Lenormandi kaardid | Maa ja Taeva heaolukeskus\nIII osa KOKKULEPPEL\nJuhendab Lenormandi Len na\nLoe juhendaja kohta siit\nCarl Jungi sünkronismi teooria kohaselt on kõik universumis omavahel ühendatud ja välismaailm on meie sisemise maailma peegeldus. Meie kogu maailm on info pakendatud energia.\nInimesed pöörduvad kaartide poole, et teada saada, mis nendega tulevikus juhtub – Armastus? Jõukus? Õnn?\nKaartide päritolu on kaetud salapära looriga. Murelikul keskajal on kaarte neetud ja isegi tänapäeval vaadatakse neid kahtlustavalt. Sellised hirmud on pärit teadmatusest, sest kõik, kes üldse kaartide keelt teavad ja mõistavad, saavad aru, et neis pole midagi halba ega kurja.\nKuidas kaardid kajastavad meie praegust eluolu?\nKaardid illustreerivad sündmusi meie igapäevaelus, olles uskumatult täpsed, lakoonilised, selgelt mõistetavad ja reaalsed ning vastavad kergelt meie igapäevastele küsimustele. Nad on kui abimehed – võivad aidata meid otsuste langetamisel ning mõtestada lahti situatsioone laiemalt.\nInimese psüühika saladuste kohta maailmas olemas sümboli keel, mida võib nimetada ennustuseks. Kaartidesse krüptitud sümbolid sisaldavad inimese südame saladusi ja universumi jumalikku seadust. Tänu kaartidele õpime tundma oma psüühika iseloomu, mõistes seega sügavamalt ka iseennast. Tegelased piltidel on sillaks ja seose loojaks meie alateadvuse ja selle sügavustega. Need on meie elukogemuste arhetüübid, millest igaüks meist koosneb.\nLenormand kaardid on lihtsad, arusaadavad, elegantsed, värvilised ja positiivsed. Isegi kaardid, millel on negatiivne varjund, ei pane sageli muretsema ega kartma. Nende abil on võimalik näha duaalsust maailmas – valguse ja pimeduse, hea ja kurja vahel jne.\nKursuse jooksul mõistate kaartide ladumise lihtsust. Kaarte on kerge meelde jätta isegi siis, kui neid esmakordselt uurida ja käsitleda, tekk ei tekita tõlgendamisel raskusi.\nLenormandi kaardid on üks samm enesetäienduseks. Sel teel avaneb teile tundmatu tahk iseendas, võimalus mõtestada lahti maailma enese ümber natuke teisiti, kui enne. Mõnikord kinnitab kaart seda, mida te ise teate, kuid kahtlete selles. Meil kõigil on vaist ja sisetunne, mida me alati ei usalda. Kokkupuutes kaartidega õpime arendama oma intuitiivsust ja kasutama neid teadmisi paremini igapäevaelus.\nLÜHIKE ÜLEVAADE LENORMANDI TEKI PÄRITOLUST JA AJALOOST\nESIMENE, SISSEJUHATAV OSA\nIntuitiivne kaartide tundmaõppimine\nKaartide hoiustamine, segamine, kaardipaki sulgemine, laadimine jm.\nEbausk ja müüdid\nNumbrid, mastid, majad\nPositiivsed, negatiivsed ja neutraalsed kaardid\nLähenemine teemarühmade kaupa\nÕpe vastandite näitel\nTõlgendamisel sõnade olulisus ning nende kasutamine kaardikombinatsioonides\nTEINE OSA – KAARTIDE SEOSED\nInimese iseloomustus – aitab detailsemalt mõista inimese loomust, motiive, emotsioone.\nAmetite näited – kuidas on võimalik lugeda kaardipaaridest isiku huve või ametit\nAja mõiste – astroloogiliselt, sümboolselt, mastide abil jne.\nTegevused – kaardid, mis näitavad tegevusi\nKus, mis, kes ? – aitab mõista, kuidas kaart vastab küsimustele\nMitmus – hulga ja mitmuse näitajad kaardil\nAeglustavad ja kiirendavad kaardid\nKaardi numbrite meeldejätmise tehnika\nKaartide mastide meeldejätmise tehnika\nKOLMAS OSA – 36 KAARTI KOKKUVÕTVALT JA TÄPSUSTAVALT\nJah ja ei kaart\nKaardid, mis tõlgendamisel tekitavad enim raskusi.\nNELJAS OSA – ERINEVAD LADUMISTEHNIKAD, NÄITED JA ÕPE. MILLISEID LADUMISVÕIMALUSI KASUTADA JA MIDA SILMAS PIDADA\nTriaad e. situatsioon\nAasta alguse prognoos\nEndise suhte lugemine\nOktoskoop – elutee\nLadumine etteantud ajaks 1-3 kuud – seitse maja\nSuur ladumine – Majad\nOsaluspanus ühel kursuspäeval 45 eurot (täispikk koolitus ja õppematerjalid)\nKokku kogu kursuse maksumus 180.00, kui tasud korraga kogu kursuse, siis 160.00\nPalmimari OÜ, SEB EE961010220194783223 (selgitusse märgi kursuse ja osaleja nimi).\nSaada meile ka info, kui oled tasunud.


Eksami kordamisküsimuste vastused aines ettevõtte majandusõpetus | Majandus - Ettevõtte majandusõpetus - Tallinna Tehnikaülikool\nLae alla eksami_kordamiskusimuste_vastused_aines_ettevotte_majandusopetus.doc\nEksami kordamisküsimuste vastused aines ettevõtte majandusõpetus (15)\nTallinna Tehnikaülikool - Majandus - Ettevõtte majandusõpetus\nKes mida kus millal?\nKes on Teie klient ja tarbija?\nMillised on klientide vajadused ja milles seisneb turunõudlus?\nMissuguseid väärtusi loob ettevõte klientidele?\nMissuguse kaubateenusega ettevõte rahuldab kliendi vajadusi?\nMiks peaks klient ostma just Teilt?\nMiks see on hea idee?\nMillisele oletusele see arvamus tugineb?\nMiks see idee võiks sobida ja 5 põhjust miks ei peaks sobima?\nKuhukuidas ta sobib tulevikus?\nKuidas hinnata võimalusi ja ohte kuidas käituda?\nMille vastu võitleme?\nMida väldime Milleks me ei ole valmis?\nMida teha toote langusfaasis?\nKui palju on võimalik kulutada uute seadmete ostmiseks?\nKui suur on investeeritud kapitali tulukus?\nKui edukas on ettevõte?\n2009-01-30 Kuupäev, millal dokument üles laeti\n915 laadimist Kokku alla laetud\nMaterjal hõlmab kõiki selle kursuse vältel võetud teemasid, sisaldab üksikasjalikke vastuseid eksami kordamisküsimustele.\nettevõtte majandusõpetus , ettevõtlus , ettevõte , turg , toode , makroökonoomika , mikroökonoomika , ettevõtja , ettevõtlus , aktsiaselts , osaühing , fie , usaldusühing , äriidee , äriplaan , turu-uuring\njuhtimise kvaliteeti, finantsseisukorra kujundamisel, turutõuke, teenuste müük, o heategevusorganisatsioonil, o kartell, tuumkompetentsuseks, four, sihiks, o jaekaubandus, o ideede, esmatarbe, o nõudlusel, o turu, o turundus, o tootmisprotsess, tellimine, o ohutusvaru, rahasumma väärtus, o ko, o väike, o teadus\nDreamscaper: Olid olemas kõik vajalikud mõisted äriplaani kaitsmiseks.\nlaura toomiste: Ainult aine kood võiks infos juures olla!\nYBD: Suur tänu põhjaliku materjali eest!\nTMJ3330 "Ettevõtte majandusõpetus" kordamisküsimused Iga küsimuse juures on märgitud põhiõpiku leheküljed (,,Ärikorralduse põhiteadmised") ja lisaks ka Power Pointi esitlusfaili nimi, ...\n1. Ettevõtluse definitsioonid, ettevõtjate iseloomustus ja ettevõtte määratlus äriseadustikus ja klassifikatsioonid.  ETTEVÕTLUST on defineeritud kui protsessi, kus vajaliku aja ja pingutuste ning ...


rally.ee > Enn Õis. Lõpetamata intervjuu\nAvaleht > Enn Õis. Lõpetamata intervjuu\n28. jaanuar 2008 2:35 Loe kommentaare (0)\nLõplikult ei saanud alljärgnev intervjuu kunagi valmis. Esitamata jäi palju küsimusi ja saamata veelgi enam vastuseid. Enn Õis, kogenud võidusõitja ja kohtunik, hukkus koos oma poolvennaga liiklusõnnetuses.\nVeel sügisel pidasime Ennuga plaani pikema intervjuu tegemiseks. Rääkida olnuks tal palju. Ometi tahtis saatus teisiti ning kirja said 1954. aasta detsembris sündinud saarlasega loo jaoks vaid loetud küsimused ja vastused enne 24. jaanuari südapäeval juhtunud traagilist liiklusõnnetust Läänemaal. Transpordifirmas autojuhina töötanud Enn oli tol päeval koos Jaan Palitsaga teel Ristile, et sealt ära tuua Žiguli, millega nad plaanisid koos osaleda rahvarallil. Risti - Virtsu maanteel Penijõe teeristis põrkas nende Volkswagen kaubik kokku veoautoga Scania. Leisist pärit poolvennad hukkusid.\nKõigepealt olin abiline ja mehaanik Paul Mändmale. Siis hakkasin ise sõitma. Varem töötasin Karja sovhoosis, siis aga vahetasin töökohta ja olin alates 1980. aastast Saare Töölise kolhoosis. Töökohta tuli vahetada, sest seal oli võimalus autospordiga tegeleda, kuna aseesimees ja ALMAVÜ esimees Jaan Ärmus sõitis ise motokrossi.\nEsimesed diplomid on mul 1982. aastast. Enne olin nö pealtvaataja. Esimene ralli oli mulle Rapla ralli. Teine järk pidi olema. Me keerasime auto ühe muti kapsapõllule, aga koostöö kaardilugejaga sobis väga hästi.\nKes on rallidel legendi lugenud?\nKaardilugejaiks on olnud Taivo Lempu ja pikalt Tarvo Seema. Ja siis said noored välja koolitatud: Ainar Nau ja motokrossi sõitnud Rain Magus.\nMillised alad on olnud huvipakkuvaimad?\nOlen tegelenud ralliga, sõitnud krossi ja lumeradadel. Diplomeid ja karikaid on palju, eriti aastaist 1983 ja 1984. Siis olid hiidlased kõige kõvemad tegijad.\nAutoks oli tol ajal GAZ 51. Enne veeti selle autoga loomi tapamajja ja kui see seisma jäi, taheti vanarauaks viia. Otsustasime seda vabal ajal ehitama hakata. Numbri võtsime teise auto küljest, millega hiljem sõitis Rain Magus.\nTeine oli vanast bensiinipütist ümber ehitatud, 60ndatel tehtud ja kap-remondis käinud auto. Sellest sai võistlusauto, kui maha kanti.\nSee liivakottide kasti viskamise teema on ka tuttav?\nVanasti käis asi nii, et pärast võistlust kontrolliti autod üle. Diferentsiaali blokeeringut ei tohtinud olla. Mitmeid asju ei lubatud ja kõike mõõdeti-kaaluti. Mõõdeti isegi kasti pikkust ja laiust. Auto kaal pidi olema 3,5 tonni ja tõesti käidi kaalumas ning visati vajadusel liivakotid kasti.\nTaksopargist saime vana Volga takso. Turvakaared sai rallideks sisse pandud. Mäletan, et Paide rallil saime ühel aastal kolmanda koha. Teisi ja esimesi kohti oli krossidel ja jääradadel ka. Kui mingeid juppe vaja oli, siis Ärmuse Volga küljest võtsime ja tema sai siis laost uued.\nKas Žiguliga on samuti võistluskogemust?\nÜhe sõidu olen Žiguliga teinud. Sõitsin Uustulndi asemel koos Mati Otsinguga. Saime 1300 cm³ klassis viienda koha. Aega läks kaduma, kuna lisatule klaas läks katki ja selle vahetuse tõttu jäime A-sse hiljaks. Selles klassis oli osavõtjaid 60.\nMillised on eredamad mälestused võistlusrajalt?\nKehtna karjääris oli lumerajasõit, kus oli 106 osavõtjat. Seal sain viienda koha. Ka Rapla võistlustelt on olnud häid kohti.\nPaide rallil oli üks aasta teises liigas 22 Volgat. Kaks katset sõitsime nii, et tagumine vedruleht oli katki. Tehnilises sai see alt ära võetud ja poolteise tunniga vahetatud. Kojamehe-mootor läks ka läbi, aga kokkuvõttes saavutasime teise koha.\nKohtunik olen olnud juba 15 aastat. Saaremaa rallidel olen olnud katsevanema ametis, samuti rahvarallidel. Ka Upa ringrajal, kui vormelitega sõideti, olin kohtunikuks. Vanasti kolhoosiajal on saanud ka Pärsamal jäärajasõitusid korraldatud.\nEesti aeg jõudis kätte ja rahalised võimalused puudusid - polnud enam toetajaid, et oleks saanud sõitmist jätkata. Üks kord kutsuti Lätti võistlema, aga jäi minemata ja nii see sõitmise-asi ära vajus. Kolhoos lagunes ära 1996-1997. Aga tänu Saare Töölisele sinnamaani mehed võistelda said.\nRallikrossi võib-olla sõidaks. Seema Tarvoga mõtlesime, et 50-aastastele võiks teha eraldi sõidu. Et võrdsed autod ja selline pool-meelelahutuslik üritus.\nAuto oli enne sõidukorras ja praegu tuleks ainult mootor ja käigukast peale panna. Oleks need peal, võiks seda rallikrossi ja jääraja jaoks mõeldud autot praegugi liigutada. Teise GAZ-i pealt muidugi saaks. Kuigi tänapäeval selle tehnikaga enam konkurentsis ei oleks. Nagu öö ja päeva vahe! Oleks vana värk edasi, oleks tegijaid rohkem.


Teadmistepagasi arendamisest - Mybody.ee\nKõik, kes mind instagramis on jälginud, ilmselt juba teavad sellisest ettevõtmisest nagu IPT Estonia. Tegemist on veebipõhise loenguplatvorm õppega, mille käigus omandatud teadmised ja hiljem sooritatud eksam (sh praktiline osa), annavad vastava tõendi, millega saab üle Euroopa teha tööd personaaltreenerina. Minuni jõudis info sellisest õppeviisist läbi instagrami, kus pakuti võimalust esimeses õppegrupis alustada mõnenädalast tihedat õpet. Algselt olin skepiline kuid otsustasin siiski anda võimaluse endale ja korraldajale, sest ega ükski uus teadmine ju mööda külge maha ei jookse. Lisaks on juba väga pikka aega palutud minult abi treeningute planeerimises ja tehnilise korrektsuse lihvimises. Viimases olen küllaltki nõrk, seega seda enam leidsin, et teadmiseid täiendada oleks siiski vaja. Niisiis alustasin augusti lõpus loengusarjaga, mille jooksul toimusid iga argipäev 4h kestvad loengud läbi veebiplatvormi, kus sai loengupidajale ka küsimusi esitada ja lektorile vastuseid jagada.\nLäbisime väga mitmeid erinevaid teemasid: Biomehaanikat, liikuvust, biokeemiat, turundust, treeningteaduse, toitumise, toidulisandid, ületreening, vigastused, treeningakavade koostamise ja mitmeid teisi personaatreeneri tööd hõlmavaid aspekte. Tõden, et loengud olid väga sisutihedad ja lektorid oma ala spetsialistid. Näiteks toitumises ja turunduses sai sõna Erik Orgu, kes ka sangpommidega harjutusi praktilise osa raames õpetas. Teiste hulgas oli ka Jass Murutalu, Elis Nikolai (Anneli Sootsi toitumiskooli lõpetanud), Erki Enkvist ja paljud teised. Minu teadmistepagas suurenes kohe kindlasti väga suurel määral. Eriti võõras oli minu jaoks biomehaanika, mille detailsema õppimisega tegelen veel tänini, et sooritada eksam.\nPeale loenguid oli meil võimalus ka ise koostada treening- ja toitumiskava näidisklientidele. Peab tõdema, et see oli üks paras pähkel, sest kliendid olid küllaltki ekstreemsed ja keerukad. Saime oma koostatud kavadele ka tagasisidet ja nõuandeid mida teisiti teha või kuidas läheneda. Eriti humoorikad olid näiteks sellised variandid, kus noor neiu kes ei suutnud 1km isegi joosta, aga seadis sooviks poole aasta pärast poolmaratoni läbida. Keerukas oli ka taimetoitlasele toitumiskava koostada. Paraku on sellised inimesed ka meie ümber igapäevaelus ja neid tuleb osata vajadusel suunata ja abistada.\nPeale mõne nädalast õppeperioodi järgnes praktiline osa Tallinnas Crossfiti hoones, kus päevakavas olid sangpommid, olümpiatõstmine, kinesioteipimine, venitamised ja üldharjutused. Boonusena oli kohal ka Siim Kinnas, kes tegi imelised fotosüüdistused meie sportlikust grupist. PS! Siimu kaamerasilmas ei pea kunagi pettuma 🙂 Lisaks saime end kosutada värskete puuviljade, pähklite ja maitsvate batoonidega, et pikk päev vastu pidada. Minu jaoks oli tegemist Tallinna maratoni eelse päevaga, seega pidin vägagi jälgima, et endale harjutuste tehnikat õppides liiga ei teeks. Kõige suurem katsumus oligi Olümpiatõstmise tehnilise korrektsuse omandamine, sest mina polnud varem sellega kokku puutunud ja tegu on väga mitmekülgse kombineeritud harjutusega, kus töötab kogu keha ja koordinatsioonil on siinkohal esmatähtis roll! Õnneks endale kangi pähe ei kukutanud ja läbisin päeva edukalt. Kusjuures koolitajad olid otse Rootsist ja õpe oli inglise keeles. Nemad õpetasid ka kinesioteipimist, millega oli samuti esmane kokkupuude just koolituse raames, seega vägagi informatiivne ja hariv kursus oli. Kuna eksam oli järgmisel päeval maratoniga samal ajal, siis seda veel sooritanud pole, aga õnneks on selleks võimalus juba järgmise grupiga koos tehes või varasemalt kokkuleppel. Loodetavasti saan varsti biomehaanika endale selgeks tehtud ja julgen ka eksamile vastu astuda. Õppimise teeb hõlpsaks asjaolu, et kõik loengud on lindistatud, õppematerjal salvestatud ja laetud veebikeskkonda iseseisvaks uurimiseks.\nKokkuvõtvalt saan öelda, et soovitan teistelegi, kellel võimalus, sellisest koolitusest osa võtta. Ka neil, kes ei soovi personaaltreenerina töötada, vaid enda treeninguid teadlikumalt sooritada. Mina jäin igatahes rahule ja loodan, et sooritan peatselt ka eksami edukalt. Suurepärased fotojäädvustused Siim Kinnaselt ja hindamatu koolituse Indrek Reilsonilt olen juba saanud, vaid diplom on veel puudu. Terves kehas terve vaim, seega seniks kõike head ja näeme trennis! 🙂\n25 september, 2018 in Blogid\nSelf Omninutrition Amino Taurine -Südame töövõime parandaja


Juhendmaterjal | Praxis\nVabaühenduste riikliku rahastamise korrastamine\nÜhenduste rahastamise juhendmaterjal koostati Praxise poolt eesmärgiga luua ühtsed alused ühenduste siseriiklikule rahastamisele. Juhendmaterjali vajadus tulenes sellest, et ühenduste rahastamisel kasutatakse erinevaid mõisteid ja põhimõtteid, üheselt ei mõisteta rahastamisliikide erinevusi, rahastamine ei ole läbipaistev ega seotud rahastaja strateegilise planeerimisega. Samuti ei ole rahastajal veel kujunenud harjumust hinnata rahastamise tulemuslikkust. Taoline olukord muudab keerukaks rahastajate koostöö ning raiskab ressursse olukorras, kus avaliku sektori vahendid on järjest suurema surve all. Lisaks on taoline praktikate erinevus koormav ka rahastuse taotlejatele.\nJuhendmaterjalil on seetõttu kolm alaeesmärki:\nÜhtlustada põhimõtteid, mõisteid, tavasid, et täpsustada ootusi ja suhteid avaliku ja kolmanda sektori vahel;\nLihtsustada reegleid ja muuta need põhjendatumaks, et kasutada teadlikult potentsiaali, mida pakuvad vabaühendused;\nSuunata tähelepanu rahastamise tulemuslikkusele, et saavutada suurem mõju riigi ressursside kasutamisel.\nJuhendmaterjal koosneb kahest suuremast osast.\nEsimene osa keskendub rahastamise põhimõtete ja rahastamisliikide kirjeldusele.\nTeine osa kirjeldab rahastamisprotsessi samm-sammult, alates eesmärkide püstitamisest kuni rahastamise tulemuslikkuse hindamiseni.\nJuhendmaterjali lõpus on lisad, mis sisaldavad näidisvorme (nt projektitoetuse taotlusvorm, projektitoetuse taotluse hindamisleht, projektitoetuse kasutamise aruandest, projektitoetuse andmise tingimustest ja korrast jne).\nJuhendmaterjali koostamine toimus tihedas koostöös erinevate ekspertidega Vabaühenduste Liidust EMSL, KÜSKist, Siseministeeriumist, Rahandusministeeriumist, EASist, Kodukandist jt organisatsioonidest. Samuti konsulteeriti vabaühendustega EMSLi kärajatel. Et veenduda juhendmaterjali rakendatavuses testiti seda enne avaldamist viie rahastaja poolt: Rae valllas, Suure-Jaani vallas, Tartu linna kultuuriosakonnas, Tartu linna sotsiaalosakonnas ja Siseministeeriumis. Testimise käigus võrreldi rahastajate senist praktikat juhendmaterjalis kirjeldatuga ja tehti soovitused õigusaktide ning praktika muutmiseks.\nKodanikeühenduste riikliku rahastamise korrastamine Siseministeeriumi kodulehel\nVabaühenduste rahastamise ühtsed alused\nÜhenduste riikliku rahastamise korrastamise eesmärk on ühtlustada vabaühenduste riikliku rahastamise põhimõtteid ning korda KOVide ja riigi tasandil. Juhendmaterjali rakendamine toetab läbipaistvat, ligipääsetavat, avalikule huvile vastavat ja vabaühenduste võimekusele kaasa aitavat rahastamist.\nPraxis: vabaühendustele raha jagamist on vaja korraldada läbipaistvalt\nAgu Laius: Läbipaistev rahastamine\nKodanikuühenduste riigieelarvelise rahastamise analüüs 2006-2007\nVabaühenduste sisedemokraatia uuring


Kas teadlasekarjäär ja pereelu on ühildatavad? - Zooloogid 2.0\nTeadusmaailma lipulaev, ajakiri Science avaldab lisaks tõsiteaduslikele artiklitele ka kergemat lugemist, blogipostituste stiilis arvamusavaldusi ja teadlaste kogemuslugusid. Hiljuti avaldati seal lugu sellest, kuidas on võimalik korraga teha teadust ja kasvatada lapsi.\nHead lapsed ja head kolleegid võimaldavad noorel lapsevanemal ka laboritööd teha.\nAutor kirjutab, kuidas teda lapseootuse ajal teadusasutuses hoiatati, et ta ei laseks pereelul oma tööd segama hakata. Ta kirjeldab, kuidas püüd pere- ja teadlaseelu lahus hoida viis teda üha suurema frustratsioonini ja tundeni, et ta pole hea kummalgi rindel. Lahendus saabus siis, kui ta otsustas teha soovitatule vastupidist – lasta pereelul mõjutada oma teadust ja teadusel pereelu. See tähendas, et ta õppis oma aega kasutama võimalikult efektiivselt, disainima tõhusaid eksperimente ning valima välja uurimisprobleeme, mida tõesti tasus uurida. Samal ajal sai tema tütrest talle innukas assistent välitöödel.\n„In letting my kids affect my research, I learned not only that it is possible to balance being a scientist with having children, but also that doing so benefits both our children and our science.“\nTema lõppjäreldusega nõustun ma sajaprotsendiliselt. Teadlasekarjääri on väga hästi võimalik pereeluga ühildada. Siinkohal on paslik jagada oma kogemust.\nMina sain oma esimese lapse magistrantuuri ajal. Võtsin aasta ülikoolist puhkust, kuid tuleb tunnistada, et lapsega kodus olemine muutus mõne aja jooksul igavaks – esimesel aastal lapsed ju magavad suure osa ajast. Nii vedasingi ma laborist koju mikroskoobi ja hakkasin lapse uneajal lugema varasemate katsete raames valmistatud mikroskoobislaididelt rohevintide valgeid vereliblesid. See oli ajamahukas ja rutiinne töö, aga samas just midagi sellist, mida on võimalik kodus vabadel momentidel teha. Nendest andmetest kasvas välja mu magistritöö ning lisaks ka kaks teadusartiklit, mis läksid hiljem minu doktoritöösse.\nMu teine laps sündis juba doktoriõpingute ajal. Taaskord leidsin ma võimalused korraldada oma elu nii, et teaduse tegemisse katkestust sisse ei tulnudki. Muidugi mängis olulist rolli juhendaja toetav suhtumine ning taustajõud abikaasa ja laste vanavanemate näol. Vaja oli vaid julgust ja pealehakkamist. Neljanädalase pojaga käisime koos Brasiilias konverentsil, ning beebi rahulik loomus võimaldas temaga ka laboritööd tegemas käia.\nKolmas laps sündis umbes poolteist aastat peale doktoritöö kaitsmist. Nüüd, peaaegu kolm aastat hiljem, oleme kogu perega USA-s, Arizona kõrbelinnas Phoenixis, ning naudime võimalusi, mida pakub järeldoktorantuur välisriigis. See on suurepärane kogemus kogu perele – lapsed saavad suhu teise keele ning nende maailmapilt avardub, geoloogist abikaasa naudib aga võimalust matkata ameerika arvukates rahvusparkides (Suure Kanjonini on meie juurest vaid paaritunnine sõit).\nTeadlaseelu võimaldab tööeluga ühildada paindlik graafik – pole suurt vahet, kas ma töötan arvutiga kodus või kontoris. Lapsi on võimalik kaasa võtta välitöödele, mis on nende jaoks hindamatu kogemus saada vahetu kontakt loodusega. Minu lapsed on saanud nii talvistel välitöödel siidisabu paitada kui ka kevadistel välitöödel luigemunade peal käsi soojendada ning kajakapoegade koorumist jälgida. Lisaks reisimisvõimalustele on kontakt loodusega parim pärandus, mille neile lapsepõlvest kaasa anda saan.\nMuidugi on teadlasekarjääri ja pereelu ühildamine väljakutse finantsilisest poolest. Seetõttu ei jõua ma ära oodata, millal riik doktorantidele miinimumist suuremat vanemahüvitist maksma otsustab hakata. Me ju tahame, et noored andekad inimesed lapsi saaksid.\nMinu elus on olnud etappe, kus ma peale laste magamapanekut veel pool ööd lisatööd teen, toimetades kooli bioloogiaõpikuid, et rahaliselt ots otsaga kokku tuleks. Praeguses karjäärietapis aga teenin tänu väga hea järeldoktorandigrandi saamisele õnneks juba piisavalt, et saan keskenduda teaduse tegemisele. Ma tean, et mul on olnud õnne, kuid samas mängib väga suurt rolli ka julgus lihtsalt asi ette võtta ja loota, et küll kuidagi hakkama saab. Alguses ei peagi täpselt teadma, kuidas. Elu ise õpetab.\nLühedatud versioon sellest artiklist ilmus Postimehe arvamusportaalis.


RIZZINI OMNIUM 12 CAL, 74CM RAUD\nPUMPPÜSS FABARM SD ASS PRO TACTI...\nARGO BENELLI 30-06\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 07.02.19 Pärnu\nÕHUPÜSS, kasutatud; Müüa väga korralik õhupüss.\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 09.02.19 Eesti\nÕHUPÜSS, kasutatud; Müüa vähekasutatud õhupüss TYTAN B2-4 cal.4,5 mm kiudoptiline ja optiline sihik 4*20 comet. Kuuli algkiirus 200m/s 0,5g kaasa hulgaliselt ka paukkuule ja kott.\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 13.11.18 Harjumaa\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 12.02.19 Tartu\nÕHUPÜSS, kasutatud; Töökorras, täpne õhukas Benjamin Trail np 1500 (gaasivedruga), 330 m/s 0,6g kuuliga + reguleeritava pikkusega harkjalg.\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 17.01.19 Raplamaa\nÕHUPÜSS PCP +CO, kasutatud; Õhupüss QB 78 uueväärne võimalik laadida kõrgsurvega : pudelist, käsipumba, kompressoriga (200 atm) või kaks CO kapslit. (kaasa 4tk) ühelasuline Soovi korral kaasa optika (vee ja põrutuskindel koos avanevate osakatetega) 50.- kuuli alg...\nPCP ÕHUPÜSS ARTEMIS PR900W 4,5MM, uus; PCP Õhupüss Artemis PR 900W (pcp õhupüss on eellaetav ca 35 lasku) cal 4,5mm, puitlaad, manomeeter, väga kerge 2,3 kg ,, jänesepüss`` Kaasas: summuti, magasin 9 lasuline +üksiklasu adapter, , varutihendid, täiteotsik. Täpne, vaikne, tuge...\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 19.02.19 Tartumaa\nÕHUPÜSSID GAMO JA CROSMAN ERITI HEADE HINDADEGA, uus; Erinevad Gamo ja Crosman 4,5mm õhupüssid võimsusega 24-36J . Külastage meie poodi : http://paadirent.ee/pood/index.php?route=product/category&path=96.\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 25.12.18 Tallinn\nÕHUPÜSTOL PÜSS UMAREX HK P30 CO2, kasutatud; Müüa vähekasutatud õhupüstol KALIIBER4,5 mm BB;4,5 mm (.177) Diabolo SALV15 BB ja 8 Diabolo padrunit (saab kasuta bb kuulid kuid ka diabolo kuulid) https://www.jahipaun.ee/netipood/toode/ohkrelvad/ohupustolid/umarex/hupstol-heckl...\nCROSMAN, kasutatud; Müüa heaperemehelikult hoitud õhupüss.Tõsisele huvilisele lisa info telefoni teel.\nAirsoft, paintball, õhkrelvad ja lisad, müük 15.02.19 Harjumaa


2001 nr. 3 TOIMETAJAVEERG SISUKORD ARHIIV\nKooliraamatukogude olevik ja tulevik pani kõiki asjaosalisi järele mõtlema siis, kui Rahvusraamatukogu teatas oma soovist loobuda põhikooliõpilaste teenindamisest. Valuline reageering tuli raamatukogudele kasuks, sest see juhtis üldsuse tähelepanu meie rahva- ja kooliraamatukogude ebarahuldavale olukorrale.\nKooliraamatukogud olid seni RK veergudel üsna vähe kajastamist leidnud. Põhjuseks võis olla nii kooliraamatukoguhoidjate kartus oma probleeme paberile panna kui ka toimetuse oskamatus neid innustada.\nNüüdseks on kartusest üle saadud – avalikkuse elav huvi õpilaste lugemisvõimaluste vastu sundis ka raamatukoguhoidjaid sõna sekka ütlema. Ja kus seda siis veel teha, kui mitte erialaajakirjas, kus aasta algul avatud rubriik kutsub kõiki asjalikule arutelule.\nPeame tunnistama, et raamatukogunduses tervikuna on üksteise mittemõistmine ja möödarääkimine saanud päris tavaliseks. Möödunud sügisel alanud tants arengukava ümber meenutab mulle sarifilmi "Salatoimikud", kus inimtegevusest sõltumatult kaovad piirid virtuaal- ja pärismaailma vahel. Arvutipoiste loodud sõjamängu virtuaaltegelased elustuvad ning mänguvõitlus elu ja surma peale muutub mängijatele karmiks tõelisuseks, kus nii mõnigi mängija saab surma.\nLoodan siiralt, et meie raamatukogundusele uue suuna andjad on endale selgeks teinud, mille nimel, kui palju ja kuidas tegutseda, et hästi kavandatu iseseisvat elu elavaks tapvaks sõjamänguks ei muutuks.\nSeni aga elame päevakaupa, teeme oma tööd ja usume lahenduste leidmise võimalikkusse.\nKõigile head suvepuhkust soovides\nRaamatute võim Katrin Kivimaa\nAutor tuletab meelde, et koos ühiskonnakorra muutustega koostatakse tihti ka keelatud ja põlatud raamatute nimestikke. Nüüd seisame ka me ise valiku ees, mida võtta, mida jätta okupatsiooniaja väljaannetest. Äkki on aga nn. "valedest" raamatutest, millest püütakse vabaneda näiteks prügimäele viimisega, midagi õppida. Inglise raamatupoodides seisavad igatahes Marxi ja paljude leninistlike teosed eririiulitel.\nKooliraamatukogud tahavad areneda Ester Sõrmus\nERÜ kooliraamatukogude sektsiooni juhataja aastatel 1998–2001 võtab kokku oma kolme aasta tegevuse ja tõstab esile kooliraamatukogude praegused valupunktid. Kõigepealt puudub kooliraamatukogude arengukava ja koordineeritud juhtimine. Samuti on kooliraamatukogude tase täiesti erinev, palju oleneb kooli juhtkonnast ja kompleekteerimisvõimalustest. Autor peatub ka kooli- ja rahvaraamatukogude ühendamise probleemil ja selgitab sellest tulenevaid ohtusid. Tähtis on meeles pidada, et kooliraamatukogul on eelkõige hariduslikud ülesanded ja eesmärgid.\nTallinna reaalkooli raamatukogust Kiira Petser\nLühiartiklis võrreldakse tuntud Tallinna gümnaasiumi endist ja uut raamatukogu. Kuna vastvalminud ruumid pole veel päris töökorras, siis meenutatakse elu remondi ja kolimise ajal. Raamatukogu rajamise daatumiks peetakse 16. sept. 1949.\nKooli õpikeskus Lembi Plukk\nTallinna Humanitaargümnaasiumi raamatukogu peetakse linna parimaks. See avati koos kooliga 1977.aastal. Kuna koolis tegutsevad alates 1978. aastast saksa keele süvaõppega klassid ja 1988. aastal alustati siin klassikaliste keelte ja kultuuriloo õpetamist, siis määrab see ka suuresti komplekteerimisuuna. Pärast viimast põhjalikku majasisest kolimist 1997. aastal arendati välja õpikeskuse kompleks, kuhu kuuluvad raamatukogu, lugemissaal, arvutiklass ja videoklass. Arvutiklassis saab arvutiõpet alates algklassidest, videoklassis vaadatakse videofilme ja slaidiprogramme. Koolil on internetiühendus, üks arvuti asub õpetajate toas, teine algklasside vaheruumis. Raamatukogus on kasutusel arvutiprogramm Kirjasto3000.\nRaamatukogus teiste abita Kaie Viigipuu\nArtikkel vaatleb lugejakoolituse alast tegevust Eesti ülikooliraamatukogudes. Friedrich Puksoo märkis juba oma esimesel raamatukogunduslikul loengul 1927. aastal, et paljud üliõpilased loobuvad raamatukogu kasutamisest, kuna nad ei oska tarvisminevat kirjandust leida. Kuidas on lood tänapäeval, kus elukestva õppe ja infokirjaoskuse ideed toetuvad paljuski raamatukogu ressurssidele? Küsitlus viidi läbi kuues raamatukogus, millest viies tegeldakse lugejakoolitusega süstemaatiliselt. Küsimustik hõlmas lugejakoolituse mõistet, vorme, mahtu, tagasisidet ja raamatukogu suhteid ülikooliga.\nLugejakoolituse all mõisteti peamiselt järgmisi tegevusi: raamatukogu tutvustus, infootsingu algtõed, kasutatud kirjanduse nimestiku koostamine, konsultatsioon. Koolitusvormidena kasutatakse põhiliselt praktilist õppust raamatukogus või arvutiklassis, ekskursiooni raamatukogus, loengut, trükiseid, võrgupõhist kaugkoolitust.\nEnamik raamatukogusid sooviks lugejakoolituse mahtu suurendada, samuti selle muutmist kohustuslikuks (praegu vaid TTÜ-s). Tagasiside on olnud valdavalt positiivne või pole seda üldse küsitud. Oluliseks peetakse, et lugejakoolitajal oleks eeldused ja väljaõpe pedagoogitööks.\nPalju sõltub sellest, kui suurt tähtsust igas raamatukogus lugejakoolitusele omistatakse, kas leitakse inimesi, kes on võimelised ja tahavad sellega tegeleda ning lõpuks on see kõik ka omamoodi müügitöö. Selge, et tänapäeval ei saa lugejakoolitus kuuluda enam raamatukogutöö marginaalsete valdkondade hulka.\nAutor näeb olulist vajadust selle ala spetsialistide omavaheliseks koostööks ning täiendusõppeks.\nKõrveküla raamatukogu ajapeeglis Merike Karolin\nEelkäija, Tartu Rajooniraamatukogu, asutati 23. dets. 1951. Autor annabki faktirohke ülevaate sellest, kuidas raamatukogu on aastate jooksul pidanud oma nime ja kohta muutma.\nPilgu all on koguduseraamatukogud Krista Talvi ja Ruth Hiie\nRaamatuaasta puhul korraldati parima koguduseraamatukogu võistlus. Antud üleskutsele reageeris paarkümmend kogudust, kuid registreerus 15 kirikuraamatukogu. Eesmärk oli kutsuda taaslooma koguduste raamatukogusid. Kuigi võitjat välja ei kuulutatud, sai toimkond kirikuraamatukogudest piisava ülevaate. Vanimaks koguduseraamatukoguks Eestis peetakse 1842. aastal pastor Aleksander Ludvig Baumanni asutatud kogu Karusel. 1930. aastate keskel asus EELK Konsistoorium koguduste raamatukogusid korraldama. Näiteks oli 1937. aastal 166 kogudusest raamatukogu 79-s. Vahepealsetel aastatel unustusse langenud koguduseraamatukogudega taastamisega tegeldakse taas 1990-ndatest aastatest.\nPatkuliana Rahvusraamatukogus Sirje Lusmägi\nArtikkel käsitleb Liivimaa aadliku Johann Reinhold von Patkuli (1660-1707) vastasseisu Rootsi võimudega ja selle kajastumist trükisõnas. Keskendutud on teostele, mis ilmusid Patkuli eluajal ja lähiajal pärast tema hukkamist. Vastasseis sai alguse Rootsi valitsuse plaanist taasriigistada osa Balti aadlile kingitud mõisamaid. Patkul, kes esindas Liivi aadli huve maapäeva saadikuna Stockholmis, oli oma õigusenõudmises liialt agressivne ja ta mõisteti võimude poolt tagaselja surma kui mässaja. Hilisema elu pühendas Patkul Rootsi-vastase koalitsiooni õhutamisele, kasutades ära oma kõrgeid ametikohti August II ja Peeter I juures; teda peetakse üheks Põhjasõja algatajaks. Alt-Ranstädti rahu põhjal andsid Saksi võimud Patkuli Rootsile välja ja ta hukati. Oma vaadete selgitamiseks ja vastase halvustamiseks kasutasid nii Rootsi võimud kui Patkul aktiivselt trükisõna. Patkul avaldas dokumentide kogumikke, mis pidid tõestama Liivi aadli õigust oma maadele ja privileegidele ja Rootsi-vastase poliitlise pamfleti. Stockholm vastas Patkuli üllitiste põletamise ning teda halvustavate trükistega. Kui Patkulist sai eriti julma hukkamise tõttu poliitiline märter, suurenes veelgi temaaineliste teoste hulk. Ilmus ajaloolisi uurimusi, romaane, näidendeid, isegi anekdootide kogumik, mistõttu juba 19. sajandil tekkis mõiste Patkuliana. Artiklis on lähemalt kirjeldatud Eesti Rahvusraamatukogu harulduste kogus säilitatavaid Patkuliana eksemplare, neis leiduvaid omanikumärke ja käsikirjalisi kommentaare. Pikemalt on kirjeldatud 1719. aastal ilmunud ajaloo alast jätkväljaannet Gespräche in dem Reiche derer Todten…, mille sisuks on kujutluspilt J. R. v. Patkuli kohtumisest surnuteriigis nimeka kaasaegse G. H. v. Görtziga.\nEesti Raamatu Aasta Peakomitee pöördumine\nEesti Raamatu Aasta Peakomitee viis 5.-6. aprillini Pärnus läbi aasta lõpukonverentsi "Kloostrist internetini". Juba pealkiri viitab, et arutluse all oli väga ulatuslik ainevald. Eriilmeliste ettekannetega esinesid filosoofid, ajaloolased, araamatuloolased, poliitikud, kirjandusteadlased jpt. Kõlama jäi optimism raamatu tuleviku suhtes.\nPõhinäitajaid rahvaraamatukogudes Heli Priimets ja Margit Jõgi\nLugejateenindus on Eesti rahvaraamatukogudes aasta-aastalt intensiivistunud. 2000. aastal oli Eesti rahvaraamatukogude lugejaid 104 605 võrra rohkem kui 1994. aastal. Külastuste kasvutempo püsib kõrge – 2000. aastal 9,6% võrreldes 1999. aastaga. Laenutuste arv tõusis 1992. aastast 1999. aastani. Laenutuste arvu vähenemine 2000. aastal on seotud arvestuslike muutustega – 1. jaanuarist 2000. aastal rahvaraamatukogus teaviku kohalkasutamist laenutusena ei arvestata.\n2000. aastal oli Eesti rahvaraamatukogus keskmiselt 1,5 arvutit, neist kõige rohkem keskkogus 15,6 arvutit ja kõige vähem lasteraamatukogudes 0,7 arvutit. Raamatukogutarkvara kasutas 195 rahvaraamatukogu (s.o. 34% Eesti rahvaraamatukogudest). Internetiühendusi oli 213 raamatukogus (s.o. 37% Eesti rahvaraamatukogudest).\nMati Sirkel, Anne Valmas ja Kersti Tiik kirjandusvalikust "100 Eesti elu enim mõjutanud raamatut"\nKüsimusele "Kas raamatuaasta puhul esitatud kirjandusvalik "100 Eesti elu enim mõjutanud raamatut" väärib Teie meelest eestlase kuldraamatukogu nimetust" vastavad Eesti Kirjanike Liidu esimees Mati Sirkel, Eesti Akadeemilise Raamatukogu direktor Anne valmas ja Eesti Rahvusraamatukogu näituste osakonna juhataja Kersti Tiik. Kokkuvõtvalt arvatakse, et valik on juhuslik.\nAspel – klassik või mitte? Maie Kalda\nAutor tutvustab "Eesti mõtteloo" sarjas ilmunud eesti kirjandusteadlase Aleksander Aspeli (1908–1975) artiklite kogumikku "Kirjad Pariisist". 30ndaid aastaid võib pidada nii Aspeli kui üldse eesti kirjanduskriitika kuldajaks. Aspel, kes oli tihedalt seotud prantsuse kirjanduse ja kultuuriruumiga (õpetas eesti keelt Pariisis, hiljem 1946. Aastast prantsuse keele ja kirjanduse õppejõud USA-s), oli samas oma elitaarsuse juures suurepärane populariseerija. Tema eesmärk oli vahendada prantsuse kultuuri eesti keeles ja seda tegi ta väga mitmekülgselt, nagu kinnitab ka antud kogumik.\nKriitilised edutegurid raamatukogus Aira Lepik\nArtiklis antakse ülevaade ktiirliste edutegurite meetodist organisatsiooni tegevuse tulemuslikkuse analüüsimisel ja hindamisel. Kriitlised edutegurid on valdkonnad, kus kindlasti tuleb edu saavutada, et kogu organisatsioon tervikuna oleks tulemuslik. Artiklis analüüsitakse kriitiliste edutegurite kasutamist infoteadustealastes uuringutes ning seostatakse edutegurite määramisvajadust eelkõige raamatukogu tulemusjuhtimisega ning strateegiliste arengukavade koostamisega.\nVäärtkirjandus kooliraamatukogus Vaike Kurel\nÜlevaade 27. aprillil RR-is toimunud konverentsist "Väärtkirjandus kooliraamatukogus – kultuurrahva kasvataja", millest võtsid osa põhiliselt kooliraamatukoguhoidjad ja emakeele õpetajad.\nRahvaraamatukogude Nõukogu loodi 15. jaanuaril 1998. aastal. Lähtuvalt Rahvaraamatukogude seadusest on nõukogu Kultuuriministeeriumi raamatukogude nõunikule nõuandev organ. Nõukogu kogus raamatukoguhoidjailt arvamusi rahvaraamatukogude lähiaastate arengu kohta, enammainitud seisukohad on toodud ülevaates.\nTeadusraamatukogude talveseminaril 12.–13. märtsini Käärikul käsitleti raamatukogude arendustegevust ning INNOPAC-i ja elektronaktaloogi ESTER tööprobleeme.\nRR-i teadusnõukogu eesmärk on koordineerida raamatukogundus-, raamatuteaduse, informaatikaalaste ning nendega piirnevate valdkondade teadus- ja arendustööd. Antakse lühiülevaade 16. apr. toimunud koosolekust, kus tutvustati MIPROMS-I (Mercuri International Project Management System) põhimõtteid ning 2000. aastal TPÜ-s kaitstud RR-i töötajate magistritöid ja püüti määratleda RR-i põhi- protsessi ja teisi sellele allutatud protsesse.\nRaamatukogude infosüsteem ESTER uueneb. Autor tutvustab muudatusi Tallinna serveri töös.\nÜlevaade tuntud raamatuteadlase ja bibliograafi Richard Antiku 100. sünniaastapäevale pühendatud üritustest Eesti Kirjandusmuuseumis ja Kõrveküla raamatukogus.\nEesti Lastekirjanduse Teabekeskus, ajakiri "Hea laps", Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing ja Eesti Õpilasomavalitsuste Liit algatasid projekti "Lugemine lubatud", mis kestab 1. veebruarist 2001 kuni 1. veebruarini 2003. Projketi käigus tahetakse uurida põhikoolide kooliraamatukogude olukorda ning leida võimalusi laste lugemisega seotud probleemide laendamiseks.\nEesti Lastekirjanduse Teabekeskuses peeti 23. aprillil lastekirjanduse ümarlaud 2001, mis kinnitas oma pöördumises üldsuse poole, et Eesti Vabariigis puudub ametlik laste kultuuripoliitika ning lastekirjandust ei väärtustata riiklikult.\nEesti Lastekirjanduse Teabekeskus andis 5. mail välja esimese MUHVI auhinna, mille sai Läänemaa Keskraamatukogu lastekirjanduse osakonna töötaja Krista Kumberg laste kirjanduse ja laste lugemise käsitlemise eest ajakirjanduses.\nÕnnitleme: Virve Ennosaar – 75\nKauaaegne RR-i töötaja, teenekas raamatukogunduse arendaja Virve Ennosaar tähistas 19. mail oma 75. sünnipäeva.


Veebiseminar Interactive Brokers praktikule - Dividend Investor\n„Välismaakler Interactive Brokers – praktikule ja aktiivsele investorile“ on mõeldud neile, kellel on välismaakleri juures konto juba avatud. Samuti neile, kel esimesed tehingud kohe ukse ees või isegi tehtud, kuid on soov olla oma tegemistes kindlam ja maakleri võimalusi maksimaalselt ära kasutada.\nJuhul kui sul Interactive Brokersi kontot ei ole, tahad teada, kas see võiks sulle sobida ja mis põhjusel me ise Kristiga Interactive Brokers’it kasutame, siis tasub vaadata veebiseminari “Välismaakler Interactive Brokers’i ABC” salvestust.\nVeebiseminari käigus käime läbi järgmised teemad:\nkonto seadistamine (2-tasemeline autentimine, turvaseaded, baasvaluuta valik ja muutmine, usaldusisiku valik);\ntasude struktuuri valik;\nkonto liigid ja nende kasutamine (cash vs margin);\nbörside seas orienteerimine, välisbörside nimetused ja erinevused, välisbörside ligipääsud;\npraktiline kauplemiskeskkonna vaade ja vaadete seadistamine;\nIB pakutud andmetes orienteerumine (analüütikute soovitused, insider tehingud jms);\nerinevad tehingukorralduste liigid (turuhinnaga order, limiitorder, stop-loss order jne);\nerinevad hoiatused ja piirangud tehingute tegemisel;\nraportite ülevaade (raamatupidamislikust vaatest);\nportfellianalüüsi tööriista kasutamine ja palju muud.\nVeebiseminar toimus 16. novembril 2021. Veebiseminari salvestuse saad omale soetada alljärgneva ostunupu kaudu.\nPärast ostukorvi tellimuse kinnitamist, kontaktinfo sisestamist ja pangalingi vahendusel makse tasumist jõuavad juhised veebiseminari salvestuse vaatamiseks automaatselt Sinu e-mailile. Juhul kui seda ligikaudu 5 minuti jooksul juhtunud ei ole, siis kiika igaks juhuks ka rämpsposti ja pakkumiste kataloogidesse. Küsimuste korral võta ühendust blogi kontaktivormi kaudu.\n07.02.2022 at 23:24\nMul tekkis selline küsimus, et ega sa ei ta kas Swedbanga või LHV kontolt saab väärtpabereid kuidagi IB-sse üle kanda (kahe panga vahel omavahel vist saab)?\n08.02.2022 at 09:30\nTeoorias saab, praktikas vähemalt 3-4a tagasi keeldus LHV seda teenust pakkumast ning pidin oma asjad seal maha müüma ja IBs siis ise tagasi ostma. Swedbanki osas teadmine ja kogemus puudub.\nSain selle nüüd Swedbanki kaudu tehtud ja äkki teisi huvitab ka.\nProtsess oli järgmine: tuli paluda IB-l saata Swedbankile kiri (investeerimistugi@swedbank.ee), et soovin positsiooni üle kanda. Siis IB andis kirjas Swedile oma vastavad andmed (IB otse mulle neid ei andnud ja otse klientidele ei anna). Ja siis Swed võttis minuga ühendust ja ütles, mis andmed ma pean sisestama. Sisestasin ära ja läks ilusti üle (ainuke pisike error hetkel, et kuna üle kanti 0 väärtusega, siis IB-s ei ole infot, mis hinna eest ma need aktsiad ostsin. Uurin hetkel, kas seda saab kuidagi muuta. Teine võimalus on ilmselt muidugi üle kanda ostuhinnaga.)\n10.03.2022 at 14:24\nAitäh, et jagasid! Selline praktiline info kindlasti ka teistele väga kasulik.


KUUM: Kaks Neidu Pöörasid Kalvi-Kalle Pärast Omavahel Tülli. | MinuAeg\nKogu olukord kulmineerub basseinipeol, kus tüdrukud avastavad, et üks osalejatest on tegelikult päris nunnu. Kaks tüdrukut lähevad lausa vaidlema. Üllatus-üllatus, selleks poissmeheks on imekombel Kalvi Kalle, keda keegi alguses ju endale ei soovinud. Tüdrukute arvates on Kalvi-Kalle täitsa viisakas ja nunnu mees. Kaks ilusat naist soovivad Kalvi Kallega ühte hotellituba jagada. Noormees on tähelepanust nii jahmunud, et ei saa sõnu suust. Pole midagi öelda, Kalvi-Kalle sulab justkui või sees.\nLoe ka: Šokk! Kalvi-Kalle emotsionaalselt: Heleni sõnul polegi meie ühine laps minu oma\nVaata kogu olukorda lähemalt videost SIIT\nEelmine MARILYN KERRO jahmatav hoiatus!\nJärgmine Elvas ähvardas alkoholijoobes 34.a mees, relvaga naabreid ja politseinikku.


Ivan Lavrentjev: miks venelased on eestlastest homofoobsemad? - Arvamus\nIvan Lavrentjev: miks venelased on eestlastest homofoobsemad?\n3. juuni 2012 10:56\nÕhupallid homofoobiavastasel päeval | FOTO: Joosep Martinson / Õhtuleht\nOn kombeks arvata, et mitte-eestlased erinevad eestlastest kõikvõimalikes küsimustes. Paraku on see nii ka sallivuse osas – uuringud, igapäevane kohaliku vene meedia jälgimine ning isiklik kokkupuude aruteludega sel teemal näitavad eestlastega võrreldes kindlalt venelaste negatiivsemat suhtumist seksuaalvähemustesse.\nTallinna Ülikooli juhtivteadur Aili Aarelaid-Tart on arvamusel, mille kohaselt paljud Eesti venelased tuginevad õigeusklikule kirikule. Moskva Patriarhaadi Õigeusu kirik ei soosi – pehmelt öeldes – seksuaalvähemusi. Patriarh kritiseerib neid pidevalt ja vastandab «sodoomia pattu» nn normaalsele sättumusele.\nOsaliselt ongi venelaste homofoobia sellest tingitud. EELK võiks kindlasti selle kallal oma Vene n-ö partnerlusorganisatsiooniga koostööd teha – küll aga pole vene kirikus ei gei-kogudusi ega kirikuajakirja, mille tiraaži saaks tagasi kutsuda «ebasobiva» artikli tõttu.\nPopulaarsus läbi vaenu\nUsklike inimeste osakaal mitte-eestlaste seas on ligi 1,5 korda kõrgem kui eestlastel, lisaks mõjub venelastele ajalooline taust. Akadeemik Igor Kon nendib, et Nõukogude Liidus oli ideoloogia monopol, peamiseks siseohuks olid «rahvavaenlased» ehk teisitimõtlejad, sama laieneb ka n-ö teisitiarmastajatele. Siit tulenev vaen vähemuste suhtes on siiani terav probleem ja kuum teema enda populaarsuse tõstmiseks paljude poliitikute jaoks.\nKahtlemata on vene identiteet oma iseloomu poolest bütsantslik – kõik peab olema suur ja uhke, esmatähtsad on ühtne riik ja rahvas, mitte isik(sus). On olemas ka teooriaid, mille kohaselt Vene ühiskond on rajatud vangla-kultuurile omastele traditsioonidele, seda seetõttu, et NLis elasid inimesed pidevas hirmus vanglasse või laagrisse sattumise ees. Stereotüüpne mõtlemisviis aina süvendab juba olemasolevaid mustreid, millele iseloomulik mõttekäik näeb imelihtne välja: homoseksuaalsus = pederastia = seksuaalne vägistamine vanglas.\nEnamik Eestis elavatest venekeelsetest inimestest eelistab Pervõj Kanali jm Vene telekanalite vaatamist näiteks venekeelsele «Aktuaalsele kaamerale». Sellest tulenevalt on nende hoiakud paljudes küsimustes samad mis Venemaa keskmisel elanikul.\nVene võimud suhtuvad seksuaalvähemuste tegevusse enamasti negatiivselt, paraade ja teiste avalike aktsioonide läbiviimiseks luba ei anta. Kui aga aktivistid plakatitega teele asuvad, pekstakse neid karistamatult ning arreteeritakse politsei eriüksuste poolt. Vene meedias homodest loodav kujund on kas negatiivse või naljaka maiguga.\nPeterburis ja mitmes teises Vene regioonis kehtivad uuendatud seadused, mis keelustavad «pedofiliia-, pederastia-, biseksuaalsuse-, lesbi-, või transgenderluse propagandale suunatud tegevuste läbiviimist alaealiste seas».\nSeadust on kritiseerinud paljud Vene inimõiguslased ja ajakirjanikud, viidates nõukogudeaegsele kriminaalkoodeksile, mille järgi homoseksuaalse teo eest pandi kuni kümneks aastaks vangi.\nTänapäeva Venemaal piirdutakse vaid viie tuhande rubla (ligi 130 euro) suuruse rahatrahviga ehk kahekümne aastaga toimunud areng on lausa märkimisväärne!\nEsimene pretsedent on tänaseks ka aset leidnud: homoaktivist Nikolai Aleksejev läks tänavale plakatis jäädvustatud näitleja Ranevskaja tsitaadiga «Homoseksuaalsus ei ole ebanormaalsus, ebanormaalsus on maahoki ja jäätants». Talle määratud rahatrahvi kaebab Aleksejev edasi.\nSiinkohal olgu mainitud, et Nikolai puhul on tegemist järjekindla aktivistiga, kelle kaebuse on rahuldanud Strasbourg’i inimõiguste kohus. Vene riik on sunnitud kompensatsioone maksma, mida ta teebki, kuid sellega tegevus piirdub – aktiviste kiusatakse jätkuvalt taga.\nMuutused tulevad, aga visalt\nPositiivseid märke on ka näha – homofoobiat mõistavad hukka Vene ühiskonnategelased ning juhtivad ajakirjanikud Vladimir Pozneriga eesotsas. Kui Peterburi homopropaganda seadus, nagu seda nimetatakse meedias, jõustus, korraldas liberaalne ja üle maailma elavate vabameelsete venelaste seas populaarsust koguv telekanal Dožd kampaaniat, mille käigus mitme päeva vältel kritiseerisid Vene mõtlejad homofoobsust ning üritati näidata, et mitmekesisus ainult rikastab ühiskonda.\nSamas oli eetris saateid, kus gei-teemad olid kajastatud kunsti vaatevinklist. Ka tänavaprotestidel on näha vikerkaarevärvides lehvivaid lippe ehk homod ei karda võimulolijate vastu tänavale astuda.\nProbleemi üks lahendusi on ka sallivuse tõstmisele suunatud konverentside ja kampaaniate läbiviimine ning harivate materjalide väljaandmine. Selle võimaluse tõhusus võib osutada kõrgeks just noorte seas, kelle maailmapilt on veel kujunemise faasis.\nKiireid positiivseid muutusi ei maksaks aga oodata – muutused saabuvad alles siis, kui venelased vabanevad nõukogudeaegsest identiteedist ja võtavad omaks läänelikke väärtusi, millest üks on vaieldamatult õigus enesemääratlusele.\nArtikkel ilmus 30. mail Erinevus rikastab programmi raames TTÜ õiguse instituudi väljaandes Ajaleht.


Mida internetiteenuse pakkujalt oodata ja nõuda\nKatkestusega ligilähedaselt samaväärsena mõjub sidekvaliteedi ajutine halvenemine. Kuna sideteenuste toimivusega seotud riskid on jõudnud arvestatavate ettevõtlusriskide hulka, tuleb ka ettevõtetel selle küsimusega tõsiselt tegelda ning teadvustada, et sideteenuste valik ei olegi nii lihtne, kui esmapilgul tunduda võib.\nInternetiühendusi ei saa piisavalt iseloomustada vaid kahe numbri ? kiiruse ja hinna võrdlemisel. See meetod on küll lihtne, kuid ligikaudne, vahel võib aga olla koguni eksitav. Sideteenuse nimikiirus iseloomustab nimelt vaid juurdepääsuühendust teenusepakkuja magistraalvõrgu ja kliendi kohtvõrgu vahel. Selle lõigu suur läbilaskevõime ei tähenda kaugeltki seda, et tegelikus kasutuses oleks kindlustatud samasugune kiirus igale sideseansile.\nSõltuvalt teenusepakkujast võib täheldada suuri erinevusi Eesti-sisese ja rahvusvahelise side kiiruses. Rahvusvahelise side osas võib tulemus omakorda olla erinev erinevate maade või operaatorite võrkude klientidega suhtlemisel. Samuti avaldab sidekiirustele sageli mõju sideseansi kellaaeg, seda klientide tekitatava koormuse kaudu. Lisaks tehnilistele parameetritele on teenuste võrdlemisel väga suur tähtsus ka klienditeeninduse sujuvusel ja võimalike rikete kõrvaldamise kiirusel.\nSideteenuste adekvaatse võrdluse jaoks tuleks seega lisaks hinnale võrrelda nii teenuste tehnilisi parameetreid, keskmist töökindlust kui ka klienditeenindust. Kahjuks on korralike testide läbiviimine enne püsiühenduse hankimise või vahetamisotsuse tegemist väga tülikas, kuna eeldab ühesuguse metoodika rakendamist ja erinevate operaatorite pakutavate sideteenuste üheaegse kasutuse võimalust. Praktikas tuginetaksegi lisaks elementaarsele (ja sageli eksitavale) hinnavõrdlusele veel vaid oma tutvusringkonna soovitustele, mis võivad erineda aga tulenevalt erinevatest vajadustest. Sel moel saadud teave sisaldab kõige väärtuslikuma osana klienditeeninduse iseloomustust, mida muul moel olekski väga raske koguda.\nSelge on see, et odavaim teenus ei saa kuidagi olla parim. Reeglina viitab odav hind kokkuhoiule, mida saab saavutada nii sideressursside ülemüügiga kui ka teenindava personali arvelt. Ülemüük tähendab samade sidekanalite ühiskasutust paljude klientide jaoks sel moel, et kanali maht on oluliselt väiksem klientidele lubatud sidekiiruste summast. Sellist ?trikki? saab kasutada seetõttu, et klientide tekitatavad koormused ei lange ajas kokku, teiseks ei pane kliendid väiksemaid kõikumisi side kvaliteedis reeglina tähele. Ülemüük on alati suurem kallimate ressursside, näiteks rahvusvaheliste kanalite osas. Ligikaudselt saaks rahvusvaheliste sidekanalite ülemüügi ulatust eri operaatorite puhul võrrelda väliskanalite mahtu ja klientuuri suhteid võrreldes. Suurem number viitab paremale potentsiaalile rahvusvahelise side osas. Paraku on taolise võrdluse jaoks vajalik info raskesti kättesaadav ja enamasti vaid ligikaudselt hinnatav. Lisaks sobib selline meetod vaid odavamate teenuste võrdlemiseks, kus lepingutes tehnilistest parameetritest ega nendest kinnipidamise garantiidest ei räägita.\nKui internetiühendust vajatakse vaid episoodiliseks veebilehtede külastamiseks ja elektronposti kasutamiseks POP3-protokolli vahendusel, ei ole tippkvaliteediga side ilmtingimata vajalik. Nii tõmmatakse näiteks POP3 kasutamisel elektronkirjad serverist töökoha arvutisse aeglasema side korral lihtsalt pikema aja jooksul. Saabunud kirju lugeda ja saatmiseks uusi ette valmistada saab aga rahulikult ka sel ajal, kui sideühendus ajutiselt ei toimi. Ka juba ette saadud staatiline veebilehekülg püsib ekraanil side puudumiselgi. Olukord muutub, kui on vaja pidevat infovahetust tööjaama ja väljaspool kohtvõrku paikneva serveri vahel. Elektronposti näitel eeldab serveriühenduse pidevat toimimist protokolli IMAP4 kasutamine, kus kogu kirjavahetus asubki püsivalt serveris. Serverikeskse veebirakenduse lihtsaks näiteks on internetipank. Keskse serveri kasutamisele ja teatud parameetritele vastava katkematu ühenduse olemasolule tuginevad ka kõikvõimalikud müügi- ja raamatupidamissüsteemid, samuti internetikõne VoIP telefoniside rakendused. Mida olulisem on side püsivus ja selle stabiilselt head parameetrid, seda enam peame olema valmis vastava teenuse eest ka maksma.\nKui võimaliku katkestuse tekitatavad kahjud on rahas väljendatavad, saab kontrollida dubleeriva ühenduse sisseseadmise majanduslikku mõttekust. Üksikud nõudlikumale klientuurile orienteerunud teenusepakkujad võimaldavad nimelt ka selliseid sidelahendusi, kus kiirem kaablipõhine ühendus dubleeritakse aeglasema raadioühendusega. Isegi juhul, kui kaabel läbi kaevatakse, jääb raadioühendus ikkagi tööle ning side puudumisest sündida võiv kahju jääb olemata. Loomulikult tekitab lisaühendus lisakulu, sõltuvalt olukorrast võib dubleeriva lingi lisamine ja põhiühendusega sidumine tõsta sideteenuse kuutasu kuni kahekordseks. Töökindlus paraneb aga palju enam ? jämedalt võib dubleeritud side puhul arvestada sidekatkestuse tõenäosuse vähenemisega suurusjärgu võrra ehk kümme korda.\nSide ootamatul kadumisel tehke esmalt kindlaks, kas probleem avaldub ka teistel samas kohtvõrgus paiknevatel arvutitel. Kui see on nii, tasub pikema viivituseta oma teenusepakkujaga telefoni teel ühendust võtta. Nimelt on suurema probleemi korral oht, et aina enam hädasolijaid üritab operaatori teenindusnumbrile helistada ? tulemuseks kinnine toon või lõputuna tunduv kõnejärjekord. Kiiret kontaktivõttu tuleb soovitada ka juhul, kui operaator ei suuda tegelda kõigi oma kliendiühenduste jälgimisega. Sel juhul võib veateade olla talle väärtuslik info tema võrgus toimuva kohta, kuid fikseerib ka katkestuse alguse võimaliku kompensatsiooni nõudmiseks kestvamate katkestuste puhul.\nKõigepealt saab nõuda seda, mis on teil lepingus kirjas. Juhtudel, kui leping või selle juurde kuuluv dokumentatsioon sisaldab tehnilisi parameetreid või töökindlusnäitajaid ning sanktsioone nende rikkumisel, on asi suhteliselt lihtne. Odavamate teenuste puhul on aga tavaline, et kvaliteediküsimustest minnakse lepingus mööda. Sellisel juhul saab klient lähtuda võlaõigusseadusest (VÕS). Internetiteenuste ostja seisukohalt olulisemana võiks esile tuua mõningaid selle seaduse sätteid.\nVÕSi paragrahvi 77 alusel peab juhtudel, kui lepingulise kohustuse täitmise kvaliteet ei tulene lepingust või seadusest, teenusepakkuja oma kohustuse täitma asjaolusid arvestades vähemalt keskmise kvaliteediga. Kuna keskmise kvaliteedi hindamine on internetiteenuste puhul keeruline ja vaieldav, ei ole siiski suurt lootust lepingus fikseerimata tehniliste näitajate osas nõudmiste esitamiseks. Mõjuvaimaks stiimuliks operaatorile on oht, et rahulolematu klient siirdub konkurendi juurde.\nSidekatkestuste korral annab VÕSi paragrahv 112 kliendile võimaluse alandada teenuse hinda proportsionaalselt katkestuse kestusega. Kui teenusepakkuja ise kompensatsiooni ei paku, tuleb teha teenusepakkujale sellekohane avaldus. Hinda alandava kompensatsiooni teenuseperioodil toimunud katkestuste eest saab lihtsalt arvesse võtta järgmise kuu arves.\nOn huvitav teada, et VÕSi paragrahv 102 paneb võlgnikule, kelleks sidekatkestuse korral on teenusepakkuja, kohustuse klienti teenuse katkestusest teavitada viivitamata pärast seda, kui ta sai takistavast asjaolust teada. Suurema rikke korral on kindlasti asjakohane paigutada rikketeade kiiresti operaatori veebilehele. q


Fitlapi looja astus toitumisnõustamise troonilt maha ja lõi lahenduse, mis võiks aidata nii alustavaid kui ka vanakooli ettevõtteid - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nFitlapi looja astus toitumisnõustamise troonilt maha ja lõi lahenduse, mis võiks aidata nii alustavaid kui ka vanakooli ettevõtteid\nPopulaarse tervisliku toitumise rakenduse Fitlap looja ja pikaaegne juht Heikki Mägi müüs 2020. aasta lõpus oma osaluse ning lõi mobiilirakendusi arendava ettevõtte nimega Appit.\nTurul on ruumi veel omajagu\nTerviseentusiast Heikki Mägi tundis, et on aeg uuteks väljakutseteks ja mobiilirakendustele keskendumine avab võimaluse osaleda väga erinevate uute teenuste ning toodete sünnis.\n"Olen aastaid istunud teisel pool lauda justnimelt rakenduste tellijana ning nägin mitmeid võimalusi, kuidas selles valdkonnas keerata veel vinti peale," näeb Mägi turul ruumi küll. "Me tahame olla enamat kui pelgalt ilusaid ja kasutajasõbralikke mobiilirakendusi arendav ettevõte. Tahame aidata ettevõtetel läbi mobiilirakenduste rohkem raha teenida. Usume, et isikliku rakenduse kaudu saab iga ettevõte ehitada oma kliendiga üles kordades lähedasema ja edukama suhte," on ettevõtja veendunud.\nEesmärk aidata alustavaid startup'e ning "vanakooli" ettevõtteid\n"Meid huvitavad äppide maailmas kaks suunda. Esiteks innovaatiliste ja lahedate ideedega iduettevõtted. Ja siinkohal pole oluline, kas teenus on juba töös või alles unistamise faasis. Võtame arendusteenuse enda õlgadele, et asutajad saaksid tegeleda rahus kõige muu olulisega," tõi ta välja.\nFitlapi endine tegevjuht räägib, et Appit soovib aidata klassikalisi vanakooli ettevõtteid, kellest paljud ei ole täna veel enda isikliku mobiilirakenduse peale mõelnudki. "Näiteks restoranid ja cateringid, majutusasutused, kauplused, koolitajad, juristid, tootmisettevõtted ja paljud teised," toob Mägi näiteks mõned võimalikud ärivaldkonnad, kes saaksid mobiilirakendustest kindlasti otsest ärilist kasu.\n"Kuigi neile võib tunduda, et piisab ainult kolmanda osapoole rakendustes kaasa löömisest, siis tegelikkuses jääb väga suur osa nende potentsiaalist kasutamata," lisas ärimees.\nMobiilirakendusest on kasu igas valdkonnas\nIsiklik mobiilirakendus aitab teha ettevõtetel kuluefektiivsemat ja edukamat turundust, automatiseerida tegevusi, et hoida kokku aega ja raha ning olla kliendi jaoks alati olemas.\n"Tegelikult saab igas valdkonnas välja mõelda, kuidas mobiilirakenduse olemasolust võidaksid nii ettevõtted kui ka nende kliendid," on Mägi kindel ning nendib, et tänases konkurentsitihedas maailmas on ainuke viis edu tagamiseks püsida sammuke oma konkurentidest eespool ning teha asju, mida teised veel ei tee.


Äripäeva saated saatesarjast Ole terve\nHP-viirust teatakse eeskätt kui emakakaelavähi üht peamist põhjustajat, ent tegelikkuses on HPV ehk inimese papilloomiviirus ka paljude suu-neeluvähkide jms kasvajaliste haiguste taga. Kuidas nakatumist vältida ja haigestumist ennetada, kuidas haigestumine kasvajalisse haigusesse mõjutab edasist elukvaliteeti ning mida peaks üldse HPVst teadma, selgitab saates onkoloogia resident ja Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste doktorant Sandra Kase.\nJumekat nahka peetakse endiselt ihaldusväärseks, ent päikesekahjustused tõstavad ka melanoomi haigestumise riski. Mida see haigus endast kujutab, millistest üllatavatest kohtadest see lisaks sünnimärkidele võib alguse saada, kuidas oma nahka kaitsta ja kontrollida, et haigus õigeaegselt avastada ning millised on ohutumad viisid suvise jume saavutamiseks, selgitab saates Põhja-Eesti Regionaalhaigla vanemarst-onkoloog dr Kadri Putnik.\nMiks on nii, et kaks head ravimit korraga võivad mõnikord kokku anda halva tulemuse? Miks ja millega üldse koostoimed tekivad? Ja kas tõesti võib koostoime tekkida ka käsimüügiravimite, taimsete preparaatide või sootuks päikesega? Nendele küsimustele aitab saates vastata Tartu Ülikooli Farmaatsia Instituudi kliinilise farmaatsia lektor ja TÜK kliiniline proviisor Jana Lass. Saatejuht on virtuaalkliinik.ee ärijuht Tuuli Seinberg. Saade on salvestatud Tartu Ülikooli Kliinikumis.\nSaates räägib PERHi Infektsioonikontrolli talituse juhataja Mait Altmets, mida on meedikud õppinud kahest koroona-aastast, milliste teadmiste ja tunnetega vaadatakse uue viirustehooaja poole ning millised murrangud on tulekul viirusevastases ravis ja selle ennetamises. Samuti tuleb juttu sellest, miks ussirohi kohati popiks osutus ning kas ja millal on viiruse vastu võitlemisel abi juba tuntud rahvameditsiinivahenditest ja vitamiinidest. Saatejuht on virtuaalkliinik.ee ärijuht Tuuli Seinberg.\nOluline on siinjuures teada, et mRNA avastati ja selle funktsioon tehti kindlaks juba eelmise sajandi 60ndatel aastatel, mil asuti uurima ka liposoome. 1978. aastast alates on arendatud mRNA ja liposoomi preparaate ning 1993.a alustati gripiviiruse mRNA liposomaalse preparaadi väljatöötamisega. Esimesed kliinilised katsetused ...\nPandeemiaga kaasnev polariseerumine on toonud esile ka eetika, ligimesearmastuse, usu ja umbusu teemad. Kuidas kaaluda oma (tervise)otsuste mõju endale, teistele inimestele ja ühiskonnale? Kas inimeludel saab olla erinev väärtus ning enda ja teiste kaitsmisel kasumlikkuse määr? Kas minu õigus saab olla suurem kui minu vastutus? Nende teemade üle arutlevad saates virtuaalkliinik.ee ärijuht Tuuli Seinberg ja PERHI hingehoidja, pastor Katri Aaslav-Tepandi.\nVestlus on salvestatud üle veebi.\nMis muudab ühe viiruse ohtlikumaks kui teise? Miks HIVi vastu veel vaktsiini ei ole? Ja miks mõni viirus suudab end organismis aastaid varjata ja endast märku anda alles siis, kui tervisele tõsine kahju juba tehtud? Olulistele nakkuseid ja viiruseid puudutavatele küsimustele aitab saates vastuseid leida Lääne-Tallinna Keskhaigla infektsionist Kerstin Kase. Saatejuht on virtuaalkliinik.ee ärijuht Tuuli Seinberg.\n7. mai 2021 kell 7:30\nUsaldus, hirm ja häbi: kuidas HIV levib\n21. aprill 2021 kell 9:00\nViirus, mis võib aastakümneid end varjata\nKeda see haigus ohustab ja kuidas oma tervist kontrollida, selgitab saates Medicumi ja Kuressaare haigla ...\n9. märts 2021 kell 7:39\nMiks on HP-viirus nii salakaval?


“Päikesevarjutuse” klipp – “Nelja päevaga” | VidevikuMeedia\n« Kristen Stewart David Lettermani saates Peter Facinelli Jimmy Kimmeli shows »\nliisu (20:37:26) :\nTulin just vaatamast.Niii super film on seeee,siiani parim.Ma armastan siiani Edwardit,Emmettit,Carlised ja Jasperid.Jacobi karjumine oli küll jube,ja see mis Bella tegi(kivi trikk) et Edwardit päästa.Lihtsalt Niiii SUPER oli see.\n... (19:35:36) :\nOn ja ülimalt hea film.Just netist vaatasin.\nfan... (12:49:10) :\nlõpuks nägin filmi. mega super hüper lahe…\nLondonist (21:43:16) :\njee homme kinno siis vaatama seda..\nGrete (09:47:13) :\nhomme ? kus sa juba homme seda näed 🙂 ?\nKiku (Team JASPER) (21:29:31) :\nMa vaatasin filmist ainult mõnda kohta mida ma absoluutselt oodata ei suutnud :D. Aga niipalju kui ma vaatasin oli film megahea!\nEliis (22:29:26) :\nloomulikult oli see megahea ! 😀\nEliis (21:19:05) :\net siis, mina olen juba näinud flimi\nsuper! hah. I still love Emmett.\nSteenis(sorry kui kirjutasin valesti) kus Jasper õpetas võitlusnippe ma ainult naeratasin. ma püüdsin seda mitte teha, aga miski nagu oleks lihtsalt mu suud tõmmanud. ja Alice ja Jasperi võitlus oli nii armas. üldse väga väga lahe oli. haha praegu vaatan võitlussteene ja paremaid kohti.\nkõigist kolmest filmist on see tõesti kõige parem. minu arvamus.\nJacobi karjumist oli natuke paha vaadata. See oli see koht kus Jake päästis Leahd.\nTahad ka vaadata?\nEi suuda enam oodata?\nOk, võibolla te olete juba kõik näinud aga ….\naa..kvaliteedist..tegelikult oli väga normaalne. no oleneb kelle jaoks. aga mina jäin rahule.\naa, ja kannatust peab ka olema 😀\nteam twilight (21:30:59) :\npaluks siis linki, tahaks ka näha\nEliis (22:30:07) :\nGrete (02:01:44) :\nkeegi 7 juuli videviku maratonile läheb 🙂 ?\nfan... (12:48:31) :\nmeh teh (21:52:05) :\nmu sünna on 7. juuli xD\nteam twilight (22:45:54) :\n@fan: “mingid on juba ühte tõmban.. vb töötab.” need on arvatavasti võltsingud. Tõmbad alla, kuid film tööle ei hakka, hoopis hakkab sind mingile x lehele saatma, et tõmba mingi x programm, et filmi näha. (seda muidugi raha eest 😉 ) Ning nii palju, kui mina tean, siis avalikult ei ole soovitatav filmide tõmbamistest rääkida. Ühel hetkel võivad kurjad onud ukse peale koputada ja su arvuti minema viia. Mina isiklikult kardan neid kurjasid onusid, teistest ei tea… Nii, et minu soovitus, ärme väga palju lobise tõmbamisest, eks.. (PS! Ei olnud halvaga mõeldud, lihtsalt hoiatuseks 😉 )\nElina (14:06:31) :\nTõlkida saab erinevalt, ja In four days saab samuti erinevalt tõlkida. Siin on lihtsalt lühemalt tõlgitud, ei näe probleemi.\nfan... (11:08:23) :\nkas keegi teab kohta kust saab tõmmata eclipse´i?\nteam twilight (17:12:36) :\nveel ei saagi. ei ole veel õiget asja üles pandud. kuid hoia isohunt.com-il silma peal. varsti peaks sinna ilmuma (muidugi mitte just super kvaliteediga 😉\nfan... (22:26:50) :\nmingid on juba ühte tõmban.. vb töötab.\nteam twilight (17:00:30) :\njeee see hea uudis\nmeh teh (11:29:22) :\nTÄNA TULI AMEERIKAS PÄIKESEVARJUTUS VÄLJA!\nKarmen (20:53:21) :\nnüüd võiks eestis ka tulla! 🙂\nKristin (20:51:49) :\nPigem “Nelja päeva pärast”, mitte “nelja päevaga” ma ütleks.\nKarmen (20:52:49) :\nAgnes (19:37:11) :\nNad on nii palju klippe juba välja lasknud, et peaaegu terve film on nähtud. Eriti üllatusi nagu polegi oodata. Sellest on nii kahju. (Ei taha kuulda vingumist, et ei pea ju vaatama.. Muidugi vaatan kui ette pannakse.)\nKarmen (19:47:20) :\ntäiega nõustun sinuga! 😀\nsamas on hea osadele, et need ette välja antakse, põnev ja värki, aga samas ei tahaks ette ära vaadata.\nma praegu ei vaata, aga ma pakun, et vean vb ülehomseni välja! 😀


23. detsember 2008 • 1 min\nKindlasti on paljud kuulnud väidet, et pühade ajal panevad inimesed keskmiselt sagedamini käe oma elu külge.\nSelle põhjuseks peetakse näiteks halba ilma (jõulud ning USAs tähistatavad tänupühad on tavaliselt üsna viletsa ilmaga aastaajal). Aga ka melanhooliat, sest jõulud on perepühad. Kui aga pere puudub või ei ole peresuhted head, võib just sel ajal tekkida inimesel nii suur masendus, et paremat väljapääsu ei osata leida.\nÄsja ajakirjas British Medical Journal avaldatud artiklis väidetakse aga, et see on müüt. Üks artikli autoreist Rachel Vreeman ütles, et hoopis soojal aastaajal sooritatakse enesetappe keskmisest rohkem. Uurijad toetusid 35 aasta jooksul kogutud andmetele, millest ilmneb, et USAs ei sooritata iseseisvuspäeval ja jõuludel keskmisest enam suitsiide.\nKuidas on aga lood Eestiga. Seda teemat on uurinud Eesti-Rootsi vaimse tervise ja suitsidoloogia instituudi juhataja Airi Värnik, kes on leidnud mõnevõrra teistsuguseid seoseid. Värniku sõnul on tema andmed Eesti kohta küll üsna vanad, kuid need näitavad siiski, et enesetappe sooritatakse keskmisest rohkem riiklikel pühadel, oma sünnipäeval, emadepäeval, reedel ja esmaspäeval. Lisaks sellele on suitsiidirohkemateks perioodideks Eestis ka varakevad ja hilissügis.\nSeega jääb küsimus praegu veel siiski õhku. Võib-olla on Eesti ja USA selle koha pealt erinevad või tulenevad erinevused uuringumetoodikast.


Mäng 1 Kose Gümnaasium |\n← Euroscola konkursi tulemused selgunud\nEuroscola konkurss – kevad 2019 →\nMäng 1 Kose Gümnaasium\nEP Sim, 29. sept. 2018\nReedel, 28. septembril, toimus selle õppeaasta esimene simulatsioonimäng Kose Gümnaasiumis. Mängust võtsid osa 10., 11., ja 12. klassi õpilased, kes olid kevadel osalenud Euroopa kultuuripärandi videokonkursil ja võitnud auhinnaks reisi Euroscolale.\nPärast rollide jaotamist hakati usinalt tööle. Sel korral võttis ajakirjanik mängu väga põhjalikult kokku ning siinkohal oleksid mängujuhi kommentaarid üleliigsed:\nTänasel Euroopa Parlamendi täiskogu istungil arutati kolme teema üle. Esimene teema puudutas reostust ja kuidas seda vähendada. Pakuti välja, et inimeste teadlikkust prügi ja reostuse kohta tuleks parandada juba lapseeas. Lahenduseks mõeldi harivad lastesaated ja multifilmid, mis õpetavad lapsi sorteerima ja vähem prügi maha viskama. Samuti oli idee panustada raha teadusesse, et välja töötada viis, mis muudaks prügi mullaks. See idee oli pigem varuplaan, kuna sellise asja välja töötamine võib aega võtta aastaid. Ideeks oli ka panna peale trahv reostajatele.\nTeine arutlusel olnud teema oli noorte tööhõive. Keskenduti probleemile, et noored ei oska tööle kandideerida ning tööandjad nõuavad eelnevat praktikat. Olukorra lahendamiseks pakuti välja gümnaasiumiastmele kursus, kus kogemustega töötaja õpetab noortele tööle kandideerimise protsesse (CV koostamine, tööintervjuu jne). Samuti toodi välja, et ettevõtted peaksid võtma enda juurde noori praktikante ja praktika pikkust pikendama ühe aastani. Sellele ettepanekule vastuväiteid polnud.\nViimane probleem oli Euroopa tulevik. Mõeldi sellele, kuidas Euroopa Liit edasi peaks liikuma. Jõuti arusaamisele, et kõige õigem oleks keskenduda kaubandusele ja vähem teistele valdkondadele (ränne, julgeolek ja kaitse). Antud otsus tekitas teistes kõige rohkem küsimusi ja vastuarvamusi. Mõeldi sellele, mis saab kõigest muust kui keskendutakse ainult kaubandusele ja kas see ei pane riike Euroopa Liidust lahkuma. Küsimused kuulati ära ja toimus uus omavaheline arutelu.\nMäng oli igati sisukas ja tore. Kose Gümnaasiumi noored sõidavad Euroscolale 6. detsembril. Põnevat reisi teile!


VIIMANE ÜLESKUTSE DUŠANI ABISTAMISEKS\nTYCO Rapla mängija Dušan Sisici kodulinn on katastroofilise üleujutuse tõttu maikuus elanikele endiselt suletud. Dušan on saanud küll käia oma kodus, kus ta viimase paari päevaga on kogu maja sisustuse viinud tänavale suurde kuhja, mis jääb ootama valitsuse poolt saadetud koristusautosid.\nDušan kirjeldab valitsevat olukorda nii: „Ootame ametnikke, kes tulevad hindama kahjusid, viivad hävinud sisustuse minema ja desinfitseerivad majapidamised. Endiselt ei ole vett ega elektrit ja väidetavalt ei taastu need enne paari nädalat. Linn on välja surnud, poed on suletud, prügi vedeleb igal pool, linn haiseb, kuna kanalisatsioon ei tööta… Inimesed seisavad tundide viisi sabas oodates abi vee ja toidu näol.“\nRapla Korvpallikool kutsub viimast korda üles aitama meie mängijat, kes on ootamatult sattunud olukorda, milleks me keegi valmis ei oska olla. Seni on heade inimeste abiga kogutud 1390 eurot, mille eest Dušan on ülimalt tänulik, kuna tema sõnul ei julge nad erilisele riigi abile loota.\nKogume viimaseid annetusi reedeni, 6. juunini:\nDUSAN SISIC (selline kirjapilt), EE941010011661759229 SEB pank, selgitus: Help.


CV Keskus tööpakkumine Puhastusteenindaja kontoriruumides, Tartu\nTööpakkumise number #439477\nTöö tüüp: osaline tööaeg\nLisainfo: Töö sobib ka vähenenud töövõimega inimesele palgatöötaja või lepinguline / vabakutseline (töö on vahetustega), töö sobib ka üliõpilastele\nKuulutus sisestati: 6. september 2016\nKuulutus aegub: 5. oktoober 2016\nKaupluse ruumide põrandapesu põrandapesumasinaga.\nTöö toimub E-R kell 7:00-9:00\nAus, sõbralik, lojaalne, õppimisvõimeline ja töökas inimene, kes oskab hinnata meeskonnatööd.\nKasuks tuleb eelnev töökogemus puhastusteenindajana.\nTöö sobib ka vähenenud töövõimega inimesele palgatöötaja või lepinguline / vabakutseline (töö on vahetustega), töö sobib ka üliõpilastele\n5. oktoober 2016\nISSi (Integrated Service Solutions) näol on tegu 1901. aastal Taanist alguse saanud ja tänaseks üle maailma kokku 50 riigis tegutseva ettevõttega, mille käive ulatub üle 9 miljardi euro ja kus töötab ca 520 000 inimest. ISS Eesti AS on enam kui 10 aastase kogemusega Eesti suurim ja jõudsalt kasvav kinnisvara haldamist, hooldamist ja erinevaid puhastusteenuseid pakkuv kontsern, kus täna töötab ca 1700 inimest.


Eesti paaridel on keerulisem rahast rääkida kui teistel baltlastel - Suhted & seks - sõbranna.ee\nEesti paaridel on keerulisem rahast rääkida kui teistel baltlastel\n11. veebruar 2020, 11:50\nSarnaselt ülejäänud Euroopaga, tunnetab veerand Eesti elanikest, et rahaasjad põhjustavad nende suhetes elukaaslasega pingeid. Kuid Eestis on paaridel raskem omavahel rahaasjadest rääkida kui teistes Balti riikides või Euroopas keskmiselt - 36 protsendil on keeruline oma elukaaslasega avameelselt rahast rääkida, samas kui Euroopas keskmiselt on see näitaja 23 protsenti, teatas krediidihaldusteenuste ettevõtte Intrum.\n«Intrumi uusim Euroopa tarbijate makseuuring näitab, et finantsküsimused ja nendega seotud stress on suures osas seotud meie üldise heaoluga ning see mõjutab ka meie suhteid. Isiklik finantskirjaoskus, võime rahaga ümber käia ja rääkida paarilise ja perega rahaasjadest avatult mõjutab väga palju meie üldist finantsheaolu ning igapäevast meeleolu,» ütles Intrumi Baltikumi tegevdirektor Ilva Valeika.\nEesti uuringus osalenutest ütles 12 protsenti, et nende rahaline olukord on olnud üks põhjus paarisuhet mitte lõpetada ning veerandi jaoks on rahaasjad pingete allikaks suhetes elukaaslasega – mõlemad näitajad kattuvad Euroopa keskmisega.


Valulikkus ja ebamugavustunne roojamisel | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nValulikkus ja ebamugavustunne roojamisel 28.10.03 / Üldkirurgia\nEi tea, kas satun oma küsimusega nüüd õige arsti juurde, aga loodetavasti suudate mulle siiski nõu anda. Minu probleem on nimelt selline, et juba paar kuud on roojamisega probleeme. Selline tunne, justkui oleks mingi punn pärasooles ees. Häda on, aga punnitades midagi välja ei tule. Enne pean neli-viis korda tualetis käima, kui suurema häda tehtud saan. Väljaheitel olen märganud ka veretilku, kergelt kollaka värvusega kreemitaolist eritist ning lima. Probleemiga kaasneb ka kõhuvalu, eriti just siis, kui sooles väljaheidet on. Kui soole tühjendan, kaob ka kõhuvalu. Valu on eriti terav vasakus küljes puusakondi kohal ning ka alakõhus. Milles võib probleem olla? Millise arsti juurde peaksin pöörduma? Mis mul viga võib olla?\nPs. Kui vanus peaks mingit rolli mängima, siis olen 19 aastane.\nSelliseid sümptoome võivad anda paljud pärasoole ja jämesoole haigused, sealhulgas ka kasvajad. Viimane variant Teie vanust arvestades on siiski vähetõenäoline. Soovitan Teil kõigepealt pöörduda oma perearstile, kes siis vajadusel suunab Teid kirurgi vastuvõtule.


Sõjaaja reisipäevik. Mis maksab Portugalis üks korralik sööklaeine? - Lõunaeestlane\nLugesin, et Eestis on röögatu hinnatõus, kõik minevat muudkui kallimaks. Inimesed ei jaksa omale enam poest meelepäraseid roogi osta, kohvikus käimisest rääkimata.\nMeie käisime ka Võrus sageli kohvikus ja tellisime endale restoranist toitu koju. Näiteks Taeva restoranist ja Eva Sushist. Nüüd ei teagi, kas enam jaksaks tellida. Räägitakse, et lõhe hind on hirmus kalliks läinud.\nSiin Portugalis pole vähemasti restoranide osas mitte midagi muutunud, hinnad on TÄPSELT samad, mis aasta tagasi. Suure prae saab endiselt kätte 7-8 euro eest, kui just mõnda luksuskohta või turistikasse ei roni. Ausas restoranis prae eest üle 8 euro maksma ei pea – isegi Lissabonis (seal on muidugi hästi palju turistikaid, kus võib kõvasti petta saada, tuleb olla ettevaatlik ning täpselt teada, millised restoranid on ausad).\nKõige soodsam koht keha kinnitamiseks on aga konkurentsitult supermarket Pingo Doce’i söökla, kus toit on lihtne, aga hea. Seal maksab suur praad 6-7 eurot ning supp – uskuge või mitte – ainult nati üle 70 sendi.\nPanen siia kirja meie tänase restoraniskäigu hinnasedeli, saate Eesti hindadega võrrelda:\nKalkunipraad valge riisi ja brokkoliga – 6,29 eurot\nVesi (0,5 L pudel) – 36 senti\nSuur kausitäis juurviljasuppi – 74 senti\nKalapraad (merikoger) valge riisi ja brokkoliga – 6,99\nVegetaldrik riisi, brokkoli ja kartulitega – 2,25\nLeib – 12 senti.\nEhk siis, ma ei tea, kas Eestis saab kuskil nii soodsalt süüa? Kui jah, siis soovitage 😀\nPildil minu tänane kalkunipraad.


Lähikuudel jõuab Eestisse LG uus elegantne telefonimudel LG VELVET | LG Magazine | LG MAGAZINE\nLähikuudel jõuab Eestisse LG uus elegantne telefonimudel LG VELVET\nElektroonikafirma LG annab teada, et lähikuude jooksul jõuab Eestisse nende uus elegantse disainiga nutitelefon LG VELVET. Euroopa võtmeturgudele jõuab telefon juba selle kuu jooksul.\nLG VELVETi muudab visuaalselt silmatorkavaks loodusest inspireeritud disainikeel, mida iseloomustavad voolavad jooned, sümmeetrilised servad ja kumerad nurgad. Teistest oma klassi telefonidest tõstab VELVETi esile ainulaadne “vihmapiisakaamera”, mis rõhutab veelgi telefoni looduslähedast tunnetust. Kauni üldmulje saladus peitub LG VELVETi üliõhukeses 7,9mm profiilis, mis sai võimalikuks tänu 6,8-tollisele P-OLED Cinematic FullVision ekraanile ja Qualcomm Snapdragon 765G kiibile. VELVET ühendub ka täiustatud LG Dual Screen ekraaniga (müügil eraldi), mis mõlemad toetavad puutetundlikku pliiatsit.\n"Snapdragon 765G kiip tagab LG VELVETi erakordse jõudluse ka kõige nõudlikumates 5G olukordades, võimaldades ühtlasi mängimist, intelligentse multikaameraga pildistamist ja akut, mis kestab kogu päeva," ütles Qualcomm Technologies asepresident ja Mobile Business Unit peadirektor Alex Katouzian. "Oleme põnevil, et saame koostöös LG-ga panustada globaalse levikuga seadmete loomisesse, mis aitavad 5G inimesteni viia."\nParemaks vaatamiseks ja mängimiseks on VELVETil 6,8-tolline P-OLED FullVision ekraan, mille kuvasuhe on 20,5:9. Et vältida juhuslikke puudutusi, töötas LG välja Grip Suppression algoritmi, mis suudab vahet teha tahtliku ja tahtmatu puudutuse vahel. Lisaks tugevale visuaalsele küljele pakub VELVET realistlikku ja detailset heli, mida võimendab LG 3D Sound Engine. Seejuures on kõikidel muusikahuvilistele kindlasti rahustav teada, et tänapäeva nutitelefonide üks haruldusi – kõrvaklapipesa – on LG VELVETis täiesti olemas.\nKvaliteetsete piltide tegemiseks kasutab VELVET lahendust nimega LG Creator's Kit, mis kasutab maksimaalselt ära telefoni 48MP põhikaamerat ning teisi kvaliteetsete objektiivide ja ainulaadse kaameratarkvara eeliseid. Üks selliseid on näiteks Timelapse Control funktsioon, mis lubab kasutajatel oma maitse järgi video kiirust reguleerida. Lisaks saab välja tuua funktsiooni ASMR Recording, mis kasutab kahte ülitundlikku mikrofoni, et salvestada ka kõige nõrgemad helid kogu oma detailsuses. Samuti on telefonis olemas Voice Bokeh, mis minimeerib videote taustamüra ning 3D AR Sticker ja 3D Photo Effect, millega portreepiltide tegemine saab täiesti uueks kogemuseks.\nTarbijate mitmekesise maitse rahuldamiseks on LG VELVET saadaval neljas loodusest inspireeritud värvis – sillerdavast päikeseloojangust inspireeritud Illusion Sunset ning virmalistest inspireeritud roheline, valge ning hall toon. Tulevikus lisandub seeriasse veel erinevaid värvitoone. Illusion Sunset on selles seerias eriti ainulaadne, sest kasutab spetsiaalse nanotehnoloogia abil saavutatud optilist mustrit, mis annab valgust peegeldades ja murdes sillerdava päikeseloojangu-efekti.\n"Inimesed soovivad ja väärivad nutitelefonides enamat, kui lihtsalt stamplahendusi ja järeleproovitud funktsioone," ütles LG Mobile Communications Company müügi ja turunduse asepresident Johan Chung. „Selleks oleme loonud LG VELVETist eristuva nutitelefoni, mille disainilahendust ei saa teistega segamini ajada ning lisanud mitmeid ainulaadseid funktsioone, mis loovad meie klientidele väärtust. Oleme kindlad, et see kõnetab paljusid inimesi. On aeg, et nutitelefonide arendamisesse ja turustamise viisidesse tuleks muutus."\nKiip: Qualcomm® Snapdragon™ 765G 5G Mobile Platform\nEkraan: 6,8-tolline 20,5:9 FHD+ P-OLED Cinematic FullVision (2,460 x 1,080 / 395ppi)\nMälu: 6GB RAM / 128GB ROM / microSD (kuni 2TB)\nTagakaamerad: 48MP põhikaamera (F1.8 / 0.8μm / 79˚) / 8MP lainurkkaamera (F2.2 / 1.12μm / 120˚) / 5MP sügavussensor (F2.4 / 1. 12μm / 81˚)\nEsikaamera: 16MP põhikaamera (F1.9 / 1.0μm / 73˚)\nMõõtmed: 167.2 x 74.1 x 7.9mm\nAndmeside: 5G / LTE / 3G / 2G\nÜhenduvus: Wi-Fi 802.11 a, b, g, n, ac / Bluetooth 5.1 / NFC / USB-C (USB 3.1)\nVärvitoonid: Illusion Sunset / Aurora White / Aurora Gray / Aurora Green\nLisafunktsioonid: Sõrmejäljelugeja / Stereokõlarid / AI CAM / Google Lens / Google Assistant / LG 3D Sound Engine funktsioon / IP68 standard / HDR10 / Qualcomm Quick Charge™ 4+ tehnoloogia / MIL-STD 810G ühilduvus / LG Pay / FM-raadio\nEkraan: 6.8-tolline 20,5:9 FHD + P-OLED FullVision (2,460 x 1,080 / 395ppi)\nMõõtmed: 175.9 x 86 x 14.9mm\nVärvitoonid: must, valge, hõbe\n* Spetsifikatsioonid võivad sõltuvalt turust ja mobiilsideteenuse pakkujast erineda.\nLeidke endale kõige sobivam mobiiltelefon.\nElektroonikafirma LG teatas, et tänasest jõuavad Eestis poelettidele 2020. aasta K-seeria telefonide uued mudelid – K61, K51S ja K41S.


GALERII | Reinsalu küüditamisohvrite mälestamisel: "Me ei unusta iialgi ülekohut, mis on meile ja teistele rahvastele tehtud." | Õhtuleht\nGALERII | Reinsalu küüditamisohvrite mälestamisel: "Me ei unusta iialgi ülekohut, mis on meile ja teistele rahvastele tehtud." (23)\nTallinnas Vabaduse väljakul toimunud mälestustseremoonial täitus väljak tuhandete siniste õhupallidega, et meenutada küüditamisohvreid üle Eesti.\nJustiitsminister Urmas Reinsalu ütles juuniküüditamise 76. aastapäeval, et okupantide eesmärk hävitada meie inimeste elusid ei hävitanud mälestust küüditatutest.\nOudekki Loone: inimeste küüditamisel ei olnud põhjust ega põhjendust, keegi ei püüdnudki neid leida (69)\n"1941. aastal küüditas okupatsioonivõim kümme tuhat eestlast, kellest kolmandik olid lapsed. Me jääme mäletama igat eestlast, keda kommunistlik võim küüditas. Me ei unusta iialgi ülekohut, mis on meile ja teistele rahvastele tehtud," ütles Reinsalu oma kõnes.\nJuuniküüditamise eesmärk oli murda Eesti rahva julgus ja vabadusesoov, kuid see rahvas ei murdunud, ütles Tallinna tegevlinnapea Taavi Aas. "1941. aasta 14. juunil saadeti tuhanded inimesed pikkadeks aastateks Siberisse vaid umbmäärase süüdistuse alusel, et nad on rahvavaenlased. Nende saatus tuletab meile meelde, kui tähtis on julgeolek, mida tagab omariiklus ja kui tähtis on õigusriik. Need nähtused pole enesestmõistetavad," teatas Aas.\nRiigikogu esimees Eiki Nestor asetas juuniküüditamise mälestustseremoonial küüditamise ohvrite mälestuseks Vabadussõja võidusamba jalamile pärja. Nestori sõnul on kõige inimvihkajalikemate režiimide komme jätta vähemalt näiliselt mulje, et inimeste karistamine on toimunud kuidagi mingite seaduste järgi.\n"Vabas riigis, kus me täna elame, me ei tembelda mitte kedagi, me ei ütle inimestele, et nad on valed, teistsugused. Ei vihka neid, ei karista. See on vaba ühiskond, kus me täna elame," rõhutas Nestor.\nÖöl vastu 14. juunit 1941. aastal toimus Eestis massiküüditamine, mille käigus viisid Nõukogude Liidu repressiivorganid Siberisse üle 10 000 inimese. Nälja ja kurnatuse tagajärjel hukkus või tapeti umbes 6000 last, naist ja meest. Tänasel leinapäeval mälestatakse kõiki repressioonide ohvreid.\nKüüditamisohvrite austamiseks korraldati keskpäeval Vabadussamba jalamil mälestustseremoonia. Kõnelesid justiitsminister Urmas Reinsalu, Eesti Memento Liidu juhatuse esimees Leo Õispuu ja naiskodukaitsja Berit Cavegn, mälestuspalvuse pidas EELK peapiiskop emeeritus kirikute nõukogu president Andres Põder. Mälestuspärja asetasid president ning riigikogu, valitsuse, kaitseväe, kaitseliidu, Tallinna linna, diplomaatilise korpuse ja vabaühenduste esindajad. Enne pärgade asetamist helisesid Eesti kirikute nõukogu algatusel kirikukellad.


Kama ja kabanoss – primitiivse rahvusluse hingepiinad | Persona in fieri\nPrevious Ivar nõukogude armeest meenutab – kodukujundus Feng Hui süsteemis Next Ivar nõukogude armeest meenutab: õuduste öö korteris nr. 3\njuuni 17, 2015 @ 17:53:34\nPeeter Kaldre: Konnatiigi hädad\nHüsteeria oli kummaline mitmestki aspektist. Oleme ju aastaid löönud häirekella Vene ohu teemal ja nõudnud, et ameeriklased panustaksid rohkem Eesti kaitsesse. Andke meile tanke ja baase! Ehk siis – teie kohus on meid kaitsta, meie rippumatust ja inimeste privaatsust ei tohi aga näpuotsagagi puutuda.\nTäpselt sama lugu on praegu pagulaste teemaga. Itaalia ja Hispaania lenduritel kõlbab küll meie rahutaevast valvata. Aga kui Lõuna-Euroopa pagulastega hädas on, siis meie muidugi peseme oma käed puhtaks.\nMa ei räägi kvootidest – need on Eesti jaoks tõepoolest ebaproportsionaalselt kõrged. Ma räägin mentaliteedist kui sellisest. Sellega seoses meenub ka hädaldamine siis, kui oli vaja Kreekat abistada. No mis – vaadake, kui palju Kreeka pensionär raha saab, aga meie, vaesekesed, tuleme ju hädavaevalt ots otsaga kokku, toodi siis põhjuseks. Kõlasid soovitused: hakaku need tõprad parem tööle!\njuuni 17, 2015 @ 17:56:35\nFive things they tell you about refugees that aren’t true\nFacebookist: Väike grupp on viimastel nädalatel levitanud Eestis palju valesid pagulaste kohta. Eesti ei ole selles suhtes erand – ka mujal Euroopas levitatakse immigrantide ja pagulaste kohta palju väärinformatsiooni, mille kohaselt on tegu inimestega, kes võiksid sõltuda vaid sotsiaalabist. Maailma ühe juhtivaima ülikooli Oxford University teadlased leidsid oma uuringus aga, et pagulased ja põgenikud on tunduvalt osavamad, talendirikkamad ja ambitsioonikamad, kui eelarvamused seda püüavad sisendada. Kui neid oskusi osavalt tööle panna, võidab vastuvõtja riigi majandus ning lõppkokkuvõttes meie kõigi jõukus.\njuuni 17, 2015 @ 20:09:06\n“Sellist Eestit on umbes kümme aastat tagasi käivitatud meediaprojekt tahtnud, kus läänelikke väärtusi kahtluse alla seades hakati edendama primitivistlikku rahvuslust.”\nUmbes kümme aastat tagasi…, kas siin on silmas peetud mingit konkreetset sündmust, sest meedia on Eestis üsna ühtemoodi alates Eesti Ekspress nr 1 ilmumisest?\nRahvuslik suunitlus ja kuvand võib kasulik olla hoopis võimaliku situatsiooni puhul, kui Itaalia annab kõikidele rahvaste rändamises osalevale isikule ajutise viisa ja loa EU vabalt ringi liikuda, mis võib olla algus. Juba milleeniumi pöördudes räägiti akdeemilistes ringkondades sellisest võimalikust rahvaste rändamisest, mis võib arvudes miljionitesse ulatuda, mis lihtsalt suretab avatud euroopaliku klutuuri. Mõningane suletus ei tee sellises situatsioonis paha. Ajaloos on midagi sarnast esinenud (Attila), muidugi mitte kaasaegse euroopliku kultuuri mastaabis, kui hirm oli valdav.\njuuni 17, 2015 @ 20:40:25\n“Meedia on nekromantliku järjekindlusega esile mananud üldrahvalikku arvamust tüüpilisest pagulasest, kes on harimatu ning kuritegeliku soodumusega võõrast keelt ja võõrast usku levitav majanduspõgenik. ”\nNii on. Räägitakse ainult põgenikelaagritest, aga keegi ei räägi, kus asuvad islamisõdalaste, rändkurjategijate, seikluseotsijate, asumaad otsivate koloniseerimishuviliste jne laagrid. Mõni ime, kui põgenike nime väärkasutust kahtlustama hakatakse.\nPõgeniku nime võtnud inimestele tuleks alati ja mõtlemata varjupaika anda, aga miks neid laiali jaotada ja integreerimist üritada? Põgenike püha unistus on koju naasmine ja selle unistuse täitumisele peaksid kõik pingutused suunatud olema. Eriti siis, kui põgeneti meeltesegadushoos.\nMajanduspõgenikke peaks kindlasti lõimumisel aitama, aga lootus saada uskumatult vähese raha eest kvaliteettööjõudu võib liiva joosta, kui sotsiaaltoetused neile on “valge inimese” väärilised.\njuuni 17, 2015 @ 20:49:18\nMa pakun, et kuvandimuutus viidi läbi kusagil 2004-2005, kui Lihula monumendiga käivitati monumendisõda, millele järgnesid nurjunud piirileping ja sõja 60 aasta tähistamisega Moskvas seotud sündmused. See periood vajaks kindlasti lähemat uurimist. Enne seda räägiti pigem Venemaa positiivsest hõlvamisest ja Eestis valitsevad hoiakud olid rohkem läänemeelsed, aga siis võeti meedia survel tugev suund rahvuslikule suletusele ning tekitati pingete ja hirmute eskaleerumine, hakati teatud maailmavaadet üles ehitama. 2000-te alguses oli rahvusäärmuslaste mõju ühiskonnas marginaalne. Poliitilise eliidi roll meediakampaanias vajaks samuti põhjalikumat uurimist nagu nt Arnold Rüütli visiit Moskvasse 2005. a. algul ja kuivõrd oli see seotud poliitika muutumisega Venemaa suunal ning piirilepingu nurjamisega. Ühiskondlike hoiakute muutumine toimus 2005. aasta alguses tegelikult kiirelt ja intensiivselt, seepärast usun, et strateegia võidi paika panna hoopis ühes teises riigis.\njuuni 17, 2015 @ 21:03:56\nLoomulikult tuleks põgenikeprobleemiga tegeleda eelkõige kohapeal ja hoolitseda selle eest, et neid siia juurde ei tuleks, sest nende põgenemine ei lahenda seda põhjustanud probleemi ennast. Kas nad jäävadki põgenema? Põgenikele endile pole midagi ette heita, sest soov parema elu juurde pääseda on inimlik. Miks lähevad eestlased Soome, Austraaliasse ja mujale, kuigi võiksid ju eluraskused patriootlikult ära kannatada? 🙂\nMeedia kütab aga hagu juurde ja emotsioonide pealt on raske mõistlike otsuste juurde jõuda. Ma kahtlustan, et suur osa neist, kes pagulaste vastu kisavad, on ise esimesel võimalusel valmis siit parema elu nimel jalga laskma, kui vaid ettevõtlikkus, haridus ja keelteoskus lubaksid.:)\njuuni 17, 2015 @ 21:11:29\nTegelikult on tekstis viidatud Krossi artikkel siin päris asjatundlik, laenan temalt selle mõtte: “Väita, et sõjapõgenikud või hädapõgenikud «tahavad siia tulla, et siin meie kulul lulli lüüa», on heal juhul naiivne ja enamasti pigem totter. Loomulikult jõuavad nad Euroopasse lootuses, et siin on parem. Siin ongi täna parem. Aga nad jõuavad siia siis, kui nad on oma kodumail meeleheitele viidud, eluasemed kaotanud või sealt välja aetud.”\njuuni 17, 2015 @ 22:39:24\nViinahaua kroonimata kuningas Hillar Kohv võttis pagulaste teemal sõna\nViimasel ajal ei möödu ühtegi päeva meedias ilma pagulastest juttu tegemata. Kõige suurem probleem näib nendega olevat Vao külas, kus reporter Carmen Pritson- Tamme tegi hiljuti saatelõigu ning selles oli juttu ka sellest, et pagulased pidid avalikult laste nähes seksima, lapsi kividega loopima ja tegema muid trikke, mis Vao külas põliselanikud marru ajab.\nMiks tuuakse pagulasi elama Eestimaa väikeküladesse ja näiteks mitte EV presidendile kuuluvasse Ärma tallu või peaministri Taavi Rõivase valdusesse?\njuuni 18, 2015 @ 00:06:12\nRiigikontroll: tippspetsialistide Eestisse tulekut mõjutab ka sallimatus\nRiigikontrolli auditijuhi Liis Uderi sõnul mõjutavad tippspetsialistide rännet näiteks kooli- või lasteaiakohad ning see, kas neis on võimalik õppida oma emakeeles või inglise keeles. Niisuguseid võimalusi on tema sõnul Eestis aga napilt.\n“Kindlasti ei ole kellelegi uudis, et Eesti ei ole kuigi salliv riik ja ka tippspetsialistide siiatulekut mõjutab see,” lisas ta.\nUderi sõnul ei ole Eesti riik sisserännanutega tegelemiseks valmis. Sageli ei ole isegi vajalik info riigiga suhtlemiseks kättesaadav nende emakeeles või inglise keeles. Kui praegu saavad kolmandate riikide esindajad tulla Eestisse vaid sel juhul, kui neil on olemas kindel tööleping. Siis riigikontrolli arvates võiks kaaluda varianti, et teatud valdkondade esindajatele pakutakse siiatulemise võimalust lihtsustatud korras.\nSamas ei ole sisserändajate seas levinud sotsiaaltoetussüsteemide ärakasutamine.\njuuni 18, 2015 @ 00:10:49\nTegelikult saavutas Euroopa kohtusüsteem hiljuti totaalse meedia üle olulise võidu\nEuroopa inimõiguste kohtu suurkogu jättis rahuldamata Delfi kaebuse netikommentaaride vaidluses Eesti riigiga. 17-liikmeline suurkoda vaatas taas läbi kaebuse, milles Euroopa inimõiguste kohtu seitsmeliikmeline koda oli mullu teinud samuti otsuse Delfi kahjuks. Enam edasi kaevata pole tänast otsust võimalik.\nErinevad kohtuastmed on leidnud, et sõltumata sellest, millises vormis ajakirjandust tehakse, kaasneb sõnavabadusega igal juhul sellega samaväärne põhiseadusest tulenev kohustus austada teiste isikute õigusi.\njuuni 18, 2015 @ 08:01:02\nRiigikontroll: tippspetsialistide Eestisse tulekut mõjutab ka sallimatus (21)\nVahelduseks reklaamitakse endiselt koidest näritud arusaama, mille järgi on pagulaslaagrites ripakil erakordselt odav ja väärtuslik tööjõud, kelle Eestisse toomine ärielu uueks loob, kellest vabanemiseks Itaalia aga meeleheitetegusid plaanib.\nVahest pole me lihtsalt nii laisad ja ahned, et väga pagulasi himustada – ja paistame sellepärast sallimatutena.\njuuni 18, 2015 @ 09:08:21\nSallimatus tuleb osalt kindlasti sellest, et meedia kütab teemat täie rauaga ja see mõjutab inimeste arvamusi kõige rohkem. Nägin eile Lolli-TV reklaamist, et TV-3 teeb seitsmestes uudistes Vao külast järjekordse reportaaži, kuidas elanikud pagulaste üle kurdavad. Ma pole Lolli-TV vaataja, kuid sellest hoolimata olen selliseid reportaaže näinud oma kümmekond, põhiline sisu, et näe kui hästi pagulased elavad, aga millistes tingimustes nad ise peavad elama. Mõnest külajoodikust või naabri-Valvest on saanud selle aja peale ilmselt juba kohalik telestaar 😀\nFeisspukis levitati juutubi videot, mis olevat tänaseks küll maha võetud, kui mingile hispaania koomikule oldi eestikeelsed pagulasteemalised subtiitreid peale pandud, pööblil oli nalja nabani. Skeem on väga lihtne, kõigepealt hirmutatakse, see tekitab viha, edasi tuleb teadagi mis. Nii see EKRE ja Keskerakonna koalitsioon järgmisteks valimisteks sünnib.\njuuni 18, 2015 @ 09:25:27\nPraegu maalitakse erinevaid tulevikustsenaariume, mis kõik hakkab juhtuma siis, kui pagulased tulevad, üks hirmsam kui teine. Samasugune sooja õhu puhumine nagu see, et kas NATO tuleb meile sõjas Venemaaga appi või kas peale surma on elu. Kuidas sa seda tõestad, kui pole pagulasi, sõda ega surma? Ja kui sul on oht nii hästi teada, miks sa selle vastu midagi ette ei võta? Nähtavasti on elu nii hea, et nad ei pea reaalsete ohtudega tegelama ning saavad rahulikult tuuleveskitega võidelda nagu mõni Don Kihhote 🙂\njuuni 18, 2015 @ 09:28:53\nRahvaste rändamist kvootidega kontrollida tundub esmapilgul jabur, seda vaatamata isegi kaasaegsele infotehnoloogilisele võimekusele manipuleerida.\nMeedia (sh reklaam) manipuleerib isegi vähem kui nt kütusemüüjad, nt Neste ja tegelikult teeb manipuleerimine isegi rohkem kahju kui korruptsioon, eeskätt rohujuure tasandil. Poliitikud ei adu manipuleerimist, sest nende positsioon pole turutuulte kõigutada.\nTeisest küljest piimakvootide kaotamine on vabal turul halvasti mõjunud eeskätt väikestele turuosalistele, nt Eesti. Võib-olla oleks Eestile parem just kohustuslikud kvoodid rändavate massidega tegelemiseks, ja selleks eraldatav ressurss, kui kohustused oleksid proportsionaalsed liikmesriikide integreerimisarvukusega (rahva arvuga).\nVastasel korral peab PPA KMA hakkama väljastama hulgaliselt Nanseni passe nagu I MS lõpul., sest ka isikuandmed saavad manipuleeritavaks.\njuuni 18, 2015 @ 10:52:23\nJuba milleeniumi pöördudes räägiti akdeemilistes ringkondades sellisest võimalikust rahvaste rändamisest, mis võib arvudes miljionitesse ulatuda, mis lihtsalt suretab avatud euroopaliku klutuuri. Mõningane suletus ei tee sellises situatsioonis paha. Ajaloos on midagi sarnast esinenud (Attila), muidugi mitte kaasaegse euroopliku kultuuri mastaabis, kui hirm oli valdav\nAttila nüüd küll mingi majandus- või paadipõgenik ei olnud. Üldiselt põgeneti ikka tema eest. Näiteks Idagootid Euroopa Liitu ehk Rooma riigi aladele. 🙂 Muidugi need idagootid ei olnud rooma pagulaspoliitikaga ka rahul ja vallutasid mõned linnad ära, aga nii juhtub kui pagulane nälga jätta. 🙂\njuuni 18, 2015 @ 14:36:23\n“Teisest küljest piimakvootide kaotamine on vabal turul halvasti mõjunud eeskätt väikestele turuosalistele, nt Eesti.”\nKõikvõimalikud tootmiskvoodid eiravad vabaturumajanduse aluspõhimõtteid.\nKui turule sisenevad uued tegijad, siis üldiselt hinnad langevad, kui ei ole sõlmitud kartellikokkuleppeid. Kui hinnad langevad, peavad ebaefektiivsemad tootjad tootmise lõpetama. Nii lihtsalt see nähtamatu käi (Adam Smith) toimibki.\nKui mingi ametkond kehtestab tootmisereeglid, siis ei ole turumajandust vaid plaanimajandus. Aga seda, et ilusate loosungite all midagi hoopis muud toimub, oleme märganud juba N. Liidu ajast.\njuuni 18, 2015 @ 20:50:04\n“Kui turule sisenevad uued tegijad, siis üldiselt hinnad langevad, kui ei ole sõlmitud kartellikokkuleppeid.”\nTallinna taksoturule sisenesid hiljuti kolm elektritakso ettevõtet. Hinnad pole langenud, kes olid odavad, on edasi odavad, kallid elektrisõidukid hinnastavad oma teenuse soetamise järgi, mitte turuseaduste või arvatavate seaduste järgi.\njuuni 18, 2015 @ 21:00:09\nAdam Smithi ja nähtamatu käega seonduvad eesti rahva ennemuistsed jutud, kus sõrmeküüntes kaabu suutis nähtamatuks muuta. Küüned enda poole aga ei tähenda, et küüni poleks vaja lõigata. Küüned kasvavad veel surnulgi.\njuuni 19, 2015 @ 09:54:30\njuuni 19, 2015 @ 11:12:52\nPoliitikud on näost kollased – nagu oleks Euroopa Liidu esimest tõsist kohustust alla neelates maksakahjustuse saanud. Euroopa suurriikide ees on vaja näidata, et oleme osavõtlikud. Sest alles me roomasime käsi pikal Euroopasse ja NATOsse – võtke meid vastu, me oleme kõigeks valmis! Ja nüüd oleme kaastundetud (eelkõige itaallaste, maltalaste jt Vahemere piirkonna riikide vastu), kes ei suuda lasta neil mustadel (loe: pesemata, rumalatel, ebaausatel, mafioosode käepikendustel) lihtsalt merre röövkalade maiuseks saada… Kuid kodus: siin on vaja rääkida, et isegi 100 on liiast.\nMeil peaks väga häbi olema, millist uskumatult labast vihakõnet me kuulma ja lugema oleme pidanud. Aga meil ei ole. Mulle tundub ka, et suurele osale sõna võtnud inimestele ei oleks tohtinud sõna anda. Sest nad ei ole aru saanud, milles on probleem. See ei ole selles, et Euroopa Komisjon tahab istutada Eestisse 1064 kidurat palmi, mis võiks kasvada ka kodumaal. Probleem on selles, et Malta ja Itaalia ägavad koorma all, mida Euroopa Liit (sh meie) peaks aitama kanda.\njuuni 19, 2015 @ 14:39:27\nVihakuritegu Ameerika Ühendriikides\nHe reloaded five times. He said he was there “to kill black people.” He said, “I have to do it. You rape our women and you’re taking over our country. And you have to go.” He killed nine people — six women and three men. Only three inside the church survived, two unharmed.\njuuni 19, 2015 @ 17:01:10\nAhto Lobjakas: Toss väljas\njuuni 19, 2015 @ 21:39:33\nInternetis ja sotsiaalmeedias on hoogustunud eestikeelsed natsiteemalised liikumised, julgeolekuorganid on asjast teadlikud\njuuli 01, 2015 @ 15:31:26\nEi saa olla eestlane, olemata eurooplane. Ei saa olla kumbki neist, olemata inimene\nKui palju on Eestis mühakaid, kellel on käsi pikal, kui väljamaalt on toetust loota, ent kes löövad ukse kinni, kuuldes appihüüdeid?