Lehti (40): « Eelmine 1 3 4 5 6 7 40 Järgmine »\nPigem siiski oli mu tähelepanu suunatud sellele, et kellele jagatakse nobeli preemiaid. Kas tarkadele inimestele või mitte?\nAga kuna see on feminismi teema, siis võib ju ka teise naisnobelisti välja tuua:\nJa võib samamoodi küsida, kas ta oli tark või emotsionaalne naine?\nJärgnevate punktidega võib ju nõustuda või mitte, ent ega see nende tõest väärtust muuda:\n1. feminism on valitsev maailmavaade\n2. feminism on kunstlikult loonud šovinismi\n3. feminismi üks haru on radikaalne feminism, mis olenemata vastuväidetest ka eksisteerib\n4. radikaalne feminism on see osa feminismist, mis loob kunstlikult vaenlasekujusid\n5. radikaalne feminism on süüdi soorollide kinnistamises ja nende lõhkumisekatsetes\nMiks? Sest mingi hetk sai selgeks, et mehed elavad oma rolli liialt sisse ja tuleb kaotada meessugu. Meessugu saab aga hävitada ainult läbi soorollide (mis on meeste poolt tänu feminismi mahhinatsioonidele muutunud alustalaks) sogamise. Nii on radikaalse feminismi tööriistadeks mitte naiste "õiguste" eest võitlemine vaimu ja emotsioonidega, vaid meeste rolli murendamine tugeva feminismi ja emantsipeerumise kõrval. "Vastast" murendades tõuseb murendaja ise fööniksina "tuhast"\n(14-10-2013 13:15 )Teeline Kirjutas: Huvitav seltskond meil siin saidil Yks pole näinud tarka ja tugevat naist, teine on radikaalse feminismi sydameasjaks v6tnud - on keegi m6nda sellist feminist kohanud? Näidaku mulle ka Meil ju ainult yks 6nnetu s(z)oovolinik. Samas kui avatari vaadata , siis m6ni tundub paras meesshovinist Vabandan juba ette, kui kellegi ahilleuse kanna peale astusin\nKui sa loeksid ja vaataksid linke, siis sa ainult radikaalseid feministe näeksid. Eestis ei ole see õnneks nii tugevalt kinnistunud, sellepärast sa siin neid eriti ei kohtagi või siis on nad suht vaiksed.\nJa sinu loetelule lisamiseks võiks öelda, et päris palju on tegelasi kes kommenteerivad pealkirja, mitte sisu. Samas nad võivad ka ju Leenad olla\nJean M. Aueli raamatusarjas https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/index?...4&otsi.y=8 on põnev jälgida meeste ja naiste suhteid vägagi erinevates ühiskondlikes kooslustes, alates koopakaru hõimust, kus naised on praktiliselt orjad ja lõpetades ühe nö hundinaiste hõimuga, kus mehed olid puuri pandud. Need nö hundinaised olid eelnevalt olnud julma meespealiku võimu all täiesti ilma õigusteta. Too peksis ja alandas oma naist ning nautis seda ja õhutas ka teisi mehi sama tegema. Kui naine siis ühel päeval enam ei suutnud kannatada ja oma mehe tappis, siis aitas kohalik šamaan sellele kaasa, sest tundis kaasa naiste valudele.\nNüüd juhtus aga vastupidine olukord - naised olid nii vihased meeste peale, et uimastasid kõik mehed mingi joogiga ning panid nad puuridesse. Pealikust naine hävitas kõik tugevad mehed ja nõrku kasutas orjatöödes. Ise hakkasid nad aga jahil käima, mis varem oli neile keelatud.\nLoomulikult päästsid raamatu peategelased olukorra ja selles hõimus hakkasid taastuma meeste ja naiste vahelised austavad koostöösuhted.\nNagu selles antud raamatusarjas, nii on ju ka inimkonna ajaloos olnud mitmeid perioode tuhandeid aastaid tagasi, kus kord valitsesid naised sajandeid meeste üle ja mehe roll oli vaid järglaste eostamine, siis jälle valitsesid mehed, kes maksid naistele oma alanduste eest kätte ning naised olid jäetud ilma igasuguste õigusteta...jne jne.\nHuvitav, kas me kunagi ka õppust võtame ja lõpetame süüdistamise ja kättemaksu ning hakkame koos looma midagi täiesti uut, erilist ja ilusat.\nNeed, kes vanu peremudeleid taga nutavad, peaksid ju teadma, et nood polnud kaugeltki täiuslikud, sest püsisid paljuski koos hädavajaduse, hirmu, lootusetuse, sugulaste traditsioonide ja käskude jms pärast, aga mitte armastuse ja austuse pärast. Kuigi ka selliseid kooslusi ei saa välistada.\nMuutused tulevad kõiges (ka inimestes endis) nagunii, sinna pole enam midagi parata, iseasi, kuidas me nendega kaasa oskame minna ja oma ühiskonna hüvanguks neid parimal moel ära kasutada.\nMu hing on täis protestitormi...\nSotsioloog Marion Pajumets räägib muuhulgas neist rollidest ja kuidas neid saadakse..\nEi ole mul seal mingit loogikaviga, lihtsalt seksuaalne vägivald on kõige hävitavam! ja seda on (olgugi, et mehed ütlevad, et ei ole) kohutavalt palju! (Naine võib ka lihtsalt peksa saada mehe/meeste käest kui liiga palju suud pruugib vms... kui väga maaga tasaseks tahetakse teha, siis ka kindlasti vägistatakse..!)\n(selle postituse viimane muutmine: 14-10-2013 23:07 Ellie.)\n(14-10-2013 17:42 )Minaelan Kirjutas: Huvitav, kas me kunagi ka õppust võtame ja lõpetame süüdistamise ja kättemaksu ning hakkame koos looma midagi täiesti uut, erilist ja ilusat.\nMoasuo hõim, mida tuntakse Naiste kuningriigi nime all:\nHõimus on umbes 40 000 liiget. Naised langetavad kõik tähtsamad otsused, nad on maa ja maade omanikud ning neile sündinud laste ainuõiguslikud vanemad.\nHiina valitsus on huvitatud selle hõimu eksponeerimisest välimaalastele. Ka on hõim ise hakanud turismi pealt kasu lõikama, näiteks küsides nende küladesse sisenejatelt viis dollarit.\nSellega tahan öelda, et ei ole vaja ei naiste kuningriike ega meeste kuningriike, aeg on tõepoolest sõbralikult elama hakata.\nMeie jaoks on õige perekonnakorraldus selline nagu meie geenimälu meile ette ütleb. Kõik muu on mõttetu ballast ja väline väärinfo. Kui seda väärat integreerida, siis on see meie endi psüühikale kurnav ja põletab mehi ja naisi mõlemaid.\nEma Teresa - Kage võttis sõnad suust.\nMari Curie oli tark naine mis kindlasti ei sega omamast ka emotsioone.\nNobeli preemiaid aga jagatakse juba ammu lähtuvalt päevapoliitikast.\nAinult üks näide mis näitab mis tsirkus see - Obama saadud "rahupreemia".\n(13-10-2013 12:35 )Lindalinda Kirjutas: Veel probleeme antud valdkonnas:\nSel suvel otsis võrdõiguslikkuse volinik oma meeskonda mitut uut liiget. Miks mehed ei kandideerinud, võimalus oli ju olemas? Kui ainult naised CVsid saadavad, siis polegi muud teha, kui nende hulgast meeskond kokku panna.\n(15-10-2013 14:46 )DaamValges Kirjutas:\nSee võrdõigusliku volinik on üks nalja ametikoht. Sama asi on kõigi teiste alade kohta, kus naised on vähemuses. Kui ei kandideerita või ei osutu valituks, siis pole miskit teha, tuleb meestest tiim kokku panna. Aga see osadele ei sobi ja kohe tuleb ka kisa, ringkaitse ja patriarhaalne ühiskond ja muu pläma.\nAga kes ütles, et mehed ei kandideerinud? Minu meelest oli selle kohta lausa mingi lehe artikkel, et üks mees olla kandideerinud. Mis sellest välja tuli ma kahjuks ei mäleta.\n(15-10-2013 17:33 )excubitoris Kirjutas: Aga kes ütles, et mehed ei kandideerinud? Minu meelest oli selle kohta lausa mingi lehe artikkel, et üks mees olla kandideerinud. Mis sellest välja tuli ma kahjuks ei mäleta.\nMinu teada ei ole seal ühtegi meest tööl, seega midagi ei saand.\nKandideeris 6 meest suisa. Ükski neist ei osutunud valituks, sest ükski neist polnud piisava kompetentsusega. Soovolinik muidugi võib seda väita, et isikuandmed kaeti CV-del kinni ja vaadati vaid kogemusi ja haridust, ent miks ei võiks seda väita siis teised valikutegijad? Miks siis ikkagi on mehi tasustatavatel kohtadel rohkem? Äkki seetõttu, et neid on tööturul rohkem ja ka kandideerib antud kohale rohkem?\nKasutades zoovoliniku retoorikat, toimus selle meedianõuniku valimisel vähemuste diskrimineerimine. 6 meest vs 16 naist ja naine valiti. Masendav.\nKõik selleks, et tuld põlemas hoida.\nKolledzi tudeng postitas oma FB lehele vägistamis ähvarduse, pärast tuli välja, et ta oli ise selle sinna postitanud, aga kahju oli juba tehtud.\nSama teema, teine allikas. Nagu ikka protestiti selle postituse vastu jne\n(selle postituse viimane muutmine: 17-10-2013 19:38 Marconato.)\nNatuke teisest vaatenurgast. Käib nii meeste kui naiste kohta. Kui sulle mingi teema/asi/inimene närvidele käib, tekitab ärritust vms, siis otsi probleemi endast. Analüüsi ennast, uuri alateadvust ja mälestusi-kogemusi, miks sa sellele nii ägedalt reageerid. Igaühel on õigus oma arvamust avaldada. Kui see sind solvab, kui võtad seda isiklikult, siis on tegelikult viga sinus endas. See muidugi ei tähenda, et teisel peab kindlasti õigus olema.\nMehed ja naised ei ole võrdsed, ka naised ja naised ei ole võrdsed. Enamus probleemide taga on erinevad hirmud, kas läbielatud või sisse kodeeritud.\n(17-10-2013 19:42 )Ellie Kirjutas: Ikka jõuga (ja valedega) tuleb naistel suud kinni panna ja igasugune naiste õiguste eest seismine juba eos hävitada!\nKrdi haige teema see on, juba algne väide, et vägistamised on väljamõeldised, on ju vale!\nEllie, muidugi on see vale ja mina isiklikult tunnen nii naisi kui ka lapsi, keda on vägistatud. See on haige värk.\nAga millegipärast olen ma kindel, et siinsed foorumlased sellist värki ei harrasta, seega on sinu õigustatud meelepaha pisut valesti suunatud.\nSee naiste/meeste värk on siin juba aastaid vahetevahel välja löönud, ikka leidub mõni tuline neidis, kes kõik mehed "risti lööks" .\nSee on tore, et see teema ikka aktuaalne on, sest kuniks selles osas ebaõiglus maailmas valitseb, tulebki teemat jätkata.\nMuidugi aga oleks parim, kui ka lahendusi välja käidaks ning koostööd tegema hakatakse, et nii mehed kui ka naised saaksid rahus, armastuses, võrdsuses jne elama hakata.\n(17-10-2013 19:59 )Minaelan Kirjutas: Muidugi aga oleks parim, kui ka lahendusi välja käidaks ning koostööd tegema hakatakse, et nii mehed kui ka naised saaksid rahus, armastuses, võrdsuses jne elama hakata.\nNiikaua, kui üks täiskasvanud teo- ja otsustusvõimeline isik arvab, et tal on õigus dikteerida* teisele täiskasvanud teo- ja otsustusvõimelisele isikule (ei pruugi olla ainult mees vs naine), kuidas too peab elama ja olema, võib rahust vaid unistada. Sest niisugune olukord pole ei võrdsus ega veelvähem - armastus. Mingi rahulaadne toode saab tekkida sel juhul vaid siis, kui üks osapool allub teisele, kas: a) sunniviisiliselt (ka siis on asi armastusest kaugel) b) alluv pool on ... lammas (kas lamba armastus on armastus, või on tegemist pigem lemmiklooma kiindumusega?)\nc) no ja võimalus, et kui teine just otseselt ja füüsiliselt ei saa su elu mõjutada, siis lihtsalt ignoreerid (mida mina üldjuhul kasutan ).\n*tundugu põhjendus kui hea tahes (kasvõi pühalik), tegemist on ikkagi diktaadiga...\n(17-10-2013 20:29 )Nielander Kirjutas: Ellie: teema on radikaalne feminism. Kui sa mõlema sõna tähendust mõistad, siis sa peaksid aru saama, et see sinu vägistamise jutt on täielikult teemast välja. See teema on ausalt öeldes praegugi para-foorumisse suhteliselt sobimatu ja sa teed seda veelgi sobimatumaks. Palun lõpeta.\nSee teema sobib väga hästi para-foorumisse kuna see haakub kõikide teiste "vastandite" tülli ajamisega. Ehk selle radikaalse feminismi eesmärk on tekitada vaenu meeste ja naiste vahel, samamoodi nagu käib praegu rassisõda valgete ja teist nahavärvi inimeste vahel Ameerikas ja muudeski tüüpiliselt valgetes maades, või siis klassi võitlus vaesemad vs rikkad. Miks muidu ikka jälle tulevad "uudised" kes on kõige rikkam, kes võttis kõige rohkem dividende jne jne. Kõik selleks, et kõik kes neid kõiki asju orkestreerivad saaksid rahus tegutseda ja oma eesmärki täita. Ja neid keda on vaja demoniseerida, nende tegusid võimendatakse meedias ja mõistetakse ennem süüdi kui seda kohus teeb.\n(17-10-2013 21:29 )Sinis Kirjutas: Jah, siin teemas on välja toodud, et vägivaldsus on sooliselt võrdkaaluline, ainult ühe radikaalse agaga, et meestel olevat võrdsust ses asjas siiski vähem.\nMehed on osavamad füüsilise vägivallaga, naised on osavamad vaimses vägivallatsemises.\n(selle postituse viimane muutmine: 17-10-2013 21:33 Marconato.)\n(17-10-2013 20:27 )zen faran Kirjutas:\nSeda sinu väidet saab rakendada kahes tasandis. Esmalt on see personaalne ehk inimeste (mehe & naise) vaheline ja siin ma olen sinuga täiesti nõus - ideaalses olukorras. Perekonnas diktaat ei kehti kui mõlemad osapooled on adekvaatsed täiskasvanud. Kahjuks tänapäeval see päris nii ei ole. Seega "tugevam" - ja see EI tähenda ainult füüsilist jõudu vaid kehtib ka tarkuse koha pealt - pool peab suutma ennast kehtestada ilma vägivallata. Kui see paar seda ei suuda siis nad ei tohi koos elada. Loodus on mingil põhjusel asjad nii seadnud, et mitte kõik ei ole võrdsed ei jõus ega tarkuses. Inimene sihikindla tegevusega on suuteline asja mingil tasandil parandama - trenn ja õppimine, kuid ka siin on mitmed piirangud ees.\nAsja juures oluline ongi see, et kes on "parem" suudab asju juhtida nii, et diktaadiks poel vajadust. Kui ta juba on targem (lolli ja tugevamaga on asjad kahjuks raskemad ja keerulisemad) siis peab ta ka suutma seda edasi anda nii, et teisel poolel ei ole kahtlust, et pakutud variant on parim. Mis loomulikult ei tohi olla takistuseks, et ka "nõrgem" osapool saab oma arvamuse öeldud ja ka tema vajadusi saab arvstatud.\nTeine tasand on poliitika. Siin kehtib laias laastus kõik see sama mis eespool, kuid mõningate erinevustega. On olemas selline ütles, et Inimene on tore ja armas ja tark kui ta seisab sinu ees üksi. Seisab aga sinu ees 10 000 sellist siis saad sa juhitamatu lammas/tiigri karja. Sellel karjal on lamba mõistus ja tiigri jõud. Sellisel juhul ilma teatud diktaadita ei saa. Nüüd on küsimus vaid selles millises ulatuses ja milliste vahenditega see diktaat saavutatakse. Parim on loomulikult ennetamine ehk vältida selle 10 000 kogunemist ja sinu ees seismist.\nVõimlaik, et ma olen liialt optimistlik aga usun, et kuskil kaugemas tulevikus kaob see "10 000 lammas/tiigri" sündroom ajalukku.\nSeniks aga tuleb ja peame sellega arvestama ja tegema tööd, et otsest konfrontatsiooni vältida.\nMiskipärast ma arvan, et enamus siin sõna võtnud meestest , kui mitte kõik, on taas kord vallalised .\nJa ma ei imesta sugugi. See jääbki nii , kuni te ise ei muutu.\nÄkki te ei peaks mitte feministe materdama , aga hoopis peeglisse vaatama, miks teie kaaskonnast naised jalga lasevad või neist hoopis feministid saavad ?\nJahh kulla olematu - olen taas kord vallaline, kuid sellel pole mingit pistmist minu seisukohtadega. Esimene (päris palju üle 20a tagasi) "läks" väga isiklikel põhjustel. Järgmised kolm viis surm minu kõrvalt ja viimane - nohh see oli kõike muud kui minu vaated sest vähemalt selle koha pealt meil klappis. Seega - mida sa muuta tahad?\nSiin meeste ütlusi lugedes tundub, et mitmel - keda sõna võtvad "feministid" opositsiooniks endale nagu peavad - on kodus naine olemas. Mõned on seda otse öelnud - lisades ka oma naise kommentaare - teistel kõlab see tekstist läbi.\nKuidas sina vastupidised tulemused saad sõltub juba sinust. Sarnast infot võib tõlgendada, kuidas keegi soovib. Ja kui juba jutuks läks siis räägi - mis lood sinuga on? Mees, lapsed olemas või oled nemad ohverdanud ideoloogia altarile? Süüdistades teisi mingis käitumises pead ise ka valmis olema põhjendama oma käitumist.\nPS. Sinu allkirjaks on muusika video. Ju see sulle meeldib - laulja siis. Temal on olnud kolm naist. Feministlikust vaatenurgast peaks ta olema puhas saadanas ise - võtab - kasutab ja viskab nurka. Aga ....?!\nДжигурда - Нелётная погода - YouTube\n(selle postituse viimane muutmine: 18-10-2013 08:53 excubitoris.)\n(18-10-2013 07:24 )olematu Kirjutas: Miskipärast ma arvan, et enamus siin sõna võtnud meestest , kui mitte kõik, on taas kord vallalised .\nEi, miks? Mina olen abielus, excu on ka tihti maininud peret.. Siin küll mainiti jah, et enam-vähem iga mees, kes kunagi naisega kontaktis olnud, on seda olnud vägistades..\nKui siiani on mind "naisõigusluse" teema suhteliselt külmaks jätnud (mitte konkreetselt PW-s vaid üldse elus) kuna see pole MITTE MINGIL MOEL mõjutanud mu naise/tütre/ema/õdede/ämma/naise õdede jne elusid, kuid see teemaarenduse paneb mind tegema järgmist järeldust- massilist naiste rõhumise probleemi (vähemalt meie kultuuriruumis) pole olemas. Tõestage siis palun vastupidist. Näiteid ootan juba ammu.. vettpidavaid. Kui keegi peast soe hakkab jahuma, kuidas kõik mehed vägistavad.. kõiki naisi võetakse alatasa vastu tahtmist.. no tegelt :D. Ja see, kuidas mehed alalõpmata naisi peksavad, jah eks ole neid kahjuks olemas aga ma olen ise näinud, kuidas 195cm pikk noormees saab pisikese tütarlapse käest, nii et tolmab. Põhjuseks oli see, et too mees valis Aliase mängus oma paariliseks sõbra, mitte tolle tütarlapse. Kas ma peaks siit nüüd hakkama ka stereotüüpe igale naisele külge pookima?\nSee väide, et juhtivatel kohtadel on valdavalt mehed. Pole vist mõtet siin rääkima hakata a'la geneetilisest koodist, karja hoidmisest jne. Sest seda pole olemas nagu nii eks vaid on vägistajate vandenõu vägistavate vast?! :p\nP.S. Kui Sina nimetad mind orjapidajaks ning väidad, et ma olevat kedagi vastu tahtmist võtnud ning teen seda pidevalt.. siis võtan mina vabaduse nimetada sind peast soojaks ja lihtsaks!\nEt asi väga ühte korvi poleks siis ka naistele mõtlemisainet.\nSellist trikki sai ise Eestis poistega kaugetel 90ndatel proovitud.\nTöötas nii 2/3 osas raudselt.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-10-2013 09:52 excubitoris.)\nNjha, ühed mustad mõlemad.\nWikihows- How to find a rich woman to date\n(18-10-2013 09:51 )excubitoris Kirjutas: Gold Digger Prank! - YouTube\nMis autoga te siis seda trikki tegite?\nKuigi see käiks huumorinurka, siis sobib ka siia väga hästi\n(selle postituse viimane muutmine: 18-10-2013 11:06 Marconato.)


Lõikamismasina täieliku sulamise protsess - Näitus - Wuxi Puxini masinate tehas\nTutvustame lühidalt lõikamismasina täieliku sulamisprotsessi. Lõikamismetalli tera puhul on see oluline osa, mis mõjutab otseselt lõiketöömasina töö efektiivsust ja kvaliteeti ning tera kvaliteet on tihedalt seotud lõiketera masina kvaliteediga.\nPikisuunalise lõikamismasina tegemisel on kogu sulatamine sulatatud teras sulatatud kogu tahket laengut ja seejärel kontrollige sulamist terasest. Sulamaterjali kvaliteet mõjutab oluliselt lõplike vormitud detailide kvaliteeti.\nKontrollige, kas tera sulatamise ahjukoormus, kontrollimeetod on väga lihtne, kasutage pika rauaga raketi, et jõuda meie ahju põhja ja ahju kaldega, kui pole väljaulatust, siis on ahju põhi ja ahju laeng sulanud kalle.\nPaari: Selgitus pingetest lõikamismasina kasutamisel\nJärgmise: Ebatavaline lõigamine lõikamisel


Valitsuse 22.08.2000 istungi info ja päevakord | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised Valitsuse 22.08.2000 istungi info ja päevakord\nValitsuse 22.08.2000 istungi info ja päevakord\n22. august 2000 - 0:00\nAlgus kell 10.00, Stenbocki majas 22. augustil 2000\n1. Rahuaja riigikaitse seaduse eelnõu\nK: Valitsus kiidab heaks Rahuaja riigikaitse seaduse eelnõu. Seletuskirja kohaselt seaduseelnõu sätestab Eesti riigikaitse rahuaegse korralduse, määratledes riigikaitse eesmärgi, riigikaitse juhtimise eest vastutavate põhiseaduslike institutsioonide seisundi ning pädevuse ning riigikaitse kavandamise alused. Eelnõu eesmärkideks on määratleda riigikaitse täidesaatva riigivõimu ühe ülesandena, sätestada alused rahvusvaheliseks koostööks, sätestada riigikaitse kõrgeima juhi pädevus, määrata kaitseväe koht riigi valitsemissüsteemis, kehtestada kaitseväe kasutamise alused rahuajal. Eelnõu lähtub totaalkaitse põhimõttest, mille kohaselt võib seaduses sätestatud alustel ning korras panna kogu rahvale riigikaitsekohustusi saavutamaks riigikaitse eesmärke. Eelnõus täpsustatakse Riigikaitse Nõukogu pädevust, nõukogu koosseisu, mis on sätestatud praegu kehtiva "Rahuaja riigikaitse seaduse", on lisatud rahandusminister. Eelnõu sätestab ka Vabariigi Valitsuse pädevuse, piiritledes loodava julgeolekukomisjoni ülesanded Riigikaitse Nõukogu omadest. Eelnõu reguleerib kaitseministeeriumi pädevust riigikaitse korraldamisel ning määratleb kaitseväe ja Kaitseliidu koha ja rolli riigikaitse korralduses. Seaduseelnõu väljatöötamisel on analüüsitud mitme välisriigi riigikaitset reguleerivaid õigusakte, samuti on silmas peetud võimalikke rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad võimalikust NATO -liikmelisusest. Seaduse rakendamisega ei kaasne lisakulutusi. Eelnõu vastuvõtmisega kaasneb mitmete rakendusaktide väljatöötamine, mille loetelu on toodud seletuskirjas.\n2. Julgeolekukontrolli läbiviimisega seonduv riigikontrolli seaduse, õiguskantsleri seaduse, Eesti Panga seaduse, rahuaja riigikaitse seaduse ja jälitustegevuse seaduse muutmise seaduse eelnõu\nEsitaja: Tarmo Loodus\nK: Valitsus kiidab heaks Julgeolekukontrolli läbiviimisega seonduva riigikontrolli seaduse, õiguskantsleri seaduse, Eesti Panga seaduse, rahuaja riigikaitse seaduse ja jälitustegevuse seaduse muutmise seaduse" eelnõu. Seaduseelnõu eesmärgiks on kehtestada riigikontrolöri, õiguskantsleri, Eesti Panga Nõukogu esimehe ja liikmete, Eesti Panga presidendi ja kaitseväe juhataja ametisse nimetamisele eelneva julgeolekukontrolli teostamise ja ametikohale sobivuse hindamiseks vajalike andmete kogumise tingimused.\n3. Vedelkütuste miinimumvaru seaduse eelnõu\nK: Valitsus kiidab heaks "Vedelkütuste miinimumvaru seaduse" eelnõu. Seletuskirja kohaselt tingib seaduse kehtestamise vajaduse Euroopa Liiduga liitumisel esitatav nõue viia Eesti seadused vastavusse Euroopa Liidu õigusaktidega. Eelnõu kohaselt sätestab seadus kohustusliku vedelkütuse miinimumvaru moodustamise, hoidmise ja haldamise põhimõtted. Seletuskirja kohaselt tekitab eelnõu rakendamine riigi eelarvele suure rahalise koormuse. Varu peab olema vedelkütuste kõigis liikides. Varu kogus peab kõigi kütuseliikide puhul vastama vähemalt 90 päeva keskmisele sisetarbimisele eelmisel kalendriaastal. Varu hoidjatena nähakse ette riiki, kõiki vedelkütuse importijaid ning vedelkütuse suurtarbijaid. Miinimumvaru seaduse eelnõuga täiendatakse energiaseadust. Seaduse jõustumise korral peavad vedelkütuse importijad võtma turuloa saamisega kohustuse hoida vedelkütuse miinimumvaru. Seaduseelnõu ei kohusta hoidma kogu moodustatavat miinimumvaru Eesti territooriumil, vaid seda võib hoida ka teistes Euroopa Liidu liikmesriikides.\n4. Hasartmänguseaduse paragrahvi 10 muutmise seaduse eelnõu\nEsitaja: Siim Kallas\nK Valitsus kiidab heaks Hasartmänguseaduse paragrahvi 10 muutmise seaduse eelnõu. Hasartmänguseaduse paragrahvi 10 lõike 2 punktiga 1 volitatakse Vabariigi Valitsust või tema poolt volitatud ministrit kehtestama nõuded mänguinventari parameetritele, mis kindlustavad võidu juhuslikkuse ja hasartmängu korraldamisel tehtavate operatsioonide registreerimise.\n5. Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni muudatusprotokollide ratifitseerimise seaduse eelnõu\nEsitaja: Toomas Hendrik Ilves, Toivo Jürgenson\nK: Valitsus kiidab heaks rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni muudatusprotokollide ratifitseerimise seaduse eelnõu. Eesti Vabariik ühines Chicago 1944.a rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooniga 22. veebruaril 1992. Eesti konventsiooniga ühinemise ajaks oli Rahvusvahelise Tsiviillennunduseorganisatsiooni (ICAO) assamblee tunnistanud autentseteks konventsiooni prantsuse-, hispaania- ja venekeelse teksti, pärast seda vastavalt 1995.a ning 1998.a araabia- ja hiinakeelse teksti, võttes vastu konventsiooni muudatusprotokollid. Tuleb tunnustada ICAO assamblee otsust ning näidata üles lugupidamist araabia ja hiina keelte vastu ning sellest tulenevalt on esitatud ettepanek ratifitseerida rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1995.a ja 1998.a koostatud muudatusprotokollid ning 1998.a koostatud protokoll konventsiooni autentse kuuekeelse teksti kohta.\n6. Ülevaade piraatlusevastase võitluse tulemustest\nK: Valitsuse 18. jaanuari 2000.a istungil tehti siseministeeriumile koos rahandusministeeriumiga ülesandeks ette valmistada ja esitada ülevaade piraatlusevastase võitluse senistest tulemustest ja konkreetsed ettepanekud sellealase tegevuse tõhustamise kohta. Siseministeerium esitab ülevaate piraatlusevastase võitluse tulemustest. Politseipeadirektori käskkirjaga on määratud kindlaks politseiametnikud, kelle tööfunktsiooniks on intellektuaalse omandi käitelmisega seotud kuritegude tõkestamine. 2000.a kuue kuu jooksul on politseiametnike poolt kontrollitud 532 ettevõtet ja isikut ning avastatud piraattoodangut 35473 ühikut.\n7. Raudtee-ehituse järelevalveinseneri litsentseerimise kord ja järelevalveinseneri õigused\nEsitaja: Toivo Jürgenson\nK: Valitsus kiidab raudteeseaduse alusel heaks määruse, mis käsitleb raudtee-ehituse järelevalveinseneri litsentseerimise ja raudtee-ehituse ehitusjärelevalve mõistet. Paragrahvi 3 kohaselt on raudtee-ehituse järelevalveinseneride litsentseerijaks Raudteeamet, kuna just see valitsusasutus kannab Raudteeseaduse paragrahvi 20 lõike 4 kohaselt vastutust raudtee-ehituse ehitusjärelevalve teostamise eest tervikuna. Määruses käsitletakse raudtee-ehituse järelevalveinsenerile esitatavaid nõudeid (paragrahv 4), raudtee-ehituse järelevalveinseneri litsentseerimistunnistuse väljaandmise ja pikendamise taotluse vormistusnõudeid (paragrahvid 5 ja 10), Raudteeameti toiminguid litsentseerimist taotleva isiku pädevuse hindamisel ning litsentseerimistunnistuse väljaandmisel või selle pikendamisel (paragrahvid 6 ja 11), raudtee-ehituse järelevalveinseneri litsentseerimistunnistuse vormistusnõudeid (paragrahv 8), litsentseerimistunnistuse väljaandmisest ja pikendamisest keeldumise ning litsentseerimistunnistuse kehtetuks tunnistamise aluseid (paragrahvid 9, 12 ja 13). Raudtee-ehituse järelevalveinseneri litsentseerimistunnistus antakse välja viieks aastaks (paragrahv 7 lõige 1), mida võib enne kehtivuse lõppemist pikendada järgnevaks viieks aastaks. Litsentseerimistunnistuse tähtajalisus koos selle pikendamise võimalusega tagab raudtee-ehituse järelevalveinseneri kvalifikatsiooni ehk pädevuse säilivuse (ja arengu) perioodilise kontrolli. Paragrahvi 4, mis sätestab nõuded raudtee-ehituse järelevalveinseneri litsentseerimistunnistust taotleva isiku haridusele, töökogemusele, teadmistele ja oskustele, kohustab taotlejat läbima ka eelnevat tervisekontrolli. Määrus annab raudtee-ehituse järelevalveinseneri õiguste põhiloetelu ehitusjärelevalve teostamisel.\n8. Vabariigi Valitsuse 3. juuni 1997. a määruse nr 108 Maavalitsuste asukoha ja struktuuri kinnitamine muutmine\nK: Valitsus muudab oma varajasemat määrust nr 108 3. juunist 1997.a Maavalitsuste asukoha ja struktuuri kinnitamine muutmine. Võru Maavalitsuse senisest 8 struktuuriüksusest arengu- ja planeeringuosakond ning majandusosakond on omavahel tihedalt seotud ja ülesanded kattuvad, siis peetakse otstarbekaks nende ühendamist majandusarenguosakonnaks, eesmärgiga tagada maakonna efektiivsem areng, olemasolevate ametnike otstarbekam kasutamine ja kvaliteetsema teenuse osutamine. Struktuurimuudatused viiakse läbi olemasoleva koosseisu ja palgafondi arvel.\n9. Vabariigi Valitsuse 11. juuni 1993. a määruse nr 174 Riigilipu kasutamise korra kinnitamine muutmine\nEsitaja: Aino Lepik von Wirén\nK: Riigilipu seaduse alusel ja tulenevalt Vabariigi Valitsuse 12. oktoobri 1999.a määrusest nr 301 "Vabariigi Valitsuse 22. septembri 1998.a määruse nr 206 "Suveaja rakendamine" kehtetuks tunnistamine" muudetakse seoses Eesti üleminekuga aastaringselt ühtsele kellaajale Vabariigi Valitsuse 11. juuni 1993.a määrusega nr 174 kinnitatud "Riigilipu kasutamise korra" punkti 8, määratledes lipu heiskamise aja senise suve- ja talveaja asemel vastavate kalendrikuudega\n10. Vabariigi Valitsuse 3. augusti 1994.a määruse nr 277 Tuletõrjejärelevalve korra kinnitamine kehtetuks tunnistamine\nK: Valitsus tunnistab kehtetuks "Vabariigi Valitsuse seaduse" paragrahvi 27 lõikega 2 vastuolus olev Vabariigi Valitsuse 3. augusti 1994.a määrus nr 277 "Tuletõrjejärelevalve korra kinnitamine" ja seoses riikliku tuleohutusjärelevalve täieliku regulatsiooni sätestamisega "Päästeseaduses" (V peatükk).\n11. Euroopa Liidu ja Eesti Vabariigi vahelise assotsiatsiooninõukogu otsuse eelnõu heakskiitmine\nK: Valitsus kiidab välissuhtlemisseaduse alusel ja kooskõlas Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning Eesti Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu (Euroopa lepingu) artikliga 108 heaks välisministeeriumi ettepanekul Euroopa Liidu ja Eesti Vabariigi vahelise assotsiatsiooninõukogu otsuse, millega pikendatakse viie aasta võrra ajavahemikku, mille jooksul võetakse igasuguse Eesti poolt antava riigiabi hindamisel arvesse asjaolu, et Eestit käsitatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a kirjeldatud ühenduse piirkondadega samaväärsena. Euroopa lepingu artikli 63 lõike 4 punkt a sätestab, et kuni 31. detsembrini 1999.a arvestatakse Eesti poolt mistahes avaliku abi andmisel seda, et Eestit käsitatakse samaväärselt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a kirjeldatud Ühenduse piirkondadega. Euroopa lepingu artikli 63 lõike 4 punkt a annab assotsiatsiooninõukogule võimaluse pikendada eelnimetatud perioodi.\n12. Volituste andmine Järva Teedevalitsusele ja selle juhatajale läbirääkimiste pidamiseks\nK: Valitsus volitab Järva Teedevalitsust ja selle juhatajat Aldur Aasat esindama Eesti Vabariiki Maanteeameti põhitegevuseks vajaliku, Järvamaal Türi vallas asuvate omanikega läbirääkimiste pidamiseks ja tehingute sooritamiseks riigi omandisse jääva transpordimaa omandamiseks. Seletuskirja kohaselt on teede-ja sideministeeriumi investeerimisprojektide nimistus ühe projektina ette nähtud T-5 Pärnu-Paide-Rakvere maantee Järva maakonnas asuva Rae - Parasi maanteelõigu ümberehitustööd. Projektdokumentatsioon on kooskõlastatud Türi Vallavalitsusega ning kinnitatud Maanteeameti poolt.\n13. Kadrina vallas asuva õigusvastaselt võõrandatud vara kohta\nK: Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse kohaselt omandireformi objektiks olev õigusvastaselt võõrandatud vara ei kuulu tagastamisele, kui valitsusasutuse või kohaliku omavalitsuse volikogu ettepanekul Vabariigi Valitsus otsustab tagastamata jätta sõjalise, korrakaitse-, kultuuri- või sotsiaalobjekti või riikliku kaitse all oleva objekti, samuti riigi või kohaliku omavalitsusüksuse valduses oleva haldushoone. Rahandusministeerium esitab Kadrina Vallavalitsuse taotlusel korralduse eelnõu, mille kohaselt jäetakse tagastamata Kadrina vallas asuva endise Niinesalu A-1 talu hoonetest elamu ja 2 keldrit kui Kadrina vallale oluline sotsiaalobjekt. Vastavalt seletuskirjale on rahandusministeeriumi töötajad käinud olukorraga kohapeal tutvumas. Rahandusministeerium teeb ettepaneku toetada Kadrina Vallavolikogu taotlust vara mittetagastamise kohta, kuid jätta Kadrina Vallavolikogu poolt taotletud varade nimistust välja lauda hoone, kuna seda ei kasutata sotsiaalobjektina.\n1) Tarbijakaitseametile (alkoholi ja tubakatoodete erikontrolli läbiviimiseks)\nK: Valitsus otsustab raha eraldamise oma reservist Tarbijakaitseametile 108590 krooni suuruses summas alkoholi ja tubakatoodete erikontrolli läbiviimise kulude katmiseks. Vastavalt seletuskirjale anti käibemaksu-ja aktsiisipettuse tõkestamise valitsuskomisjoni koosolekul 30.03.2000.a Tarbijakaitseametile ülesanne valmistada ette koos teiste asjaomaste ametkondadega tegutsemise plaan, nähes ette meetmed käibemaksu-ja aktsiisipettuste tõkestamiseks. Otsuse täitmiseks on Tarbijakaitseamet kavandanud korraldada koos politsei, Maksuameti ja Tolliameti töötajatega kogu Eesti territooriumil alkoholi ja tubakatoodete erikontrolli reide.\n2) Haridusministeeriumile (eesti keele õpetaja saatmiseks Krasnojarski kraisse Ülem-Suetuki külla)\nK: : Valitsus otsustab raha eraldamise oma reservist 34345 krooni suuruse summa eesti keele õpetaja saatmiseks Ülem-Suetuki külla Krasnojarski krais. Nimetatud summa hõlmab õpetaja 4 kuu töötasu ( 1.09 - 31.12.2000), sotsiaalmaksu ja sõidukulu. Kuna taotlus eesti keele õpetaja saamiseks laekus alles käesoleval aastal, siis haridusministeeriumil ei olnud võimalik vastavaid kulusid 2000.a eelarvesse planeerida. Seletuskirja kohaselt on 2001. aasta eelarve projekti kavandamisel vastavate kuludega arvestatud\n3) Haridusministeeriumile (eesti keele tasemeeksamite läbiviimiseks)\nK: Valitsus otsustab raha eraldamise oma reservist haridusministeeriumile 500 000 krooni suuruse summa eesti keele tasemeeksamite läbiviimiseks. Vastavalt seletuskirjale oli 1. juuni 2000.a seisuga eesti keele tasemeeksamite läbiviimiseks kulutatud 958 000 krooni, selleks haridusministeeriumi eelarvesse kavandatud 1 miljonist kroonist. Käesoleva aasta II poolaastaks vajatakse veel täiendavalt 1 miljon krooni, arvestades vähemalt 2500 eksami sooritajaga\n15. Vabariigi Valitsuse 21. aprilli 1998.a istungi protokolli nr 17 päevakorrapunktis nr 2 märgitud otsuse muutmine\nEsitaja: Heiki Kranich\nK: Valitsus pikendab "Säästva arengu seaduse" täiendamise seaduse eelnõu väljatöötamise tähtaega 2005. a II kvartalini. Protokolli nr 17 päevakorrapunkti 2 kohaselt tehti keskkonnaministeeriumile ülesandeks korraldada "Säästva arengu seaduse" täiendamise seaduse eelnõu väljatöötamine ja esitada see valitsusele 2000.a II kvartalis. Seletuskirja kohaselt moodustati keskkonnaministri käskkirjaga erinevate ministeeriumide ja muude institutsioonide esindajatest Nõukoda "Säästva arengu seaduse" täiendamise seaduse eelnõu ettevalmistamiseks. Koostöös sotsiaalministeeriumi ja majandusministeeriumiga jõuti seisukohale, et edasine tegevus tuleb kooskõlastada algatatava säästva arengu riikliku strateegia "Säästev Eesti 21" loomisega ning otsustati teha ettepanek "Säästva arengu seaduse" täiendamise seaduse eelnõu esitamise tähtaja pikendamiseks.\n16. Rahvusarhiivi põhimäärus\nEsitaja: Mart Laar, Aino Lepik von Wircn\nK: Valitsus kiidab heaks arhiiviseaduse alusel ja kooskõlas Vabariigi Valitsuse seadusega määruse "Rahvusarhiivi põhimäärus", millega tunnistatakse ühtlasi kehtetuks Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 1998.a määrusega nr 300 "Rahvusarhiivi moodustamine" kinnitatud Rahvusarhiivi põhimäärus. Rahvusarhiivi uue põhimääruse vastuvõtmine tuleneb asjaolust, et Rahvusarhiivi esimese tööaasta jooksul ilmnesid mitmed struktuurilised puudused, mis muutsid Rahvusarhiivi raskesti juhitavaks ning organisatsiooni loomise protsess on olnud ebatõhus ja aeglane. Esitatud Rahvusarhiivi põhimääruse eesmärgiks on Rahvusarhiivi struktuuri ja juhtimisskeemi parandamine, et viia lõpule arhiivinduse reform ja välja arendada Rahvusarhiivi organisatsioon.\n17. Riiklike investeeringute programmi koostamise kord\nK: Valitsus kiidab heaks määruse "Riiklike investeeringute programmi koostamise kord". Rahandusministeerium on koostanud riiklike investeeringute programmi (RIP) alates 1994. aastast. Siiani on RIPi koostatud rahandusministri 25.03.96. a määrusega nr 32 "Riiklike investeeringute programmi koostamise ja täitmise kontrolli kord" alusel, mis käesolevaks ajaks on kehtetuks tunnistatud. Vastavalt "Riigieelarve seaduse" paragrahvi 16 lõike 3 punktile 3 tuleb RIP koostada Vabariigi Valitsuse kehtestatud korra kohaselt. Uue korra kohaselt võetakse RIPi vaid riiklikult strateegilise tähtsusega projekte ja programme, mille kogumaksumus ületab 50 miljonit krooni. Samuti võetakse RIPi laenust ja välisabist rahastatavad projektid ning programmid, millega kaasneb riigipoolne kaasfinantseerimise kohustus. RIPi perioodi pikendatakse neljale aastale. Oluliseks täienduseks on eelnõus säte, mille kohaselt kinnitab RIPi Vabariigi Valitsus.\n18. Ministeeriumide ja Riigikantselei põhimäärusi käsitlevate Vabariigi Valitsuse määruste muutmine\nEsitaja: Märt Rask\nK: Valitsus kiidab heaks määruse "Ministeeriumide ja Riigikantselei põhimäärusi käsitlevate Vabariigi Valitsuse määruste muutmise" kohta. Vastavalt "Vabariigi Valitsuse seaduse, tsiviilkohtumenetluse seadustiku, kriminaalmenetluse koodeksi ja riigivaraseaduse muutmise seaduse" paragrahvi 5 lõikele 1 tuleb ministeeriumide ja nende valitsemisalas olevate valitsusasutuste põhimäärused, samuti Riigikantselei põhimäärus, seaduse jõustumise ajaks so 1. septembriks 2000 viia kooskõlla seadusega.\n19. Riigi lepingulise esindamise kord kohtus tsiviil, haldus- ja kriminaalasjades\nK: Vabariigi Valitsuse seaduse alusel esitab justiitsministeerium valitsuse istungile määruse "Riigi lepingulise esindamise kord kohtus tsiviil-, haldus- ja kriminaalasjades". Määruse väljatöötamine oli tingitud vajadusest kindlustada ja täpsustada riigi positsiooni lepingulise esindaja suhtes ning tagada riigile adekvaatne protsessuaalne kaitse ning täielik ülevaade kohtuasjade kulgemisest.\n20. Andmete loetelu kohtus riigi esindamise kohta tsiviil-, haldus- ja kriminaalasjades ning andmete edastamise kord\nK: Valitsus kiidab heaks määruse määruse "Andmete loetelu kohtus riigi esindamise kohta tsiviil-, haldus- ja kriminaalasjades ning andmete edastamise kord". Määrusega sätestatakse kohtus riigi esindamise kohta andmekogu loomine, mis võimaldab justiitsministeeriumil efektiivsemalt koordineerida õigusloome valdkondi ning jälgida riigi osalemist kohtumenetluses.\n21. Vabariigi Valitsuse 11. juuni 1996. a määruse nr 160 Vabariigi Valitsuse reglemendi kinnitamine muutmine\nK: : Valitsus muudab oma varajasemat määrust 11. juunist 1996.a nr 160 Vabariigi Valitsuse reglemendi kinnitamine. Määruse väljatöötamine on tingitud vajadusest viia nimetatud määrus kooskõlla "Vabariigi Valitsuse seaduse" paragrahvi 36 lõike 2 punktiga 5^1.\n22. Vabariigi Valitsuse 24. mai 1994. a määrusega nr 186 kinnitatud "Vanglaametnike teenistusmäärustiku" muutmine\nK: Valitsus muudab oma varajasemat määrust nr 186 24. maist 1994. a Vanglaametniku teenistusmäärustik. 14. juunil 2000. a võeti vastu "Vangistusseadus," mis jõustub 1. detsembril 2000.a. Seaduse kohaselt on vanglaametniku ametisse nimetamise eelduseks ettevalmistusteenistuse läbimine, mis on oluliseks tagatiseks stabiilse ja kompetentse teenistuse rajamisel. 2000/2001. õppeaastast alustab lisaks siseministeeriumi haldusalas olevale sisekaitseakadeemiale, kus seni on antud vanglaametniku tööks vajalikku väljaõpet, 60 kutsekeskharidusega vanglaametniku aastase ettevalmistusega Haridusministeeriumi haldusalas olev Tallinna Kopli Ehituskool. Määruse eesmärk on anda tulevastele vanglaametnikele riiklikud tagatised nagu tasuta majutus, toitlustamine, õppetoetus ja tasuta vormiriietus. Määrus näeb ette "Vangistusseaduse" paragrahvis 117 sätestatud sotsiaalsete tagatiste rakendamise enne "Vangistusseaduse" jõustumist alates 2000/2001. õppeaastast. Määrus näeb ette "Vangistusseaduse" paragrahvi 117 rakendamisega seotud kulude katmise õppeasutuse eelarvest. Määrust on kavas jõustada 1. septembril 2000.a.\n23. Teoreetilises väljaõppes viibiva Sisekaitseakadeemias või muus õppeasutuses vanglaametniku tööks vajaliku eriala õppiva isiku õppetoetuse määra kehtestamine\nK: Valitsus kiidab heaks korralduse Teoreetilises väljaõppes viibiva sisekaitseakadeemias või muus õppeasutuses vanglaametniku tööks vajaliku eriala õppiva isiku õppetoetuse määra kehtestamine. Vastavalt Vabariigi Valitsuse 4. jaanuari 2000. a määrusele nr 3 "Riigiteenistujate töötasustamine 2000. aastal" kuuluvad nooremvanglaametnikud 16.-18. palgaastmesse. Korraldusega kehtestatakse teoreetilises väljaõppes viibiva sisekaitseakadeemias või muus õppeasutuses vanglaametniku tööks vajaliku eriala õppiva isiku õppetoetuse määraks 15. palgaaste.\n24. Riikliku hooneregistri pidamise põhimäärus ja Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 1990. a korralduse nr 378-k kehtetuks tunnistamine\nTüüp: määruse eelnõu, korralduse eelnõu\nK: Valitsus otsustab majandusministeeriumis ettevalmistatud Vabariigi Valitsuse määruse Riikliku hooneregistri pidamise põhimääruse heakskiitmise ning Vabariigi Valitsuse korralduse Vabariigi Valitsuse 20.detsembri 1990.a korralduse nr 378-k kehtetuks tunnistamise. Eelnõude väljatöötamise vajadus tuleneb Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 22.06.2000 otsusest nr 3-4-1-7-2000, millega otsustati tunnistada kehtetuks Elamuameti peadirektori 20.06.1995 käskkiri nr 45 Hoonete registreerimise juhendi kinnitamise kohta hooneregistri uue põhimääruse jõustumisest, kuid hiljemalt 1.septembrist 2000. Eesti riiklik hooneregister asutati ja põhimäärus kinnitati Vabariigi Valitsuse 20.12.1990 korraldusega nr 378-k, mis esitatud korralduse eelnõu kohaselt tunnistatakse kehtetuks.\n25. Vabariigi Valitsuse 13. juuni 1995. a määruse nr 241 "Kõrghariduse hindamise nõukogu moodustamine ja selle koosseisu kinnitamine" muutmine\nEsitaja: Tõnis Lukas\nK: Valitsus muudab oma varajasemat määrust 13. juunist 1995.a nr 241 kinnitatud Kõrghariduse hindamise nõukogu. Tehakse ettepanek arvata nõukogu koosseisust välja Tiia Karing, Venno Laul, Enn Põldroos, Andrus Ristkok, Hanno Sillamaa, Lembit Valt ja Peeter Vähi. Nõukogu liikmeteks nimetatakse Hele-Mai Haav, Jaak Kangilaski, Rein Küttner, Krista Mits, Jaan Ross, Mart Saarma, Valdur Veski. Haridusministeerium on seisukohal, et nõukogu koosseisus on vaja teha ulatuslikumaid muudatusi, et tagada nõukogu erapooletus ja võime täita talle seadusega pandud ülesandeid. Nõukogu koosseisu uuendamisel on lähtutud sellest, et pool nõukogu uutest liikmetest oleks esitatud rektorite nõukogu poolt vastavalt Vabariigi Valitsuse 11. aprilli 1995.a määrusega nr 179 kinnitatud Kõrghariduse hindamise nõukogu põhikirja punktile 11.


Moskva esitas 13 Greenpeace'i aktivistile süüdistuse huligaansuses - DELFI\nMoskva esitas 13 Greenpeace'i aktivistile süüdistuse huligaansuses\nFoto: IGOR PODGORNÕI, AFP\nKeskkonnaorganisatsiooni Greenpeace septembris Venemaal kinni peetud 13 aktivistile on esitatud süüdistus huligaansuses, teatasid keskkonnakaitsjad.\n"Meile on laekunud informatsioon, et 13 aktivistile on esitatud süüdistus huligaansuses," ütles Greenpeace'i kõneisik Maria Favorskaja Interfaxile BNS-i vahendusel.\nVene võimud pidasid Greenpeace'i laeva Arctic Sunrise'i kinni septembris pärast seda, kui selle aktivistid üritasid tungida Gazpromi naftaplatvormile Petšora lahel ja korraldada seal protestiaktsiooni naftapuurimise vastu Arktikas. Seejärel transporditi aktivistid Murmanskisse ja võeti vahi alla.\nVene võimud tühistasid möödunud nädalal aktivistidele esitatud süüdistused piraatluses ning kvalifitseerisid need ümber huligaansuseks, mis näeb ette väiksema karistuse.\nSüüdistus huligaansuses on esitatud brittidele Ian Christopher Rogersile, Frank Hewestonile ja Kieron Bryanile, itaallasele Camila Spezialele, austraallasele Colin Russellile, argentiinlasele Hernan Miguelile ning uusmeremaalastele Paul Alexandre'ile ja Jonathan Bauchampile.\nSama süüdistus on esitatud laeva ameeriklasest kaptenile Peter Willcoxile, meeskonna venelasest arstile Jekaterina Zaspale, ukrainlasest ja türklasest kokkadele Ruslan Jakuševile ja Gizem Akhanile ning Greenpeace'i venelasest pressisekretärile Andrei Allahverdovile.\nGreenpeace'i Vene programmide direktor Ivan Blokov ütles eelmisel nädalal, et aluse meeskond ei tegelenud ei piraatluse ega huligaansusega. "Olukord on kahtlane, kuid ma loodan, et aktivistide vastu esitatud süüdistustest loobutakse. Huligaansus kujutab endast vägivalda, sellega ähvardamist või vara kahjustamist. Midagi sellist Greenpeace'i aktivistid ei teinud," lisas ta.\nArctic Sunrise'i meeskonda kuulub 30 aktivisti, kõik nad on vahi all.


#HITSA | Head õpetajate päeva!\nÕpetajate päeva puhul kiidab Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus õpetajaid, koolijuhte ja haridustehnolooge tubli töö eest digitarkuse omandamisel. Oleme kokku löönud numbrid, kui palju on õpetajad jt haridustöötajad HITSA vahendusel sel aastal uusi teadmisi käinud kogumas ja tulemused on uhked.\nAlates 2015. aasta jaanuarist kuni septembrini on erinevatel täienduskoolitustel osalenud 1438 õpetajat kõikidelt haridustasemetelt. Et neid numbreid veelgi tõsta, ootame õpetajaid ka uuel õppeaastal toimuvatele koolitustele, info leiab koolitusveebist.\nTarkusi ammutavad õpetajad ja koolijuhid ka erinevatel seminaridel ja konverentsidel. HITSA rahvusvahelisel hariduskonverentsil aprillis osales kokku 254 haridustöötajat, eelkonverentsist võttis osa 208 õpetajat ja koolijuhti. „Võrgustik võrgutab“ kevadist seminari „Loodus on imeline“ jälgis kohapeal ja veebis kokku 314 inimest. Juba 8. oktoobril toimub selle aasta teine „Võrgustik võrgutab“ seminar „Nutiseadmega nutiõpetajaks“, millest tehakse ka otseülekanne (ülekannet vaata HITSA Innovatsioonikeskuse lehelt).\nHITSA veebiseminaridel on kuulajaid poole aasta jooksul rohkesti olnud – osalejaid ning järelvaatamisi on kokku olnud 1691. Veebiseminarid jätkavad endise hooga ning ootavad kuulama, infot nende kohta saab HITSA Innovatsioonikeskuse kalendrist. Digiteemadel oleme käinud rääkimas ka koolides – digiajastu infotunde toimus 2015. aasta esimesel poolaastal 16 koolis ja osa võttis 334 õpetajat.\nTuleviku klassiruumi võimalusi on HITSA Nutiklassis käinud uudistamas ligi 1000 inimest.\nLisaks enesearendusele on meie õpetajad olnud ka tublid juhendajad õpilaskonkurssidel. ProgeTiigri ja „Lahe asi“ konkurssidel juhendas õpilasi 2014/15. õppeaastal kokku 179 õpetajat, kelle tubli töö tulemusel valmis 739 põnevat ja innovaatilist tööd. Sel õppeaastal ootame juhendajaid koos õpilastega konkursile "Maailmariik Eesti"! Lisainfo HITSA veebilehelt.\nEesrindlikud on Eesti õpetajad olnud rahvusvahelises koostöös, eTwinningu raames on õpetajad sel aastal teinud 162 projekti. Ootame eTwinninguga liituma ka uusi õpetajaid, lisainfo eTwinningu lehelt.\nSamuti on õpetajad ja haridustehnoloogid mitmete HITSA võrgustike liikmed, osaledes seminaridel, suvekoolides, korraldades üritusi jne.\nHead õpetajad, suur tänu teie panuse eest Eesti hariduse edendamisel ! Ning eriline tänu, et leiate aega oma põhitöö kõrvalt ka enesearendamiseks!


Algab Soome, Läti ja Eesti noorte keskkonnahariduslik võistlus «Läänemeri muutustes»\nHead koolinoored Soomest, Lätist ja Eestist!\nMeil on heameel kutsuda Teid võistlusele “Läänemeri muutustes”.\nVõistlus on osa rahvusvahelisest projektist “Baltic Sea Challenge – Cities for the Healthier Sea” (http://www.citiesforahealthiersea.net). Projekti ideeks on levitada Eestis ja Lätis soomlaste head kogemust Läänemere kaitse kava koostamisel ja elluviimisel. Projektis osalevad partnerid Soomest, Lätist ja Eestist, projekti juhib Helsingi linna keskkonnaamet, tegevusi rahastab osaliselt Euroopa Liidu Kesk-Läänemere Interreg IVA programm 2007-2013.\nVõistlevad 3-5-liikmelised grupid Soomest, Lätist ja Eestist, osavõtjate vanus on 16-18 aastat.\nOsavõtjad valivad asukoha Läänemere rannal või vesikonnas.\n5 nädala jooksul tehakse igal nädalal valitud asukohast foto, tulemusena valmib 5 fotost koosnev seeria. Võimalusel võib lisada ka täpselt samast paigast, eelnevatel aastatel tehtud foto. Võistlejatel tuleb märgata ja kirjeldada valitud asukohas ilmnevaid, Läänemerega seotud muutusi. Pildiseeriale tuleb lisada inglisekeelne, muutusi kirjeldav tekst (1-4 lehekülge). Võimalikud teemad on kevadine üleujutus, kevade saabumine, majandustegevus ja selle mõju Läänemerele, erosioon jpm.\nVõistlus algab rahvusvahelisel Veepäeval, 22. märtsil 2011. Pildistamine lõpeb hiljemalt 22. aprillil, tööde (5 pilti ja essee) laekumise tähtaeg on 17. mai 2011.\nTööde hindamise peamiseks kriteeriumiks on nende sisu: oskus näha muutusi, keskkonnakaitselisi aspekte, võimalikke ohtusid, mis mõjutavad valitud asukohal Läänemerd jms.\nVõistluses osalenud fotod ja tööd avaldatakse Internetis, vastav võistlusportaal avaneb märtsikuus. Parimaid auhinnatakse raamatutega, iga riigi parim võistkond kutsutakse kolmepäevasele loodusfoto seminarile, mis toimub Eestis 2011. aasta augustis.\nPalume osavõtjatel end registreerida kodulehel http://www.recestonia.ee hiljemalt 22. märtsiks 2011.\nRohket kaasalöömist oodates,\nSA REC Estonia\n+ 372 64 61 423


Kurnide ümberpaigutamine - 5 teha - Kuidas ja kiired näpunäited - 2021\n5 asja, mida teha ... Kolonnid\nMa armastan oma kolde. Vintage-inspireeritud, värvikirevad ja emailiga kaetud tooted ei tööta mitte ainult kurnidena, vaid ka dekoratiivsete puuviljakauside või hommikusöögilaua keskosadena. Kui üks minu komplektis asuv kolb kohvis nõudepesumasinas traagilise lõpuga, oli lihtsalt liiga raske hüvasti jätta. Nii otsisin loomingulisi võimalusi kolbide ümberpaigutamiseks. Kerige alla, et näha viit lemmikut lugematul hulgal nutikatel tarvikutel, mida ma kohanud olen. Kes teadsid, et kolonnid võivad olla nii mitmekülgsed ja stiilsed?\n1. RIGIGE SÄILITUSÜKSUS\nJalad eemaldades muutuvad kolbikesed ebameeldivateks, kuid samas käepäraseteks säilituskorvideks, mis sobivad suurepäraselt mitmesuguste köögitarvikute, näiteks nõudeseebi ja käsnade hoidmiseks. Riputage üks või mitu künnapuuri kas seinale kinnitatud riiuli või kapi laest või alt. Kõik, mida soovite selles hoida, jääb käeulatusse.\n2. KASUTAJA HANG\nSelles geniaalses koosseisus kinnitatakse kurnist keeratud höövel traadist riidepuule, mis omakorda ühendub ketiga, mis ulatub laest alla. Võttes arvesse rändrakkide algset otstarvet, tagavad nad palju pinnase äravoolu ja see peab olema kvaliteetne istutuskonteiner, nagu iga aednik teab.\n3. LOE TUUELIKK\nMalinda Dickens loob igapäevastest asjadest tuulekellasid ja müüb neid oma veebipoe kaudu. Kui soovite jahtida pilkupüüdevast, kõrvapuhastusviisist, mille abil saate mitte ainult künka, vaid ka muid köögitarbeid, mida te enam ei kasuta, viskeid, munapuderid, küpsisefreesid või hõbeesemeid, võtke leht temalt välja.\n4. MOODIGE VALGUST KINNITUST\nSiin on projekt ambitsioonikale isetegemistavale: muutke pekstud vana kolb oma maaköögis ripatsi valguse varju. Kui valgus voolab läbi kolbitoru aukude, tekitab see seintele pentsikuid, lõbusaid ja vestlust alustavaid efekte. Teine võimalus on proovida sama ideed laualambil.\n5. TEE STAND\nTugeva liimi abil ühendage valgeks värvitud puidust spindel paarist ülespuhutud kaussest, et luua Knick of Time Interjööri sarnast astmeline alus. Kasutage seda ilu pesuruumis või sahveris hoidmiseks või lihtsalt peesitage selle dekoratiivsuses, asetades selle talutoa lauale kesksel kohal.\nVaata videot: Central limit theorem. Inferential statistics. Probability and Statistics. Khan Academy (Juuni 2021).\nKuidas paigaldada sillutise veranda ja kõnnitee\nKuidas valmistada lihtsat lillkapsa püreed\nParimad näpunäited aia purskkaevu lisamiseks\n5 DIY farmilaua projekti, mis kestab terve elu\nCopyright 2021 \_ Majapidamisremont - näpunäited \_ 5 asja, mida teha ... Kolonnid


Eile premeeriti parimaid üliõpilasteadlasi | Bioneer\nEile premeeriti parimaid üliõpilasteadlasi\nEile võeti Tartus, Haridus- ja Teadusministeeriumi saalis pidulikult kokku üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi tulemused. Konkursi laureaatidele anti välja kokku 59 preemiat ja 32 tänukirja. Tunnustuse said ka auhinnatud teadustööde juhendajad.\nLaureaatidele andis preemiad, diplomid ja tänukirjad kätte haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas. Minister avaldas lootust, et suur osa tänastest noortest teadlastest seob oma tuleviku Eesti teaduse ja Eesti ülikoolidega.\n"See ei ole lihtne. Ainult üleskutsetega noori Eestis kinni ei hoia, on vaja luua ka tänapäevased töötingimused. See hoiab teid Eestiga seotuna ka siis, kui tegutsete vahepeal kaugetes tipplaborites", ütles Lukas oma tervituses.\nTänavu esitati konkursile taaskord rekordiline arv teadustöid - 359 tööd kokku kahekümne kolmest üli- ja kõrgkoolist, neist 133 bakalaureuse-, 168 magistri- ja 58 doktoriõppe kategoorias. Rohkem kui pooled autoritest olid Tartu Ülikooli üliõpilased. Aktiivselt osalesid ka Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool ja Eesti Maaülikool.\nNagu varasematel aastatel, nii ka tänavu laekus konkursile kõige rohkem töid ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnast (41,5% tööde üldarvust). 29,5% töödest käsitles loodusteadusi ja tehnikat, 20,9% bio- ja keskkonnateadusi ning 8,1% terviseuuringuid.\nKonkursi auhinnafondis oli tänavu 950 000 krooni, preemiate suurus küünib 25 000 kroonini. Esmakordselt anti välja ka kaks 55 000 krooni suurust valdkondade- ja tasemeteülest peapreemiat.\nÜliõpilaste teadustööde konkurssi korraldatakse alates 1991. aastast. Korraldajate ja konkursikomisjoni hinnangul on selle tase iga aastaga tõusnud.


The Aesthetic Project | YouTube - Page 6 - Blogid - Fitness.ee foorum\nAlanud uus nädal algab loomulikult ka uue videoga! Mikk ja Karin käisid nädalavahetusel HCGym'is, mille tulemuseks valmis uus couples workout video meie kanalil. Vudinal vaatama!\nTänases Ausa Arvustuse osas teeme lusikad tordiseks ja räägime Oivalisest Tervislikust Tordist! Lisaks kutsusime külla ka härra Oivalise enda, kes meile tortide saamisloost natukene lähemalt räägib ning tutvustab, kuidas inimesed tema tegemistele kaasa saavad aidata.\nAita OTT-i ➞ https://fundwise.me/et/pitch/oivaline\nSuur aitäh mõnusa ja oivalise "tordipeo" eest\nKui on huvi lähemalt meie projektist teada saada siis olete oodatud meie järgmisele investorkohtumisele, mis toimub juba sel laupäeval.\nRegistreeru SIIN (registreerumine kohustuslik, sest kohtade arv on piiratud).\nTeeskleks endast investorit vxi, aint et torti saaks\nEdited December 15, 2016 by whiteheadsmatter\n17. detsembril toimus Hilton Tallinn Park Hotellis Eesti kulturismi 50-ndale aastapäevale pühendatud pidulik gala. Lisaks parimate sportlaste autasustamisele toimus ka Mati Õuna ja Indrek Otsuse raamatu "50 aastat võistluskulturismi Eestis" esitlus.\nLäinud nädalavahetus oli tegemist täis. Esmalt käidi külas IFBB PRO-l Alexey Shabunyal ning seejärel visati selga peoriided ning suunduti Hilton Tallin Park hotellis toimuvale EKFL-i aastalõpugalale. Mis täpsemalt telgitaga toimus - seda näete juba videos!\nThe Aesthetic Project koostöös #teamnocco päkapikkudega otsustasid jõud ühendada ja premeerida Sparta Spordiklubis ja Arigatos treenivaid tublisid jõusaali huvilisi. Soovime omalt poolt kõigile ilusat ja rahulikku jõuluaega! Sööge kõhud täis ja näeme juba trennis\nThe Aesthetic Projecti teed ristusid seekord elu parima võistlushooaja teinud Ott Kiivika ning tema hea sõbra, IFBB pro kulturisti, Alexey Shabunyaga. Tänases videos näete, kuidas on üles ehitatud ühe profikulturisti õla- ja käetrenn ning kui palju see erineb Oti enda treeningutest.\nÜks meie uus aasta lubadusi sellel alanud 2017. aastal on toota rohkem naistele suunatud videosid ning siit tuleb ka meie avavideo! Soome üks edukaimaid IFBB bikinifitnessiste Johanna Hermans käis meil hiljuti külas ning viis meid läbi oma tuhara ning hamstringi treeningust.\nMeie kallis kaasfoorumlane, Helena Mang, on hetke üks kuumimaid nimesid Eesti bikiinifitnessi maastikul. Tänases videos näete, milline näeb välja Helena õlatrenn, miks peaksid ka naised õlatreeningule tähelepanu pöörama ning milliseid vigu on Helena ise varasemalt jõusaalitreeningu juures teinud.\n100 000 - just nimelt! Oleme märkamatult jõudnud hetkeni, kus sada tuhat inimest on vajutanud seda kolmnurkset play-nuppu meie videotel. Suur aitäh teile kõigile, see on meie jaoks väga suur number! Eestikeelse fitness youtube kanali tegemine pole just kõige lihtsam ülesanne kuid just see number kinnitab selle kanali vajalikkust. PS: selle ümmarguse numbri täitumise puhul on tulemas ka üks eriline video, kuid sellest juba üsna pea Näeme miljoni juures!\nVõtate millalgi uued jogurtid ka ette?\n10000 kalorit päevas? Just nimelt. Tähistamaks hiljuti täitunud 100000 vaatamist meie videotel YouTube'is, otsustasime esimest korda läbi teha välismaa fitness-maastikul populaarse 10000 calorie challenge'i. Reeglid on lihtsad - kes ühe päeva jooksul 10000 kalorit nahka paneb on võitja. Seda kuidas läks aga meie poistel, näete juba meie tänases videos! Mõnusat vaatamist\nTegin ise ka 7. jaanuar niisama huvi pärast sõbraga selle ära aga ei viitsinud väga korralikke klippe filmida.\nTeil on kvaliteetne editimise protsess ja filmimistehnika ikkagi käes (Y)\nIse enesest 10k midagi hullu pole. Natuke kooki, jäätist jm ning ongi olemas.\nSuper, kõht sai täis video vaatamisest. Miko, mul hakkas Sinust kahju\nKuidas järgmisel päeval olek oli..?\nOlen analoogseid challengeid vaadanud juba ammusest ajast Mulle sellised videod meeldivad\nJärgmine kord proovige teha Clean Eating 10000 Stiilis kaerahelbed, munad, riis, kana, kartul Olen suht kindel, et ise oleksin selleks võimeline aga vormist hakkab kahju ..\nKas seekord läks liiga paljuks? Tänases vlogis räägime natukene 10000 kalori söömisest ning teeme lõppu ka ühe õla- ja seljatrenni.\nÜleskutse meie vaatajatele! Andke meile julgelt kommentaarides teada, mis teemadel me rääkida võiksime ning milliseid videosid Teile enim meeldivad. Kõik arvamused ja pakkumised on oodatud, nii et laske aga fantaasial lennata!\nÜhe nädalavahetuse jooksul jõuab palju teha! Seekord saime üle pika aja lumelaua peale, aitasime Vitamin Welli kampaaniat jäädvustada ning treenisime ka seljapoissi. Kõige selle nägemiseks minge klikkige juba play nuppu\nEdited February 8, 2017 by theaestheticproject\nInterests:SHARPLIFE propageerib enesearengut ja inspireerib kÃµiki olema iseenda parim versioon. Nii fÃ¼Ã¼silise, mentaalse, spirituaalse ja emotsionaalse kÃ¼lje pealt.\nVäga lahe video. Tore näha teid ka teistel aladel tegusana väljaspool jõusaali.\nPäeva lõpuks ongi jõusaali eesmärk ju olla võimekas igas asjas, mis me ette võtame.\nThe Aesthetic Project kuulutab alates tänasest oma kanalis välja LIHASHOOLDUSE NÄDALA! Selle nädala raames toome Teieni kolm videot, milles jagame Teile füsioterapeut Georg Laasiku abiga teadmisi lihaste hooldamise vallast, täpsemalt rullimisest ja venitamisest (koos põhjalike näidetega). Esimese video avalikustame juba täna õhtul, olge valvsad!\nEdited February 13, 2017 by theaestheticproject\nLihashoolduse videoseeria esimeses videos seletab füsioterapeut Georg Laasik lahti, mis see lihashooldus täpsemalt on ning kuidas meil kõigil on selle abil võimalik vigastusi vältida ning oma treeningtulemusi parandada.\nVideoseeria järgmised kaks videot keskenduvad juba täpsete rullimise ja venitamise praktilistele näidetele.\nMõnusat vaatamist kõigile!\nKÕIK, MIDA TE PEAKSITE TEADMA FOAMROLLIMISEST! Lihashoolduse videoseeria teises videos näitab füsioterapeut Georg Laasik, kuidas on foam rolli abil võimalik läbi rullida terve oma keha.


Kott Maxpedition FliegerDuffel, must | Lamnia\nLamnia / Seljakotid, kotid, õlakotid / Suured kotid / Kott Maxpedition FliegerDuffel, must\nMiks meilt tellida? Tasuta tarne Lamnia pakub tellimustele üle 116,42 $ (100,00 €) tasuta kohaletoimetamist! Kui tellimuse summa on üle 116,42 $ (100,00 €), siis sõltumata saadetise suurusest või kaalust sellele tarnekulusid ei lisata. Kiire tarne Pakime ja saadame teie tellimuse välja tellimuse esitamise päeval, kui tellite enne kella 12:00 Soome aja järgi (GMT +02:00) ja kõik tooted on laos olemas. Nädalavahetusel esitatud tellimused saadetakse tavaliselt välja esmaspäeval. Klienditeenindus Kui teil on küsimusi, võtke kindlasti ühendust meie klienditeenindusega, kas reaalajas vestluse, meie kontaktivormi või e-posti kaudu! Anname oma parima ja üritame vastata kõigile küsimustele paari tunni jooksul tööpäeva sees! Turvaline ostlemine Kogu meie veebipood on krüpteeritud 256-bit SSL-kaitsega. Kui liigute edasi maksmise lehele, siis meie partnerid PayPal ja Nets tagavad, et teie maksetehing on täiesti turvaline! Tagastamisõigus Teil on õigus ümber mõelda! Võite kasutamata ja originaalpakendis toote 14 päeva jooksul tagastada. Võite toote ümber vahetada või raha tagasi saata. Saate raha tagasi kauba, tarne ja maksude (kui need kohalduvad) eest, ent mitte meile kauba tagasi saatmise ja käsitlemise eest. 201,86 $ koos km 0% Tootja :\nFliegerDuffel, must Kauba nr:\n201,86 $ Tarnimine: 0,00 $ Kokku USD: 201,86 $* Kokku EUR: 173,39 € * Arve esitame eurodes. Teie pank arveldab valuuta vastavalt oma kursile ümber. Lõppsumma võib eeldatavast summast erineda.\n201,86 $ koos km 0% Tootja :\nMiks meilt tellida? Tasuta tarne Lamnia pakub tellimustele üle 116,42 $ (100,00 €) tasuta kohaletoimetamist! Kui tellimuse summa on üle 116,42 $ (100,00 €), siis sõltumata saadetise suurusest või kaalust sellele tarnekulusid ei lisata. Kiire tarne Pakime ja saadame teie tellimuse välja tellimuse esitamise päeval, kui tellite enne kella 12:00 Soome aja järgi (GMT +02:00) ja kõik tooted on laos olemas. Nädalavahetusel esitatud tellimused saadetakse tavaliselt välja esmaspäeval. Klienditeenindus Kui teil on küsimusi, võtke kindlasti ühendust meie klienditeenindusega, kas reaalajas vestluse, meie kontaktivormi või e-posti kaudu! Anname oma parima ja üritame vastata kõigile küsimustele paari tunni jooksul tööpäeva sees! Turvaline ostlemine Kogu meie veebipood on krüpteeritud 256-bit SSL-kaitsega. Kui liigute edasi maksmise lehele, siis meie partnerid PayPal ja Nets tagavad, et teie maksetehing on täiesti turvaline! Tagastamisõigus Teil on õigus ümber mõelda! Võite kasutamata ja originaalpakendis toote 14 päeva jooksul tagastada. Võite toote ümber vahetada või raha tagasi saata. Saate raha tagasi kauba, tarne ja maksude (kui need kohalduvad) eest, ent mitte meile kauba tagasi saatmise ja käsitlemise eest. Kirjeldus Acceptable size for carry-on by FAA regulations and most airlines. Overall size 22" long x 14" wide x 9" high (45 linear inches). Approximate capacity 2380 cubic inches.


Math For Drones, Isepuhastel Auto Võidab Top Üliõpilaste Teadus Auhinna - 2019 | Tech\nAvaldatud: Tech • Vaatamisi: 9554\nMatemaatiline uurimus koos rakendustega droni navigatsioonis ja arvutimudelites, kuidas puid kasvavad ülimalt kinni riikliku üliõpilaskonna matemaatika ja teaduse konkursil.\nÜrituse korraldajad teatasid täna (9. detsember), et matemaatilised uuringud, mis aitaksid piloodil liikuda, ning arvuti mudelid, kuidas puid kasvataks ülima auhindu riikliku üliõpilaskonna matemaatika ja loodusteaduste konkursil.\nNädalavahetusel jõudis Washingtonis Washingtoni ülikooli 15-aastasele Siemensi matemaatika-, teadus- ja tehnikauuringute konkursile kakskümmend riigi kõige heledamad keskkooliõpilased.\nKolumbias, Ohio, Wellingtoni kooli vanemtöötaja Peter Tian võttis kodukale 100 000 dollari suuremat auhinda üksikute kategooriate jaoks mitmemõõtmeliste maatrikside mustri vältimise matemaatiliste uuringute jaoks - teema, milles kirjeldati, kuidas dronid või iseseisvad autod liiguvad 3D-keskkondades. [Creative Genius: maailma suurimad mõisted]\n"Peteri teadustegevus laiendab oluliselt selle teema tundmist ja avab uue ala uurimiseks," ütles Pennsylvania ülikooli matemaatik James Haglund.\nEli Echt-Wilson ja Albert Zuo, Albuquerque'is New Mexico'is La Cueva keskkooli vanurid, jagavad meeskonnakategoorias $ 100,000 suurust auhinda puu kasvu arvutustehnika mudelite uurimiseks. Need mudelid võiksid asendada pikaajalisi istutuskatseid või parandada puude istandusi inimeste süsiniku jalajälje vähendamiseks ja kliimamuutuste vastu võitlemiseks. Mudelid võiksid optimeerida ka puidu saagikoristust või puidupõhist toidu kasvu.\n"Eli ja Albert suutsid arendada graafikat, mis olid nii arenenud [et] võimaldanud bioloogilist modelleerimist tõeliste puude ja olukordade jaoks," ütles Cornelli ülikooli põllumajandusteadur Randy Wayne.\nEli Echt-Wilson ja Albert Zuo, vanurite juures La Cueva keskkoolis, Albuquerque, New Mexico, jagavad meeskonnakategoorias 100 000 dollari suurust auhinda puuvilja arvutamise mudelite uurimiseks.\nKrediit: Siemensi sihtasutus\nÕpilastel on hobid ja huvid väljaspool oma uurimistööd. Tian on teadusuuringute instituudi teadlane ja osales matemaatilise olümpiaadi suveprogrammis. Kui ta ei tee matemaatikat, töötab Tian oma kooli piirivalve meeskonnas, mängib alto saksofonit ja vabatahtlikke teaduse ja tööstuse keskuses. Tema eesmärk on saada matemaatika professoriks.\nEcht-Wilson on New Mexico Supercomputing Challenge pressiesindaja ja sai Ameerika botaanikaühingu "Parim õpilaste füsioloogiline raamat". Tema vabal ajal mängib ta ukuleleid ja kitarri, esitab võlu ja mängib tennist ja jalgpalli.\nZuo aitab Albuquerque keskkooliõpilastel matemaatika võistlusmeeskonda treeneriks ja sai Ameerika parima füsioloogilise uuringu esitlemise botaanikaühingu. Tema hobid hõlmavad tennist ja malet, ja ta on kakskeelne.\n"Mulle meeldib muuta maailma huvitavamaks koht, kusjuures asjad, mida me nägime ainult teaduslikus ilukirjanduses, saavad nüüd reaalsuseks," ütles Zuo avalduses.\nKuus piirkondlikku Siemensi võistluste finalistid osalesid riiklikus teaduskonkursil. Selle aasta sündmuse peamised kõnelejad olid Anthony Fauci, National Institute of Allergy & Infectious Diseases (NIAID) direktor ja NASA lennundustehnik Aprille Ericsson, teiste teaduse ja tehnoloogia juhid.\nTäna õhtul korraldab Siemensi sihtasutus ja Discovery Haridus kohalike finaalturniiride ja kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tippjuhtidega reaalajasündmusi. Üritus toimub otseülekandena õpilastele ja õpetajatele kogu riigis. Samuti saate seda otse vaadata Discovery Haridus veebisaidil.\nSiemensi võistlus on üks riigi mainekamaid keskkooli teaduskonkursse. Konkursile esitati kokku 2763 üliõpilast. Nendest valiti semifinalistidena 408 õpilast ja 97 võeti lõplikeks.\nEelmiste aastate võitnud projektid sisaldasid pandeemialgse uuringu edusamme, vähktõve ravimeetodeid, hasartmängude tehnoloogia tervisealaseid rakendusi ja näiliselt raskustes matemaatika probleemide lahendusi.


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 42Kuidas suhtuvad Eesti elanikud ja kohtunikud lähisuhtevägivalda\nSuhteliselt suur osa uuringus osalenutest ei tunneta vägivallategude vägivaldsust.\nMaailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hinnangul hõlmab lähisuhtevägivald1 igasugust vägivaldset agressiooni, psühholoogilist mõjutamist, sunnitud seksuaalvahekorda ja teisi sunnitud seksuaalse alatooniga akte, samuti sotsiaalset kontrolli, mille tulemusel üks isikutest on isoleeritud muust maailmast, sh oma perest. Istanbuli konventsioon kasutab mõistet perevägivald, mille defineerib järgmiselt: igasugused füüsilise, seksuaalse, psüühilise ja majandusliku vägivalla aktid, mis leiavad aset perekonnas või koduseinte vahel või endiste või praeguste abikaasade või partnerite vahel, sõltumata sellest, kas vägivallaakti toimepanija elab või on elanud ohvriga samas elukohas.\nEesti õigusallikates (nt Justiitsministeeriumi kodulehelt: Eesti astub järgmise olulise sammu naistevastase vägivallaga võitlemiseks; Karistusseadustiku muudatused; Perevägivalla vastu: ennetamise ja karistamisega) kasutatakse mõisteid perevägivald ja lähisuhtevägivald, aga ka paarisuhtevägivald paralleelselt sünonüümidena, mis ei muuda nende sisulist tähendust. Siinkirjutaja hinnangul on mõiste lähisuhtevägivald siiski täpsem, kuna mõistest perevägivald võib jääda mulje, et hõlmatud on vaid perekond klassikalises mõttes. Tegelikult on valdkond laiem ja lähisuhtevägivalla all on hõlmatud ka näiteks endised abikaasad ja elukaaslased, kellega enam koos ei elata.\nIstanbuli konventsiooni keskseks mõisteks on naistevastane vägivald. Naistevastane vägivald tähendab kõiki soolise vägivalla tegusid, mille tulemusena tekitatakse või võidakse tekitada naisele füüsilisi, seksuaalseid, psühholoogilisi või majanduslikke kahjusid või kannatusi, sh selliste tegudega ähvardamist, sundi või omavolilist vabadusest ilmajätmist, olenemata sellest, kas see juhtub avalikult või eraelus. (Naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioon 2017, preambul).\nVägivalda rakendav peremudel omandatakse lapsepõlves ja see võib korduda põlvest põlve (Gustafsson et al. 2013). Vägivalla ohvriks võivad sattuda inimesed olenemata nende sotsiaalsest ja kultuurilisest taustast või vanusest. Vägivalla levik ja tagajärjed erinevad vägivalla liigi ja soo järgi. Näiteks registreeritud perevägivallakuritegude puhul on suur osa ohvritest naised – iga kaheksas ohver kümnest. Perevägivalla, seksuaalvägivalla ja inimkaubanduse puhul on naistele osaks saanud vägivald sageli raskem ja tagajärjed rängemad. Seetõttu on oluline pöörata vägivalla ennetamise strateegias tähelepanu naistevastasele vägivallale. (Vägivalla ennetamise strateegia 2015–-2020).\nNende vastanute hulk, kelle hinnangul ei ole ei füüsiline ega seksuaalne vägivald tõsiseks probleemiks, on suurenenud.\nLähisuhtevägivald on mitmetahuline nähtus, mis hõlmab sotsiaalset, psühholoogilist, meditsiinilist ning kahtlemata ka juriidilist sfääri. Viimati nimetatul on täita kaalukas roll: olenevalt olemasolevatest õiguslikest raamidest on just juristidel võimalus ja lausa kohustus abistada ja kaitsta ohvrit ning kohaldada erinevaid mõjutusvahendeid vägivallatseja suhtes. Nimetatud ülesande täitmisel aitab juristi lisaks seadusele ka tema enda (tegevusvaldkonnast tulenev) arusaam lähisuhtevägivalla ohtlikkusest ja selle erinevate avaldumisvormide tõsidusest ning valmidus leida ja rakendada meetmeid lähisuhtevägivalla ohvri kaitseks. Olulisteks märksõnadeks on siin suhtumine ja hoiakud. Hoiaku all mõistetakse „püsivat, stereotüüpset valmisolekut või eelsoodumust reageerida teatud kindlal viisil. Hoiak võib endast kujutada teatud häälestatust, ootust, suhtumiste süsteemi, mis kujuneb inimese eelneva sotsiaalse ja/või praktilise kogemuse mõjul“. (Bachmann, Maruste 2008, 79). Inimese suhtumine teatavasse hüvesse (nt elu ja tervis, võõras vara, avalik kord jne) avaldub tema vastavas hoiakus.\nKäesolevas artiklis tuginetakse aastal 2014 läbiviidud projekti raames üleriigilise õiguspraktikute eksperdiküsitluse (Perevägivald Eestis 2017) ja sama uuringu 2017. aastal läbiviidud kordusuuringu andmetele. Lisaks käsitletakse Eesti Avatud Ühiskonna Instituudi (EAÜI) ja Tartu Ülikooli (TÜ) õigusteaduskonna Eesti elanikkonna 2019. aasta uuringu andmeid (Pettai et al. 2019) ning 2020. aastal analüüsitud kohtutoimikute materjale.\n2014. aasta uuringu metoodika töötasid välja EAÜI (Ivi Proos ja Iris Pettai) koostöös TÜ avaliku õiguse instituudiga (Silvia Kaugia, Raul Narits, Jüri Saar), konsultandina aitas kaasa Kati Arumäe Politsei- ja Piirivalveametist. 2017. aasta uuringu metoodika töötas välja EAÜI (Iris Pettai) koostöös TÜ õigusteaduskonnaga (Silvia Kaugia ja Raul Narits). Mõlema uuringu veebiankeedid olid suunatud prokuröridele, kohtunikele, advokaatidele ja teistele õigusspetsialistidele, samuti Eesti politseiuurijatele, kes suuremal või vähemal määral puutuvad kokku perevägivalla ohvritega. Uuringus osalemine oli vabatahtlik ning anonüümne. 2014. aastal osales uuringus 203 ja 2017. aastal 158 spetsialisti.\nKui tõsiseks probleemiks lähisuhtevägivalda peetakse?\nEelnimetatud uuringutes konstrueeriti ankeediküsimus lähisuhtevägivalla tõsiduse kohta selliselt, et oleks võimalik saada vastajate hinnangut just naistevastase vägivalla kui probleemi kohta.\nAlljärgneva eksperdiküsitluste tulemuste analüüsimisel tuleb kindlasti teadvustada, et küsitletud juristid ei hinnanud perevägivalda mitte isiklikust vaatepunktist, vaid püüdsid siduda oma kutsetöö aluseks oleva õigusliku raamistiku probleemide lahendamise tulemuslikkusega. Samas on kindlasti väga positiivne see, et respondendid ei alahinda naistevastast vägivalda, vaid peavad seda tõsiseks probleemiks kõigi vägivallaliikide puhul (tabel 1).\nTABEL 1. Kuivõrd on naistevastane vägivald Eestis Teie arvates probleem?, %\nAllikas: EAÜI, 2014; EAÜI, TÜ õigusteaduskond 2017\nMõlema uuringu andmeil peetakse vaimset ja füüsilist vägivalda tõsisemateks probleemideks kui seksuaalset vägivalda. Kordusuuring (2017) kinnitab aga, et vastanute hinnangul on kõik nimetatud vägivallavormid küllaltki tõsiseks probleemiks; samas on vähenenud kõigi vägivallavormide lõikes seisukoht, et tegemist on väga tõsise probleemiga. Suurimaks probleemiks on mõlema uuringu vastanute hinnangul vaimne vägivald, mida küllaltki tõsiseks hindab 2014. aasta uuringus 37–42 protsenti, 2017. aasta uuringus aga 54–55 protsenti. Tõsiduselt järgmine on füüsiline vägivald, küllaltki tõsiseks hindab seda 2014. aastal 52–53 protsenti, kordusuuringus aga 50–61 protsenti. Seksuaalse vägivalla olukorra hindamisel on toimunud oluline nihe: kui 2014. aastal hindas seda küllalti tõsiseks 32–33 protsenti, siis 2017. aastal 33–39 protsenti. Samas on märkimisväärne, et kordusuuringu tulemustel on suurenenud vastanute hulk, kelle hinnangul ei ole ei füüsiline ega seksuaalne vägivald tõsiseks probleemiks. Mõlema uuringu ühise joonena saab nimetada asjaolu, et märkimisväärne osa vastanutest ei oma seisukohta erinevate vägivallavormide tõsiduse osas, kusjuures see tendents näitab kordusuuringus tõusu: kui 2014. aasta uuringus ei omanud vaimse vägivalla tõsiduse osas seisukohta 8 protsenti juristidest, siis 2017. aasta uuringus oli neid 12 protsenti, hinnangutes füüsilise vägivalla osas on need protsendid vastavalt 7 ja 12; mõnevõrra on vähenenud nende hulk, kes ei oma seisukohta seksuaalse vägivalla osas – seda nii juristide kui ka politseiuurijate hulgas. (Tabel 1). Kui eespool sai positiivsena nimetada asjaolu, et seksuaalset vägivalda küllaltki tõsise probleemina hindavate õiguskaitsetöötajate hulk on suurenenud, on samas tähelepanuväärne, et kasvutrendis on seisukoht, et seksuaalne vägivald ei ole tõsine probleem (juristidest 2014. aastal arvas nii 2%, 2017. aastal 7%; politseitöötajatest 2014. aastal 7%, 2017. aastal 11%). Nimetatud tendentsi põhjuseks võib olla asjaolu, et selliste juhtumitega kokkupuuteid on õiguspraktikutel harvem, ning ka see, et seksuaalne vägivald on varjatum vägivald, millest spetsialistidel puudub adekvaatne ülevaade.\n1919. aasta Eesti elanikkonna uuringust, kus igale analüüsitavale küsimusele vastas 1003 inimest, nähtub, et veidi üle poolte vastanute hinnangul on naistevastase vägivalla erinevad vormid Eestis probleemiks (tabel 2).\nTABEL 2. Kuivõrd on naistevastane vägivald Teie arvates probleem? Jaotused soo, vanuse ja rahvuse alusel, %\nAllikas: EAÜI, TÜ õigusteaduskond 2019\nVaimset ja füüsilist vägivalda peavad Eesti elanikud tõsisemateks probleemideks kui seksuaalset vägivalda: 61 protsenti vastanutest peab vaimset ja 59 protsenti füüsilist vägivalda väga või küllaltki tõsiseks probleemiks. Naised peavad kõiki vägivallaliike tõsisemaks probleemiks kui mehed, eestlased tõsisemaks kui Eestis elavad teistest rahvustest inimesed. Tabelist 2 nähtub ka, et vägivalda peavad väga tõsiseks või küllaltki tõsiseks probleemiks valdavalt noored inimesed: vaimset vägivalda hindab väga või küllaltki tõsiseks probleemiks Eestis 75 protsenti 20–29aastastest inimestest; füüsilist vägivalda 76 protsenti 15–19aastastest ja seksuaalvägivalda 66 protsenti 15–19aastastest noortest.\nSuur osa vastajatest tunnistab aga, et ei oska anda hinnangut sellele, kuivõrd on vaimne vägivald Eestis probleemiks. Vastusevariandi „ei oska öelda“ valis 27 protsenti kõigist vastanutest. Meestest vastas nii 37 protsenti, naistest 18 protsenti; eestlastest 24 protsenti, venelastest 32 protsenti, muust rahvusest inimestest 38 protsenti. Kõigist vanusegruppidest (15–19; 20–29; 30–39; 40–49; 50–59; 6074; 75+) ei osanud sellele küsimusele vastata üle 30 protsendi vastanutest, kusjuures 15–19 aasta vanustest valis vastusevariandi „ei oska öelda“ koguni 47 protsenti.\nLähisuhtevägivald on korduv ja süstemaatiline teise pereliikme allutamine enda tahtele. Selleks võib vägivallatseja kasutada füüsilist, vaimset, majanduslikku ja seksuaalset vägivalda, millel kõigil on rida erinevaid avaldumisvorme.\nKuivõrd on vägivald äratuntav?\n2019. aasta Eesti elanikkonna uuring lubab väita, et vägivalda ei ole alati lihtne ära tunda. Uuringus osalenute vastused küsimusele, milliseid vägivalla avaldumisvorme peetakse vägivallaks, olid üllatavad kahes mõttes. Esiteks üllatas positiivselt, et kõik meie poolt lähisuhtevägivallana käsitletavad käitumisvormid – (abikaasa (elukaaslase) ränk solvamine või alandamine, abikaasal (elukaaslasel) tööl käimise keelamine, abikaasal (elukaaslasel) sõprade/sugulastega suhtlemise piiramine või keelamine, abikaasalt (elukaaslaselt) tema isikliku raha äravõtmine, abikaasa (elukaaslase) vara enda nimele kirjutamine, elatisraha maksmata jätmine, abikaasa (elukaaslase) hirmutamine vägivallaga, kui ta ei allu korraldustele, füüsilise jõu kasutamine abikaasa (elukaaslase) vastu, abikaasa (elukaaslase) lemmiklooma piinamine, seksuaalvahekord vastu abikaasa (elukaaslase) tahtmist, füüsilise jõu rakendamine, et sundida abikaasat (elukaaslast) seksuaalvahekorda) – on seda enamuse vastanute hinnangul samuti. Väitega, et nimetatud teod kujutavad endast vägivalda, nõustuti järgmiselt: kõige vähem peetakse kõigi vastajate poolt vägivallaks elatisraha maksmata jätmist (51%), ränka solvamist, alandamist (57%) ja tööl käimise keelamist (58%); enim seksuaalvahekorda vastu abikaasa (elukaaslase) tahtmist (80%), füüsilise jõu kasutamist (löömist) ja füüsilise jõu kasutamist sundimaks abikaasat (elukaaslast) seksuaalvahekorda. Kõiki küsimustikus nimetatud vägivallavorme käsitlevad naised meestega võrreldes rohkem vägivallana – seda koguni 10–20 protsendipunkti võrra.\nTeine üllatus on seotud asjaoluga, et suhteliselt suur osa vastanutest ei tunneta vägivallategude vägivaldust. Näiteks leiab 8 protsenti vastanutest, et abikaasalt (elukaaslaselt) tema isikliku raha äravõtmine, 11 protsenti, et abikaasal (elukaaslasel) tööl käimise keelamine, 8 protsenti, et abikaasa (elukaaslase) vara enda nimele kirjutamine ei ole vägivallana käsitletavad teod. Murettekitav on ka asjaolu, et nelja protsendi vastanute hinnangul ei ole vägivald abikaasa (elukaaslase) vägivallaga hirmutamine, kolme protsenti arvates füüsilise jõu kasutamine abikaasa (elukaaslase) suhtes või füüsilise jõu rakendamine sundimaks abikaasat (elukaaslast) seksuaalvahekorda, samuti seksuaalvahekord vastu abikaasa (elukaaslase) tahtmist. Seda seisukohta on väljendanud nii mehed kui naised, vastajad igast vanusegrupist vahemikus 15–75+ aastat ja erinevatest rahvustest vastanud. Kõnekas on seegi, et suhteliselt suur protsent vastanutest ei osanud öelda, kas nimetatud vägivallategu on vägivald.\nVäljatoodud vägivallategude hindamine vägivallaks või mittevägivallaks osutub raskemaks inimeste vanuse kasvades – vastusevariandi „ei oska öelda“ valis enam vanusegrupp 75+. Rahvuselises lõikes valisid eestlased selle vastusevariandi teiste rahvustega võrreldes vähem. Sooline võrdlus näitab meeste suuremat nõustumist, et nimetatud teod ei ole käsitletavad vägivallana või ei oska nad seda tegu vägivaldsuse aspektist hinnata.\nLähisuhtevägivald on korduv ja süstemaatiline teise pereliikme allutamine enda tahtele.\nOlulisem kui teadmine, kas ja millise hinnangu annavad kehtivad seadused uuringus väljatoodud vägivallategudele on see, kas inimesed tunnetavad neid käitumisakte vägivallana või mitte. Ohver pöördub politsei poole abi saamiseks juhul, kui tema enda hinnangul on tema suhtes toimuv käitumine vägivald, mida ta ei pea taluma ega kannatama. See „teadmine“ võimaldab ohvril jätta kõrvale enda süüdistamise vägivallas ja üritada vägivallaringist välja murda. Vägivalda mitte ära tundes on raske selle vastu astuda, ennetamisest ja tõkestamisest rääkimata.\nElanikkonna hinnangud kohtute tegevusele\nVägivalla teadvustamine ja ohvrite julgustamine pöörduma abi saamiseks politseisse ning esitama kaebust vägivallatseja vastu toob lähisuhtevägivalla osapooled lõppastmes kohtusse. Eelmisel aastal läbiviidud elanikkonna uuringus tundsime muuhulgas huvi ka selle vastu, millise hinnangu annavad inimesed kohtute tegevusele.\nVägivalda mitte ära tundes on raske selle vastu astuda, ennetamisest ja tõkestamisest rääkimata.\nTabel 3. Kuidas hindate kohtute tegevust alljärgnevate tunnuste alusel?, %\nTabelis 3 esitatud küsitluse tulemused näitavad, et ligi pooled vastanutest ei osanud kohtute tegevust hinnata. Ilmselt puuduvad neil vastanutel kohtute tööga isiklikud kogemused. Vastused skaalapuntidele „ei, see pole üldse nii“ ja „jah, see on kindlasti nii“ eeldavad, et vastanutel on võimalik anda esitatud küsimusele vastus kindlas kõneviisis, st nad vastavad oma kindla teadmise (veendumuse) pinnalt. Nende tabeliveergude kõrvutamine näitab, et enam on leitud, et kohtud tegutsevad viisakalt, korrektselt, kliendikeskselt, õiglaselt, põhjalikult ja kliente võrdselt koheldes. Kõige skeptilisemad on vastanud küsimuses kohtute võimes ohjeldada efektiivselt ja tulemuslikult perevägivalda. Vastanute hinnang nimetatud kriteeriumide suhtes jääb samaks ka juhul, kui liidame skaalapunktid „pigem see on nii“ ja „jah, see on kindlasti nii“ ning „pigem see ei ole nii“ ja „ei, see pole üldse nii“.\nKokkuleppemenetlus lähisuhtevägivalla juhtumites\nHetkel käimasoleva projekti „Soostereotüüpideta ja efektiivse õiguskaitsesüsteemi kujundamine soolise vägivalla tõkestamiseks“ (2019–2021) raames analüüsisime projekti esimeses etapis kohtutoimikuid, mis vastasid järgmistele kriteeriumidele: kriminaalkohtu kokkuleppemenetluse lahendid, KarS § 121 (analüüsi objektiks lähisuhtes oleva isiku kehaline väärkohtlemine), lahendi liik – kohtuotsus. Analüüsiti 303 toimikut. Kohtutoimikute analüüs hõlmas lähisuhtevägivalla liigi, süüdistatava profiili, kaasuste menetluslikud aspektid ning lähisuhtevägivalla juhtumi riskihindamise teostamise. Analüüsitavad lahendid jaotusid aastaile 2012–2018. Aastail 2019–2020 tehtud lahendite hulgas antud analüüsi kriteeriumidele vastavaid lahendeid Riigi Teatajas ei leitud.\nParagrahv 121 on karistusseadustiku ainus säte, kus sisaldub viide lähisuhtevägivallale. 2015. aasta 1. jaanuaril kehtima hakanud karistusseadustiku muudatused (§ 121 lg 2 p 2) näevad ette karmima karistusmäära kehalise väärkohtlemise eest, mis pannakse toime lähi- või sõltuvussuhtes.\nPeamised lähisuhtevägivallakuriteo koosseisud sisalduvad karistusseadustiku 2. jaotises (vägivallateod), kus hetkel on kaks sätet: § 120 – ähvardamine ja § 121 – kehaline väärkohtlemine. Seostatult vägivalla liikidega käsitleb § 121 füüsilist ja § 120 vaimset vägivalda. KarS 9. ptk „Isikuvastased süüteod“ käsitleb muuhulgas ka seksuaalse enesemääramise vastaseid süütegusid (hetkel kehtivad § 141. Vägistamine; § 1411. Tahtevastane sugulise iseloomuga tegu; § 143. Suguühtele või muule sugulise iseloomuga teole sundimine; § 1432. Suguühe või muu sugulise iseloomuga tegu mõjuvõimu kasutades; § 144. Suguühe järeltulijaga; § 145. Suguühe või muu sugulise iseloomuga tegu lapseealisega; § 1451. Alaealiselt seksi ostmine), mis lähisuhtevägivalla kontekstis on käsitletavad seksuaalse vägivallana. Füüsiline, vaimne ja seksuaalne vägivald kajastus ka analüüsitud kohtutoimikute materjalides. Kõigil juhtudel (303) oli vägivallatseja kasutanud ohvri suhtes füüsilist vägivalda; 33 juhul lisandus füüsilisele vägivallale vaimne ja kahel juhul esines füüsiline vägivald koos seksuaalse vägivallaga. Majandusliku vägivalla juhtumeid vaadeldud kaasustes ei esinenud. Juhtudel, kui vägivald oli toime pandud ka varem (olenemata, kas vägivallatseja oli selle eest varem kohtulikult karistatud või mitte) on täheldatav erinevate vägivallaliikide esinemine kirjeldatud proportsioonis.\nToimepandud vägivalla sagedust saab fikseerida korduvate juhtumite puhul. Nende andmete fikseerimise muudab keerukaks asjaolu, et rünnakute intervallid ei ole reeglina korrapärased, varieerudes ka konkreetsetes kaasustes ühest päevast mitme aastani: harvad ei ole juhud, kus esimene vägivallaakt leidis aset mõni aasta tagasi, kuid aktiveerus nüüd ning toimus paaripäevaste vahedega. Tendentsinäitava ülevaate vägivallaaktide intervallist analüüsitavatest toimikutest siiski saab. Koondame tulemused joonisele 1, kus kajastuvad kõigi 303 toimiku andmed.\nJoonis 1. Toimepandud vägivalla sagedus\nDomineerivaks intervalliks vägivallaaktide vahel on kuu või mitu kuud, ent suhteliselt palju (18%) esineb juhtumeid, kus agressor vägivallatseb mitu päeva järjest. Vägivalla sagedusega seondub lahutamatult küsimus vigastuste tõsiduse kohta. Kokkuvõte vigastuste iseloomust nähtub jooniselt 2.\nJoonis 2. Vigastuste iseloom (absoluutarvudes)\nNagu toimepandud vägivalla sageduse, nii ka vigastuste iseloomu fikseerimine on üsna problemaatiline. Toimikutes on kõige sagedasemaks vigastuste iseloomu hinnanguks valu. Juhtudel, mil on fikseeritud konkreetsed vigastused, kaasneb ka valu. Reeglina saab ohver korraga mitmeid vigastusi. Esineb juhtumeid, kus ohvri vigastused ei ole konkreetset kajastamist leidnud – sel juhul piirdutakse väljendiga tervisekahjustus. Seda esineb ka juhtudel, kus võttes arvesse vägivallatseja konkreetseid tegusid on ilmne, et ohver sai üsna tõsiseid vigastusi ja toimikus pelgalt valu fikseerimine ei pruugi olla adekvaatne ega ammendav.\nÜhelgi juhul ei olnud toimepandud vägivalda hinnatud eluohtlikuks. Ligi 90 protsendil juhtudest on vägivalla tõsidus hindamata, üheksal juhul (2,9%) puuduvad toimikus andmed nii vägivallatseja isiku kui ka asetleidnud vägivalla iseloomu kohta. Nendel juhtudel on vägivallatseja teole ja ohvri võimalike vigastuste kohta võimalik anda hinnangut üksnes toimikus sisalduvate eluliste asjaolude kirjelduse kaudu.\nKohtuotsus lähisuhtevägivalla asjades\naasta elanikkonna uuringus esitasime vastajatele küsimuse selle kohta, kuidas nad hindavad perevägivallatsejatele mõistetavaid karistusi. Vastused kajastuvad tabelis 4.\nTabel 4. Kuidas hindate praegu Eestis mõistetavaid karistusi perevägivallatsejatele, kes ründavad oma pere liikmeid, tekitades traumasid ja vigastusi, % vastustest\nKohtutoimikute analüüsist nähtub, et KarS § 121 alusel langetatud kohtuotsused nende rakendamise sageduse järjekorras on: vabadusekaotus tingimisi – 208; ÜKT – 42; reaalne vangistus – 31; rahaline karistus – 22. (Vt joonis 3). Lähenemiskeeld määrati neljal korral.\nJoonis 3. Määratud karistused\nJooniselt 3 nähtub, et üle poole juhtudest on lõppenud vabadusekaotuse rakendamisega tingimisi (KarS § 73). Jättes karistuse tingimisi kohaldamata, ei pöörata mõistetud karistust täielikult või osaliselt täitmisele, kui süüdlane ei pane kohtu määratud katseajal toime uut tahtlikku kuritegu ja täidab talle katseajaks kooskõlas karistusseadustiku §-ga 75 lg 1 pandud kontrollnõudeid ja kohustusi: 1) elama kohtu määratud alalises elukohas; 2) ilmuma kriminaalhooldaja määratud ajavahemike järel kriminaalhooldusosakonda registreerimisele; 3) alluma kriminaalhooldaja kontrollile oma elukohas ning esitama talle andmeid oma kohustuste täitmise ja elatusvahendite kohta; 4) saama kriminaalhooldusametnikult eelneva loa elukohast lahkumiseks Eesti territooriumi piires kauemaks kui viieteistkümneks päevaks; 5) saama kriminaalhooldusametnikult eelneva loa elu-, töö- või õppimiskoha vahetamiseks; 6) saama kriminaalhooldusametnikult eelneva loa Eesti territooriumilt lahkumiseks ja väljaspool Eesti territooriumi viibimiseks.\nKarS § 75 lg 2 sätestab, et arvestades kuriteo toimepanemise asjaolusid ning süüdlase isikut, võib kohus määrata, et süüdlane on käitumiskontrolli ajal kohustatud: 1) heastama kuriteoga tekitatud kahju kohtu määratud ajaks; 2) mitte tarvitama alkoholi; 21) mitte omama või tarvitama narkootilisi või psühhotroopseid aineid; 3) mitte omama, kandma ja kasutama relva; 4) otsima endale töökoha, omandama üldhariduse või eriala kohtu määratud tähtajaks; 5) alluma ettenähtud ravile, kui ta on selleks eelnevalt nõusoleku andnud; 6) täitma ülalpidamiskohustust; 7) mitte viibima kohtu määratud paikades ega suhtlema kohtu määratud isikutega; 8) osalema sotsiaalprogrammis; (Karistusseadustiku muutmise…); 9) alluma elektroonilisele valvele, kui ta on selleks eelnevalt nõusoleku andnud; 10) alluma alkoholi tarvitamise keelu täitmist kontrolliva elektroonilise seadme valvele, kui ta on selleks eelnevalt nõusoleku andnud.\nVaieldamatult on nimetatud nõuded igati asjakohased, ent võttes arvesse lähisuhtevägivalla olemust ja eripära, on neist mõnede (eelkõige kohustus elada kohtu määratud alalises elukohas) efektiivsus ohvri kaitse aspektist vaadatuna küsitav. Ka on oluline küsida, mis tingimustel ei oleks retsidiivse või eriti julma süüdlase suhtes võimalik rakendada mittevabaduskaotuslikku karistust. Analüüsitud toimikutest nähtub, et kokkuleppemenetlus on osutunud võimalikuks 75 vägivallatseja suhtes, kes on varem (s.h ka mitmeid kordi) kriminaalkorras karistatud KarS § 121 järgi.\nÜle poole juhtudest on lõppenud vabadusekaotuse rakendamisega tingimisi.\nIstanbuli konventsiooni artikkel 46 sätestab: „Konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et järgmisi asjaolusid võiks ulatuses, mil need ei ole veel süüteo koosseisu tunnuseks, võtta riigisisese õiguse vastavate sätete kohaselt arvesse raskendavate asjaoludena konventsioonis sätestatud süütegusid puudutavate kohtuotsuste langetamisel: /…/ süüteo toimepanija on varem mõistetud süüdi sarnastes süütegudes“.\nKonventsiooni artikkel 46 toob välja ka teisi asjaolusid, mida konventsiooniosalised peaksid perevägivalda puudutavate kohtuotsuse langetamisel arvestama raskendavatena:\nsüütegu pandi toime riigisisese õiguse kohaselt tunnustatud endise või praeguse abikaasa või partneri vastu pereliikme, ohvriga koos elava isiku või isiku poolt, kes kuritarvitas oma võimu;\nsüütegu või seotud süüteod pandi toime korduvalt;\nsüütegu pandi toime isiku vastu, kes oli asetatud haavatavasse seisundisse konkreetsete asjaolude tõttu;\nsüütegu pandi toime lapse vastu või juuresolekul;\nsüütegu pandi toime kahe või enama koos tegutseva isiku poolt;\nsüüteole eelnes või sellega kaasnes äärmuslik vägivald;\nsüütegu pandi toime relva kasutamisega või ähvardusel;\nsüütegu tekitas ohvrile tõsiseid füüsilisi või psüühilisi kannatusi;\nsüüteo toimepanija on varem mõistetud süüdi sarnastes süütegudes.\nAnalüüsitud kohtutoimikutest ilmnes, et praeguse või endise partneri vastu toimepandud vägivalla episoodid jagunevad järgmiselt: üks episood 171, mitu episoodi 131 korral. Episoodide arv oli toimikus märkimata ühel korral. Vägivalda laste vastu2 kasutas 65 süüalust.\nValdavalt on lähisuhtevägivallateod lahendatud kokkuleppemenetluses.\nVarasemat kriminaalkaristust omas 158 vägivallatsejat, sh § 121–75; andmed karistatuse kohta puuduvad – 24; karistamata – 121 isikut. Lähenemiskeeldu rikuti ühel korral ning vägivallategu pandi toime katseajal viiel korral. Kahel juhul oli kannatanuks rase naine.\n105 korral kasutas süüdistatav relva või ähvardas sellega. Relvana käsitleti nii tuli- kui külmrelva, aga ka esemeid, millega vägivallatseja tegi ohvrile haiget, vigastas või ähvardas teda. 16 korral kasutas vägivallatseja korraga enam kui ühte relvana käsitletavat eset.\nLähisuhtevägivald on üha enam avalikustuv nähtus, mis on tulemas n-ö põranda alt välja. On otsitud ja otsitakse meetmeid, mis võimaldaksid senisest enam ohvrit kaitsta ja lähisuhtes toimepandud vägivallategusid ohjata. Oluline roll nende meetmete otsimisel ja leidmisel on elanike ja õiguse rakendajate suhtumisel lähisuhtevägivalda. Läbiviidud uuringud lubavad väita, et lähisuhtevägivalda peetakse Eestis probleemiks, seda kõigi meie uuringutes osalenute hinnangul. Huvitav on tõsiasi, et vastanud peavad vaimset ja füüsilist vägivalda tõsisemateks probleemideks kui seksuaalset vägivalda. Juristide kordusuuring (2017) kinnitab, et kõik vägivallavormid on hinnatud küllaltki tõsiseks probleemiks; samas on vähenenud kõigi vägivallavormide lõikes seisukoht, et tegemist on väga tõsise probleemiga. 2019. aasta Eesti elanikkonna uuringu andmeil peab veidi üle poolte vastanutest naistevastase vägivalla erinevaid vorme Eestis probleemiks. Murettekitav on aga asjaolu, et suhteliselt suur osa elanikkonna uuringus osalenutest ei tunneta vägivallategude vägivaldust. See võib olla üks põhjusi, miks ohvrid sageli ei otsi abi politseist ega suuda vägivallaringist väljuda.\nElanikkonna hinnang kohtute tegevusele on suuresti positiivne: enam on leitud, et kohtud tegutsevad viisakalt, korrektselt, kliendikeskselt, õiglaselt, põhjalikult ja kliente võrdselt koheldes. Kõige skeptilisemad on vastused küsimusele kohtute võimest ohjeldada efektiivselt ja tulemuslikult perevägivalda. Samas ligi pooled vastanutest ei osanud kohtute tegevust hinnata. Ilmselt puuduvad neil vastanutel kohtute tööga isiklikud kogemused.\nKohtutoimikute analüüsi põhjal saab järeldada, et valdavalt on lähisuhtevägivallateod lahendatud kokkuleppemenetluses, seda ka juhul, kui tegu pandi toime süstemaatiliselt, relva kasutades või sellega ähvardades või kui ohvrile tekitati vigastusi, mis nende kirjelduse kohaselt olid tõsised, kui mitte eluohtlikud.\nKõige skeptilisemad on vastused küsimusele kohtute võimest ohjeldada efektiivselt ja tulemuslikult perevägivalda.\nSiinkirjutaja avaldab lootust, et kohtunike suhtumine lähisuhtevägivalda ja eriti selle ohvritesse on muutumas – seoses Eesti ühinemisega Istanbuli konventsiooniga on märgatavad muutused ka kohtute töös, kui seada selle väite aluseks tõsiasi, et aastail 2019–2020 tehtud lahendeid analüüsides uuringukriteeriumidele vastavaid lahendeid Riigi Teatajas ei leitud. Ka möönab autor, et siinkäsitletud teema seondub veel mitmete probleemidega, mis jäävad järgmiste kirjutiste objektiks.\nBACHMANN, T., MARUSTE, R. (2008). Psühholoogia alused. Tallinn: Ilo.\nEesti astub järgmise olulise sammu naistevastase vägivallaga võitlemiseks. (2017). Justiitsministeerium. – https://www.just.ee/et/uudised/eesti-astub-jargmise-olulise-sammu-naistevastase-vagivallaga-voitlemiseks\nGUSTAFSSON, H. C., COFFMAN, J. L., HARRIS, L. S., LANGLEY, H. A., ORNSTEIN, P. A., COX, M. J. (2013). Intimate Partner Violence and Children’s Memory. – Journal of Family Psycology, 27(6).\nKaristusseadustiku muudatused. – https://www.just.ee/et/eesmargid-tegevused/kriminaalpoliitika/karistusoiguse-revisjon/karistusseadustiku-muudatused\nKaristusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus. – RT I, 12.07.2014; jõustunud 01.01.2015\nNaistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioon. (2017). – RT II, 26.09., 2. – https://www.riigiteataja.ee/akt/226092017002\nÜhtse süsteemi ülesehitamine lähisuhtevägivalla tõkestamiseks Eestis. Projekt SOIAO14004. 01.01.2014–01.12.2015. Tartu Ülikool, Raul Narits, Jüri Saar, Silvia Kaugia.\n[EAÜI, TÜ õigusteaduskond 2017]. Perevägivald Eestis. (2017). Eesti Avatud Ühiskonna Instituut; Tartu Ülikooli õigusteaduskond.\nPerevägivalla vastu: ennetamise ja karistamisega. – https://www.just.ee/et/uudised/perevagivalla-vastu-ennetamise-ja-karistamisega\n[EAÜI 2014]. Pettai, I., Kase, H. (2014). Ühtse süsteemi ülesehitamine lähisuhtevägivalla tõkestamiseks Eestis. Eesti Avatud Ühiskonna Instituut.\nPETTAI, I., KAUGIA, S., NARITS, R. (2015). Perevägivald nõuab jõulisemat juriidilist sekkumist. – Riigikogu Toimetised, 31, 155–167. – https://rito.riigikogu.ee/eelmised-numbrid/nr-31/perevagivald-nouab-joulisemat-juriidilist-sekkumist/\nPETTAI, I., KAUGIA, S., NARITS, R. (2018). Õigusloomes on Eestil arenguruumi. – Riigikogu Toimetised, 38, 193–206. – https://rito.riigikogu.ee/eelmised-numbrid/nr-38/oigusloomes-on-eestil-arenguruumi/\n[EAÜI, TÜ õigusteaduskond 2019]. Pettai, I., Narits, R., Kaugia, S. (2019). Eesti elanikkonna 2019. aasta uuring. Eesti Avatud Ühiskonna Instituut, Tartu Ülikooli õigusteaduskond.\nSoostereotüüpideta ja efektiivse õiguskaitsesüsteemi kujundamine soolise vägivalla tõkestamiseks. Rahvusvaheline projekt SSVOI19685, 01.12.2019–31.05.2021. Tartu Ülikool, Narits, R., Kaugia, S.\nVÄGIVALLA ENNETAMISE STRATEEGIA AASTATEKS 2015–2020. (2015). – https://valitsus.ee/sites/default/files/content-editors/arengukavad/vagivalla_ennetamise_strateegia_2015-2020_kodulehele.pdf\n1 Lähisuhtevägivalla teemal on Riigikogu Toimetiste veergudel varem ilmunud nt Iris Pettai, Silvia Kaugia ja Raul Naritsa artiklid (Pettai et al. 2015; 2018).\n2 Istanbuli konventsiooni kohaselt on lapsed perevägivalla ohvriks ka juhul, kui nad on perevägivalla pealtnägijad.


Mis on Castellóni nimi\nKas te ei tea, millist nime saavad inimesed Castellón de la Plana's ? Mõnikord ei ole gentilicios nii mahaarvatavad kui nad võiksid ja panevad meid kahtluse alla õige koha määramise koha elanikud . Sellepärast tahame teile lihtsaks teha ja selle artikliga selgitame üksikasjalikult, milline on Castellón hüüdnimi.\nMis on Castellóni rahva nimi?\nCastellón de la Plana on Castellóni provintsi pealinn Valencias. Nimi, nimelt selle elanike nimi on: Castellón, nii meestele kui naistele.\nSamuti tuleb märkida, et pidulikul alal on ka mõiste castellonero / a, et viidata selle piirkonna piirkondlikule kostüümile ja ka seda kandvale isikule.\nKust Castellóni nimi pärineb?\nKuigi kõige tavalisem on nimetada seda linna ainult Castellóniks, on tänapäeval Castilón de la Plana ja Valencias Castelló de la Plana ametlik nimi. Siiski tuleb märkida, et selle linna nimi on aja jooksul muutunud kuningas James I vallutaja ajal "Castellón de Burriana" nime all.\nVõime öelda, et "Castelló" tähendab "väikest lossi", samas kui "korter" Valencias tähendab "lihtsat" hispaania keeles ja viitab geograafilisele piirkonnale, kus see linn asub.


Hotellid Capdepera - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nLinna Capdepera hotellid\nOtsing hotellid Capdepera\nCapdepera on koht, mille visiitkaartide seas on kindlasti rannad. Jalutamiseks sobib suurepäraselt Cala Agulla rand. Populaarsete ja meeldejäävate lähikonna turismiobjektide hulgas on ka Cala Millori rand.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Capdepera pakub?\nHotell kaldaalal välibasseiniga, läheduses on Capdepera kindlus\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Capdepera silma paistab?\n• Capdepera kindlus\n• Son Molli rand\n• Cala Ratjada sadam\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Capdepera?\n• Cala Gati rand\n• Cala Ratjada tuletorn\n• Artà koopad\n• Cala n'Aguait\nMillistel aastaaegadel sobib Capdepera kõige paremini puhkuseks?