerida neid pehmeid pudeleid, kas nee don tõesti nii hästi puhastatavad, kui reklaamitakse?\nReklaamist ei tea, aga puhtalt puhastamisest - ullivilli näidat' silikoonist variandid on ses suhtes ausad, mul on paar sarnast Salomoni kirjaga 500ml softflaski ja pudeliharjaga lähenedes probleeme ei ole, jäigemate variantidega võrreldes vähem nurki ja nurgataguseid. Taskus kandmiseks .. no kui tõesti kõik vähem vedelad pudeli on värskelt taaraputkale ohverdatud, siis vast võiks kah.\nEnda kasutuses on need seni olnud vaid jooksukoti õlarihmal, voolikuga joogikotile lisaks või selle asemel - lutini ulatub liikumise pealt (madalama tasku korral on voolikujupiga pudelid), varudest on kotiga võrreldes parem ülevaade ja 2 pudelit annavad variandi morsi vahele ka puhast vett võtta. Ehk siis puhas spordivärk.\nPostitus Postitas Kivisisalik » 15 Veebr 2018, 10:19\nMa olen muidugi see loll, kellele ilusad ja funktsionaalsed asjad hea tuju tekitavad. Ilmselt esialgu hangin siiski mingi alkolapiku ja hiljem kui juhust on mõne ilupudeli ka. Kui taskud suuremad või niisama pisikest pudelit vaja kotti pista siis ei saa miski väikese Nestea vastu. Lekkekindel, laia suuga, puhastatav, kerge, ok tugevusega, ei näe rõve välja.\nTänane kuupäev on 23 Sept 2018, 22:06


Hiina moe roheline tee Konjac Sponge Company - parim hind orgaaniliste või looduslike Konjac Sponge - Bebevisa\nroheline tee konjac käsn Sponge, mis on ühendatud tee polüfenoolide katehhiinidega, võib see aidata vabade radikaalide moodustumist pärssida. Samuti kaitseb nahka oksüdatsiooni ja ultraviolettkiirguse eest looduslikult, et nahk oleks paindlik, pingul ja sujuv. Sellel on rahustav ja niisutav toime. Kasutamine: ...\nroheline tee konjac käsn\nKuiv / märg / külmkuivatatud\njade roos roheline tee\nNäo või keha puhastamine\nSponge liituda tee polüfenoolide katehhiinidega, see aitab vabade radikaalide moodustumist pärssida. Samuti kaitseb nahka oksüdatsiooni ja ultraviolettkiirguse eest looduslikult, et nahk oleks paindlik, pingul ja sujuv. Sellel on rahustav ja niisutav toime.\nKonjac käsn - kuiva, märja, külmkuivatatud oleku võrdlus\nKülmutatud kuiv riik\nToode loputatakse pärast dehüdratsiooni, tõmmake joon ruumis kuivaks, 48 tunni pärast, umbes 50 ℃ temperatuuri, loomulikult moodustades käsna kuju, näiteks vormi sees.\nKuiv käsn sisestati puhta veega pärast leotamist, lisati säilitusaineid PE ja seejärel 15 tundi, leotatakse kotti.\nKülmutatud, käsn madala temperatuuri ja vaakumi tingimustes muudab jää, et sublimeerida otse vette käsna. Jääkristallide sublimatsioon samal ajal veeaurude põlemiseks, poorne struktuur võib olla konjaki käsna ühtlane jaotumine.\nKasutada võib üksi või oma lemmikpuhastajaga. Suurepärane puhastamiseks, kui nahk tunneb end kuiva või tundlikumaks. Hooajalise lahenduse korral kasutage puhastust käsn soojas vees talvel või jahtunud vett suvel. Asenda iga 2-3 kuu tagant. Pärast kasutamist võite oma puhta käsna külmikusse panna, et see värske ja jahtuda, mis aitab hoida oma Konjac Sponge kauem.\nProfessionaalne konjac käsnaga tegemine üle 13 aasta - ainult konjac, tee seda kõige paremini.\nHot Tags: roheline tee konjac käsn, Hiina, firma, mood, parim, looduslik, orgaaniline, hind, laos\nPaari: Rose Konjac Sponge\nJärgmise: Kollageen Konjac Sponge


JR 200 60-aastane - Estonian World Review\nJR 200 60-aastane (1)\nEestlased Kanadas 19 Mar 2004 EWR\n9. märtsil tähistas Soomepoiste Klubi eesti vabatahtlike rügemendi JR 200 60. aastapäeva koosviibimisega Eesti Majas. Poolesaja osalenu hulgas olid aukülalistena Soome Sõjaveteranide Liidu Kanada Piiri esimees Veikko Kallio ja juhatuse liige Sauli Häkkinen ning õp. Jaan Tammsalu abikaasaga.\nAvasõna ütles klubi esimees Ylo-Mark Saar. Ta rõhutas, et tore on sellist sünnipäeva pidada vanade sõprade keskel ning tutvustas külalisi.\nHannes Oja meenutas rügemendi loomist, kuna oli sel ajal, 1943.a. lõpus ja 1944.a. algul eestlastest vabatahtlike keskuses Taavettis. Soomepoiste eesmärgiks oli juba 1943.a. muuta eestlaste Vallila pataljon koosseisult täiesti eestiliseks. Mehi oli pandud praktiseerima kompaniide kirjureina, varustajaina jt. ametitesse, andmaks väeosale eesti võitlusüksuse ilmet. Kpt. Karl Talpak oli eesti vabatahtlike süda ja hing; ka soome juhtkonnal olid käimas ettevalmistused eesti rügemendi loomiseks. Kindral Pajari ja staabiülema Leimu allkirju kandvas käskkirjas oli see kava olemas. Kui aasta lõpul hakati eestlasi Taavettisse koondama, toodi sinna ka kol-ltn. Eino Kuusela, kes valdas eesti keelt, kuna oli saanud ettevalmistuse Eesti Kõrgemas Sõjakoolis.\nSoome armee kõrgemad juhid olid otsustanud formeerida rügemendi 30. nov. esildise põhjal. 23. dets. alustati soome keele tundidega ja kolmekuningapäeval mindi juba Taavettisse sõduritena lotade peoõhtule. Sel ajal oli tulevases jalaväerügemendis 1800 meest, 21 ohvitseri ja 75 allohvitseri. Kõik eeltööd lõpetati jaanuaris 1944.\n8. veebr. käskkirjaga moodustatigi rügement. Käskkiri jõudis Taavettisse 13. veebr. Järgmisel päeval teatati kol. Kuuselale tema määramisest rügemendi ülemaks. Veebruari lõpus oli JR 200 koosseisus 2058 meest. Kohe alustati intensiivse õppetegevuse ja kursustega. Taavetti muutus eesti keskuseks. Rügemendi staabiülemaks oli maj. Helenius ja staabikompanii ülemaks ltn. Mäkelä.\nEestlastele meeldis elu sõbralikus soome keskuses. Lisaks õppetegevusele toimus muudki. Asutati meeskoor, kes esitas O. Jürissaare „Tõusva maleva laulu“ (tekst A. Kaalep), mis pühendati väeosa ülemale kol. Kuuselale. Samuti levis E. Stafenau laul „Põhjamaa pojad“, mis pühendati kpt. Talpakule ja kujunes soomepoiste hümniks, mida ka ühiselt lauldi ettekande järel Peeter Kaupsi klaverisaatel.\nFriida Rämmeld esitas Virve Osila luuletuse „Mu Eestimaa“, misjärel Edgar Marten mälestas langenuid ja soomepoiste ridadest 2003.a. lahkunuid: Aksel Piirsalu, Evald Blumberg, Evald Jagus, Ferdinand Koger ja Felix Laansoo. Nende mälestuseks lauldi „Mälestuspalves ristatud käed“.\nÕp. Tammsalu pidas söögipalve, järgnes lõunasöök ja siis ka aastapäevakõne Jaan Tammsalult, kes on Viljadnimaa praost, Viljandi Jaani koguduse õpetaja ja praegu Peetri koguduse abiõpetaja. Õpetaja ütles, et pidupäeval, kus tullakse meenutama 60 aasta taguseid sündmusi, peaks tema olema õigupoolest kuulaja. Ta rääkis, et igas peres peaks olema mõni vana mees, kes noortele edastaks teadmisi ja räägiks mälestusi.\nVendade Akfred ja Heino Karu tütred Marjut ja Sirje olid koosviibimisele saabunud Viljandist\nKõneleja mainis, et ta on praegu Torontos selle koguduse õpetaja, mille soomepoisid aitasid üles ehitada ja rääkis imest, mida eestlased on kogenud kahel korral, saades Jumalalt kingituseks vabaduse.\nRääkides eesti sõdurite võitlustest rõhutas ta, et neil on olnud suur mõte rahvahulkade vabastamisel. Kui aga rahvas kaotab usu, siis pole ka enam vabadusel mõtet. Eesti rahval on siiski usu tunne olemas, seda õpetab vanaema lapsele õhtupalvena mõttega, et kuigi laps selle ehk unustab, võib see hiljem elus talle meenuda, kui olukord raskeks läheb.\nSeda läks ka kõnelejal endal vaja nõukogude armees masenduse hetkedel. See andis noorele mehele uue elutahte ja kindla soovi kirikuõpetajaks saada. Sügavalt haarava kõne lõpul tänas Y.-M. Saar õp. Tammsalu ja kinkis talle soomepoiste tegevust tutvustava raamatu.\nPärast kohvijoomist organiseeris P. Kaups rahvuslikke ühislaule. Soome külaline V. Kallio kutsus kõiki 27. aprillil kell 3 p.l. Suomi-Kotisse Soome veteranide päevale koos abikaasadega ning rääkis Soomes käimasolevast korjandusest hõimuveteranidele, millest saavad osa ka eestlased kodumaal.\nRaffi Moks luges ette eeloleva aasta juubilaride nimed. Vanim soomepoiss on J. Eilau (94), noorim H. Sepp (77). 90-aastased: P. Rohunurm, A. Jager, 85-aastased: B. Roolaid, H. Oja, A. Nool, P. Toomsalu, A. Suurkask ja P. Loosberg; 80-aastased: W. Lepik, E. Mänd, V. Veemees, E. Hert, R. Männik, R. Kuusik, P. Kasekamp, U. Veideman, K. Noor, H. Roos, Ü. Allikas ja I. Lauringson. Toronto soomepoiste nimekirjas on kõik Põhja-Ameerikas asuvad relvavennad.\nPaavo Loosberg tänas kõiki, kes olid ilusa ürituse õnnestumisele kaasa aidanud, eriti aga pr. Ene Tamme, kes oli palju vaeva näinud, kuid pidi õnnetuse tõttu ürituselt puuduma. Ta rõhutas Eesti vabaduse tähtsust, tsteerides Taaveti laulu sõnu: „Laulge kiitust Jehoovale...kuulutage rahvaste seas Tema tegusid.“


Majandusarengu Planeerimine Makro...\nMajanduse ülevaade ja Eesti riigiee...\nKaivo Kohala, Working\nat Jõgeva Majandusühistu\nMajandus ja poliitika Kaivo Kohala\nRiigi majandusressursid Tootmistegurid• Majanduslike ressursside kogumit, mis on ühiskonnal käsutada kõikide majanduslike soovide rahuldamiseks, nimetatakse tootmisteguriteks.• Üldiselt jagunevad tootmistegurid kolmeks: Looduslikud ressursid, nagu maa, mets, maavarad, aga ka kliima. Kõik inimestega seotud ressurssid, nagu rahva arv, haridustase ja kogemused, moodustavad ressursi, mida tähistatakse mõistega tööjõud. (Tänapäeval, tehnoloogia arenedes on hakkatud tööjõu asemel rääkima inimkapitalistist. See tähendab et tähtis pole enam tööjõu hulk vaid kvaliteet.) Mõistega kapital mõeldakse, masinaid, seadmeid, tehaseid, jms. Tuuakse välja neljas ehk ettevõtlikus: inimeste valmisolek riskimiseks.\nAlternatiivkulu ja ressursside efektiivne kasutamine• Ressursside nappuse tigimustes tuleb pidevalt langetada otsuseid, kuidas ja mida toota või tarbida.• Valides ühe toote tootmise või tarbimise, tuleb loobuda teisest.• Majandussüsteemi eesmärgiks ühiskonnas on saavutada nii tarbija kui tootja maksimaalne heaolu.• Ühiskonna heaolu maksimeerimiseks tuleb ressursid suunata sinna, kus on alternatiivkulu väikseim.• Resursside kasutamise efektiivsus – hinnatakse toodeid või teenuseid ressursikulu põhjal.\n• Ressursside oprimaalne paigutamine – olukord, kus ressursse ei ole võimalik ümber paigutada nii, et saaks veelgi odavamalt toota.• Vabaturumajanduse tingimustes, otsustab just turg valiku erinevate toodangukombinatsioonide vahel.• Iga tarbija püüdleb maksimaalse kasulikkuse poole, ostes tooteid ja teenuseid, mille hind on talle vastuvõetav ja mis rahuldab tema vajadusi kõige paremini.• Tootja omakorda otsustab tootmiskulude põhjal, millist toodet tarbijale pakkuda, nii et too saaks toote tarbimisest maksimaalset kasu.\nMajanduse koguprodukt ja majandusareng Kuidas mõõta riigis loodud väärtust• Riigis toodetud kaupade ja teenuste kohta annab infot sisemajanduse koguprodukt (SKP).• SKP peegeldab riigis teatud ajaperioodi jooksul toodetud kaupade ja –teenuste maksumust.• Lõpptarbimise all mõistetakse neid kaupu ja teenuseid, mida kasutavad tarbijad oma vajaduste rahuldamiseks ja mida ei kasutata enam ühegi toote või teenuse tootmiseks.• Vahetarbimisena mõistetakse neid kaupu ja teenuseid, mida kasutatakse teiste toodete või teenuste tootmisel.• Lisandväärtus on iga tootmiseetapil lisanduv kulu, mis lisandub kauba väärtusele.\nSKP riigi rikkuse mõõdupuuna• Reaalse SKP kasvu kaasutatakse ka majanduskasvu hinnanguga, kuna see peegeldab pakutud kaupade ja teenuste hulga, mitte maksumuste kasvu.• SKP per capita – ehk SKP näitaja inimese kohta.\nMillest SKP koosneb SKP umbes 20 Eratarbimine 56% Investeeringud 28% 5628 Valitsuse lõpptarbimine 20%\n• Eratarbimine- Igapäevased vajadused• Investeeringud- Kulutused tehastele, tootmisliinidele, seadmetele ja muule sarnasele.• Valitsuse lõpptarbimine- Kulutused haridusele, kaitsekulutused, teedeehitus, ministreeriumide halduskulud.• Puhaseksport- Et saada tuleb lahutada expordist import.\nInflatsioon ja kuidas seda mõõta• Inflatsiooni nimetatakse riigi keskmise hinnataseme jätkuv kasv pikal perioodil.• Deflatsioon on riigi keskmise hinnataseme jätkuv langus.• Inflatsiooni ja deflatsiooni vahepealne aeg on hinnataseme stabiilsus.• Inflatsiooni mõõtühikuks on inflatsioonimäär. Inflatsioonimääraks nimetatakse keskmise hinnataseme protsenduaalset muutust baasiperioodiga võrreldes.• Hinnataseme muutumist mõõdetakse hinnaindeksite abil.• Tarbijahinnaindeks (THI) on indeks, mis iseloomustab tarbekaupade ja tasuliste teesuste hindade muutusi.\n• Tööstustoodangu tootjahinnaindeks (TTHI) on indeks, mis iseloomustab Eestis valmistatud tööstustoodete hindade muutust, hinnad ilma käibemaksu ja aktsiisita.• Ekspordihinnaindeks (EXHI) on indeks, mis iseloomustab Eestist välja veetavate ehk eksportkaupade hindade arengut.• Impordihinnaindeks (IHI) on hinnaindeks, mis iseloomustab Eestisse sisse veetavate kaupade ja teenuste hindadé arengut.\nInflatsiooni mõju tarbijale• Mõne majapidamise heaolu võib inflatsiooni mõjul suureneda, samal ajal kui teise oma väheneb.• Inflatsiooni peamiseks negatiivseks mõjuks on raha väärtuse ehk ostujõu langus.• Tavaliselt kasvab koos inflatsiooniga ka palgad.\nHinnatõusu põhjused• Inflatsiooni võib tekitada, olukord kus nõudlus kasvab kiiremini kui tootmine. Selle tulemusena on inimesetel küllalt raha, et tarbida, kuid pole piisavalt selliseid kaupu, mida soovitakse tarbida. Seetõttu hakkavad kaupade hinnad tõusma, mis põhjustab inflatsiooni. (tuleneb kergekäelistest pangalaenudest)• Ka tootmiskulude kasv põhjustab inflatsiooni, nafta hinna tõus maailmaturul tõstab bensiini hinda globaalselt, mis tõstab transpordi kulusid ning seetõttu tekib inflatsioon.\nMajandusarengu planeerimine - makromajanduses Majanduspoliitika üldised eesmärgid• Majanduspoliitikal on traditsioniliselt 4 peamist eesmärki: Kõrge tööhõive e võitlus tööpuudusega. Hindade stabiilsus e võitlus inflatsiooniga. Kõrge ja püsiv majanduskasv. Õiglane sissetulekute jaotus.\nRahapoliitika• Raha väärtuse säilitamine on üks valitsuse ülesannetest.• Rahapoliitika ülesandeks on raha väärtuse säilitamine.• Raha stabiilsuse all käsitletakse enamasti hinnataseme stabiilsust ehk madalat inflatsiooni.• Keskpank reguleerib käibeloleva raha hulka ja raha hinda ehk intresse.• Rahapoliitika teine eesmärk on soodustada riigi majanduse kasvu.• Esikohal on stabiilsus, teisel kohal majanduse areng.\nEesti rahapoliitika• Eesti rahapoliitika baseerub valuutakomitee süsteemil, mida iseloomustab kolm tunnust: Fikseeritud vahetuskurss ankurvaluuta suhtes. Aastast 1992 oli selleks Eestis Saksa margad kursiga 1 Saksa mark = 8 krooni, hiljem oli selleks euro kursiga 1£ = 15,6. Aastast 2011 vahetati Kroon Eurode vastu. Kogu Eesti Pnaga poolt emiteeritud raha peab olema tagatud kulla- ja välisvaluutaga. Valuuta on täielikult konverteeritav nii jooksev- kui ka kapitalikonto tehinguteks.• Valuutakomitee on rahasüsteem, kus riigi keskpanga võimalused teostada rahapoliitikat on väga piiratud.\nFiskaalpoliitika• Kui rahanduspoliitika on suunatud ennekõike hindade stabiilsusele, siis fiskaalpoliitikaga püüab riik toetada majanduse arengut ning vähendada tööpuudust.• Fiskaapoliitika peamisteks vahenditeks on eelarvelised kulutused ja maksud.• Maksukoormuse alandamine soodustab tarbimist.• Tarbimise kasv elavdab majanduse arengut.• Maksude tõstmine piirab tarbimist, seetõttu pidurdab majanduse arengutempot.\nMaksud riigi majanduses• Maksude osatähtsust riigi majanduses näitab maksukoormus, mida väljendatakse riiklike maksude suhtena SKP-sse.• Mida rohkem on riigi poolt kantud funktsioone, seda kõrgemad on maksud.• Käibemaks on tarbimiselt võetud maks seetõttu mõjutab rohekem vaeseid inimesi kes tarbivad suurema osa oma palgast.• Rikkaid aga mõjutavad rohkem kapitaalmaksud, nagu näiteks maks kinnisvaralt või intressidelt.• Aktsiisimaksudega, nagu tubakaaktsiis või alkoholiaktsiis, mõjutab kahjulike toodete tarbimist. (Võib suurendada salakauba tarbimist ja nõudlust)\nRiigieelarvelised kulutused• Riigi kulutuste suurendamine ergutab tarbimist ja toob seega kaasa tootmismahu suurenemise.• Pakkumise kasv omakorda suurendab nõudlust tööjõu järele ja vähendab inflatsioonilist survet, kuid võib kaasa tuua tööpuuduse suurenemise.• Eestis on fiskaalpoliitika eesmärgiks soodsate tingimuste loomine ettevõtlus- ja investeerimiskiima arenguks.\nMajanduspoliitika rakendamine• Majandusprotsessid on omavahel tihedalt seotud ja ühe abinõu rakendamine võib kahjustada teiste abinõude rakendamist.• Kui kogutoodang langeb ja töötus kasvab märkimisväärselt on tegemist majanduslangusega. Sellisel juhul võib riik suurendada kulutusi, et tootjad saaksid rohkem toodangut müüa, palgata uusi töölisi ja tuua majanduse kriisist välja.• Teine võimalus on suurendada raha pakkumist, mille tulemusena raha hulk majanduses kasvab ja raha hind ehk intressid langevad.• Majanduse ülekuumenemise põhjuseks on liiane nõudlus, mis toob kaasa kõrge inflatsioonitaseme ja toodangu kiire kasvu. Kõrge inflatsioon tekitab inimestes ebakindlus tunde, teenitud raha proovitakse kiiremini kulutada.\nTööturg ja hõivepoliitika Tööturgu iseloomustavad põhinäitajad• Tööturuga seotud mõisted puudutavad vaid tööealist rahvastikku. Tööealine rahvastik (15-74 ea) jagatakse omakorda kaheks: Majanduslikult aktiivne rahvastik ehk tööjõud moodustab nemdest inimestest, kes soovivad töötada ja on võimelised töötama. (Kõik töötajad ja töötud) Majanduslikult passiivse ehk mitteaktiivse rahvastiku hulka kuuluvad kõik need isikud kes ei soovi töötada või ei ole selleks võimelised. (Haiged, tudengid, koduperenaised, õppurid, puudega inimesed)\n• Töötajateks ehk hõivatuteks loetakse palgatöölised, ettevõtjad, ja ka vabakutselised, kes saavad oma töö eest tasu.• Töötutena käsitletakse kõiki neid inimesi, kes tahavad ja on võimelised töötama, kuid ei leia tööd.• Heitunud- inimesed kes on pikaajalise tööotsimise tulemusena kaotanud lootuse tööd leida ja on loobunud tööotsimisest.• Töötus e. tööpuudus on töötute osatähtsus tööjõus.\nMis tööpuudust põhjustab• Täistööhõive so. olukord, kus kõik, kes tahavad töötada, seda ka saavad – on majanduspoliitika peamine eesmärk.• Tööpuudus on seotud inimese oskuse ja haridusega.• Struktuurne tööpuudus - olukord kus tööd otsivate inimeste oskused ei vasta tööandja nõudmistele ja vajadustele.\nTööpuuduse mõju riigile ja leibkonnale• Tööpuudus tekitab majanduslikku kahju. Töötute poolt tootmata jäänud toodang ehk tööpuuduse majanduslik kahju on ilmseim kahju, mis tööpuudusest tuleneb. Rakendamata ressursid on selge raiskamine.• Tööpuudusega kaasnev sotsiaalne kahju on arvamatu.• Pikaajaline tööpuudus muudab inimese tööharjumusi, mistõttu ta võib kaotada senised oskused ja teadmised tal on raskem tööd uuesti leida lisaks sellele laastab tööpuudus psüühikat, purunevad perekonnad, suureneb kodutute hulk, tekib soodne pinnas kuritegevuse arenguks.• Kasvavad riigi kulutused (abiraha maksmine, käibemaksu ja aktsiisi saama jäämine).\nMis on hõivepoliitika?• Hõivepoliitika on valitsuse püüe vähendada tööpuudust ja suurendada tööhõivet.• Passiivse tööturupoliitika korral riik tegeleb tööpuuduse tagajärgede leevendamisega. (Töötu abiraha)• Töötu abiraha on rahaline toetus, mis peaks töötule osaliselt kompenseerima sissetuleku kaotuse.• Aktiivne tööpoliitika korral püüab riik tööpuudust ennetada, luues uusi töökohti ning pakkudes ümberõpet.\nEuroopa Liidu hõivepoliitika• EL hõivepoliitikal on neli sammast:1. Uus ettevõtluskultuur, mille eesmärgiks on soodustada ettevõtlikust ning toetada inimeste püüdlusi oma ettevõtte rajamisel.2. Töölerakendamise uus kultuur keskendub kahele ulatuslikule probleemile EL’i tööturul. Need on pikajaline struktuur ja tööpuudus.3. Uute tingimustega kohanemise uus kultuur mille eesmärgiks on tööandjate ja -võtjate kohanemine kiire tehnoloogilise arengu ning muutuva turusituatsiooniga.4. Võrdsete võimaluste loomise uus kultuur mille eesmärgiks on vähendada soolist diskrimineerimist tööturul.\nSotsiaalpoliitika• Sotsiaal- ja hariduspoliitika on tänapäeva heaoluriigi tähtsamad valdkonnad.• Rohekm kulutavad sotsiaalpoliitikale sotsiaaldemokraatliku ja konservatiivse mudeliga riigid, vähem liberaalse mudeliga riigid.• Sotsiaalpoliitika eesmärgiks on tagada inimeste sotsiaalne turvalisus.\nSotsiaalkindlustuse printsiibid ja rakendusalad• Sotsiaalkindlustust kasutatakse nendes valdkondades, kus tarbijaid on väga plaju, mistõttu ainuüksi riigieelarve tuludest (maksudest) ei piisa.• Kindlustamise tuumikidee seisneb tulevase hüvitise saaja (tarbija) kaasamises rahaliste ressursside kogumisse.• Sotsiaalkindlustuse sissemaksed ja väljamaksed on seotud: mida rohekm on tehtud sissemakseid, seda suurem on hüvitis.• Tervisekindlustuses on solidaarsuspõhimõte kõik maksavad kindla % palgast kuid teenuseid pakutakse võrdselt.\n• Pensionisüsteemi ülesehitamisel kombineeritakse finantsskeeme, eesmärk hajutada riske ja tulla paremini toime rahvastikuvananemisega• Täiendavalt on kogumispensioni süsteem, töötaja maksab sihtotstarbelist maksu, mis kogutakse pensionifondi ja makstakse välja alles siis, kui see isik jõuab pensioniikka.• Endiselt kehtib solidaarne riiklik pension mille min on 40% meeslihttöölise palgast.• Enamikus Euroopa maades (va. Saksamaal) kehtib ka rahvapensioni printsiip. Igal vanuril on õigus riiklikule pensionile olenemata tööstaažist ja eelnenud palgast.\nSotsiaaltoetused ja -hoolekanne• Hüvitiste maksmise kriteeriume on kahte liiki: Abi saavad need kes kuuluvad mingisse riskigruppi: puudega inimesed, orvud. Teisel juhul nõutakse, et taotleja tõestaks oma abivajadust ehk kehva majanduslikku seisu, mis ei võimalda tal toime tulla. Pakutakse hoolekandeteenuseid: hooldekodud, lastekodud, öömajad, päevakeskused, koduvisiidid puuetega inimestele, SOS- lastekülad.\nHariduspoliitika• Õnnestunud hariduspoliitka vähendab oluliselt riigi sotsiaalkulutuste koormat.• Sotsiaal- ja hariduspoliitikat lähendab teineteisele ka sotsiaalse võrdsuse ja sidususe temaatika.\nJuurdepääs haridusele• UNESCO haridustasemed:I. PõhiharidusII. Gümnaasiumi- ja kutseharidusIII. Ülikooliharidus• Kohustuslik haridus peab olema õppuritele tagatud tasuta, mistõttu õppemaks ei piira juurdepääsu I ega II taseme haridusele.• Tänapäeva hariduspoliitikas on oluline mitte ainult sisseastumine haridusasutusse, vaid ka seal edasiliikumine ning selle edukas lõppetamine.\nHariduspoliitika põhiprobleemid• Üks haridusega seotud põhiprobleemidest on hariduse kvaliteet.• Teine haridusega seotud põhiprobleem on kartus kaotada konurentsivõime teadmusmajanduse ajastul. Siin rõhutakse suurendada reaal- ja loodusteaduste aladel õpijate osakaalu.• Kolmandaks on elukestva õppe juurutamine, ehk tähelepanu tõestetakse ka täiskasvanudharidusele.• Oluliseks teguriks, mis haridusreforme on ajendanud, on ka koolide juhtimise probleemid. Napib efektiivsust, paindlikust ja osapoolte kaasatust.\nVälismajanduspoliitika Väliskaubandustegevus vormid• Välismajandustegevuse kõige traditsioonilisem vorm on väliskaubandus. Väliskaubandus jaguneb kaupade ja teenuste ekspordiks ning impordiks.• Ekspordiks nimetatakse kodumaise kauba müümist välismaale.• Impordiks nimetatakse välismaiste kaupade kodumaal müümist.• Väliskaubanduse tulemusena on riigil võimalik spetsialiseeruda sellisele tootmisele, mis kasutab kõige paremini ära riigi käsutuses olevad ressursid.• Riigi peamisteks kaubanduspartneriteks on tema lähinaabrid.\nVäliskaubandustegevuse piirangud• Mõned riigid rakendavad väliskaubanduspiirangud, neist tuntumad on maksud ja kvoodid.• Tollimaks on maks imporditavalt või eksporditavalt kaubalt, vastavalt siis kas ekspordi- või imporditoll.• Kvoot on väliskaubanduse mahuline piirang. Impordikvoodi korral sättestatakse maksimaalne sisseveo koguse piir ja ekspordikvoodi puhul piiradakse kaupade väljavedu.• Riigid kehtestavad tootmisstandardeid, tehnilisi nõudeid või tervishoiustandardeid, et piirata väliskaubandust.• Eesti on maailmas tuntud oma väga liberaalse ehk avatud väliskaubandusega.\nMiks piiratakse väliskaubandust?• Tollimaks on riigi peamisi tuluallikaid paljudes arengumaades, sest seda on lihtne koguda.• Tärkava tööstusharu argumenti kasutatakse selleks, et kaitsata kodumaised vastrajatud arenevaid tööstusharusid välismaise konkurentsi eest.• Tollimaksu kaitsetollina rakendatakse vastumeetmena teise riigi poolt rakendatud tollile. Paraku kahjustatakse seeläbi jällegi kodumaise tarbija heaolu, kuna piiratakse väliskaubandust ja importtooted kallinevad koduturul.\nMaailma Kaubandusorganisatsioon• Väliskaubanduse liberaliseerimisel maailmas on oluline roll Maailma Kaubandusorganisatsioonil ((WTO) World Trade Organisation).• WTO’l on 140 liiget, sealhulgas ka Eesti.• WTO eesmärgiks on saavutada maailmaturul ideaalne kaubanduskord, kus kõiki partnereid koheldakse võrdselt.• WTO tegevuse tulemusena on alandatud tollimakse ning praktiliselt on kaotatud tööstustoodete eksporditoetused.\nRahvusvahelised finantsturud• Kapitalivood ületavad kaubandusvood mitmekordselt.• Kapitali ost toimub börsidel, mille eesmärk on raha vajajad ja raha pakkujad omavahel kokku viia.• Rahvusvahelised turud jagunevad rahaturgudeks ja väärtpaberiturgudeks.• Väärtpaberid moodustavad võlakirjad ja aktsiad.• Võlakirja abil laenab ettevõte raha ja võtab kohustuse see intressidega tagasi maksta.• Aktsia ostmisel omandatakse osa ettevõttest ja õigus kaasa rääkida ettevõtte tegevuse kujundamisel. (Hääle tugevus oleneb aktsiate omamise kogusest)\n• Väga tähtis roll on Rahvusvahelisel Valuutafondil IMF (International Monetary Fund)• IMF-i peamine eesmärk on soodustada rahvusvahelist rahanduskoostööd ja valuutade vahetuskursside stabiilsust, et toetada stabiilset maailmamajanduskeskkonda.• IMF pakkub ka finantsabi majandusreformide läbiviimiseks.\nEuroopa Liidu ühtne majandusruum• EL’i majanduspoliitika alustalaks ja põhieesmärgiks on ühtsetel reeglitel toimiva EL’i siseturu loomine.• Esimesed sammud selle suunas tehti aastal 1985 kui loodi EMÜ ehk Euroop Majandusühendus.• Tolliliit saavutati aastaks 1960.• 1980.a alustas Euroopa Komisjon meetmete väljatöötamist, mille alusel oleks võimalik tagada ühisturu loomise lõppuleviimine.• Aastal 1985 Avaldas komisjon Valge Raamatu siseturu loomise kohta ja põhjaliku tegevusprogrammi selleni jõudmiseks.\nNeli vabadust ühtse turu keskmes• EL’i siseturu peamisteks komponentideks on saanud ühtne kaubanduspoliitika ja nn neli vabadust.• Neli vabadust ehk tootmistegurite vaba liikumine tähendab kaupade, teenuste, kapitali ja isikute vaba liikumise tagamist EL’i liikmesriikide piires.• Vaid nende nelja kriteeriumi täitmisel on võimalik saavutada ressursside efektiivne paigutamine.\nÜhine raha ning Euroopa majandus- ja rahaliit• Tootmisressursside vaba liikumise tagamiseks on Euroopa Liit võtnud kasutusele ühise raha - Euro.• Esimesed sammud ühise raha kasutusele võtmiseks astuti juba aastal 1988, kui tollane Euroop Komisjoni president Jacques Delors tuli välja sooviga luua Euroopa Majandus- ja Rahaliit.• Pärast pikka ettevalmistusperioodi võeti 1. Jaanuaril aastal 1999 kasutusele Euro arveldusrahana.• Aastal 2002 võeti Euro kasutusele Paberi ja müntide kujul.• Ühine raha säästab valuutavahetuskuludest ja ettevõtted ei pea riskima valuutariskidega.• Rahapoliitika üle otsustab Euroopa Keskpank (EKP).


Rõivateaduskonna üliõpilased osalesid Vilniuses NordPlus projektis | Tallinna Tehnikakõrgkool\nTTK > Kõrgkool > Uudised > Rõivateaduskonna üliõpilased osalesid Vilniuses NordPlus projektis\nRõivateaduskonna üliõpilased osalesid Vilniuses NordPlus projektis25.04.2013\nRõiva- ja tekstiiliteaduskond alustas 2012. a NordPlus projektiga, mis ühendab nelja riigi kuut kõrgkooli. Projekti koordineerib TTK, partneriteks Vilniuse Kolledž ja Kaunase Tehnikaülikool Leedust, Borås´i Ülikool Rootsist, Metropolia ja Jyväskylä kõrgkoolid Soomest. Projekti eesmärk on laiendada koostööd Skandinaavia ja Baltikumi tekstiili- ja rõivaala õpetavate kõrgkoolide vahel, vahetada kogemusi ja ideid õppekavade kaasajastamise ja tööturu nõudmistega arvestamise osas.15.-19.04.2013 toimus Vilniuses intensiivõppe periood. Vastavalt kokkuleppele sõitis Leedu pealinna igast partnerkõrgkoolist 5 tudengit ja 2 õppejõudu, võõrustajad said osaleda poole suurema seltskonnaga, kuna kandsid ka suuremat koormat.\nProbleemõppe põhimõtetega viis osalejad kurssi Jyväskylä kõrgkooli õppejõud Outi Laitinen, kes andis ka igale rühmale ülesande. Selle lahendamisega tegeldi erinevates paikades ja erinevaid võimalusi kasutades 4 päeva jooksul, viimasel projekti päeval esitleti oma grupitöö tulemusi. Ülesannete lahendamisele aitasid kaasa erinevate ettevõtete külastused Vilniuses ja Kaunases.\nLisaks õppe- ja uurimistööle jõudsid tudengid omavahel tutvuda nii linnaekskursioonil kui peoõhtul. Et parasjagu peatus just Vilniuses maailmakuulsa vene-prantsuse moeajaloolase, disaineri ja kollektsionääri Alexander Vasiljevi ajalooliste kostüümide näitus, siis ühe pärastlõuna sisustas selle külastamine.\nOma töö tulemusi ja saadud muljeid-kogemusi esitlevad projektis osalenud tudengid teaduskonnas pärast oma isikliku portfoolio vormistamist.\nNordPlusi uue projekti taotlus on esitatud ja positiivse otsuse ning rahastuse korral toimub järgmine kursus 2014. a mais Rootsis Boråsis. Sealsed õppejõud on lubanud läbi viia kursuse, mis keskendub tekstiilmaterjalide tootmise erinevatele etappidele.


Buduaar - RETSEPT! ŠOKOLAADIGA hõrgutavad figuurijäätised\nRETSEPT! ŠOKOLAADIGA hõrgutavad figuurijäätised\nTegu on imelihtsa magustoiduga, mida saab pakkuda jäätise asemel ning tegelikult võiks neid nimetada lausa valejäätisteks, sest põhikomponendiks on siinkohal hoopis tervislikkusest pakatav banaan. Sellest tulenevalt ka pealkiri: šokolaadiga hõrgutavad figuurijäätised - tegu on tõepoolest figuurisõbraliku maiusega.\nŠokolaadikreemi sisse kastetud banaanid, mis on kaetud pähkli- või muu meelepärase puruga, on mõnus pärastlõunane amps, mis annab energiat, et õhtusöögini vastu pidada. Aga miks mitte pakkuda neid ka külalistele, sest neid on väga lihtne teha ja aega ei kulu ka palju. Või siis on need tore vaheldus lihtsalt banaani söömisele.\n30 g 35% rõõska koort (vahukoort)\nmeelepäraseid lisandeid, nt purustatud pistaatsiapähkleid või mandleid, kookoshelbeid, mandlilaaste\n6 pulka (näiteks jäätisepulka, aga sobib ka grilltikk)\nKuumuta vahukoor väikses potis, kuid ära lase sel keema tõusta. Keera kuumus maha, lisa šokolaaditükid ning sega, kuni need sulavad. Vala segu mõnda kõrgemasse anumasse, siis on lihtsam banaane šokolaadikreemi sisse kasta.\nLõika banaan kolmeks. Torka ühte otsa pulk, teine kasta kolmandiku jagu šokolaadi sisse. Puista kohe peale meelepärast segu. Aseta banaanid küpsetuspaberiga kaetud taldrikule ja tõsta külmkappi tahenema.\nRetsept on Teevi blogis siin\nMerilin Taimre: Kiire powersnack PBBB - Peanut Butter Banana Bread \nJohanna köögis: Karamelline Tarte Tatin banaanidega \nPILTUUDIS: JOOSEP JÄRVESAARE salapärane pruut tähistas 25. sünnipäeva \nSUUS SULAV MUNAPUDER: kuidas seda tegema peaks?\nKAS HOMMIKUL MUNA SÖÖMINE teeb paksuks?\nSEE HOMMIKUSÖÖK VIIB näljatunde pikaks ajaks\nRETSEPT: KOHEV OMLETT, mis jääb tõeliselt õhuline\nRETSEPTIIDEE LAUPÄEVAÕHTUKS: hapukas sidrunikook \nTIPPKOKA ÕPETUS: VAATA, KUIDAS TEHAKSE pošeeritud muna \n38.00€ Benefit Cosmetics CORALista - Blush\n8.00€ M, uus ,siltidega ilusat kollast värvi pluus, s/m\n40.00€ uued-crocs saapad 37/38 (W7)\n24.00€ uued suurus 38 ehk m, hästi stretsid\n9.50€ Uus Seppälä trikoo, suurus 110/116\n55.00€ Uued Viking talvesaapad nr 27, stp 18 cm\n12.00€ leopardi tuunika suurus L, seljas s/m kandjal ja 174cm pikkusel\n8.00€ suurus 38\n21.00€ suurusele 38 ehk m kandjale\n4.00€ George lühikesed püksid/täpidega, suurus 92-98\n55.00€ uued Viking talvesaapad nr 30, stp 19,7 cm\n13.00€ ALE! Uus! Kaunis lilleline psua XS-S\n25.00€ uus kevadine jakkike.suurus s\n20.00€ uus, neoonkleit, xs-m.\n7.00€ Zara seelik, suurus 104\n0.00€ neoon roosa kleit, suurus S\n16.50€ uus sõjaväe mustriga seelik, xs-m\n22.00€ Uued suurus m ehk 38\n16.00€ Uus sobib s-xl\n8.50€ Lindex kleit suurus 110/116\n55.00€ Uued Viking gore-tex k/s saapad nr 40, stp 26,7 cm\n23.00€ uus vest, suurus sees M aga sobib S kandjale\n12.00€ uus suurus S, beezikas suvine pluus\n1.00€ Ale! Hele kosmeetikakott\n12.00€ Uus pluus\n7.00€ H&M täpiline kleit, suurus 104\n25.00€ Kangol Kootud kleit s.S\n20.00€ Abc disaini vankri korv .bruun\nROTERMANNIS AVAS UKSED Skandinaavia mõjutustega väike pagarikoda RØST\n4 OOTAMATUT TOIDUAINET, mida oma smuutile kindlasti lisama peaksid\nTASUB TEADA! 8 TOIDUAINET, mida kunagi soojendada ei tohiks\nGENIAALNE KOHVINIPP: miks sa seda varem teinud pole?\nRETSEPT: TALJESÕBRALIK KÜLMUTATUD kookose-banaanikook\nHÄMMASTAV RETSEPT: ŠOKOLAADIUNELM, mis annab vaid 100 kalorit


Vahel tundub, et kõik arendavad end pidevalt. Keegi ei tohi enam lihtsalt olla.\nKoguaeg peab arenema ja püüdlema. Isegi lapsed peavad varakult olema väga teadlikult ja suunatult arendatud. Vanemad uhkeldavad oma 5kuuste edusammudega, 3-aastastest rääkimata. Kõigil on vaja kuhugi justkui jõuda või siis on pidev oht millestki maha jääda.\nKuhu nad siis kiirustavad?\nEneseareng on väga popp sõna. Aga küsimus ei ole sõnas. Küsimus on selle tähenduses.\nEnesearengu tähendus võib olla koguv, kurnav, eemale peletav või võimestav.\nJa sellest tähendusest sõltubki kas ja kuidas igaüks saab ennast arendada.\n4 VIISI ENNAST ARENDADA\nÜks on kindel. Ükskõik, mis tähenduse sa enesearengule annad või kui teadlikult sa seda teed, siis see toimub igal juhul.\nSinu keha, vaim, süda, hing – kõik liiguvad pidevalt. Kui sa ei saa julgemaks, siis sa saad kartlikumaks. Kui sa ei tee üldse trenn, siis su mõistus ja keha muutuvad pehmemaks.\nJa sellel kõigel ei ole mitte mingit pistmist vanusega.\nKa vanus on sinu peas loodud tähendus. Kui sa oled oma peas juba liiga vana, juba ema/isa, vanaema/isa, juba ülemus, juba ..., siis sellest sõltuvad sinu valikud, otsused ja elamise viis. Ja sama toimub vastupidi. Kui sa oled liiga noor, liiga kogenematu, liiga rumal, liiga ..., siis teed sa vastavad valikud.\nMe kõik kogeme igapäev elu. Selle totaalses ja täiuslikus võlus ja valus. Ja ükski võlu ega valu pole fakt. Need on juhtumid, millele me anname tähenduse. Võimestava või murdva tähenduse. Ja seda teeb igaüks meist iseseisvalt. Jah me kopeerime ja inspireerume, aga lõpuks otsustame me oma tähenduse ja loo ikkagi ise.\nOma elu-uuringutes olen täheldanud neli võrdselt sagedast enda arendamise viisi, millel kõigil on omad tagajärjed.\nIgaks juhuks rõhutan, et ma ei mõista ühtegi „tüüpi“ hukka. See on pigem välimääraja.\nToon nad välja, et mõista seda mitmekesisust, sest kõik nad vajavad erinevat hoolt, lähenemist ja mõistmist.\nSinu kodus, kollektiivis, hobiringis ja sõpruskonnas on nad kõik esindatud. Nad vajavad erinevat juhtimist, kuulamist ja puudutust.\nNeed kõik tüübid on sinu enda sees olemas. Ühes valdkonnas või rollis oled üks ja teises selle vastand. Sul on vaja seda tunda, sest muidu oled sa kontrollimatu.\nMeie igaühe tee on erinev ja igaüks neist viisidest on hindamatu väärtusega, sest nad kõik loovad erinevaid vaatenurki, kogemusi, perspektiive. Kõik on õiged ja ükski pole ainuõige. Ja tegelikult on kõik need tüübid tähtsad ja asendamatud arenguetapid meie kõigi lugudes.\nNende mõistmine on lihtsalt järjekordne viis õppida mõistma seda veidrat paradoksaalset looma nimega Inimene. Selle mõistmine aitab sul olla parem kaaslane, juht, õpetaja iseendale ja teistele.\n1. „MA OLEN VALMIS“ ENESEARENG\nSee on väga suur grupp imelisi inimesi, kes on saanud valmis. Nad lihtsalt on.\nElu lihtsalt juhtub. Mõni on rahulik, mõni ärev, mõni sõltuv, mõni kaassõltuv, mõni kuri, mõni kibestunud. Neil on koolid tehtud, nad juba teavad kuidas asjad käivad, nad enam ei viitsi, nad on vanad, nad „jäävad iseendaks“. Nendega peavad teised hakkama saama. Nad seda küll ise ei tunnista, aga nad on päris võimukad tegelased. Nemad ei tantsi, aga neile meeldib kui nende ümber tantsitakse ja nemad võivad siis arvamust avaldada ja kommenteerida ning loomulikult ka naeruvääristada või harva ka patroniseerivalt imetleda ja kiita.\nSiia gruppi kuuluvad väga erinevad inimesed. Mõned näited.\nNeed, kelle jaoks õppimine jäi kooli.\nSageli lahkusid nad koolist vastikuse, väsimuse või traumaga ja nii on nende loomulik õpisuhe katki. Ja nii nad väldivad järjekordset kooli ja õpetajaid, kes arvavad, hindavad, alandavad, karistavad, ogaralt kiidavad või ütlevad, mis on õige.\nNeed, kes ongi saanud „valmis“.\nNad on ära õppinud, ära kogenud, ära teinud, ära saavutanud. Nad teavad.\nNad oleks justkui finishisse jõudnud ja enam pole kuhugi minna.\nMulle tundub, et neil on tegelikult väga igav, aga nad ei saa seda nii näha. Sest nad on lõpus ja enam ei ole kuhugi minna.\nVaatamata nende rikkalikule kogemusele, ei ole nad tihti head cheerleaderid ehk head toetajad või mentorid. Nad ei anna oma teadmist edasi või ei toeta teisi nende teel. Pigem on nad kriitikud, kadetsejad ja vahel ka teiste kahandajad. Keegi pole küllalt hea ja keegi tohi ka olla liiga hea, sest kes siis nemad oleksid?\nMulle on mulje jäänud, et see tuleneb tegelikult üksindusest. Nende lugudest jääb mulje, et nad on tihti olnud väga head üksi rügajad, nad on kusagilt põgenenud, midagi tõestanud, aga lõpuks on nad ikkagi valideerimata, tunnustamata ja ka mõtestamata. Nad nagu ei tunneks oma kogemust. Nad lihtsalt teavad, et nad saavutasid ja tegid palju, aga see teekond, võlu ja valu on reflekteerimata. Ja nii jääb ta lihtsalt tööks, mitte ei saa väärtust või mõtet, mis võiks olla kasulik teistele ja luua väärtust edasi.\n2. ENESEARENGU ALLERGIKUD\nNemad on sageli saanud enesearenguga pihta ja neil on seetõttu tekkinud vastumeelsus, skeptilisus või lausa tugev allergia.\nSiin grupis on palju neid, kelle loos on midagi juhtunud, mis on nende elu raputanud ja neid kuidagi väga olulisest ilma jätnud.\nVahel on nad olnud mingi lähenemise või liikumise totaalses lummuses ja siis kogenud hülgamist, välja heitmist või hakanud nägema asju avaramalt ja pettunud. Ja nii on nad saanud "normaalseks".\nVahel on nad kogenud oma lähedaste arengu tagajärjel toimunud lähisuhete muutumist ja isegi kaotamist. Teise eneseareng röövis neilt nende armastuse, kuulumise ja kindlustunde. Järelikult on eneseareng vaenlane, millele nemad ise ei saa alluda.\nVahel on nad ümbritsetud agressiivsetest enda arendajatest ja kuna see tundub kahtlane, imelik, tüütu, võlts vms., siis nad ei saa sellega kuidagi isiklikult suhestuda.\nVahel on neid sunnitud käima ja osalema veidratel koolitustel või ülemus kuulutab mingeid kummalisi tõdesid.\n3. ENESEARENGU SPORTLASED JA KOLLEKTSIONÄÄRID\nSiia kuuluvad enesearengu kui sellise armastajad, tulihingelised õpilased, saavutajad. Neile meeldib õppimine, osalemine ja kogemine. Nad koguvad ja kogevad meetodeid, autoreid, mõjutajaid, tsitaate. Nad läbivad ja sooritavad õigeid enesearengu verstaposte.\nMõni neist ongi kollektsionäär. Nad nagu ehitavad kogu või portfooliot. Nende põhjus osalemiseks on tihti – tundus huvitav, tulin vaatama ja lõpus on nende kokkuvõte „seda ülesannet ma olin juba teinud“. Nad on justkui väliselt kogejad ja tarbijad, aga nende sees justkui ei toimu midagi. Nad hüppavad ürituselt üritusele ja oskavad meetodeid teha viiele. Vahel nad lausa teavad õigeid vastuseid. Nad on sageli väga entusiastlikud ja tublid õpilased. Vahel nad ei kuula ega kuule teisi hästi, aga samas toovad nad ruumi alati oma entusiastliku energia.\nMõni neist on „sportlane“ ja saavutaja. Need on iseenesest väga head asjad, aga vale ajendiga võivad nad pikas perspektiivis kahjustada, mitte luua. Mis see vale ajend siis on? See on „õigemaks saamine“. Siin grupis on tihti inimesed, kes ei saa leppida oma loo ja iseendaga. Nad nagu tõestavad, põgenevad, kustutavad, saavad õigemaks. Siia gruppi võivad kuuluda ka ülitublid lapsevanemad, kes oma last „õigemaks“ arendavad või „väldivad“ iseenda kogetut. See rühm on erakordselt töökas, süsteemne, produktiivne, saavutav, aga lõpuks tekib küsimus, et miks? Vahel nad murduvad ka ise just selle pärast, et nad ei jaksa enam õigemaks saada või pettuvad tulemustes. Endas, teistes, oma lastes, oma töötajates. Nii palju tööd ja nii vähe tulemust. Mõni rügab edasi. Mõni saab valmis. Mõni pettub. Ja mõni liigub edasi järgmisesse avaramasse "tüüpi“.\n4. ELAMIST VÕIMALDAV ENESEARENG\nSee on eneseareng, mis võimaldab elamist. Aitab tunda rõõmu ja tähistada tehtut. Aitab kanda raskuseid. Aitab lahendada keerulisi olukordi. Aitab püsida kontaktis, isegi kui on keeruline. Aitab leppida elu keerukusega ja ikkagi elada. Aitab püsida protsessis, õppimises, arenemises. Aitab saada üha rohkem endaks ja luua ning tuua ellu väärtust juurde. See võimaldab enda kogemust jagada.\nSee on eneseareng, mis tugineb sinu loole ja selle aktsepteerimisele. Selle käigus toimub üha suurem enda omaks võtmine, harjumuste ja iganenud tõekspidamiste ümberhindamine, uute vaatenurkade avastamine, uudishimulikuks muutumine jne. See on oma loo uuena nägema õppimine ja sellest jõu saamine. See on justkui sobivamaks ja õigemaks saamine oma olemasoleva loo sees. Sa tõstad selle loo uuele tasemele, sa muudad selle väärtuslikuks ja nii muutub see viljakaks maaks, millest sa võrsud. Pidevalt kasvades, hetke hinnates ja tulevikku luues.\nVeelgi olulisem. See enesearengu tee võimaldab sul näha, märgata, tunnistada ja taluda teiste unikaalset teed, sest te olete mõlemad mudas koos. Igaüks omas mülkas, oma õit kasvatamas.\nVahel on see eneseareng aktiivne, kus sa õpid, loed, käid. Vahel on see passiivne ja settida lubav. Vahel on see õitsev ja andev. Ja vahel on see kustuv ja lagunev, et uus seeme saaks sündida.\nSee on rikkalik elamine, tema kõigis aastaaegades. Kõik selleks, et elu ei lõppeks enne kui ta päriselt lõppeb.\nHoidkem ja väärtustagem ennast rohkem\nLiiga paljude inimeste elud taanduvad ja kahanevad pisikesteks hirmude, ebakindluste ja sõltuvuste tralliks, ellujäämiseks või päevade ära talumiseks. See kustumine algab meil liiga noorena ja liiga massiliselt.\nSee teeb suhted keeruliseks. See teeb töökollektiivid kurnavaks. See teeb juhtimise raskeks. See teeb allumise piinavaks. See teeb koolid masendavaks.\nAga on olemas ka muu võimalus.\nOn olemas elus olemise ja elus püsimise võimalus.\nAga seda tuleb teha teadlikult. Iga päev. See on kui pidev rohimine, et kasvamine oleks võimalik.\nUmbrohi vallutab kergelt meie elud. Hirmutajaid ja kriitikuid on piisavalt. Uudised ja sotsiaalmeedia teevad oskuslikult meie elu kaaperdamise tööd.\nMeie enda asi on end elus hoida ja elada.\nMeie meel ja süda ei püsi avatuna iseenesest. Inimruum ei püsi avatuna iseenesest. Inimruum töökohal või koolis või kodus vajab tööd, hooldust ja puhastust. Meie meel vajab puhkust ja puhastust ja uuesti mõtestamist. Me vajame pidevalt meelde tuletamist.\nJa sellest oma inimlikkuse, väärtuslikkuse, piisavuse ja pideva teel olemise meelde tuletamisest sõltubki kõik. Meie enda õnn ja teiste õnn. Nii saab meie tõeline võimekus ja inimlikkus väljenduda ning kaaslastele, organisatsioonidele ja ühiskonnale kättesaadavaks muutuda.\nMe kõik oleme koosloojad. Mitte selle pärast, et peame, vaid me lihtsalt oleme.\nSa oled nii palju suurema mõjuga kui sa arvad! Kasuta seda mõju hea loomiseks.\nOsale tasuta enesemeisterlikkuse veebinaril\n"Eneseareng - lihtslat mood või midagi enamat?"\nMiks hobi pidamise oskus on väga tähtis eluoskus?


Valu puusades pohjustel, Puusavalu põhjused\nJalade liikumine on piiratud. Need tekivad sageli pärast tõsist füüsilist koormust ja aktiivset sporditreeningut. Nad stimuleerivad rakkude uuenemist.. Valu, põletik, lokaalne hüpertermia elimineeritakse.\nOsteokondroosiga täheldatakse kiulise rõnga kõrguse vähenemist. Selle tõttu on surve radikaalsetele närvidele, mis moodustavad istmikunärvi. See ulatub tuhara ja reie tagant popliteaalse fossa poole. Kui see on kokku surutud, tekivad ebameeldivad tõmmetunnetused ja krambid.\nVanematel inimestel on reie ja kubeme valu tõmbamine peaaegu alati seotud puusaliigese struktuuri hävimisega. Deformeeruv osteoartriit coxarthrosis toimub vanusega seotud degeneratiivsete muutustega, mis on seotud reieluu pea kõhrekoe sünoviaalmembraani hävimisega.\nTerapeut on reeglina halvasti kursis lihasluukonna probleemidega ja määrab välja põhilise põletikuvastase ravi. Selle tulemusel jõuavad patsiendid kitsama eriarsti juurde juba haiguse kaugelearenenud staadiumis, kui konservatiivne meditsiin enam ei aita. Kui asute geograafiliselt Moskvas või Moskva piirkonnas, võite kasutada meie pakkumist. Pakume igale patsiendile võimaluse saada esialgne tasuta konsultatsioon arstiga.\nAinuüksi reie ja põlve tõmbevalude diagnoosimine on võimatu, kuna enamik aistingutest on subjektiivsed. Ainult kogenud arst suudab diferentsiaaldiagnostika abil patsiendi täieliku läbivaatuse teha esialgse diagnoosi. Reie, kubeme ja tuhara tõmbamise valu põhjuse selgitamine on võimalik ainult laboratoorse uuringu abil.\nPatsientidele määratakse radiograafiline uuring, CT, MRI, pehmete kudede ultraheli ja paljud muud tüüpi uuringud.\nPuusavalu joonistamise põhjused Puusade valu tõmbamiseks on ka muid võimalikke põhjuseid, paljuski erinevad need patsiendi vanuse ja soo järgi. Naistel on sellised ebameeldivad aistingud noores eas väga sageli seotud aksiaalse skeleti deformeerumisega raseduse ajal ja vanemas eas puusaliigese hävimisega.\nMeestel seostatakse puusade tõmbevalusid noores eas peaaegu alati anküloseeriva spondüliidiga ja eakatel on need põlveliigeste hävimise tunnuseks. Muud sapi liigeste haigustes tõmbamise põhjused võivad hõlmata järgmisi tingimusi: febriilne periood hüpertermilise reaktsiooni suurenemisest külmetushaiguste viiruslike ja bakteriaalsete infektsioonide korral; mõne sooleparasiidi vastsete migratsioon; rauavaeguse ja hemolüütilise vormi aneemia; lihaskiudude düstroofia pärast patsiendi pikaajalist sunnitud liikumatust; ajuvereringe ägedate või mööduvate häirete tagajärjed koos alajäsemete halvatusega; poliomüeliit, osteomüeliit, puukentsefaliit ja mõned muud ohtlikud infektsioonid, mis mõjutavad aju ja seljaaju arahnoidaalseid membraane; seljavigastused; cicatricial muutused alajäsemete kõõluses ja ligamentoosses aparaadis; konvulsiooniline sündroom; mõnede oluliste mikroelementide, näiteks kaaliumi, magneesiumi, kaltsiumi puudus toidus; fibromüalgia.\nEnne ravi alustamist on vaja selgitada valu tõmbamise põhjuseid.\nSelle keskmes on reie- kubeme- või tuharapiirkonna valu tõmbamine vaid mõne muu haiguse sümptom. See ei ole iseseisev patoloogia, vaid selle avaldumise viis.\nSeetõttu peaks ravi alati olema suunatud põhihaiguse kõrvaldamisele. Valu ise ravimine on kasutu ja ohtlik. Maskeerides ebamugavustunnet mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega, riskite viia oma lihasluukonna sellisesse hävitusetappi, et ainult operatsioon aitab. Valu joonistamine reie tagaosas Enamikul juhtudel puusa seljavalu muljumise või istmikunärvi põletiku tõttu. Ta lahkub selgroost ja läheb tuhara piirkonda.\nSiis laskub ta mööda reie tagumist osa popliteal fossa. Seal lõheneb see kaheks sääreluu närviks, sisendades sääre- hüppeliigese- ja labajala kudesid. Sellest tulenevalt võivad reie tagaosa tõmbevalu põhjustada järgmised patoloogilised muutused: põlveliigese kudede hävitamine deformeeriv gonartroos ; põlve pehmete kudede kahjustus bursiit, tenosünoviit, kondromatoos, anküloos jne ; reie tagaosa lihaste kahjustus liigse pingepotentsiaaliga ja istmikunärvi läbinud tunnelite spasm; venoosne puudulikkus, mis viib reie süvaveenide tromboosini; lümfisoonte voodi puudulikkus, mis viib lümfi efusioonini nahaaluses rasvakihis ja moodustab närvikoele kompressiooniefekti; puusaliigese hävitamine deformeeruv koksartroos, periartroos, reieluupea ja selle kaela hävitamine ; piriformise sündroom; lumbosakraalne osteokondroos.\nSee ei ole võimalike haiguste täielik loetelu. On vaja läbi viia diferentsiaaldiagnostika jämesoole ja vaagnaõõnes asuvate kasvajatega, tõsiste neurotoksiliste infektsioonide ja selgroo vigastustega. Valu joonistamine vasaku ja parema jala reie piirkonnas Pole harvad juhud, kui patsient kaebab vasaku reie või parempoolse Valu puusades pohjustel, selle sümptomi samaaegne esinemine mõlemal jäsemel on äärmiselt haruldane.\nTavaliselt on valu paremal või vasakul tõmbamine närvikiudude kahjustuse sümptom. See on alati kokkusurumine. Kuid mis võib põhjustada närvikoe suurenenud survet: põletik näiteks Valu puusades pohjustel või artroosiga ; lümfi- ja venoosse vere stagnatsioon; trauma näiteks põlve- või puusaliigese ligamentoosse aparaadi nihestused ja vere ummistumine sisemise hematoomi kujul ; luukoe proliferatsioon liigesõõntes deformeeriv osteoartroos ; mehaaniline eksogeenne surve tihedate riiete kandmine, harjumus visata istudes üks jalg teise peale jne.\nPuusa tõmbamise valu ravi Igasugune reie tõmbav valu on närvikoest hädasignaal. Seetõttu tuleks arstiabi osutada nii kiiresti kui võimalik. Närvikoe nekroosi ennetamine on ülitähtis Valu puusades pohjustel.\nSeetõttu algab meie manuaalteraapia kliinikus igasugune reievalu tõmbamise ravi hädaolukorra põhjuse otsimisega ja selle kõrvaldamisega. Niisiis, kui istmikunärv pigistati selgroo lumbosakraalses lülisamba lülisamba lülisamba väljaulatuva osa taustal, saab rünnaku peatada veojõu seansi abil. Ja kui põhjus peitub puusaliigese hävimises, siis tulevad appi osteopaatia ja manuaalteraapia.\nTulevikus, pärast valu rünnaku peatamist, algab patsiendi terviklik taastusravi. See töötatakse välja individuaalselt, sõltuvalt sellest, milline haigus põhjustas reie joonistamisvalu. Tavaliselt kasutame massaaži ja osteopaatiat, refleksoloogiat ja kinesioteraapiat, laseriga kokkupuudet ja terapeutilisi harjutusi. Registreeruge esmaseks tasuta konsultatsiooniks meie manuaalteraapia kliinikus.\nTavalistest, looduslikest põhjustest eristatakse ülepinget. See moodustub sagedase kõndimise, pikaajalise seismise, aktiivse treenimise tõttu. Lihased muutuvad väga pingeliseks, põhjustades valulikkust. Sümptomid ilmnevad siis, kui keha on une ajal vales asendis. Osta ortopeediline madrats ja padi, kõrvaldades valulikud sümptomid pärast ärkamist. Patoloogia tuvastamiseks tehakse diagnoos.\nTänu uurimisele määratakse järgmised haigused: artriit - liigesepõletik süsteemse haiguse tagajärjel; artroos - verevoolu Valu puusades pohjustel luude liigese piirkonnas; reieluukaela murd; äkilistest liigutustest tulenevad dislokatsioonid, kukkumised; lihaste venitamine; autoimmuunpatoloogia - kaitserakud on suunatud nende enda kudede vastu; podagra - ainevahetushäire, mis tekib siis, kui uraadid kogunevad liigeseõõnde tugeva valulikkusega. Kui ebamugavust põhjustab süsteemne patoloogia, ilmneb valu sündroom kõigepealt ühelt poolt.\nHäirete progresseerumisel levib valu mõlemasse kehaosa. Kuidas ravida vasakpoolsel küljel puusaliigese valu Ortopeedid, traumatoloogid, reumatoloogid, kirurgid soovitavad keha taastamiseks terviklikku lähenemisviisi ravile. Pärast kahjustava teguri tuvastamist kirjutatakse välja ravimeid, mis parandavad heaolu, peatavad hävitava protsessi: Valu puusades pohjustel FREDERS Valu valu kõrvaldavad lokaalse ja süsteemse hüpertermia, põletiku, valu Diklofenak, Ibuprofeen Valu puusades pohjustel steroidsed ravimid immuunsuse agressiivse mõju pärssimiseks, asendusravi Deksametasoon ; mitte-narkootiliste opioidsarjade Valu puusades pohjustel Ketanov, Ketorol, Nise ; ärritavad, soojendavad, valuvaigistavad salvid Bengay, Fastum gel, Voltaren.\nKoos konservatiivsete meetoditega kasutatakse füsioteraapiat. Näiteks määrake soojenemine, vasodilataator. Verevarustus normaliseerub, seega satub rohkem toitaineid. Operatsioon on näidustatud raskete vigastuste või tervist, elu ohustavate Valu puusades pohjustel patsientidele. Kuidas lapsed aitavad Sagedamini ilmneb lihasluukonna haigus inimestel 50 aasta pärast. Selleks ajaks kasvavad nende lapsed nende eest hoolitsemiseks. Nad tuletavad teile meelde arsti ettekirjutusi, soovitavad täpselt järgida juhiseid.\nKui vanema seisund halveneb, kutsub raviarst kiirabi. Pärast uurimist muudetakse ravimeetodit, patsiendi oluliste rikkumistega pannakse haiglasse. Milline tuim, tõmbav, punktilõikav valu puusas, ütleb Puusavalu ilmneb erinevatel põhjustel, füsioloogilistest kuni patoloogiliste teguriteni.\nEnam levinud patoloogiad esinevad kohalikul või süsteemsel tasandil. Nad põhjustavad kliinilisi sümptomeid, mille kohaselt on ette nähtud täiendavad uuringud, viivad läbi ravi: Artriit. See on põletikulise iseloomuga liigesekahjustus. Selle põhjuseks on mitmesugused kõrvalekalded spondüliit, reuma. Kui kaasatud on mitu piirkonda, nimetatakse seda seisundit polüartriidiks.


Kommentaarid: Kuidas ma mehi taga ajan | Õhtuleht\naednik / 09:46, 9. juuni 2015\nRadist / 17:01, 18. märts 2015\nNimelt sattusin netti sirvides artiklile "Kuidas ma mehi taga ajan", autoriks keegi Õhtuleht. Ega ma mujale vaadanudki kui kommentaariumisse. Seal üks küsib, et kes see jutuvestja ka ise on. Lugesin artikli seejärel uuesti läbi ja kuna humoorikas stiil ning mõned märksõnad mu oletust kinnitasid, olin valmis juba aitama. Ent hetk enne enteri vajutamist viskasin pilgu artikli kohal olevale peenele kirjale - blogi: Ave Ameerikas. Tohohh, kuidas ma seda varem ei märganud?\nBlogiteemat ennast ma suurt ei kommenteeri, kui et vaid niipalju, et pesumasinat omal käel remontida on raskem kui laualampi. Peale selle sain lisateavet, et USA-s on prügivedu tasuta?\nAve Maria Blithe / 17:39, 19. märts 2015\nMulle väga meeldis su öeldud ´´Blogiteemat ennast ma suurt ei kommenteeri...´´ Aitähh hea nalja eest : )\ndish / 18:18, 19. märts 2015\nTänks... Järgmiseks teemaarenduseks pakuksin Eurovisiooni lauluvõistlust. Kui juba Austraalia, miks mitte ka Ameerika?\nUsamees / 03:18, 31. juuli 2015\nHuvitav kus osariigis on prügivedu tasuta_!? Tasuta on vaid korduvkasutusega asjade konteiner....Ja üldse,Ameerikas pole midagi tasuta,isegi kui sina saad tasuta on keegi selle kinni maksnud oma maksudest...DDD\ntohoh / 16:42, 18. märts 2015\n"omet maksame selle teenuse eest automaatselt iga kuu.."\nkust kõll õhtuleht selliseid ülbeid jobusid blogijateks leiab?\nitaalia immigrant - eriti põlglikult öeldud. mille poolest see poluvernikust nõukogude immigrant parem on?\nja pidev tõusiklik eneseupitamine. milline lux eko pesumasin! milline eeskujulik käitumine prügi käitlemisel!\ntegelikult ei kaotanud ühiskond selle esmaspäevase tööltpuudumisega midagi. blogija töö maht on väike, rohkem tagumikutundide tegemine..\nprügimaks? / 05:09, 17. märts 2015\nkuidas sa seda prügikogumismaksu maksad?\nAmeerikas on linnades ju prügivedu tasuta. Eks ta kuskilt eelarvest maksudena ole võetud, aga otseselt ühtegi prügiarvet ju ei esiatata? Linnades küll mitte.\nAve Maria Blithe / 16:08, 17. märts 2015\nEelarvesse maksudest tekkinud raha on ju SINULT võetud raha, seega ei ole see ''tasuta'' ja kuna SINA oled teenuse eest maksnud, on sul õigus kvaliteetsele teenusele : )\nAve Maria Blithe / 00:18, 17. märts 2015\nNutikam lugeja oskab minu blogide lingile klõpsata, kus mu sihverplaat täitsa olemas.\nAve Maria Blithe / 00:21, 17. märts 2015\nsorry, see oli vastus ´´Kino Jutt, aga millineolete?´´ kommentaarile\nLex / 06:35, 17. märts 2015\nSaid pesumasina korda? Ehk oleks saanud prügiautojuhilt paluda, et too selle korda teeks?\nAve Maria Blithe / 16:10, 17. märts 2015\nSee on väga hea idee, aitähh! Aga prügionu allapoole arvestust töö-eetika tõttu ei julgeks teda küll kalli masina ligi usaldada.\nMartin S / 10:40, 17. märts 2015\nElts / 23:33, 16. märts 2015\nKuidas siis selle pesumasina parandajaga sai,kas käis parandas ära?\nAve Maria Blithe / 00:17, 17. märts 2015\nAitähh küsimast. Saabus tema kell 15.00, uuris ja puuris ja otsustas, et tuleb tellida mingi varuosa jublakas, mis võtab vähemalt 10 päeva aega. Loodan, et Jaanipäevaks on ehk kohal\nDr.Hoorm... / 23:16, 16. märts 2015\nProovisin vibraatoriga pesumasinat parandada. Ei õnnestunud.\nkino jutt,aga millineolete? / 23:13, 16. märts 2015\nsooviks ka jutuvestjast pilte midagi milline välja näete ja kui van jne?\nKahUsast / 14:49, 28. juuni 2015\nÄrge muretsege, ta on juba üsnagi vana. Vaadake linki (Ave on see parempoolne mutike)!


Kellaõis on rohttaim ja kuulub kellukate perekonda. See perekond ühendab enam kui 400 metslille- ja aialille liiki, mis kasvavad parasvöötmes riikides. Kellalill, mille foto on toodud allpool, on tänu õrnale kaunile välimusele ja tagasihoidlikkusele teada igale kasvatajale, ka harrastajale. Paljud selle taime liigid on looduses, kuid mõned sordid on koduaedades suurepäraselt juurdunud. Mõelgem välja, kuidas kellukad lilled välja näevad, kuidas neid kodus istutada ja kuidas neid korralikult hooldada, et kasvada väga elegantne ja luksuslik lill..\nKeskmine kelluke. Kõige sagedamini kasvatatakse seda lillesorti üheaastase kasvuna. Keskmise kella vars on sirge ja lilled kogutakse õisikutesse, mis sarnanevad püramiidi kujuga. Kellade värv on kõige sagedamini sinine, valge või roosa..\nKellalille kõrgete sortide hulka kuuluvad põõsad, mille kõrgus on üle 40 sentimeetri.\nKell on piimaõieline. Kõrgus ulatub 1 m. Lilled kogutakse püramiidi kujul ja ühes õisikus saate loendada kuni 100 sireli, valge või sireli tooni.\nBell Pozharsky. Koosneb padjapuksidest, mille kõrgus ei ületa 20 cm. Õisikud on tärniga, värvitud sinise või sireliga.\nPortenschlag. Madalakasvuline sort, mille kõrgus on kuni 10 cm, lillade või siniste õitega.\nTakeshima. Taime kõrgus ulatub 60 cm-ni. Kellad on terry, lihtsad, sinise, roosa või valge tooniga.\nPunkt. Sellel on õhuke kiuline vars, mille kõrgus on kuni pool meetrit. Õisikud klaaskreemi kujul, lillade täppidega.\nKell (69 fotot): kampaania "pruut ja peigmees" kirjeldus\nKellaõis kuulub perekonda Bellflower, millel on ligi 300 alamliiki.\nTähtis! On ka teisi lilli nagu kellad, tuntud nimed: Adenofora, Aquilegia, Brugmansia, Galantus, Hyacintoides ja muud kultuurid.\nLooduses võib kultuuri leida parasvöötmes - Aasia, Siberi, Kaukaasia, Euroopa territooriumidel ja Põhja-Ameerikas. Mitmeaastased tüübid on levinud, üksik- ja kaheaastased. Pungad sarnanevad väliselt miniatuursete kelladega, varred on kaetud kitsa lehestikuga.\nLilled asuvad igal võrsel, valge, sinise, sinise või lillaga. Õisikutel on paanika või racemose kuju. Pärast õitsemisperioodi lõppu moodustuvad väikesed seemnepulgad.\nTähtis! Kellade tüübid hõlmavad kidurat ja kõrget, 3-4 cm kuni 1 m. Õitsemise kultuur jätkub kogu suvehooajal.\nBotaaniline kirjeldus näitab, milline kelluke välja näeb ja milline on tema kroonlehtede värv:\nVõsude lehestik on järjestatud järjest.\nÕisikutel on kellakujuline kuju.\nKroonlehtede värv sõltub taime tüübist, seal on lumivalge, sinaka, kollaka, lilla, sinaka, roosaka tooni alamliike..\nEnamikus liikides kogutakse lilli harjasse, mõnel juhul võib võrsel olla üks silmapaistva suurusega pung.\nTähtis! Taime seemned on erineva suurusega, mis sõltub isendi sordist.\nRohtsed alamliigid, lehtrikujuliste õisikutega (mõnikord võib leida paniculate ja racemose variatsioone), hõlmavad põllukelli. Taime võrsed on lihtsad, roomavad või roomavad, eksisteerivad harudega. Piklik lehestik.\nTähtis! Pungad õitsevad mais-juulis, mõned liigid kaunistavad lillepeenet septembrini.\nMetsakellad on sageli sinakad. Vähem levinud on roosade, lumivalgete või sirelite kroonlehtedega variandid. Looduses võib neid leida parasvöötmes, kasvamine isiklikul maatükil eeldab normaalseks kasvuks ja arenguks kõige sobivamate tingimuste loomist..\nTähtis! Taime poolt saate teha oletusi tulevase ilma kohta - kastetilkade ilmumine lehestikule ennustab peatset vihma või äikest.\nRahvapäraselt võib seda nimetada muusikaliseks - tänu helide kohta avaldatavale legendile, mida see Ivan Kupala õhtul avaldab.\nAiakelli iseloomustab suur hulk alamliike, mis erinevad võrsete suuruse, kroonlehtede värvi, pungade mahu poolest.\nSee rohttaimne mitmeaastane taim on tagasihoidlik, see võib kasvada nii päikese käes kui ka osalises varjus, see on mullatüübi suhtes vähenõudlik ega vaja talveks peavarju. Pidage meeles, et adenofoor vajab head pinnase äravoolu ja ei kasva hästi hapendatud pinnasel.\nKell õitseb suurema osa suvest. Paljuneb seemnete abil. Sellisel juhul on eelistatum talvine külv. Kui teil polnud hilissügisel aega kellade külvamiseks ja plaanite külvata kevadel, on soovitatav need kuu aega kihistada (hoida külmkapis).\nTeada on umbes sada akvilegiat, kuid hübriide kasvatatakse tavaliselt aedades. Peaaegu kõik valgalad tunnevad end keskvööndis suurepäraselt ja isegi taigavööndis talvituvad nad ilma peavarjuta. Nad eelistavad ka osalist varju. Mis pole ideaalne taim aia jaoks?\nKevadkülviks kihistatakse seemned eelnevalt külmkapis..\nValgal on mitmeaastane taim, nii et seemikud õitsevad alles teisel eluaastal. Kolmandat aastat võib pidada nende täielikuks õitsenguks otseses ja ülekantud tähenduses, kuid 4-5 aasta pärast tuleb põõsas jagada ja ümber istutada.\nAquilegiat saab paljundada ka pistikutega..\nAquilegia sobib suurepäraselt rabatki, alpi slaidide, mixborderite jaoks.\nBrugmansia on eksootiline termofiilne kultuur, mis kasvab põõsa või lühikese puuna. Meie piirkonnas pole see levinud, kuid seda saab kasvatada Krimmi ja Kaukaasia rannikul.\nMuidugi on raske segi ajada Brugmansia õisikute tohutut peadpööritavat aroomi palju tagasihoidlikuma kellaga, kuid neil on tõesti midagi ühist.\nKunstlikes tingimustes levib brugmansia mitte ainult risoomide jagamise teel, vaid ka idandavate pistikutega.\nSelle taime kõik osad on mürgised!\nGalanthus on tuntud lumikelluke, esimene kevade sõnumitooja. Sõltuvalt ilmastikust ja kliimatingimustest õitseb see veebruaris-märtsis..\nGalanthus paljuneb seemnete abil väga lihtsalt, kuid seemikud õitsevad mitte varem kui 5-6 aastat hiljem. Vaevalt, et mõni amatöör-aednik on nõus nii kaua ootama. Seetõttu on lumikellukese kõige populaarsem aretusmeetod tütarsibulad..\nHooajal moodustub sibulal üks või kaks last, tänu millele kasvab lill aastast aastasse, hõivates üha suurema ala. Soovitatav on sellesse protsessi mitte sekkuda, sest Galanthus ei meeldi siirdamised tegelikult. Sellest hoolimata saab seda siirdada, kui põllumajandustehnikat järgitakse õigesti:\nHyacintoides ehk metsik hüatsint on tuntud ka kui Hispaania punapea, scilla või endymion. Ärge laske sellel nimel end hirmutada - see sibulaga mitmeaastane taim tunneb end keskmises sõidureas ka üsna hästi..\nSee on pikk, uhke ilus mees, kelle kõrgus on 30–45 cm, puistatud sirelikellakujuliste õisikute laialivalgumisega.\nSee õitseb hiliskevadel - suve alguses. Vastavalt sellele istutavad nad selle sügisel, septembris, mulda..\nIstutamine viiakse läbi 10-15 cm sügavusele, säilitades sibulate vahel sama kauguse.\nGentian pole mitte ainult võluv dekoratiivtaim, vaid ka ravimtaim. Selle põhjal valmistatud keetmisi ja infusioone on iidsetest aegadest kasutatud igasuguste haiguste raviks..\nOn legend, et illüüria kuningas Gentus ravis katku isegi kollase gentiani abiga. Tema auks nimetati nende taimede perekond ladina keeles - Gentiana. Kuid vene nimi, gentian - "austusavaldus" tema lehtede ja risoomide iseloomulikule kibedale maitsele.\nErinevat tüüpi gentianid kasvavad kogu maailmas. Meie mandri Euroopa osas on Siberis ja Kaug-Idas levinumad ristikujuline gentian, Clusa gentian, tüveta gentian, kopsu gentian, kare gentian.\nNende liikide esindajad on väliselt üksteisega sarnased, nende õisikutel on iseloomulik kuju heleda sinakas-lilla tooni kroonlehtedega kellukese kujul..\nSee lill on tagasihoidlik, ta tunneb end suurepäraselt kiviktaimlates ja mäealustel.\nLihtsaim viis gentiani paljundamiseks on talikülv. Kui külvate selle kevadel, peate seemned kolmeastmeliseks kihistumiseks koos kuumusega korraldama, seejärel külma ja uuesti sooja.\nMadalakasvulisi, klompidena kasvavaid liike (varreteta, Clusa) saab paljundada jagamise teel.\nAmmoniaak aia- ja köögiviljaaeda: väetamine ja kahjuritõrje\nMadalmaa istikuid pole väga soovitatav valida - nagu tavaliselt, koguneb neisse vesi. Istutusprotsess


OLUSTVERE PÕHIKOOL: juuni 2021\n1.klassi lapsed soovisid teha oma mänguasjadega mängimise päeva vahelduseks õpikutele ja vihikutele. Nukunurga kujundamine geomeetrilistest kujunditest sujus kiiresti. Poisid joonistasid maha ringtee ja reguleerisid liiklust.\nEt need rühmatöö tunnid olid õpitu kordamiseks, said ka lapsed varsti aru. Õppisime läbi mängu. Mäng on nagu elu.\non juuni 08, 2021 Kommentaare ei ole:\nEile (7.juunil) toimus Olustvere Põhikooli 4.- 8. klassi traditsiooniline suviselt palav matkapäev Saarjõe 9 km pikkusel õpperajal. Ringikujuline matkarada kulges kaunitel Saarjõe kallastel. Kohati põlismetsailmeline mets ja vaheldusrikas loodusmaastik tegid selle raja põnevaks ja salapäraseks.\n2. juunil kaitses oma loovtöid 8.klass. Loovtöö teema valitakse sügisel, iga õpilane saab võimaluse uurida teemat, mis teda huvitab.\nSel aastal valiti järgmised teemad:\nElis Omel - uurimuslik töö "Kuulsad matemaatikud" (juhendaja õp. Piret Hirv)\nKretelis Mägi - uurimuslik töö "Kolme põlve lugu. Esimene kooliaasta." (juhendaja õp. Esta Laos)\nEugen Madison - Helkuri valmistamine (juhendaja õp. Piret Tõnisson- Särk)\nMihkel Gerdt - Helkuri valmistamine (juhendaja õp. Piret Tõnisson-Särk)\nMairo Mikk - uurimuslik töö "Linnuvaatlus: talvised linnud minu kodu ümbruses" (juhendaja õp. Annika Kala)\nAndri Ojaste - uurimuslik töö "Urban climbing (linnaronimine)" (juhendaja õp. Marjel Einulo)\nLisaks töö praktilisele osale pidi õpilane kirjutama ka loovtöö kirjaliku osa ning seda ka ette kandma. Kohal olid 6. ja 7.klassi õpilased, kes said vaadata, mis neid ees ootab.\nKõik õpilased olid teinud tööd ja näinud vaeva. Kindlasti oli töö tutvustamine ja ettekande koostamine hea kogemus ning andis võimaluse avalikku esinemist harjutada.\non juuni 07, 2021 Kommentaare ei ole:\n6. ja 7.klass Tudusool\n6. ja 7. klass käisid 3.juunil imeilusas Tudusoo looduskaitseala Seljamäe 7 km pikkusel õpperajal. Meid juhatas imetlusväärne giid, kelle abil kordasime üle koolis õpitut. Meenutasime soode tekkimist, elustikku ja selle tähtsust ning saime uusi teadmisi soode taastamisest ja selle vajalikkusest.\non juuni 03, 2021 Kommentaare ei ole:\nTore teistmoodi teisipäev\n1.juuni on lastekaitsepäev ja otsustasime seda vääriliselt tähistada. Õpilased ootasid päeva põnevusega, kuna õpetajate poolt olid korraldatud neile mitmed lõbusad üllatused.\nPäev oli sätitud nii, et iga tunni alguses toimusid erinevad tegevused.\nKoolipäev algas ühisvõimlemisega ja tantsuga väljas, mida juhtis õpetaja Deena.\nKülas oli kooli vilistlane Maali, kes soovijatele maalis näomaalinguid ja hennapilte. Suurimaks hitiks olid hobuste pildid, kuna meie kooli tüdrukud armastavad neid loomi.\nToimus ka rütmimängu võistlus, milles selgusid meie kooli täpsemad rütmi- ja koordinatsiooni meistrid. Nooremate hulgas tuli võitjaks Robert 3.klassist ja vanemate hulgast Kevin 6. klassist.\nKolmas tund algas lõbusate teatevõistlustega. Ülesanded olid väikeste vimkadega, mis pakkus osalejatele palju lusti.\nNeljandaks tegevuseks oli klasside fotojaht Olustvere pargis ja kooliümbruses. Selle tulemusena on meil mõnus albumitäis toredaid klassipilte.\nLisaks toredatele tegevustele oli kohale toodud ka jäätisemasin, kust iga soovija sai ise jäätise vahvlitopsi lasta. Küll see maitses hea!\nMeie lastekaitsepäev kujunes eriti mõnusaks ja rõõmsaks päevaks. Loodame, et sellest saab üks vahva traditsioon!\non juuni 02, 2021 Kommentaare ei ole:


Sõda liberalismi ja rahvusluse vahel jätkub - Objektiiv\nArvamus » Sõda liberalismi ja rahvusluse vahel jätkub\nKuna olen Eesti poliitilise elu pulsil terve (taas)iseseisvusaja hoolega silma peal hoidnud, siis ei ole mulle saladuseks, kuidas tegelik elu Eesti Põhiseaduse eessõnas sätestatust üha enam kaugenema hakkas. Oma 17-aastase võimutsemise jooksul on Reformierakonna ekskommunistidest kleptokraatidel õnnestunud luua ringkaitseline Süsteem, mida EKRE juhid raadiosaates "Räägime asjast" on Süvariigiks nimetanud.\nSiinkirjutaja on seda antidemokraatlikku nähtust oma kirjutistes Süsteemiks kutsunud, kuid minu arvates peaksid mõlemad mõisted sisuliselt kattuma. Seetõttu kasutan edaspidi oma arvamusloos mõlemat nimetust, sest "heal lapsel" olevat mitu nime, nagu ütleb vanarahvas.\nArvan, et sovetiaegne loosung "Kaadrid otsustavad kõik" peab paradoksaalselt paika ka postkommunistliku Eesti ühiskonnas. Oma võimuloleku ajal suurendas Rotierakond (nagu seda parteid sotsiaalmeedias tabavalt kutsutakse) jõuliselt niigi suurearvulist ametnikkonda, lootes seeläbi suurendada oma pooldajaskonda. Seepärast peaksid ametisse saanud EKRE ministrid esmalt puhastama oma ministeeriumid ja asendama kõrgametnikud EKREle lojaalsete kompetentsete inimestega, kes ei hakka ministrile vastu töötama (nagu juhtunud seni, kui ametisse saanud minister oma ametkonnast üle ei käinud).\nMul kahjuks puuduvad kindlad tõendid e-valimiste võltsimise kohta, on vaid kaudsed, mis pärinevad ka oma peres juhtunul. Minu 26-aastane tütar (kel Eestis valitsev ebaõiglus ja lootusetus inimväärselt elu sünnimaal sisse seada – nagu enam kui sajal tuhandel rahvuskaaslaselgi – ära viskas) elab juba kuus aastat Inglismaal. Ta ei ole varem kordagi osalenud Eestis toimuvatel valimistel. Sel aastal viibis ta sünnimaal just Riigikogu valimiste eelhääletuse ajal. Harjumaal Jüris püüdis ta oma häält EKREle anda, vajamata selleks isa "soovitust", kuna meie lapsed on kodus saanud kindla isamaalise kasvatuse. Kuid, oh häda! Jaoskonnas ei suudetud kuidagi leida tema nime valijate nimekirjast, kuigi abi saamiseks räägiti pikalt kellegagi telefonis. Kahjuks pidi ta järgmisel päeval Inglismaale tagasi sõitma, mistõttu puudus aeg seda imelikku jama klaarida.\nMinul on aastate vältel kindlalt välja kujunenud arusaam, et nn Eesti Vabariik on poliitilise eliidi (establishmendi) hästielamise projekt, mille kodanikel on "austav ülesanne" vaid oma rahva probleemide suhtes ignorantset ja arrogantset jultunud poliitladvikut nuumata. Seepärast arvan, et ebaturvalised e-valimised ongi välja mõeldud selleks, et reformierakondlikud "patsidega poisid" tulemusi probleemitult reguleerida saaksid.\nMu tütre ebaõnnestunud katsel esimest korda elus hääletusel osaleda selgus, et on veel vastavalt instrueeritud ametnikud, kes jaoskondade ametnikele telefonitsi nõu annavad, kuidas "kahtlastes" situatsioonides käituda. Pidi ju kuidagi neile selgitama, et Anna Maria Madisson on elektrooniliselt oma hääle, kellele vaja, juba andnud. Ei saanud ju noorele, hea mäluga inimesele seda juttu rääkida, nagu väidetavalt toimiti 80-aastaste memmede-taatidega, nagu sotsiaalmeediast lugeda võis. Asjaosalisele endale seda muidugi ei öeldud. Eeltoodud oletus on loomulikult vaid minu, kui elukogenud inimese loogiline mõttekäik, kes ma Süsteemi toimimise endale aastate elukogemusega olen selgeks teinud. Minu kirjeldatud "vandenõuteooria" paikapidavust on võimalik kontrollida, kui selleks tahtmist on.\nOpositsioonilise Reformierakonna juht Kaja Kallas on EKREt sildistanud minu arvates tabavalt "purustajaks". Olen kohe peale rahvuskonservatiivide valitsusse saamist arvanud, et tähtsaimaks rahvuslaste ülesandeks on reformarite-saamameeste aastate jooksul ülesehitatud Süsteemi purustamine. Rahandusminister Martin Helme Objektiivile antud intervjuust sain õnneks kuulda, et seda peavad esmatähtsaks ka EKRE juhid.\nAastat viisteist tagasi kuulsin kuidas valitsuse ministrid pealtkuulamise hirmus oma ametiruumides kirjakeste teel omavahel suhtlesid (!). Pealegi on nimetatud organ seetõttu tundnud end kui riik riigis, sest ükski poliitik (kui välja arvata Edgar Savisaar) pole püüdnudki nõrga intellektuaalse taseme, kuid suurte tehniliste võimalustega kapot "tülitada". Seetõttu nuhkis meelsuspolitsei EKRE juhtide sõnul saates "Räägime asjast" ka "äärmuslike", oma tegevuses Eesti Põhiseadusest lähtuvate(!) rahvuskonservatiivide järel. Mida nüüd peab EKRE saatuse irooniana reformima, kui planeeritakse Eesti ühiskond moraalselt puhastada ja kavandatav riigireform ellu viia.\nPole kuskilt meediast saanud lugeda, et keegi oleks kahelnud (kunagise militsionäärina Viru hotellis välismaalaste järel nuhkimist korraldanud) Jüri Pihli kompetentsuses, kes lõi põhiseadust kaitsva organi struktuuri KGBd eeskujuks võttes ja seda ka endiste kagebiitidega mehitades. Sellest olen põhjalikult kirjutanud 1999. aastal ilmunud raamatus "Riigipööraja märkmik". Demokraatlikes riikides ei teosta sellised julgeolekuasutused uurimistegevust, nagu see toimub "demokraatlikus" Eesti Vabariigis, kus "rahvusradikaalide" järel nuhkimist harrastanud Aleksei Dressen koguni riigireeturiks osutus. Keegi ei ole kavatsenudki Pihli tegevuse suhtes oma kahtlusi avaldada, mis veelkord tunnistab Süsteemi ehk Süvariigi mõjukust.\nMa ei salga, et olles Eesti taasiseseisvumise ajal tollase rahvusliku antikomunistliku Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) juhatuse liige, pettusin rängalt selle partei juhtide (Lagle Parek, Tunne Kelam, Jüri Adams jt) tegevuses. Võimule saades unustati täielikult ERSP peamine eesmärk – Eesti desovetiseerimine ja muututi Mart Laari juhitud Isamaa "sülekoeraks". Pettunutega kaotati enamus oma aatelisest liikmeskonnast, kellest kujunes koguni kolme uue rahvusliku erakonna initsiatiivgrupid.\nMasendunult oldi tunnistajaks, kui Eesti jäi desovetiseerumata ("Plats puhtaks!") mille tulemust helbime siiamaani praeguse ekskommunistide loodud Süvariigi tõttu. Õige mitmed mu omaaegsetest taasiseseisvusaastate võitluskaaslastest, keda liberaalidest haritlased "elus pettunud vanamehenässideks" kutsuvad, on nüüdseks saanud EKRE liikmed.\nOlen EKRE tegevust võimule saamise järel väga põhjalikult jälginud. Õnneks seniste väheste valitsusnädalate jooksul toimunu põhjal ei ole põhjust pidada EKREt mingiks jutumeeste pundiks, kes peale valimisi kõik lubatu on unustanud, nagu Eestis on "heaks tavaks" kujunenud.\nSildid Eesti EKRE poliitika poliitiline süsteem süvariik


metsad | Keskkonnaharidus\nKäesolev õppeprogramm tutvustab\nelupaigatüüp, rannik, mageveekogu\nEesti looduse üheks sümbolmaastikuks on Põhja-Eesti klint koos rannikuga ehk rahvakeeli pankrannik.\nklint, metsad, kivistised\nKuuraniidu õpperajal õpime tundma vana metsa väärtusi ja seente olulisust ökosüsteemis. Vaatleme ja õpime tundma peamiselt vanadel puutüvedel kasvavaid puuseeni ehk torikulisi.\ntorikseen, keskkond ja jätkusuutlik areng, aineringe\nmetsad, samblikud, taimed\nsamblikud, samblad, mets\nÕppeprogramm aitab lastel arendada loodusvaatluste oskusi, loodustunnetust ja armastust. Samuti aitab üle saada looduses viibimise hirmudest.\ntervis ja ohutus, inimene ja loodus, metsad


Üksi elades on kergem väljas söömas käia, aga kui oled lõuna väljas söönud, siis õhtuks uusi plaane teha on teinekord keeruline. Kuigi mulle meeldib meeletult väljas söömas käia ja köögis toimetamisest ei ole ma teab mis sillas, siis aega-ajalt tuleb seda siiski ette. Täna otsustasin peale lõunat sõbrannaga, mis ühtlasi oli ka hommikusöögi eest, et kokkan väheke. Tegelikkusel oli plaan lihtsalt õhtuks midagi süüa osta, aga Kaubamaja toidumaailmas nägin pikalt isutanud hiidkrevette.\nSulatasin külmutatud krevetid vees ära. Samal ajal hakkisin ühe tsilli kauna ja kolm küüslaugu küünt. Kui pann oli piisavalt kuum, valasin pannile lahjat oliiviõli ja praadisin küüslaugu ja tsilli. Et kogu kupatus kõrbema ei läheks, lisasin natuke vett. Veidi enne krevettide pannile panekut segasin küüslaugu ja tsilli hulka vahemere ürdisegu.\nPraadisin krevetid õrnal kuumusel, et need kõrbema ei läheks ega üle ei küpseks. Ma ütlen ausalt, et ma ei armasta eriti söögitegemist, sest pärast on vaja nii palju asju vaja pesta ja koristada. Lisaks ei meeldi mulle kokata lihtsalt kõhutäitmiseks. Teine asi on muidugi, kui korraldan sõpradele õhtusöögi maitseelamuse eesmärgil. Minu tänane õhtusöök oli aga ülimalt maitsev ja samas äärmiselt lihtne valmistada. Aega läks maksmimaalselt 10 minutit. Kuigi esimese hooga tundus, et kümnest krevetist ei saa kõhtu täis, oli see korralik kõhutäis. Kuigi, kellel saaks üldse kunagi krevettidest küllalt?


Terje Kross: kas me sellist kodanikuühiskonda tahtsime? - Arvamus\nTerje Kross: kas me sellist kodanikuühiskonda tahtsime?\n16. detsember 2011, 15:58\nPaljud aktiivsed ja ideederikkad inimesed on väsinud ja tülpinud, samal ajal kui paberid toodavad uusi pabereid ja aruanded aruandeid. «Kas me sellist kodanikuühiskonda tahtsimegi?» küsib ettevõtja Terje Kross.\nKodanikuühiskond, vabaühendused, mittetulundustegevus jms – need on viimastel aastatel kasvavas sageduses esinevad teemad meedias ja avaliku elu tegelaste sõnavõttudes. Sellest räägivad president ja poliitikud, meil tegutseb palju kodanike foorumeid, kodasid ja asutusi, mille tegevus on suunatud kodanikuühiskonna tugevdamisele. Sõnad on õiged, kuid mõnikord tundub, et need ongi vaid sõnad!\nKodanikuühiskond sünnib kodanike, avaliku sektori ja ärisektori koos ja ühistöös ning nende viljakas sümbioosis.\nEuroopalikud väärtused, inimõigused ja vabadused, avatud ühiskond ja demokraatia – neid ei saa sisuliselt kehtestada, kui ei ole toimivat tugevat kodanikuühiskonda. Eesti riik, mis ise on tegelikult rohujuure tasandilt tekkinud inimeste suure ühise töö looming, on kahekümne aastaga teinud mitu olulist sammu, et kodanikuühiskond edasi areneks ja tugevneks – riigikogus on kinnitatud Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon (EKAK), valitsuses on kehtestatud hea kaasamise tava ning aastatel 2007-2010 on realiseeritud kodanikuühiskonna arengukava.\nKodanikuühiskonna arengule ei aita kaasa teeseldud osalemine. Poliitikutel võib tekkida kiusatus kasutada meedia tähelepanu mõnel vabaühenduslikul üritusel enda eksponeerimiseks. Meie vabaühendused ei ole sageli veel nii küpsed ning kodanikujulgus on alles kohati lapsekingades ning ei julgeta ka silmanähtavalt omakasu peal olevate tegelaste osavõttu heast tahtest sündinud üritustest blokeerida.\nMe unustame, et iga kodanik vabal maal on teisega absoluutselt võrdsete õigustega ning tegelikult ka võimalustega, me käitume ikka nii nagu «suur vend» meid pidevalt jälgiks, kui meenutada Orwelli teost «1984».\nVarasematest aegadest päritud allaheitlikkus kõrgemal seisvate isikute tahtele ning ükskõiksus meid ümbritseva elukorralduse suhtes – need omadused on visad kaduma. Kodanikuühiskondlikkus tähendab aga vabadust.\nKirjapandud poliitikate, paberite, memorandumite, arengukavade jms hulga põhjal võiks ja ongi Eesti üks ELi eesrindlikumaid maid. Tegelikult need paberid enamasti ei tööta, või kui töötavad, siis teiste samasuguste paberite peal uutes arengukavades või aruannetes. Paberid ja aruanded toodavad pabereid ja aruandeid. Väga suur osa meie riigiaparaadi võhmast läheb riiklike ja rahvusvaheliste fondide rahastamise kontrollimise ja aruandluse nüanssidega tegelemiseks, sisu ja kodanikuühiskonna tegelikud arengud ja vajadused ei jõua riiklikku töötsooni.\nElu ise ja inimesed aga kaugenevad nendest kavadest, paljud aktiivsed ja ideerikkad inimesed on väsinud ja tülpinud, kahetsusväärselt palju kaasmaalasi on läinud elama ja tööle välismaale ega kavatsegi kunagi kodumaale pöörduda. Palk ja materiaalne heaolu on kindlasti üheks põhjuseks, miks lahkutakse, kuid mitte ainukeseks.\nKa liiga paljud ettevõtjad on kas pettunud või väsinud, eriti on alla surutud ning bürokraatlikesse piirangutesse ja kohustusse mässitud väikeettevõtjad ja üksiküritajad - nad on üksi jäetud. Majanduse vundament on väikeettevõtlus, mis tagab avatud konkurentsi ja uute ideede pealetuleku, kuid see on ka sotsiaalseks baasiks ühiskonda kooshoidvale keskklassile.\nEntusiastlik, edasipürgiv väikeettevõtja ja kodanikualgatus hoiavad tegelikult üleval iga ühiskonna eksistentsi jaoks üliolulist sotsiaalsete suhete võrgustikku, tugevdab kogukondlikkust ja identiteeti. Seega on kodanikuühiskond ka üks osa majandusest, nii nagu riigi poolt mõistlikult reguleeritud majandus loob soodsa keskkonna vabaühenduste arengule.\nNõrgas kodanikuühiskonnas ei karistata matslust ja jõmlust, inetu käitumine ei leia sageli ei seltskondlikku ega avalikku hukkamõistu – see on see, mida kohtame iga päev.\nRiik on loonud kodasid (näiteks koostöökoda) ja komisjone (näiteks kodanikuühiskonna arengu komisjon), mis peaksid hea seisma kodanikuühiskonna arengu eest. Seal on tavaliselt esindatud rida riigi- ja omavalitsusametnikke oma ametikoha järgi, kuid väga harva näeme seal esindajaid ettevõtjate ja vabaühenduste juhtide hulgast.\nTundub, et kaasatud on mugavad esindajad, et asi saaks tehtud ning poleks liiga palju vaidlusi ja uute (riskantsetena tunduvate) teede otsinguid, mille eest ametnikud ei julge vastutada. Palju uued loodud organisatsioonid ning kodanikuaktiivsuse ilmingud on jäänud tähelepanuta. Kuid need on ju tekkinud mingil põhjusel, kas protestist mõne aegunud korralduse vastu, või uute ideede rakendamisest.\nHea algatus on riigi poolt Kodanikuühiskonna Sihtkapitali asutamine, mis on paari aasta jooksul näidanud ennast uuendusliku mõtte ja kodanikuaktiivsuse edendajana, kuid arvestades selle napilt üle miljonieurost aastaeelarvet, ei saa see asutus olla loomulikult ainuke lahendus. Rohkem tuleks toetada ja julgustada igasugust rohujuure tasandi initsiatiivi nii äri- kui vabasektoris ning mitte seada kunstlikke tõkkeid.\nMida oleks vaja veel teha:\n1. Poliitikud ja kõrged riigiametnikud peaksid mitte ainult käima üksikute suuremate ürituste avamisel, mis näib tõotavat suuremat meediatähelepanu. Nad peaksid osalema ise aktiivselt vabaühenduste tegevuses, olema – mitte näima – aktiivsed kogukonnaliikmed. Nad peaksid olema ise initsiatiivikad ja näitama eeskuju, kuidas luua ja hoida töös kodanikuühendusi.\n2. Avalikku teenistusse ja poliitilistesse organisatsioonidesse astumisel peaks olema kehtiv kogukonnatöö tsensus: kui inimene ei ole ennast näidanud vabaühenduslikus tegevuses, ei ole olnud vabatahtlik ega töötanud tasuta kogukonna heaks, siis ei peaks sellise inimese esimene kutsevalik olema avalik teenistus või poliitika.\n3. Meedia saab palju ära teha, kui pöörab enam tähelepanu just aktivistidele, kes teevad midagi kogukonnale, ka neile, kes annetavad oma raha ning aitavad teisi\n4. Teha vähem sõnu ja toota vähem programme ja tegevuskavu, mida keegi ellu ei vii ega täida, vaid pöörata avalik sektor seaduse jõuga rohkem arvestama vabaühendustega.\n5. 1 protsendi tulumaksust võiks iga kodanik suunata oma soovi kohaselt mõnele MTÜ-le või sihtasutusele.\n6. Tegutseda juba olemasolevate riigi poolt kehtestatud põhimõtete ja regulatsioonide, nagu EKAK ja Hea Taastamise Tava vaimus, luua tegelik sild aktiivsete ja tegudega ennast tõestanud sädeinimeste ja riigi institutsioonide vahel. Eeskujuks võiks olla presidendi otsus võtta enda vabaühenduste nõunikuks Uue Maailma Seltsi eestvedaja.\nTerje Kross on ettevõtja, kes on töötanud kodanikualgatuslikus sektoris 1990ndate algusest tänaseni.


Brandy ja Mr. vurrud mängud - mängida tasuta mäng - Mäng\nBrandy ja Mr. vurrud mängud\nolemus elu erinevaid märke ja sotsiaalse seisundiga sõbrad harva, peaaegu kunagi. Aga filmi mängude tööstus võita see suhe, mis näitab, kuidas nad saavad arendada. Siin ja praegu meie ees tasuta online mängu Brandy ja hr vurrud glamuurne kodus, ärahellitatud koer ja valge jänes, mis käitub täiesti loomulikult ja lihtsalt. Kuidas nad suudavad leida ühine keel leida, alustades mängida mänguasi esitatakse. Paar ootab ohtlikke seiklusi džunglis ja aitab neid, kaasas kangelane kõik viis, et ületada takistusi jõel, maa ja taevas.\nMängud Brandy ja härra vurrud Kategooria:\nMängud Online Kõik Brandy ja Mr. vurrud mängud\nsaatus ei pääse\nPõhineb tavaline Ameerika animeeritud seeria on loodud mängu Brandy ja hr vurrud. Lugu räägib hellitatud ja glamuurne koerale Brandy Herington ja lohakas, rumal ja liiga aktiivne Mister küülik vurrud, kes kohtusid lennuk ja kukkus üle Amazon. Ta imekombel ellu ja nüüd oma seiklustest paljastama looduses džungel, kus tekib palju uskumatu ja ohtlikke sündmusi. Brandi veetis oma elu Florida Palm Beach, kes elavad luksuslikku mõis, kus ta kurameerib oma rikkaliku omanikele. Ta alati uskunud, et kuulub tõugu spanjel, kuid pärast õppimist, mis on seotud Metis, kogenud tõeline šokk. Asukoht luksus tegi oma ülbe, isekas, ühetaolised. Ta ei kasutanud ületada raskusi nagu enne seda kõike sai ta vaagnal ja nüüd, olles looduses, Brandi vaevalt taluda kõik raskused, pidevalt kaevates ja virisemine, süüdistades vurrud kõik patud, ja mõnikord isegi muutub vägivaldseks.\nSiiski ei saa nimetada surmav, sest mõnikord näitab lastele tõeline headus ja tundlikkus ja võib laskuda kahju Lontkõrva sõber. Erinevalt glamuurne koer, jänes vurrud toimib. Ta on lihtsalt ait kahjulike harjumuste:\nkorjab oma kõrvu ja nina,\njalad ja nuusutamisel lihtsalt asjatundmatu. &Nbsp;\nAga ta on suur optimist, lahke ja tundlik, tõeliselt armastab ja andestab talle Brandi isegi kui see kuulub temale umbes ja põlgusega. Kui see nii ei oleks, need vastandid sõbrad ei oleks. Nad kohtusid lennuk, tema pagasis, muidugi, mis kestis üle Lõuna-Ameerikas. Vurrud nagu armas Brandi ja kõhklemata ta kutsub oma sõpradega. Muidugi, ülbe ilu väga külm ja isegi skeptiline selle mõiste, kuid hilisemad sündmused on jätnud oma valikut. Kui nad kukkusid lennukiga ja sattusid ohtudest džungel, nad said sõpradeks, ning isegi vabaneda mõned nende puudusi, ning hiljem sai lähedale.\nHelp paar mängides mängu Brandy ja hr Vinkers\nanimeeritud seeria eetris 2004-2006. Seal oli kaks näitab hooaja kuhu paigutada 41 ja 36 seeria, kokku 77 episoodi, kuid ainult 39 neist olid üle venekeelsele publikule. Mängud Brandy ja hr niitmonokristallidest tähelepanu pöörata mõned seiklusi, mis on muutunud osaks meie ajaloost kangelased. Koos nendega, sa leiad end läbimatud tihnikud loodusesse metsa Amazonase ja aidata ellu jääda. Kaugel tsivilisatsiooni ei ole pakitud teed, sillad üle jõe ja muid hüvesid, mis me oleme harjunud. Et saada teisele poole jõge olema leidlikud ja osavad, et jääda palmilehti kiirelt vett ja ei ole hambaid alligaatorid. Manööverdamine vooluga ja kokkupõrkeid vältida kivid, palgid ja muu takistusi hüpates neile või suunates kangelased nooled küljest lahti saada müra. Aga ärge jätke võimalus tõstatada kristallid ja kompassid, et ka langeb edasi. Otsin sõpru, mõnikord ei ole selge neil on lõbus või üritab ülesannet täita. Sa näed, kuidas Brandy hoiab batuudi vedrud ja vurrud peal ja lendab kuni siis plaan tükk ja seejärel sõita üles batuut. Aitame küülik püüda õhuvoolu ja rullitakse see nagu Vuoristorata, olema ettevaatlikud tormi pilved ja sillad, mis hävitab oma hädaabinõu langevari. Aga päike ja lilled on kasulik. On ülejäänud seiklustest paar, õpid neid teistest mängudest.