Erinevus lehekülje "Vagula järv" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Vagula järv" redaktsioonide vahel\nVagula järv (muuda)\nRedaktsioon: 2. jaanuar 2006, kell 16:51\nRedaktsioon: 2. jaanuar 2006, kell 13:09 (redigeeri)\nRedaktsioon: 2. jaanuar 2006, kell 16:51 (redigeeri) (eemalda)\n'''Vagula järv''' on [[järv]] [[Võru maakond|Võru maakonnas]] [[Võru]] linnast 2 km lääne pool. Selle [[pindala]] on 518,7 [[hektar]]it.\nTa pikkus ida-lääne suunas on 4,6 km, laius ligi 1,7 m. Kõige sügavam (11,5 m) on järv keskosast kagu pool (keskmine sügavus 5,3 m). Järve veetaset alandati [[1934. a.]] üle 1 m. Praegu on järve absoluutne kõrgus merepinnast 69,2 m. Vagula kaldad on madalad, kohati lausad, põhja, ida ja lääne pool enamasti liivased[[liiv]]ased, kohati kruusased[[kruus]]ased või klibused[[klibu]]sed, lõunas ja kirdenurgas lubimudased[[lubimuda]]sed. Põhja pool leidub ka [[turvas|turbakallast]]. Suurem asula Vagula ääres on loodekaldal paiknev [[Järvere]], seal on endise [[Võru]] metsamajandi keskus ja looduskaitse alla kuuluv [[park]]. Järve põhi on kalda lähedal enamasti liivane või kruusane, järve kaguosas on Liivapealseks nimetatav ulatuslik liivase põhjaga ala. Sügavamal on põhi kaetud mudaga, milles paiguti leidub [[limused|limuste]] kodasid ja järve põhjaosas 3-6 m sügavusel järvemaaki[[järvemaak]]i. Järvest on leitud mammuti[[mammut]]i ja ürgveise[[ürgveis]]e luid.▼\nJärve [[pindala]]ks on mõõdetud 518,7 [[hektar|ha]].\nJärv on suure valgala ja tugeva läbivooluga. Järve voolavad sisse [[Pühajõgi]], Kondi oja, Kivioja, lisaks annavad vett pisemad kraavid ja kaldaallikad. Järve kirdesopist lähtuv [[Võhandu jõgi]] viib (nn. [[Itaalia kanalikanal]]i kaudu) Vagula vee Peipsisse[[Peipsi]]sse.▼\n▲Ta pikkus ida-lääne suunas on 4,6 km, laius ligi 1,7 m. Kõige sügavam (11,5 m) on järv keskosast kagu pool (keskmine sügavus 5,3 m). Järve veetaset alandati 1934. a. üle 1 m. Praegu on järve absoluutne kõrgus 69,2 m. Vagula kaldad on madalad, kohati lausad, põhja, ida ja lääne pool enamasti liivased, kohati kruusased või klibused, lõunas ja kirdenurgas lubimudased. Põhja pool leidub ka turbakallast. Suurem asula Vagula ääres on loodekaldal paiknev [[Järvere]], seal on endise [[Võru]] metsamajandi keskus ja looduskaitse alla kuuluv park. Järve põhi on kalda lähedal enamasti liivane või kruusane, järve kaguosas on Liivapealseks nimetatav ulatuslik liivase põhjaga ala. Sügavamal on põhi kaetud mudaga, milles paiguti leidub limuste kodasid ja järve põhjaosas 3-6 m sügavusel järvemaaki. Järvest on leitud mammuti ja ürgveise luid.\nJärve vesi on paistab vähe läbipaistevläbi. Olulist temperatuurikihistust ei ole, kuid põhjalähedane veekiht on väga hapnikuvaene.▼\n▲Järv on suure valgala ja tugeva läbivooluga. Järve voolavad sisse Pühajõgi, Kondi oja, Kivioja, lisaks annavad vett pisemad kraavid ja kaldaallikad. Järve kirdesopist lähtuv [[Võhandu jõgi]] viib (nn. Itaalia kanali kaudu) Vagula vee Peipsisse.\nTaimestik kattis [[1952. a.]] 1/5viiendiku järvepinnast. [[Fütoplankton|Füto-]] ja [[zooplankton]] on rohke ja liigirikas. Viimaste hulgas leidub mitmeid haruldusi. Põhjaloomastikku oli 1952. a. keskmisel hulgalkeskmiselt; on leitud haruldusi. [[19. sajand]]i lõpul oli järv väga vähirikas; [[vähikatk]] jõudis siia [] ja hiljem vähistik ei taastunud.▼\n▲Järve vesi on vähe läbipaistev. Olulist temperatuurikihistust ei ole, kuid põhjalähedane veekiht on väga hapnikuvaene.\nJärve kalastik on liigirikas. Kõige ohtramad on [[latikas]], [[ahven]] ja [[särg]]; leidub [[haug]]e, [[koha]]sid, [[säinas|säinaid]], [[linask]]eis, [[kiisk]]u, [[viidikas|viidikaid]], [[rünt]]e, [[hink]]e, [[vingerjas|vingerjaid]], [[luukarits]]aid, [[teib]]e, [[turb]]i, [[jõeforell]]e, [[vikerforell]]e, [[ojasilm]]u, [[lepamaim]]e ja isegi [[peipsi siig]]u. Siit on saadud kuni 7 kg raskusi kohasid ja 14 kg raskusi hauge.\n▲Taimestik kattis 1952. a. 1/5 järvepinnast. Füto- ja zooplankton on rohke ja liigirikas. Viimaste hulgas leidub mitmeid haruldusi. Põhjaloomastikku oli 1952. a. keskmisel hulgal; on leitud haruldusi.\nVeelinnustikult on Vagula vaesem kui [[Tamula järv]]. Siin pesitsevad [[tuttpütt]], [[lauk]], [[sinikael- ja]], [[piilpart]], [[rootsiitsitaja]] ja teised jtlinnud.▼\nJärve kalastik on liigirikas. Kõige ohtramad on latikas, ahven ja särg; leidub haugi, koha, säinast, linaskit, kiiska, viidikat, rünti, hinku, vingerjat, luukaritsat, teibi, turba, jõeforelli, vikerforelli, ojasilmu, lepamaimu ja isegi peipsi siiga. Siit on saadud kuni 7 kg raskusi kohasid ja 14 kg raskusi hauge. 19. sajandi lõpul oli järv väga vähirikas; vähikatk jõudis siia 1898. a. ja pärast seda pole vähistik enam taastunud.\nVagula on Võru elanike armastatud ujumis- ja puhkekoht.▼\n▲Veelinnustikult on Vagula vaesem kui Tamula. Siin pesitsevad tuttpütt, lauk, sinikael- ja piilpart, rootsiitsitaja jt.\n▲Võru elanike armastatud ujumis- ja puhkekoht.\n[[Aare Mäemets]]. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tln., 1977\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/184019"


Ehitusvõimalusega kinnistu merest 7km kaugusel - MAAKOHT.EE\nEhituseks sobilik metsatukaga maaüksus tolmuvaba tee ääres.\nIlma detailplaneeringut koostamata tohib ehitada ühe majapidamise. Alajaam on alla 400m kaugusel ning elektriliitumine on ampritasu põhine.\nVõimalik osta ka kõrvalmaaüksus:\nJõekolde – 37301:006:0218 – 1,99ha\nMereni 7 km (Tehumardi), Kuressaarde 20 km.\nKinnistu suurus: 20100 m²\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni [Ehitusvõimalusega kinnistu merest 7km kaugusel]\nEhitusvõimalusega kinnistu merest 7km kaugusel - Hirmuste, Saare maakond, Eesti


Mercure Edinburgh Haymarket, Edinburgh, Šotimaa, SuurbritanniaSihtkoht\n4 tärni hotell baaride/sohvabaaridega, läheduses asub Princes Street (ostutänav)\nPrivilege, Superior tuba, 1 kahevoodi\n38 Gardner's Crescent, Edinburgh, EH3 8DQ, Šotimaa, Suurbritannia\nParkimine lähiümbruses 0.3 miili kaugusel (GBP 10 päevas), 6.00 kuni 00.00; soodushinnaga\nKas Mercure Edinburgh Haymarket võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Mercure Edinburgh Haymarket pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Mercure Edinburgh Haymarket ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Mercure Edinburgh Haymarket pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Mercure Edinburgh Haymarket lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Mercure Edinburgh Haymarket kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 14.00 – vabalt valitud kellaaeg. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadavuse korral pakutakse lisatasu eest hilise väljaregistreerimise võimalust. Hind 20.00 GBP. Saadaval on kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Rodi (3 min jalgsi), McKirdy's Steakhouse (4 min jalgsi), The Atelier (4 min jalgsi).\nMida majutuskohas Mercure Edinburgh Haymarket ja selle ümbruses teha saab?\nStephanie, 3 ööd, romantikareis, 20. nov 2020\nSimon, 3 ööd, reis, 5. okt 2020\nMitesh, 1 öö, tööreis, 29. sept 2020\nPete, 1 öö, romantikareis, 26. sept 2020\nCathryn, 1 öö, tööreis, 10. märts 2020\nDanny, 3 ööd, reis, 9. märts 2020\nJames, 3 ööd, reis sõpradega , 21. veebr 2020


Kadri Jakobson 22. jaanuar 2009, 00:00\n2005. aastal maksis riik neile kolme kinnistu eest kokku ligi 3 miljonit krooni, tehing on pooleli veel viie kinnistu puhul.\n"Praegu on tehing pooleli, kuna see sõltub sellest, kui suur osa kinnistust täpselt ära lõigatakse," ütles Ütt. Ta lisas, et riik pole kinnistute ostuks huvi üles näidanud ning tema teada on ehitusega tekkinud suluseis.\nPeterburi tee 119 kinnistu kaasomanikuks said 2006. aastal ka Aivar Aigro ja Meelis Sinilo firma Joshua.\nJõelähtme vallas on riik maade kokkuostuks kulutanud praeguse seisuga kokku ligi 24 miljonit krooni.


Kas Eesti peab Venemaale 50-miljardilise kingituse tegema? - Maaleht\nKas Eesti peab Venemaale 50-miljardilise kingituse tegema?\n„Minu arvestuste järgi on äraantavate territooriumide väärtuseks viiskümmend miljardit eurot," usub Jõgevamaal asuva Kooli talu perenaine Hilja Aasa.\n„Piirilepingu sõlmimise sildi all kingitakse Vene Fõderatsioonile 232 000 hektarit maismaa pinda ja sama palju veealust pinda Pihkva ja Peipsi järves, osaliselt Narva jõgi, Narva veehoidla ja 100 000 hektarit Narva lahte,“ tõdes Hilja Aasa.\n„Narva laht kuulus Nõukogude ajal ENSV-le. Kokkulepe oli tol ajal, et liiduvabariikide piire ei muudeta. Eesti vabariik on ainuke riik endiste liiduvabariikide hulgas, kes annab ära liiduvabariigi piiri sees oleva ala 1000 km2," rääkis Aasa Maalehele.\n"Piirilepinguga annaksime ära Narva Hüdroelektrijaamad ja kuna jaama lüüsid jääksid Vene poolele, siis tammide allalaskmise korral seiskuksid Narva elektrijaamad ja uus Auvere elektrijaam jahutusvee puudumise tõttu,“ seletas murelik kodanik ja jätkas: „Anname ära omaaegse kauni Petseri, mis oli Petseri maakonna keskus ja tähtis kauplemiskoht, kuhu sõideti kogu Euroopast ka meeleldi puhkama."\nUus Eesti-Vene piirileping poolitab Setu rahvastiku asuala, jättes nende kodud, maavaldused ja kalmud Vene poolele. Piirilepinguga anname ära ka Jaanilinna, mis oli alates 1648.a. olnud Narva linna osa.\n"Eesti vabariigi põhiseadus sellist linnade ja territooriumide kinkimist ette ei näe, seega on see Eesti vabariigi valitsuse poolt jäme põhiseaduse rikkumine," leiab Aasa.„Ära kingitavatel aladel, linnadel ja varadel on ka rahaline väärtus,“ rõhutab aastaid raamatupidajana töötanud murelik ettevõtja.\n„Ma olen arvestanud Narva veehoidla ja Narva lahe majanduslikku, riigikaitselist ja strateegilist tähtsust, olen arvestanud Narva lahe, Pihkva ja Peipsi järve ning Narva jõe kalavarusid, olen arvestanud looduskaitselist aspekti, Petseri ja Narva linnade ja külade väärtust,“ selgitas ettevõtja, mismoodi ta arvestas piirileppe sõlmimisel Eesti riigile tehtava kahju. „Olen arvestanud 100 000 hektari põllumaa olemasolu, mille valitsus kavatseb ära anda. Selle ülesharimisel võiks Eesti praegusest 210 000 tonnist teraviljast ja rapsist poole rohkem teravilja ja rapsi eksportida. Samuti olen arvestanud vähemalt 100 000 hektaril laiuvaid metsavarusid aga ka maapõuevarasid - Petseri maakonnas kõrgekvaliteedilist kvartsliiva ja Narva tagustel aladel põlevkivi. Lisanud olen ka äraantavate alade turismipotensiaali."\nAasa arvestuste järgi on äraantavate territooriumide väärtuseks viiskümmend miljardit eurot.\n„Kas väike Eesti riik peab suurele ja vägevale Vene Föderatsioonile tegema nii suure kingituse," küsis Aasa.


Veri uriinis: Kas põhjus muretsemiseks? - Vere pärast urineerimist ja valu\nVere pärast urineerimist ja valu, Pakitsustunne peale pissimist!\nSel juhul kasutage hüpoallergeenseid pesemisvahendeid.. Haiguse ajalugu võib aidata diagnoosi panemisel.\nSeega siin ilma erialaspetsialistiga silmast-silma kohtumata ei saaks nagu põhjuseni jõuda ja leida lahendust. Seega kindlasti on vajalik uroloogiline konsultatstioon ja just sellise uroloogiga, kes on nende probleemidega rohkem tegelenud. Seda sekretsiooni vabastab nääre ejakulatsiooni ajal ja see mängib olulist rolli paljunemisel, aidates säilitada sperma elujõudu ja funktsionaalset aktiivsust.\nEesnäärme näär asub põie ja pärasoole vahel, see lähedus põhjustab iseloomulikku valu kiiritamist põletiku ajal. Valusündroom ägeda prostatiidi korral on lokaliseeritud alakõhus häbeme- ja suprapubikaalses piirkonnas, samuti kõhukelmes. Sel juhul kiirgub valu allapoole väliste suguelundite ja reie sisepinda, tagasi pärasoole, ristluu ja alaseljani.\nSellistel juhtudel on alakõhu valu ja valu urineerimise ajal mõõdukas. Keha temperatuur püsib normis või tõuseb subfebriilide arvuni kuni kraadipatsiendi üldine seisund kannatab veidi.\nVõimalik suurenenud urineerimine, noktuuria suurenenud uriinieritus öösel. Sageli pole katarraalse prostatiidi valu sündroom väga väljendunud, nii et patsiendid võivad tunda ainult ebamugavust pärakus või raskust alaseljas.\nUriini viimases osas näete niite, mis on näärme kanalitest välja pigistatud mädased korgid. Ägedat follikulaarset prostatiiti iseloomustab eesnäärme näärmete kahjustumine koos abstsesside moodustumisega.\nSelle haiguse vormis ilmneb külmavärinatega palavik. Keha temperatuur tõuseb febriilsete näitajateni kraadiväljendatakse joobeseisundi sümptomeid peavalu, isutus, iiveldus, üldine nõrkus, lihasvalud.\nSellistel juhtudel areneb haigus kiiresti kõrge palaviku ilmnemisega kraadi ja üle sellemillega kaasnevad tugevad külmavärinad ja üldise seisundi järsk halvenemine.\nSelles prostatiidi vormis on kõige tugevam valu alakõhus ja valu urineerimise ajal. Valu kiirgab peenisele, reie sisepinnale, pärasoole. Valusündroom suureneb liikumiste ja roojamise toimingu ajal.\nSagedase valuliku urineerimisega kaasneb vere väljutamine uriini lõpposas. Laienenud eesnääre surub kusejuhi, mis väljendub voolu vähenemisel urineerimise ajal, kuni täieliku uriinipeetuseni. Sageli on pärasoole funktsioonid häiritud: roojaga ja gaasidega on viivitus või esinevad sageli valusad tungid roojamiseks. Juhtudel, kui äge follikulaarne prostatiit on keeruline eesnäärme nõtmisega, võtab valu reeglina pulseeriva iseloomu ja lokaliseerub pärasooles ja pärakus.\nValu alakõhus ja valu urineerimisel kroonilise prostatiidiga Tavaliselt ilmneb krooniline prostatiit eesnäärme ägeda põletiku komplikatsioonina. Eriti altid üleminekule sugulisel teel levivate nakkuste põhjustatud prostatiidi kroonilisele vormile. Krooniline prostatiit on kalduv püsivale kulgemisele, kuna arenevad immunoloogilised, hormonaalsed ja närvisüsteemi häired.\nHaigus jätkub pika remissiooniperioodiga, kui sellised sümptomid nagu valu alakõhus ja valu urineerimisel täielikult kaovad. Patsiendid kurdavad kõrituse raskustunnet, sügelust kusiti ja päraku piirkonnas.\nKroonilise prostatiidi pika käiguga arenevad seksuaalfunktsiooni häired erektsioonihäired, enneaegne seemnepurseasteeniline-neurootiline sündroom suurenenud väsimus, ärrituvus, unehäired ja viljatus. Kroonilise prostatiidi ägenemiste kliinik sarnaneb paljuski haiguse ägeda vormiga. Retsidiiv algab tavaliselt kehatemperatuuri tõusuga, millega kaasnevad valu alakõhus ja krambid urineerimisel.\nStatistika näitab, et sugulisel teel levivad nakkused muutuvad naistel vaagnaelundite põletikuliste protsesside peamiseks põhjustajaks. Tupp ja kusiti avanevad väga lähestikku ning mikroobid tungivad kusiti kaudu põide.\nRavi on sama, mis tupepõletiku puhul - antibiootikumravi vastavalt väljakülvatud mikroobile ja selle antibiootikum-tundlikkusele. Sperma mahu suurenemine või vähenemine muutustega mehed.\nMycoplasma genitalium - oluline kusitipõletike tekitaja. Esinemissagedus - sage. Tihti ei ole võimalik anda konkreetset diagnoosi üksnes uriini uurides.


Aed: Kas Forsythia Kasvab Niiskes Mullades? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kas Forsythia Kasvab Niiskes Mullades?\nForsythia (forsythia spp.) erekollased oksad annavad julgelt teada kevadise saabumise. Selline varajane õitsev põõsas on ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 4 kuni 9 mõistlik valik, kui soovite karmi, kiirelt kasvavat, vähese hooldusega tehast.\nForsythias kasvavad kõige paremini niisketes, kuid mitte liiga märgades pinnasesse.\nKas teie forsüteiin kasvab märjal pinnasel või mitte, sõltub suures osas sellest, kuidas märksõna märatletakse. Pole, mis on pidevalt niiske, kuid hästi ära jookseb, on korras. Surnud, halvasti äravoolav muld aga põhjustab taime ebaõnnestumist. Kui teil on muld, mis ei väsi hästi, kaaluge oma forsüüteedi istutamist kasvanud voodis, kuid pidage silmas suurust: taimed võivad ulatuda kuni 10 jalga pikk ja 7 jalga lai.\nForsythias õitsevad kõige paremini täis päikest, kuigi nad ka õitsema osaliselt varjus - lihtsalt mitte nii rikkalikult. Nad on kohanemisvõimelised taimed ja arenevad happelises või leeliselises muldes niikaua, kuni need mullasid peetakse niiskeks. Neil ei esine tavaliselt tõsiseid putukate kahjurite või haiguste probleeme.\nPŋgamine on forsόtía hea tervise jaoks äärmiselt oluline. Pikad, graatsilised oksad võivad tunglema taime kiire kasvu tõttu. Põletada asünkroonid niipea kui lilled hajuvad. See takistab teid järgmisel aastal lillepungadest kogemata lõikama. Kasutage kääride lõikamiseks surnud või purustatud oksasid ja lõigake umbes kolmandik suurimatest varredest maha, et taime välja tõmmata. Kui põõsas on äärmiselt keerdunud, saate kogu asju maha lõigata umbes 3 tolli kõrgusel maapinnast ja korralikult hoolikalt kasvab see kõvaks põõsas uuesti hooaja või kaks korda.\nForsythias on vabavabad taimed. Neid ei saa kergesti kujundada pügamise teel, nii et neid tuleb istutada, kus nad saavad parimal viisil ära tunda. Vältige niisket mullaprobleemi, veendudes, et te ei aseta oma forsüteedi, kus seisab vesi, näiteks depressioonis, kuid võta arvesse ka taime välimust. Nad loovad uimastamisavalduse, kui nad rühmitatakse koos ja mitmeaastaste põõsaste sega piiriks, kuid ei tööta hästi kui sihtasutused. Mõned kultivarid, sealhulgas "Bronxensis", on madala kasvu all ja neid saab kasutada maapinnana või kiviaedades.\nKuidas Virginia Creeperit Kontrollida


EDUCA 2016: Õpetaja 2.0 – uuendatud versioon | Eesti Koolijuhtide Ühendus\n06. detsember 2015EDUCA 2016: Õpetaja 2.0 – uuendatud versioon\nEDUCA on igal aastal jaanuarikuus toimuv Soome suurim kõigile haridusvald-kondadele suunatud mess. Messi programm on tihe ja huvitav. Seminaridel käsitletakse Soome hariduspoliitikat, kasvatusteaduse arengusuundi.\n- Digitaliseeruv Soome – kõik on elektrooniline – vahendid, õpilastööd, keskkonnad\n- „Hängime“ sotsiaalmeedias\n- Rõõm töötada heaoluühiskonnas\n- Mitmekultuurilisus – võimalus ja väljakutse\nProfexpo OÜ, Helsingi Messikeskuse esindaja Eestis, pakub selgi korral ühe- ja kahepäevaseid messikülastuspakette. Lisainfo pakettidest on Profexpo kodulehel www.profexpo.ee/messukeskus.\nLaupäeval, 30.1. toimub messikülastus koos teabehommikuga laeval. Reis toimub Viking XPRS laevaga. Teabeprogrammis esineb Merike Kesler Helsingis asuva MTÜ ARENDUSKESKUS OPINKIRJO vanemteadur, haridusala õpetus- ja treeningujuht. Tema töövaldkondadeks pedagoogikateadus, õppekavade arendus, õpetajate kõrgharidus ja täiendkoolitus. Esinemine on mõistagi eesti keeles. Teabeprogrammi teemad:\n- koolisüsteem Soomes, lühiülevaade;\n- õppekava ülesehitus ja Soome üleminek järgmisest aastast uuele õppekavale;\n- tuleviku kooli jagatud juhtimise mudel: Koulumestari kooli näitel, kus kooli kollektiiv on jagatud juhtimistiimideks, tiimide ülesehitus ja ülesanded;\n- mõningaid mõtteid õpilaste motiveerimisest õppetöös, tähelepanekute ja kogemuste põhjal: motivaatorid, motivatsiooni märkamine õpilases ja õpetajas, motivatsiooni liigid ja vormid.\nKahepäevane külastus. Reedel, 29.1. Väljumine Tallinnas kell 7:30 Tallinki laeval. Saabumisel Helsingisse külastatakse eestikeelse õppega Helsingi Latokartano Põhikooli. Koolis toimub sealse õpetaja poolt Soome kooli tutvustav eestikeelne esitlus. Ca 60 minutit. Edasi liigutakse messile. Messi on võimalik külastada nii reedel kui laupäeval – messipääse on mõlemaks päevaks. Ööbimine on kesklinnas Sokos Hotel Presidentti. Tagasisõit Tallinki laevaga, Helsingist väljumisega laupäeval, 30.1., kell 16:30, saabumine Tallinna 18.30.\nPõhjaliku info reisivõimalustest leiate Profexpo kodulehelt või telefonil 626 1347.\nMessikülastusreisi soovijatel palume teatada osavõtust hiljemalt 11. jaanuariks. Reisipakettide arv on mõistagi piiratud.\nInfo pakettide kohta leiate kodulehelt – www.profexpo.ee/messukeskus/educa.\nTiit Sarv, Profexpo OÜ kontakt


jaanuar 2017 | Digifi Eesti\nKrüptoviirus võib sulle ja sinu ettevõttele tuua väga palju kahju. Mis saab edasi siis, kui krüptoviirusesse nakatudes aitab Sul sellest probleemist lahti saada professionaalne IT hooldusteenuse pakkuja?\nTeavita oma teenusepakkujat nii kiiresti kui võimalik ja anna talle teada, mis juhtus. Reageerides probleemile võimalikult kiiresti, saab teenusepakkuja anda endast parima, et päästa veel nii palju kui päästa annab. Üldjoontes, saab sellistest probleemidest kiiresti üle, kui teenusepakkuja on probleemi varasemalt ennetanud.\nTeenusepakkuja on iga teatud perioodi tagant teinud failidest koopiad ning varundanud need. See tagab selle, et kurjategijatele ei pea andmete kätte saamiseks lunaraha maksma ning varundatud andmed on koheselt kättesaadavad.\nTeenusepakkuja peab võimalikult kiiresti „sündmuskohale“ saabuma ning arvutite internetiühendus tuleb peatada. Kui internetiühendust ei ole, siis ei saa kurjategijad teises otsas Sind rohkem kahjustada.\nKõik arvutid tuleb kiiremas korras viirusetõrjega üle skännida. Siis taastatakse andmetest tehtud varukoopiad ning ettevõtte IT-süsteem on parimal juhul loetud tundidega tagasi jalul.\nPosted in Äriklient, IT hooldus, IT turvalisus, KrüptoviirusTagged infoturve, IT hooldus, IT turvalisus, kuidas vabaneda krüptoviirusest, pahavaraKommenteeri\nPanime kirja 4 põhilist võimalust, kuidas oma arvutit kiiremaks muuta. Pärast nende muudatuste elluviimist, ei teki Sul enam kiusatust oma arvutit aknast välja visata. Loe edasi…\nPosted in Äriklient, Arvutiparandus, Eraklient, Sülearvutid, TolmupuhastusTagged arvutihooldus, Arvutiparandus, lauaarvuti, Sülearvuti, vana arvuti kiiremaksKommenteeri\nVeel umbes 10 aastat tagasi oli populaarne, et peaaegu igas ettevõttes oli palgal mõni IT töötaja. 2017.aastaks on see mõtteviis muutunud. IT tööd ostetakse väliselt teenusepakkujalt sisse, sest see on mugavam ja efektiivsem kui IT töötajate palkamine.\nMiks ettevõtted üha enam IT hooldusteenust sisse ostavad?\n1) Igal IT töötajal on oma ülesanne, mida ta täitma peab. Serverispetsialist hoolitseb tipptasemel serverite tööprotsesside ja ajakohasuse eest, veebispetsialist panustab veebilehe järjepidavasse arengusse, arvutivõrguspetsialist tagab, et kontori igas nurgas Wi-Fi olemas oleks jne. Selleks, et sinu ettevõtte IT süsteem 100% toimiks, peab ettevõttel olema erinevaid spetsialiste. Loe edasi…\nPosted in Äriklient, IT hooldus, IT turvalisusTagged äri IT, arvutitöökoha hooldus, IT hooldus, IT hooldusteenusKommenteeri\nKrüptoviirus: kuidas nakatutakse krüptoviirusesse?\nÄrkad hommikul üles ja lähed tööle. Teed rahulikult tööd oma arvutis. Tundub, et tegemist on tavalise tööpäevaga. Päeva lõpuks tunned Sa end hästi, sest kõik kliendid on Sinu tehtud tööga rahul. Enne kontorist lahkumist kontrollid e-posti ning avastad, et Sulle on saadetud kiri, mille nimeks on „INVOICE“. Avad kirja, teadmata, kes selle Sulle saatis, kuid Sa märkad, et sellele on lisatud manus.\nMõtled, et võib-olla tuli see kiri Teie koostööpartnerilt Soomest. Järgmise klikiga avad manuse. Pärast manuse avamist küsib fail veel lisaõigusi. Annad selleks loa, sest kõik tundub olevat okei. Ilmselt on mõni koostööpartner Sulle arve saatnud. Kui arve lõpuks avaneb, ei ole failis mingit sisu. Mõtled, et ju siis saadeti vale manus, sulged faili ning kiirustad koju. Loe edasi…\nPosted in Äriklient, Eraklient, IT hooldus, IT turvalisus, KrüptoviirusTagged infoturve, IT hooldus, IT turvalisus, Krüptoviirus, pahavaraKommenteeri\nSülearvuti tolmupuhastus – miks ja kuidas seda teha?\nSülearvuti võib ajapikku oma sisemusse hulganisti tolmu koguda. Üleliigse tolmu tõttu võib sülearvuti üle kuumeneda ning selle tagajärjel muutub ta aeglaseks ning lärmakaks, sest rüperaalil, mille sisemus on tolmune, peab jahutussüsteem tavapärasest rohkem tööd tegema. Lisaks jahutussüsteemile kahjustab liigne tolm arvuti sisemuses ka kõvaketast, mis omakorda võib viia andmete kadumiseni.\nMiks teostatakse arvutite tolmupuhastust?\nLihtsalt öeldes pikendab rüperaali järjepidev puhastamine Teie arvuti eluiga, sest siis on tähtsad komponendid puhtad ning seetõttu kuluvad need oluliselt vähem. Kui seal vahel oleks aga juuksekarvad, tolmu, pigi (jah, ka seda satub arvuti sisemusse), liiva ja muud prahti, mis sinna tavaliselt satub, siis on tõenäosus suur, et midagi annab järkjärgult järele. Võrdluseks võib tuua siia autohoolduse. Kui autot ei hooldata, siis punktist A punkti B ei jõua. Sama on arvutitega. Kui rüperaali sisemust ei puhastata, siis on oht, et ülekuumenemise tõttu kaotad lõpuks kõik arvutis asuvad andmed. Loe edasi…\nPosted in Eraklient, IT hooldus, Sülearvutid, TolmupuhastusTagged arvutihooldus, IT hooldus, Sülearvuti, tolmupuhastus, tolmuvaba arvutiKommenteeri\nMis on IT hooldus ja miks ettevõtetel seda vaja on?\nInfotehnoloogilisi seadmeid leidub tänapäeval igal pool. Nii kodudes kui ka ärides. Seadmete kasutamine on muutunud lihtsaks, kuid nende hooldamine on muutunud raskemaks ja tihti on IT probleemide lahendamisel vaja pöörduda spetsialistide poole, et vältida hiljem teadmatusest lisanduvaid kulusid. Üldjuhul ei olda kursis, et nagu autode regulaarne hooldamine, vajab ka IT süsteem regulaarset hooldamist. IT hooldus on neile ettevõtetele, kes hindavad korrektselt toimivat IT süsteemi võlusid.\nHooldusteenus tagab ettevõtetele IT-süsteemide korrektse toimimise. Ettevõtetel on tähtis, et IT süsteemid ei põhjustaks tööseisakuid ja et ettevõttesisesed andmed oleksid väliste tegurite eest kaitstud. Ettevõtte IT-süsteemi toimimise eest vastutab teenusepakkuja, kes hooldab arvutiparki ja tagab erinevate teenuste, nagu internetiühenduse ning veebimajutuse toimimise. Kõik teised teenused nagu monitooring, dokumentatsioon ja paljud muud teenused on teenusepakkuja keskkonnas. Loe edasi…\nPosted in Äriklient, IT hooldusTagged äri IT, arvutitöökoha hooldus, Digifi Eesti, infotehnoloogia, IT hooldus, IT hooldusteenus, serverihooldusKommenteeri


VE: Võrgupidu - noorhäkkerite tippsündmus - www.virumaa.ee\n« VE: Hepburn, Katharine – Hollywoodi kuldaja viimane esindaja\nVE: maailma kiireim lauaarvuti »\nVE: Võrgupidu – noorhäkkerite tippsündmus\nAutor Avo | Avaldatud: 2. juuli 2003\nNoorhäkkerid andsid võrgupeol pasunasse\nKadrina noored häkkerid valmistuvad suvise arvutihooaja tippsündmuseks. Foto: Tairo Lutter\nKadrinas peetud noorhäkkerite võrgupidu meelitas ligi ööpäevaks kohale rekordarvu arvutihuvilisi.\nNeljapäeva pärastlõunal saabuvad Kadrina Keskkooli ette esimesed häkkerid, süles arvuti, kõrval monitori tassiv sõber. Algamas on suvise arvutihooaja tippsündmus – suur võrgupidu. Poole tunni möödumise järel on klassiruum tundmatuseni muutunud – pingiread sassi löödud, mööda põrandat jookseb rodu juhtmeid. Lisaks arvutikraamile on osalejad kaasa võtnud ka hulgaliselt sööki-jooki, mis ühtlase kihina laudu katab. Nüüd on vist kõik valmis, siseneme mängumaailma.\nVõrgupidu kõlab küll nagu kalastajate kokkutulek, kuid tegu on hoopis arvutiüritusega. Iga osaleja võtab kaasa isikliku arvuti, võrgupeol ühendatakse need omavahel ja moodustubki arvutivõrk. Sellises võrgus saab arvutimänge mängida reaalsete inimeste vastu, kodus mängides on sinu vastaseks arvuti. Võrgupidu kestab tavaliselt kaks päeva.\n17-aastane Rasmus Eimla on võrgupeol teist korda. “Võrgupeol saab mõnusa seltskonnaga aega veeta. Hea on ka võistluse tunne, enamik mänge on võistlused üksteise vastu.”\nVõrgus mängimine erinebki üksinda mängimisest just võistlusmomendi poolest. Üksinda arvuti vastu mängimisest tüdineb kiiresti, kuigi nii on hea võrgupeoks harjutada.\nVõrgupidusid on Kadrinas peetud varemgi, kuid seekord võttis osa 14 mänguhuvilist, mis väikese asula kohta on piisavalt suur hulk. Arvutite ühendamiseks on vaja erilist seadet, see piirabki osalejate arvu. 14 kohta tekkis tänu kahe võrgujagaja ühendamisele. “Osavõtjaid oli üllatavalt palju, nüüd sain teada, kui hästi keegi midagi mängib,” oli Rasmus rahul. Ta arvab, et tulevikus on mõtet korraldada veelgi suuremat võrgupidu.\nKell on 11 õhtul, esimesed saabujad on saanud juba neli tundi mängida. Veidi aega tagasi saabusid viimased mängurid. Hämaras klassiruumis kumavad nüüd 14 arvuti sinakad ekraanid. Tundub, et just nüüd hakkab see kõige-kõige parem osa, mäng hakkab hoogu sisse saama. Ootamatult jääb kõik vaikseks, arvutiekraanid kustuvad. Noored jäävad klaasistunud pilguga musta ekraani vaatama – kas nüüd ongi kõik?\nPoole tunni pärast on korgid vahetatud, taas mängumaailma.\nKõige populaarsem võrgumäng on Conuter-Strike, kus politseinikud peavad võitma terroriste, või siis vastupidi. Seda muidugi püstolite, automaatide, snaiperpüsside ja mitut liiki granaatide abiga. Kui arvutihuvilised püssikõmmutamisest tüdinevad, võisteldakse näiteks rallisõidus. Selleks pakub võimaluse Colin Mcrae Rally 2. Lisaks mängitakse veel strateegiamänge, kus saab proovida oma osavust väepealikuna. Sellised mängud on Age of Mythology ja Warcraft 3.\nReede hommikul kell 9 on vaatepilt unine. Arvutite taha on jäänud vaid kangemad mehed, “nõrgad” on koju läinud või magavad laua all. Mõne aja pärast hakkab laua alt hääli kostma. Uksest tulevad reipal sammul sisse need, kes kodus tunnikese und said. Jällegi mängumaailma. Lõunaks on mängurite read sedavõrd hõredaks jäänud, et peab lõpetama. “Millal on uus võrgupidu,” küsivad väliselt unised, kuid sisemiselt ülirahul noored.\nViimastel aastatel on olnud ka üle-eestilised võrgupeod. Suurim neist peeti 2002. aastal Tallinna lauluväljakul ja seal oli üle 400 osaleja. Kadrinas tekkis arvutipeo korraldamise idee just suurel võrgupeol käinud noortel. Lisainfot võrgupidude kohta saab internetiaadressilt www.lanparty.ee\nVõrgupidu kõlab küll nagu kalastajate kokkutulek, kuid tegu on hoopis arvutiüritusega. Iga osaleja võtab kaasa isikliku arvuti, võrgupeol ühendatakse need omavahel ja moodustubki arvutivõrk.


Eesti Posti juht tahaks lõpetada laupäevaste ajalehtede kojukande • Eesti Uudised\n24. jaan. 2019 karlsander.kase 0 kommentaari BNS- Eesti Uudised\nEesti Posti juhi Ansi Arumeele hinnangul võiks posti kojukandepäevi vähendada kuuelt viiele, kirjutab ERR. Samas on ajalehtede laupäevased tiraažid märgatavalt suuremad kui nädala sees ilmuvatel numbritel. Sellele lisaks sulgeb riigile kuuluv ettevõte 2019. aasta lõpuks maapiirkondades 75 postkontorit.\nSamas teenis Eesti Post kokku 2017. aastal 96,9 miljoni euro suuruse käibe juures 1,3 miljonit eurot kasumit.\n← Previous Kas SDE ja Keskerakond tegelikult toetavad eestikeelset kooli nagu väidab Indrek Saar?\nRiina Solman: Tallinna erisust tuleb eraldi seadusega kaaluda Next →


Simpsonite jõulud – Vikipeedia\nHomer, Marge ja Maggie on Springfieldi algkoolis Barti ja Lisa esinemist vaatama tulnud. Lisa soovib jõulukingiks poni ja Bart tätoveeringut. Marge ütleb, et Bart ei saa seda ning Homer, et kui Bart seda tahab, siis peab ta selle eest ise maksma.\nKui Marge, Bart ja Lisa jõulusisseoste teevad, hiilib Bart minema ning laseb endale tätoveeringu teha. Bart tahtab saada tätoveeringut kirjaga Mother (ema). Marge aga sekkub ja tätoveerija jõuab kirjutada ainult Moth (koi). Marge laseb tätoveeringu kalli laseroperatsiooni abil eemaldada.\nSamal ajal, kui Homer Springfieldi tuumajaamas tööl on, teatab jaama omanik hr Burns, et tuumajaama turvalisust parandati hindu tõstmata ja palkasid vähendamata ning töölised ei saa jõulupreemiat.\nKui Homer kuuleb sellest, et nende jõuluraha läks Barti tätoveeringu eemaldamisele, otsustab ta Marge'le mitte rääkida jõulupreemia mittesaamisest ja teeb ise jõuluoste (ostab odavad kingitused poest, kus miski ei maksa üle 5 dollari).\nHomer tahab kuuske osta, aga kõige odavam kuusk maksab 45 dollarit ning ta peab selle metsast varastama.\nPere lauluab jõululaulu "Rudolph The Red Nosed Reindeer", millele Bart ja Lisa oma kommentaaridega vahele segavad. Laulureale "Rudolph, punaninast põhjapõder, sa lähed ajalukku" lisab Bart: "nagu hunn Attila," mispeale Homer teda kägistama hakkab\n"Simpsons Roasting on an Open Fire" andmekogus IMDb (inglise)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Simpsonite_jõulud&oldid=4033265"


Reval-Sport POWERLIFTING TEAM: Kaido Leesmann surus lamades 320kg ! - Page 38 - Jõumehed - Fitness.ee foorum\nMis numbritega Jevgeni müttab?\nRAW-s surus rekordi 155. Igal pool on tal hea areng olnud, peab rohkem varustusega sõbraks saama.\nsiis arusaadav, mitte, et ma Sinu võimetes kahtleks, aga jah hakkasin mõtlema, et 130kg 21x on natukene liiga karm teema\nOlen praegu pannud rõhku rohkem vastupidavusele.\nRekordid korduste peale on olnud: 100kg-40x (2002 kehakaal 107-108), 125kg-24 kordust (2007 kehakaal oli 114-115), 150kg- (17 või 18, ma ei leia täpselt ülesse, aasta 2007); 180-10kordust (2009, kehakaal 118), 200kg-5kordust (2012, kehakaal 128), 210-3kordust (2012, kehakaal 128). Viimased kaks on netis ka üleval.\nJärgmine nädal tahan suruda 50kgx100, siis vaatab edasi.\nSee 50kgx100 on ikka täielik utoopia ju\nMa olen surunud 50kg x 100 siis, kui enda surumise rekord oli 120 kg. Ei ole see utoopia midagi.\nSee on lihtsalt hoopis teistsugune koormus. Kui ma 300 surusin, siis ma kindlasti 100 kordust 50-ga poleks ära teinud.\nKaids kuule viitsid saada mulle see 80 prossa kava. Ma ei leia seda kuskilt\nMkei, abiharjutused kopiks ka maha\nNetis on kerge 5.nädal valesti. 5x5 asemel peab olema 6x2.\nPanen sulle meili abiharjutused.\nEli ikka vaikselt tagaplaanil tegutseb Laura varjus. Täna sai vastu ööd käidud Revalis surumas.\nVigastused tasapisi paranevad, kuid veel tip-top korras pole, kui läheb juba paremaks, just siis tundub, et peale seda hakkab jälle allamäge minema.\nLaen ülesse viimase seeria surumisest, lõikasin lõpu ära, etjätta veidi teadmatust konkurentidele, mitu korda 70kg-ga tuli. Kuna viimane seeria, siis surumised on koledad, tagumik üleval mõnel korral ja pinge mängib ka vahelduvalt sees, tahab ära kaduda.Xx70kg 31.07.2013.wmv\nKui eelmine nädal tegi enamus Reval tiimi liikmeid rinda 4 korda (Kehakaaluga surumine korduste peale,raske rinna trenn,poole kehakaaluga 1 min jooksul, kerge rind ja õlg), siis see nädal on asi kuidagi palju rahulikum . Lõunasel ajal olen Revalis kohanud vaid Tarmot, kes tubli töö oma kaalulangetamises teinud, hilistel tundidel võib näha saalis Karl "Välku" ja Henry "Maameest", lisaks Laura ja Artur on enamasti koguaeg kohal. Kas kõik käivad päeval kell 12 või puhkuste aeg ?\nSiinkohal tänaks omaltpoolt ka kõiki, kes andsid oma panuse juuli kuus toimund tiimi ürituste korraldamisse, olid väga toredad õhtud ja koosveedetud aeg. Tore oli jälle kõiki näha väljaspool jõusaali.\nHendriku jutt on puhas laim , töö käib ja hinnaalandust teha ei saa.\nPraegu käib töö puhtalt sügisese MM suunas, mis on põhieesmärk, selleks, et sinna sõita tuleb olla vähemalt 1040 vormis, muidu ei ole mõtet. Trenni olen selle nimel teinud pidevalt aga nüüd siis algas põhiettevalmistus, sest 10nov ei ole enam kaugel.\nKükis üritan praegu lihtsalt progresseeruda ja hiljem lisan sisse keerulisemad ja just trikooga kükki parandavad harjutused.\nSurumises alustasin 80% kava, see on igakord minu puhul vähemalt +7,5kg andnud, loodan, et sama skeem toimib ka seekord, maximumiks võtsin 220, mis tundub hetkel täitsa mõistlik. Täna oli siis teise nädala raske päev ehk 175x6x4, tuli küllaltki kergelt ja selge varuga.\nJõutõmbes hetkel kindlat plaani pole, teen erinevaid tõmbeid(pakkudelt, ise pakul, raamis, jne) tavalist tõmmet üritan teha ehk korra kuus kui sedagi. Kordused plaanin hetkel hoida 6-e peal ja vaikselt hakata alla liikuma vastavalt sellele kui lähedal võistlused on.\nToidulisadest hakkasin kasutama ennem trenni FASTi workout Shocki, tundub väga hästi toimivat, trennis on väga ergas olla, mis mõjub ka kohe kangi liikumisele positiivselt. Trenni ajal joon EAA-d, peale trenni HPR, Hera80 ja dextro. Lisaks alustasin uuesti kreatiini võtmisega, üritan alguses võtta 3x päevas ja umbes 10g korraga.\nTänasest viimasest surumisest ka video\nNii, annan endast ka natuke rohkem märku. Suvi on möödunud mõnusalt, sai oldud nädalake reisil ja siis kohe nädal Saaremaal Fitcampi laagris, mis oli väga vahva ja tegus. Sai korralikult trenni tehtud ja süüa Väga tore oli ka laagri lõppedes saada väga maitsvaid auhindu. Viimased nädalad on kodus olnud põhitoiduks batoonid ja puding ning joogiks Fatburner\nNädala alguses sai tehtud ka üks investeering rasvapõletusse. Nimelt vahetasin oma moraalselt/füüsiliselt vananenud maastikuratta uue hübriidratta vastu välja. Alguses oli selline tunne, et ratas veereb ise. Poleks osanud arvatagi, et rattal ja rattal võib selline vahe olla, kuna igasugune kogemus teist tüüpi ratastega puudus.\nTäna sai tehtud ka väheke pikem sõit kesklinnast Viimsi poolsaare tippu ja tagasi. Distantsiks tuli ca 44km. Homme on plaanis igatahes Revalis kükkida... Gonna be fun\nTore teie tegemistest ka kuulda... . Siimul see 175 kg muidugi paras huumor, kuid nagu aru saan siis ei saagi veel kangutada kui esimesed tugevad trennid.\nKohtume trennis! (Mul kohati kurb vaadata kuidas Rapuntsel treeneri käest võtta saab ,kuid loodan et mitte asjatult.... )\nPraegu vist käib veel töö ja vile koos. Paljud alustavad esmaspäevast erinevaid ettevalmistusi.\nAga tore jah kuulda-näha tegemisi!\nKirjutan ka paar rida oma tegemistest.\nKäib ettevalmistus sügiseseks võistluseks. Kaalunumber on eelmise võistlusega "veidi" kukkunud ehk järgmine nädal, kui "sõnaõigus" kaob, kirjutan täpsemalt mis tegin/teen ja ehk saan ka uuesti skännimas käidud ning faktiliste numbritega esimese suurema kokkuvõtte teha.\nBlogi tähtsam osa aga see, et eile sai proovitud uut särki. Super Katana custom-made 44/46, eelmised särgid olid nr.48 ja 46/48\nTööd on vaja veel kõvasti teha, aga miskit võimatut ei ole!\nSuper Katana 44/46 selga saamine oleks revolutsioon surumises. Samas tänapäeval kõik sinnapoole vaikselt liigub.\nKui sa alla 100 saad kaalu, kas siis enam foorumites ei ülbitse?\nKorrapidaja jääb korrapidajaks, egas sa siis vahepeal plaaninud teletorni kaitsest eemalduda\nMa jälgin olukorda Kakumäel, laiendan ala Tabasallu, Sul on Pirita, aga vaata ka Viimsi üle, Siimule jääb kontroll Pärnust saabuvate üle. Koplis pole kontolli, kelle sinna paneme\nSiim peab ennast veel tõestama\nRene Kuusik 0\nTere, kas revali meestel on äkki siseinfot, millal EMV surumises toimuvad? Kalendris on 12.10.13, aga pealehel uudis, et 12.10.13 toimub Record Breakers.\nEi ole üldse salainfo, täitsa avalikult kirjas\nOlen sellega kursis, aga fitnessi lehel on teema, EKFL II poolaasta üritused- seal on teine info?\nMeil see aasta jääb see Record Breakers ära sest IMM toimub EMV surumises samal päeval....


300 - 7500 €\n6 kuu - 5 aasta\nAS Krediidipank Finants\nlocation_city Narva mnt 4, Tallinn 15014\nphone +372 +372 6035791\nKrediidipanga teenus pakub kõigile soovijatele kiiret, soodsat ja lihtsat pangalaenu vormistamise võimalust. Firma garanteerib lojaalsed koostöötingimused, tehingu läbipaistvuse, teeninduse operatiivsuse ja ei nõua tagatist.\nKuidas vormistada laenu?\nLaenutaotluse esitamine on küllaltki lihtne; see protseduur koosneb 3 etapist:\nTaotluse esitamine online-režiimis.\nTuleb märkida, et mugavuse huvides tuleb taotluse esitamisel nimetada laenu sihtotstarve, summa ja tähtajad. Peamiseks laenu sihtotstarbeks on remont, sõiduki ost, raviteenused, koolitus jt. Veebiteeninduses pakutakse laenu 300-7500€ tähtajaga 6-60 kuud.\nVeebiteeninduses laenu saamise tingimused\nAntud firma erineb teistest pakkumiste lojaalsuse poolest. Koostöö tingimused on lihtsad:\nintress on fikseeritud (14-24,9% laenujäägist);\nminimaalne lepingutasu - 2% laenusummast (umbes 35 €);\nfinantsoperatsioonide haldustasu - 0,9 € kuus.\nTaotlejale esitatakse mitu nõuet: vanus 21-75 aastat; kuu sissetulek - alates 280 €; laenukontode puudumine teistes krediidisutustes.\nFirmaga koostöö eelised\nKrediidipank on usaldusäärne finantspartner, kelle tegevust kontrollib finantsinspektsioon. Krediidipanga teenuse eelised:\ntaotleja saab ise valida laenu summa ja tähtajad;\nsoodne intress - 14.9%;\ntaotluse menetlemise kiirus;\nlaenu väljastamise operatiivsus pärast kinnitamist – 3 tööpäeva pärast lepingu-kokkuleppe allkirjastamist.\nOluline on meeles pidada, et laenuintresse tuleb maksta igakuiselt. Klient võib tutvuda oma jooksevkonto ja võlgnevusega veebilehel personaalsele kontole sisse logides. Maksmine toimub AS Krediidipank Finants kontole Krediidipangas или SEB-pangas.\nVajate turvalist pangalaenu?


Tingimused | Aidi Vallik avalikult\n30. jaan. 2012 kell 15:54\t(Töised asjad)\nMind teeb väga õnnetuks, kui autori tööde avaldamise tingimusteks on näiteks, et…\n“1)… töövõtja loovutab lepingu kehtivuse ajal Töö teostamisel loodud ja loodavad autoriõigusega kaitstavate teoste varalised õigused (sh õiguse teost reprodutseerida, levitada, tõlkida, töödelda, avalikult esitada, eksponeerida, edastada, üldsusele kättesaadavaks teha; koostada ja välja anda oma teoste kogumikke ja süstematiseerida oma teoseid; teostada oma arhitektuurne projekt seaduses ettenähtud korras ja teostada oma disaini-, tarbekunstiteose jms projekt) Tellijale selle eest täiendavat tasu saamata.\n2) Õiguste osas, millised seaduse kohaselt ei ole loovutatavad (autori isiklikud õigused, sh õigus autorsusele, autorinimele, teose puutumatusele, teose lisadele, autori au ja väärikuse kaitsele, teose avalikustamisele, teose täiendamisele, teose tagasivõtmisele ja õigus nõuda oma autorinime kõrvaldamist kasutatavalt teoselt), annab Töövõtja Tellijale tähtajatu ja tagasivõtmatu ainulitsentsi kogu maailmas selle eest täiendavat tasu saamata. Sellist litsentsilepingut ei saa kumbki Pool üles öelda. Töövõtja kohustub hoiduma käesolevas punktis nimetatud õiguste iseseisvast realiseerimisest.”\nSee teine punkt on minu arvates isegi seadusevastane, sest autoriõigus sätestab, et isiklikud õigused ei ole võõrandatavad ühelgi moel, st ka mitte litsentsi alusel.\nKuid kõik see asi on orjaksmüümine ja alandus. Üheks otstarbeks tehtud autoritööle võetakse kasutamise ja selle pealt teenimise õigus igaveseks ajaks ja mistahes vormis, kujul, mistahes muudatustega. Kui tahetakse, tehakse sellega kruuse, raamatuid või sukkpükse ja nii edasi ja nii edasi, teenitakse korduvalt selle pealt raha uute projektide pealt autorile senti maksmata; ei erinevateks kasutusvõimalusteks ega modifitseerimiseks ei ole autori nõusolek üldse tarvilik, nagu pole enam oluline ka tema nimi selle loomingu juures või mistahes muu seos autoriga.\nJa see jamps on tõlgendatav tahtmise korral ka nii, et selle konkreetse töö teostamise ajal ka igasuguste muude võimalike valminud tööde autoriõigused lähevad üle, ja ilma eraldi tasudeta. Ja kogu see kompott oleks määratud kehtima kogu autori eluaja ja veel 70 aastat pärast surma.\nMa olen sellest asjast väga rööpast välja löödud. Mul on füüsiliselt süda paha sellest.\nJa mis te arvate, kas nad võtavad vaielda?\nAvaldamise alternatiiv on mitte avaldada – selle asemel, et inimeste kombel ja üksteist austavate partneritena tingimustes mõlemaid pooli austavale kokkuleppele jõuda. Aga Eestis on selline asi vist võimalik ainult väikeettevõtete vahel, nagu mu kogemus näitab.\nKuni autoritele ultimatiivselt selliseid lepinguid nina alla surutakse, seni püsib pakiline ja hädaline vajadus agendisüsteemi rakendamise järele Eesti kirjanduses, kujutavas kunstis ja raamatugraafikas.\n30. jaan. 2012 kell 16:07\nte võiksite mõnikord veel sellistel autoriõiguste ja lepingutingimuste teemadel kirjutada.\n30. jaan. 2012 kell 22:19\nKuule, see on ikka väga jube 😦 Mina jätaksin pigem avaldamata, aga sellist alandust ma ei suudaks taluda. Mul tuleks autorina prostituudi tunne peale, kui kõik võiksid mind sellisel viisil igatepidi kasutada 😦\n31. jaan. 2012 kell 00:26\nJa kui sa, Maire, veel teaks, kui prestiižsest ettevõttest selline asi välja saadetakse… sa ei usuks. Ja mina ei ütle. See on kohe veel ILGELT masendav.\n31. jaan. 2012 kell 09:29\nÄriettevõtte juhina ma sellisele lepingule alla ei kirjutaks. Ei oska muidugi öelda, kui palju võimalusi loomeinimesel vaidlustamiseks ja kauplemiseks on…\n31. jaan. 2012 kell 13:09\nLoomulikult on neid loovisikuid, kes oskavad lepinguid lugeda ka ja siis vaidlevad ja kauplevad, ja minu kogemus sisaldab siiski ka nende tegevuste edukaid tulemusi (meelde tuleb 2), kuid valdav vastus teiselt poolt tuleb siiski käte väänamise stiilis: kui ei meeldi, avaldage mujal. Ma kujutan ette, et noorematel, tagasihoidlikumatel ja vähem saavutanud autoritele lajatatakse lepingutega veel kraad hullemini ja ollakse nendega veel kompromissitumad – inimkäitumise loogikat arvestades igatahes.\nIgatahes selliseid lepinguid loovisikute poolt tõepoolest allkirjastatakse, ja ilmselt normina allkirjastatakse, sest muidu ka ei käidaks neid sellise enesekindlusega tootjate poolt välja, jälle ja jälle. Põhjused on, et kunstnik, kirjanik, muusik jne tahavad siiski oma tööga teenida, enamasti on kauplemise hetkeks ju see töö tehtud ja olemas, või mingi osa sellest, või mahukas eeltöö. Kui sul on valik, kas saad selle realiseerida või mitte, saad elatist teenida või mitte, siis selle dilemma ees võib-olla ollakse nõus alla kirjutama veel suurematele jaburustele. Ja teine asi, et ega paljud loovisikud oska lepinguid lugedagi. Loevad, aga ei mõista, mida need read tähendavad, sest juriidiline väljendus on üks üsna isemoodi väljendus, ja sellega peab vähemalt mingis ulatuses harjuma, enne kui aru saad, mis öelda tahetakse. Minul on 10 aastat sõber-jurist-ökonomist kõrval olnud, kes on mind õpetanud nagu väikest last ja tänu kellele ma juba natuke näen, mida need pikad ja keerulised laused lepingutes sisuliselt ütlevad. Aga ma ei tea, kui paljudel kirjanikel-kunstnikel on selline tasuta juriidiline abi varnast võtta.\nSee on agentuurisüsteemi suur eelis, et suurt hulka loovisikuid esindav agentuur asutusena, ja vastavat pädevust koondava asutusena, saab sellises olukorras astuda tootjaga/produktsioonifirmaga/kirjastusega/meediakontserniga võrdse partnerina dialoogi, mille tulemusena ei oleks niisugune ühepoolne käteväänamine, sellised lepingud, manipuleerimine ja sellistele lepingutele allakirjutamine enam mõeldav.\nEt lepingud on konfidentsiaalsed, siis ei teata ka loovisikute endi hulgas, mis on aktsepteeritav norm või mis ei ole, mis hinnad teatud tööde eest on välja kujunenud ja hea tava, ja millised ei ole. Kõik on juhuslik ja sõltub ainult kirjastaja heatahtlikkusest ja loovisiku selgroost ning majanduslikest võimalustest, kui meeleheitel ta parasjagu oma majandusliku järje pärast on. Suur agentuur aga, kes koondaks paljude erinevate kirjanike või kunstnike lepinguid, päris ilmselt teaks, mis on norm, ja neil oleks siis olemas ka võimekus mitte sõlmida ennastkahjustavaid lepinguid, sest agentuuri sissetulek on protsendid loovisikute tööde müügilt.\nKui Langi ajal suudetaks kuidagi see süsteem käivitada, siis mina jääks teda kui kultuuriministrit elu lõpuni heldimusega meenutama. Ametisse astudes tal see kava ju oligi, aga nüüd tegeleb ta raamatukogudele kohustusliku kirjanduse nimekirjade ja kurat teab millega.\nEva Koff said,\n31. jaan. 2012 kell 19:02\nAidi, jõudu Sulle! See ongi elu ja sõber-jurist-ökonomist peab kõrval olema, nii kaua, kui seda agentuuri ei ole. See on ka solidaarsuse küsimus: kui mina nõuan, et minuga sõlmitaks ausaid ja tervemõistuslikke lepinguid, harjuvad avaldajad ja tootjad tasapisi sellega ja on edaspidi, isegi kui mõni algaja autor oma õiguste eest võitleb, selleks ette valmistatud ja seega ka altimad läbirääkimisteks. Lepingud on küll konfidentsiaalsed, aga seda alates allakirjutamise hetkest – enne alla kirjutamist on igal inimesel õigus lepingu sisu teemal teiste inimestega arutleda. Ja oma õiguste eest tuleb seista, teist valikut ei ole: mida rohkem me endale tuhka pähe raputame ja alandlikult ja samas kibestununa taandume, seda rohkem kirjanike-kunstnikega niimoodi käitutakse. Mul on endal samalaadne kogemus lähiminevikust ja nägin oma silmaga, et järgmine autor sõitis “minu tuules”, st temaga sõlmiti kohe algusest peale normaalne leping. Juristide ülesanne (kes siis neid algseid lepinguid tööandja jaoks koostavad) ongi saada oma poolele võimalikult soodsad timgimused – see ongi nende põhitöö! Meie ülesanne on neid lepinguid vaidlustada ja püüelda tasakaalustatuma lepingu poole, nagu jurist normaalset lepingut nimetaks. Veel kord: jõudu meile!\n31. jaan. 2012 kell 19:55\nJaa, Eva, ma mõistan küll, et asutuse juristi eesmärk on teha võimalikult oma asutust soovivad lepingud. AGA neid saab teha ka teisest poolest lugu pidades, mitte soovides teda ette lolliks teha, maha väänata, nahka nülida – ja hoidudes vaidlustest stiiliga “aga keegi ei sunni teid alla kirjutama”. Minu meelest ettevõtted omavahel ärilepinguid sõlmides ei saagi teisele välja käia mingeid selliseid projekte, milles pole tahtlikult arvestatud, et teisel poolel mingid huvid võiksid olla; ei saa esitada ultimaatumeid, kui on soov teha koostööd.\nSee suhtumine on nahaalne ja vale. See suhtumine kannab sõnumit “sina, rott, oled sundseisus ja küll sa mul alla kirjutad.”\nMa olen sõlminud lepinguid ka välismaa kirjastustega, ja need on teine tera, hoopis teine tera.\nMa tõesti olen hakanud arvama, et ainult Eestis on selline jama võimalik. Nagu on vist ka ainult siin võimalik kirjaniku “kodukirjastusel”, mis võtab endale välismaailmaga suhtlemisel vahendaja rolli, võtta selle eest sealt laekuvatelt honoraridelt 40 – 60%, samas kui mujal maailmas levinud hea tava järgi on sama ülesannet täitva agendi protsent 15.\nEva, konfidentsiaalsusest – kas mäletad, see oli vast aasta või veidi rohkem tagasi, kui kirjanike liidu listis läks arutamiseks ühe kogumikraamatu lepingutingimuste üle, kusjuures mina seda teemat ei avanud, ainult lõin arutluses kaasa. Ja mis sa arvad – paari päeva pärast mulle helistati sealt kirjastusest väga solvunult ja süüdistati igasugustes koledates asjades, kaasa arvatud kirjastuse laimamine ja teiste kirjanike üleskeeramine. Ma küll kindlalt ei tea, aga arvan, et ju helistati samamoodi ka teistele listis asjast rääkinud autoritele ja kutsuti nad korrale.\nSee minu meelest näitab selget soovi ja taktikat, ära hoidmaks loovisikute üksmeelt asjaajamisel. Kuigi minu meelest on see labidaga kärbsetapmine, sest loovisikuid ühe mütsi alla pole võimalik saada: esiteks, pead mahuksid, aga egod ei mahu ära; ja teiseks: eriti vabakutseline loovisik on võib-olla lausa sunnitud idiootsele lepingule alla kirjutama (isegi kui ta selle sisust aru saab), kui Eesti Energia inkassoga ähvardab, külmkapp on tühi ja hambad valutavad.\nHuh. Minul nii traagiline õnneks hetkel enam ei ole.\n2. veebr. 2012 kell 00:03\nMuidugi on see inetu ja teeb kurvaks, eks meil on kultuurriigini veel pikk tee minna. Ja seni, kui me teel oleme, nad katsetavad – ehk läheb läbi? Mida sagedamini see erinevatel põhjustel läbi läheb, seda julgemad nad on ja seda aeglasemalt me oma teel liigume. Ja kui siis mõnega ei lähe läbi, siis nad on algul väga üllatunud ja aina ümber tehtud ja sõnastatud lepinguvariandid põrkavad meilboksides edasi-tagasi, kuni saabub kokkulepe või siis üks pool loobub. Eks see “välismaa” algab meist endist ja pisitasa muutub, kui olud rahulikud, üldlevinud suhtlemistavaks. Sundseis kõigega nõus olla on hirmus, ma kardan, et see viib ummikusse nagunii, sest looming ei allu planeerimisele ja suurem osa inimesi peab minema seda teed, et on ka teine kukkur, kust saab vahel kopika, vähemalt leiva- ja hambaarstiraha. Loovisikute üksmeel on “sõjaolukorras” väga vajalik, seks ajaks oleks mõistlik egod alla suruda ja mõelda, et “üks kõigi, kõik ühe eest”. Muide ka üks teine kirjastus üritas eelmisel aastal oma jamast (avaldasid kogumikus luuletusi autoritelt küsimata, rääkimata raha maksmisest) välja tulla nii, et helistasid igale inimesele eraldi ja pakkusid kompensatsiooniks üht (!) raamatut. Aga ei läind läbi: autorid pöördusid kirjastuse poole nõudega juristibüroo vahendusel ja kirjastus ehmatas kindlasti tublisti, maksis korralikku rahalist kompensatsiooni, Sirbis ilmus suur vabandus ja puha. Nii et ei saa ikka igapidi mängida, mängul on reeglid ka, isegi metsarahva mängudel 🙂\n31. jaan. 2012 kell 21:34\nKonkreetse juhtumi jätan kommenteerimata. Olen oma elus pidanud sõlmima lepinguid autoritega ja olnud ka korduvalt autori(te) esindaja läbirääkimistel tellijaga. Oma kogemustest lisan järgmist.\nKui tellija väga soovib konkreetset autorit ja tema teost, siis on läbirääkimisteks ruumi mistahes detailides.\nKui autor vajab iga hinna eest, et tema teos avaldatakse ja tellija tuleb sellele soovile vastu, siis läbirääkimistel paindlikus puudub.\nAudiovisuaalkultuuris, näiteks, liigub sedavõrd vähe autorite initsiatiivil pakutavaid häid lugusid, et selles valdkonnas on läbirääkimistel alati “trumbid” tootja käes. Nii ongi kujunenud praktika, et kõik varalised õigused lähevad tootjale. Ka ennast tõestanud (loe: kassa- ja müügiedu teinud) autoriga kehtivad samad reeglid. “Vajaliku” autoriga aga reguleeritakse kõigi varaliste õiguste üleminek tootjale läbirääkimiste käigus autoritasu summa suurusega ja royalty protsentidega teose sekundaarsest levitamisest saadud tuludest. Seejuures tootjale vajalik autor omab siin piisavalt mänguruumi oma tingimuste kehtestamiseks.\nSinu näites toodud teine punkt on absurd. Muidugi. autor, kes hirmsasti tahab, et teda avaldatakse, kirjutab ka sellele alla. Kuid õnneks on need küsimused reguleeritud kehtiva seadusega, mistõttu nimetatud lepingupunkt on juba allakirjutamise hetkel õigustühine.\nNing muidugi eelkõige on kõik kinni (läbirääkimiste) kultuuris. Autori võib p..se saata ka nii, et keegi ei tunne ennast halvasti ja solvununa. Aga veelgi parem kui keegi kedagi kuhugi ei saadagi.\n31. jaan. 2012 kell 21:43\nTänan, ulguja hunt, sinu jutust on mõndagi kõrva taha panna. Audiovisuaali see minu praegune “kurbtus” ei puuduta, aga kõik, mis selle kohta ütled, on tarkus, tarviline vara (sest ajangi ju viimasel ajal asju põhiliselt selles vallas).\n1. veebr. 2012 kell 12:43\nJa veel päev hiljem – sellise lepingu allkirjastamisest keeldumisele tuli umbes 40 h hiljem vastuseks palve pakkuda välja omapoolsed lepingumuudatused.\nVõib-olla ikka saab asja.\nMärkuse ja täpsustuse korras lisaks kogu selle saaga kohta, et tegemist oli tellimustööga, st autor otsiti üles ja ettepanek tehti levitaja poolt.


Uus Eesti film „Põrgu Jaan” pakub põnevust ja müstikat - Eesti Päevaleht\n„Kes sa oled selline?” võiks olla küsimus, mis võtab kokku järgmisel nädalal kinno jõudva uue Eesti mängufilmi, põneviku sugemetega „Põrgu Jaani”. Filmilugu, mis viib meid Põhjasõja-järgsesse räsitud külla, manab vaataja ette külarahva ja paruni vastuseisu, müstiliste nägemustega tüdruku, mõrvaloo ja minevikuta mehe Jaani. See on kui mitmekihiline postapokalüptiline müsteerium.\nKuidas suri Artur Sirk ning millised olid vapside juhi tõelised vaated? 305


Uus metoodika hakkab mõõtma Eesti ühiskonna võrdõiguslikkust. Võrdõigusvoliniku kantselei. Pressiteade 4. märts 2015\nVõrdõigusvoliniku tellimusel töötab Tartu Ülikooli rakendusuuringute keskus RAKE välja metoodika, millega saab mõõta võrdõiguslikkust või selle puudumist elanikkonnagruppide kaupa. Kavandatava võrdõiguslikkuse mõõtmise mudeli abil saab seadusandja ja poliitikakujundaja teadmisi selle kohta, millised inimgrupid on Eestis ebavõrdsemas olukorras ning vajavad järeleaitamist.\n„Meie eesmärk on välja töötada ühtne metoodika, mis aitaks meil kaardistada Eesti ühiskonna võrdõiguslikkust, aga ka esinevat ebavõrdsust. Võrdõiguslikkuse mõõtmise mudel näitab, kuidas erinevatesse elanikkonnagruppidesse kuuluvad inimesed elavad, milline on nende olukord erinevates valdkondades, juurdepääs ressurssidele ning kas teatud gruppide vahel esineb erinevusi ja ebavõrdsust,“ sõnas Sepper.\nTa lisas, et metoodika peaks andma vastused paljudele küsimustele. „Näiteks kui soovime teada, kuidas läheb Eesti haridussüsteemis puudega noorel naisel või mehel. Või millises positsioonis on tööturul vene keelt emakeelena kõnelev naine? Millised on üle 50aastase eesti või vene mehe tervisenäitajad ja juurdepääs arstiabile? Kui turvaline on Eestis elada lesbidel ja geidel? Meid huvitavad eelkõige need grupid, mida seadused kaitsevad ebavõrdse kohtlemise eest, nagu rahvusvähemused, puuetega inimesed, eakad ning soo- ja seksuaalvähemuste hulka kuuluvad inimesed,“ märkis Sepper.\nLoodav mõõtmismudel koostatakse sooviga kaardistada Eesti erinevatesse elanikkonnagruppidesse kuuluvate inimeste olukorda ja heaolu, võimalikku mahajäämust, juurdepääsu hüvedele ja teenustele ning edu saavutamise võimalusi.\n„Viimastel aastatel on meie ühiskond mitmekesisem kui kunagi varem, nähtavaks on saanud mitmed inimgrupid, kes olid kaunis nähtamatud – puuetega inimesed, LGBT inimesed, romad jt. Kahjuks on aga nende eluolu peegeldavad statistilised näitajad mitmes valdkonnas madalamad ja kahtlus on, et teatud gruppi kuulumine vähendab inimese võimalusi elus edu saavutada. Mudel aitab objektiivselt hinnata, millised on ebavõrdsuse suurimad kitsaskohad,“ märkis Sepper. „Samuti üritame vaadata mitut grupikuuluvust korraga. Näiteks kas puuetega naiste ja meeste näitajad on tööhõives erinevad? Kuidas pääseb teenustele ligi vene keelt kõnelev puudega inimene või eakas?“\nVõrdõigusvolinik lisas, et objektiivsete andmete ja analüüsi olemasolu on võtmeks, et seadusandja saaks teha läbimõeldumaid otsuseid ja parandada nende inimgruppide võimalusi, kes on jäänud ühiskonnas halvemasse seisu. Lisaks annab võrdõiguslikkuse mõõtmise mudel erinevalt ühekordsetest uuringutest võimaluse mõõta erinevate elanikkonna gruppide heaolu perioodiliselt, et saada ülevaadet ühiskonnas toimuvatest arengutest.\nVõrdõigusvoliniku kantselei kuulutas võrdõiguslikkuse mõõtmise mudeli väljatöötamiseks ja selle esmakordseks kasutamiseks välja riigihanke, mille võitis Tartu Ülikooli rakendusuuringute keskus RAKE. Hangitava töö tulemusena peab valmima võrdõiguslikkuse mõõtmise mudel ja selle esmakordse kasutamise tulemusena uuringuraport. Mudel ja raport valmivad sel aastal.\nMudeli väljatöötamine toimub võrdõigusvoliniku kantselei projekti „Soolõime ja õiguskaitsega sugude võrdsuseni“ raames. Projekti rahastatakse Norra toetustest 2009-2014.\n· Soolise võrdõiguslikkuse seaduse järgi peavad poliitikakujundajad nii riigi kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil süsteemselt võtma arvesse sugude võrdsuse põhimõtet ja eesmärki, tasandama ühiskonnas esinevat naiste ja meeste ebavõrdsust ning arvestama naiste ja meeste erinevate vajadustega.\n· Võrdse kohtlemise seadus paneb kõigile ministeeriumidele kohustuse edendada erinevate rahvuste, puuetega inimeste, erinevas vanuses olevate inimeste ning seksuaal- ja usuvähemustesse kuuluvate inimeste võrdset kohtlemist.\n· Võrdõigusvoliniku ülesannete hulka kuulub valitsuse ja KOVi asutuste nõustamine soolise võrdõiguslikkuse seaduse ja võrdse kohtlemise seaduse rakendamise küsimustes, sh ta kogub ja analüüsib andmeid erinevate sotsiaalsete gruppide olukorra ja õigusaktide mõju kohta neile gruppidele.


2013–2015 toimus Euroopa Regionaalarengu Fondi projekt "Eesti Kirjandusmuuseumi avaandmete kättesaadavaks tegemine", mille käigus muutus avalikult kättesaadavaks senisest suurem Kirjandusmuuseumi kogude metaandmetest.\nAvaandmed on kõigile avalikult vabalt kasutamiseks antud, veebist kättesaadavad, masinloetavas formaadis andmed ilma kasutamis-, patentide- ja levitamispiiranguteta. Üldjuhul, kui seaduses ei ole andmete hankimise eest ette nähtud tasu, saab avaandmeid kätte tasuta ja ilma ligipääsupiiranguteta.\nMetaandmeid saab iga kasutaja eksportida csv-formaati. Selleks tuleb teha otsing ning vajutada tulemuste juures nuppu "CSV eksport". Selline eksport toimib palade, säilikute, failide, tegijate ja teksistuste osas.\nSee, millised andmed csv-sse jõuavad, sõltub konkreetsete eksporditavate asjade metainfost. Kui mingit lahtrit üldse ei ole, siis seda ka CSV-s ei kuvata. CSVs on kõik tunnused, mille korral leidub vähemalt ühe asja korral mingi vaste. Kui mingit tunnust on mitu (nt märksõnad), siis need on ühes lahtris ja eraldajaks semikoolon.\nKivikeses on realiseeritud antud standardi põhine “Repository” funktsionaalsus. Repositooriumi kaudu on kätte saadavad kõik avalikud aktiivsed säilikud. Säilikute metainfo eksporditakse Dublin Core standardi põhises esituses.


Itai Itai haigus Pepper liigeste haigustest\nPapagoide tervis ja esmaabi - tallinnasurfiklubi.ee\nKaltsiumipuudus pesitsevatel emastel lindudel võib tekitada nõrga munakoore esinemist, mistõttu võib see kõhuõõnes mureneda ja kaasa tuua linnu ootamatu surma. Reeglina soovitab juhis kasutada kapsaitsiini salvi, kuni valu, turse ja muud liigeste, sidemete, kõõluste või lihaste kahjustuse sümptomid kaovad täielikult. Liigesevalu põhjused Liigesed on luustiku liikuv osa, mis ühendab kõik luud ühte süsteemi. Miks see juhtub, milliselt arstilt abi otsida ja kuidas valida liigesevalu korral õiget salvi? Siis pole vaja karta vasikate, täiskasvanud lehmade ja pullide liigeste tervist.\nSellistel juhtudel kantakse salv nahale abaluude või rindkere vahel, vältides südame väljaulatumist.\nSiis peate 20—30 minutit mähkima villase suurrätiku. Pärast seda protseduuri paraneb röga eritumine märkimisväärselt, hingamine on hõlbustatud. Rasvapõletusmaterjalina soovitavad kasutusjuhendid kapsaitsiini salvi kasutamist järgmiselt. Puhtal kujul on seda ravimit võimatu rakendada, kuna see võib põhjustada naha tundlike piirkondade põletust. Seetõttu segatakse ravim ükskõik millise neutraalse ainega näiteks laste Pepper liigeste haigustest kreem ja määrige probleemseid piirkondi mitu korda nädalas.\nRavimi üleannustamisega kaasnevad kõik põletuse "klassikalised" sümptomid. Seal on väga tugev põletustunne, nahal ilmneb papulaarne Pepper liigeste haigustest, lokaalne tursed ja intensiivne punetus. Sel juhul soovitab juhis salvi eemaldada õlise kreemi või päevalilleõliga ning nahka tuleb ravida pantenooliga. Ravimil puudub süsteemne toime, seetõttu pole suukaudseks manustamiseks koos teiste ravimitega probleeme.\nLisaks soovitab juhis kapsaitsiini salvi kasutada paralleelselt kondroprotektorite ja mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega kapslite kujulkuna kahjustuse koha suurenenud verevool kiirendab ravimite kohaletoimetamist.\nKuid kreemi ei saa kasutada samaaegselt teiste välispidiseks kasutamiseks mõeldud ravimitega. Mõnikord on see kombinatsioon lubatud, arvestades vajalikku ajavahemikku. Kuid igal juhul peaks arst soovitama salvi kasutamist koos kapsaitsiini ja muude kreemidega.\nPaprika salv: kasutusomadused, ravimite loetelu, hinnad Kõigist apteekidest ei leia kapsaiini salvide täielikku valikut. Kuid apteeker aitab teil valida õige toote, mis sisaldab kuuma pipra ekstrakti.\nAvaleht » Papagoiteemalised artiklid » Papagoide tervis ja esmaabi Papagoide tervis ja esmaabi Foto: Fotolia.\nSelliseid ravimeid väljastatakse ilma arsti ettekirjutuseta. Neid tuleks hoida päikesevalguse eest kaitstult ja lastele kättesaamatus kohas.\nKõlblikkusaeg on 2 kuni 4 aastat. Tüsistuste tekkimise vältimiseks ravi ajal tuleb kasutada pipra salvi, järgides teatavaid ettevaatusabinõusid. Esiteks ei tohiks ravimit kunagi rakendada limaskestale ja nahale, mis asub nende vahetus läheduses.\nRavimi kasutamisel veenduge, et see ei satuks silma, kuna kapsaitsiin võib põhjustada sarvkesta tõsist põletust.\nKui see puutub kokku limaskestade või silmadega, tuleb pipra salv eemaldada taimeõliga niisutatud puuvillase käsnaga. Põletuse ja valu Pepper liigeste haigustest pöörduge viivitamatult arsti Laserliigese ravi. Ravimit ei soovitata kasutada ka tundlikule nahale. Pärast kreemi pealekandmist peske käsi põhjalikult seebi ja veega. Naised peaksid arvestama, et osa ravimist võib jääda küünte alla.\nKui pärast päeva möödumist salvi pealekandmisest ei kao haiguse sümptomid, peate edasise ravi taktika osas nõu pidama arstiga.\nKui manustamispiirkonnas ilmneb tugev väljakannatamatu valu, on vaja kreem kiiresti eemaldada ja mitte seda tulevikus kasutada. Paprika salvil on mitu analoogi. Nende loend sisaldab järgmisi ravimeid: Espol, Venemaa. Lisaks kapsaitsiinile sisaldab see lavendli ja koriandi eeterlikke õlisid, dimetüülsulfoksiidi ja kloroformi.\nErinevalt teistest ravimitest on see heaks kiidetud kasutamiseks üle 2-aastastel lastel. Maksumus - umbes 50 rubla 30 g tuubi kohta koos salviga. Nikoflex, Ungari. Lisaks sisaldab toote koostis salitsüül- ja nikotiinhappe derivaate. Hind - rubla, pakend sisaldab 50 g koort. Pepper-kamperliniment, Ukraina, Venemaa.\nSaadaval klaaspudelites, eeldatav maksumus - umbes 20 rubla. Vetelpäästja Forte, Ukraina.\nRavimi alusena toimib ghee. Lisaks kapsaitsiinile sisaldab see saialille- rhodiola- ja eleutherococcus- astelpaju- kuuse- tärpentini- ja oliiviõlide, A- ja E-vitamiinide ekstrakti, nikotiinhappe derivaati. Ravimeetodid Peamine tõhusaks osutunud ravimeetod on terviklik. Esiteks on oluline tagada liigese rahu ja esialgu külm. Seejärel kuumtöötlus. Kasutada tuleks muid ravimeetodeid: Loputage liigeseõõs novokaiini ja antibiootikumide lahusega.\nSelleks sisestatakse üks nõel kahte vastassuunalisse divertikulaati.\nRavilahus viiakse ühte ja vedelik väljub teise kaudu. Liigese lahkamine nekrootilise koe eemaldamisega, samuti imemissideme paigaldamisega. Kabja liigese kahjustuse korral võib teha otsuse sõrme eemaldamiseks.\nRingne novokaiini blokaad. Kui haav on väike, siis saate seda ravida joodiga.\nKasutage tritsilliini ja teiste antibiootikumidega survetöötlust. Aitab ka Vishnevski salv. Boorhapet kasutatakse ka veiste haavade raviks. Pärast liigese avamist on soovitatav haavaõõnde ravida antiseptiliste pulbritega.\nSee kodune vahend kurguvalu jaoks aitab haigusega palju kiiremini toime tulla, kõrvaldades lokaalsed haiguse sümptomid ja on suurepärane täiendus keerulisema ravi korral.\nKäärsool, neerud, kopsud ja maks on mürkidest vabanemiseks kasutatavad kehaorganid.\nSee haigus mõjutab täpsemalt eakaid ja menopausijärgseid naisi.\nEnt nende tavapärast tööd võivad segada elemendid, mille tulemusena koguneb alakehale ja kõhu piirkonda rasv. Soojendavad ja ärritavad salvid Seda tüüpi salvi on soovitatav kasutada pärast vigastusi, füüsilist koormust ja keha liigset hüpotermiat. Neil on väljendunud soojendav ja ärritav toime, suureneb verevool mõjutatud kudedesse. Valusündroom möödub koe tugeva toitumise tõttu, samuti aktiivsete ainevahetusprotsesside tõttu. Sarnane salv liigeste jaoks on ette nähtud istmikunärvi, lumbago, müalgia pigistamiseks.\nHomöopaatilised salvid Taimsetel koostisainetel põhinevad preparaadid ei saa mitte ainult valu leevendada, vaid ka hävitada patoloogia, mis viis põletikuni. Homöopaatiliste ravimite eesmärk ei ole sümptomite kõrvaldamine, vaid kõhre ja luukoe taastamine keha üldise paranemise taustal. Kui homöopaatilisi salve kasutatakse koos traditsiooniliste ravimitega, siis suurendavad need märkimisväärselt viimaste terapeutilist toimet. Eneseravimine on sellisel juhul äärmiselt ebasoovitav, kuna aine valik ja selle annus on ette nähtud individuaalselt.\nJahutavad salvid Turse tekkimise vältimiseks kohe pärast vigastust töödeldakse liigeseid jahutavate salvidega. Need sisaldavad mentooli, eukalüpti, piparmünti ja erinevaid eeterlikke õlisid, millel on anesteetiline, jahutav ja rahustav toime. Sellised vahendid toimivad kiiresti, leevendavad külma põhjustatud valu, takistavad tursete ja punetuse arengut ning aitavad kaasa juba moodustunud verevalumite resorptsioonile. Enamasti vabanevad need Pepper liigeste haigustest kujul.\nKondroprotektorid Hondoprotektiivne liigesesalv on ette nähtud metaboolsete protsesside stimuleerimiseks luu- ja kõhrkoes, taastumisele ning ka liigeste kaitsele hävimise, sealhulgas vanusega seotud. Nende salvide peamine eesmärk on aeglustada kõhrekoe hävitamist ja taastamist, stimuleerida intraartikulaarse vedeliku moodustumist. See tähendab, et nad tegutsevad haiguse põhjusel, mitte sümptomite kõrvaldamisel. Parim salv liigesevalu korral - ülevaade tõhusatest vahenditest Ja nüüd vaatame kõige populaarsemaid väliseks kasutamiseks mõeldud salve ja geeli, mille abil väheneb valu liigestes oluliselt.\nPepper liigeste haigustest meeles, et need leevendavad ainult valulikku seisundit, kuid ei ravi põhjust, seetõttu peaksite isegi positiivse mõjuga piisava ravi diagnoosimiseks ja alustamiseks pöörduma arsti poole.\nViprosal Loodusliku päritoluga ravim, mis põhineb hariliku rästiku mürgil. Sellel on ärritav ja soojendav toime. Seda kasutatakse liigeste ja lihaste valu korral.\nSalvi soovitatakse kasutada radikuliidi, artriidi, lumbago, reumaatiliste ilmingute korral. Rakenduskohas laienevad veresooned ja suureneb vereringe, ainevahetusprotsessid kiirenevad põletikulistes kudedes, vähendades seeläbi põletikku, turset ja valu.\nKeskmine maksumus - rubla 30 g kohta. Mida kasutajad ütlevad? Vaevused sõltuvad sellest, millised liigesed haigestuvad. Lülisamba kaela- ja seljaosas võivad aheneda lülidevahelised luulised avaused, kust väljuvad närvijuured, selle tagajärjeks on kätesse ja jalgadesse kiirguv valu. Põlvevalu on tunda esmalt trepist laskudes, hiljem ka üles tõustes. Puusade ja põlvede artroos võib häirida ka käimist.


JÜRI POOTSMANN, ELERYN TIIT, INGA JA RAHEL ANNAVAD FOTOGRAFISKAS KONTSERDI - MuusikaPlaneet\nJÜRI POOTSMANN, ELERYN TIIT, INGA JA RAHEL ANNAVAD FOTOGRAFISKAS KONTSERDI\n3. dets. 2021 @ 15:28\nJüri Pootsmann, Eleryn Tiit, Inga Tislar ja Rahel Ollisaar tulevad enne jõule kokku, et anda üks kontsert. Muusikud lubavad, et ettekandele tulevad nii artistide originaallooming kui ka jõululaulud.\n21. detsembri õhtul astuvad Fotografiska lavale neli sõpra – Jüri Raplast, Eleryn Viljandist, Rahel Loksalt ja Inga Lasnamäelt. Selle sõpruskonna juhtlauseks on “Sõidame!”, mis reedab selle kamba üldist ellusuhtumist – kõik ideed, millest vähegi värvikaid mälestusi võiks sündida, viiakse ellu!\nSõpruse alustaladeks on ühine huumoritunnetus ning soojemat sorti tunded muusika ja teineteise vastu.\nKontserdil saab kuulata artistide originaalloomingut, ent ka jõululaule. “Mul on üsna otsene kokkupuude selle seltskonnaga ja julgen väita, et selles seltskonnas viibimine tõstab tuju hüppeliselt. Kontserdile tulemist võib võtta näiteks teraapiaseansina, aga tõenäoliselt tuleb odavam. Kellele siis mitmehäälne laul ei meeldi? Laul teeb ikka hingele pai ja meil tuleb vahepeal päris hästi välja isegi,” kommenteeris laulja Rahel Ollisaar.\nKontsert toimub 21. detsembril Telliskivi loomelinnakus, Fotografiskas. Pääsmed on müügil Piletilevis.\nSildid: Eleryn TiitInga TislarJüri PootsmannRahel Ollisaar\nJärgmine uudis NELE-LIIS VAIKSOO AVALDAS KOOS OMA POJAGA IMEILUSA TALVELOO\nEelmine uudis ROCKIKLUBI BARBAR AVAS BÄNDINÄNNIPOE!


1987. 144 lk.\nEnnemuiste võeti asju ette ikka suurelt ega siis hakatud tühja tähjaga sekeldama, kus sa sellega. Ilmavalgust nägid sellised sarjad nagu: Suuri mõtlejaid ning Suuri sõnameistreid. Jah, need väljendid võivad olla isegi sünonüümid, kus üks laad ei välista teist. Igatahes võib möödunule tagasi vaadates nentida, et Eesti Raamatul on põhjust küll ajada uhkusest rind kummi, sättida krüsanteemiõis nööpauku ja rahulolevalt, silmis tähendusrikas pilk, poseerida oma pika riiuli kõrval. Andsin minagi kiusatusele järgi ja võtsin ühe raamatu sealt valikust, puhusin suurema tolmu maha, läksatasin lõõrid puhtaks ning asusin aga lugema.\nSee raamat tutvustab lühidalt Vana-Kreekas aastatel 470/469 – 399 e. m. a. elanud tarkusearmastaja, Sokratese, elu ja tema panust filosoofia arengusse. Ma ei mäleta, et meile koolis oleks midagi meeldejäävat antiigist räägitud, seda enam pakkus raamat avastamisrõõmu. Tuleb välja, et Sokrates oli väga seadusekuulekas ateenlane, võttis osa kolmest sõjakäigust ja oli abielus Xanthippe nimelise naisega. Väidetavalt olla see väga kuri naine olnud, sõimanud Sokratest, ajanud vestleva seltskonna oma kodust välja, lükanud laua ümber ja mida kõike veel, sest filosoofia ei olnud lihtsalt tema ala. Xanthippe oli pigem praktiline naine, kelle osatähtsust ei saa sugugi alahinnata, just tema võttis Sokratese kõrval enda õlgadele koduse majapidamise ja laste kasvatamise, sellal, kui abikaasa kaaskodanikke püüdis „äratada“.\nSokratese äratamine seisnes tema õpetuses, mille aluseks ta võttis selle kuulsa fraasi „Tunneta iseennast“. Kui varem tegeldi maailma äraseletamisega, siis Sokrates keeras pilgu inimese poole, tõstis inimese keskpunkti, kui nii võib öelda. Tõsi, sofistid tegid seda juba varem, aga nemad olid vaid tarkuse müüjad ja rääkisid pigem seda, mida kuulata taheti, mitte ei otsinud tõde. Sokrates oli suur moralist ja eetika jutlustaja, teda huvitasid küsimused: mis on hea ja mis halb, ilus ja inetu jne, ikka selleks, et inimene jõuaks enesetadvustamiseni, saavutaks parema elukvaliteedi. Kahjuks ei andnud tema arutluskäigud ühtki lõplikku definitsiooni, sest Sokratese meetod (maieutika) ajas teda ennaskti ummikusse. Juba kaanepilt räägib enda eest, et tegemist on piinatud geeniusega, mitte nii väga teiste kuivõrd iseenda poolt. Mis on veel kummaline, Sokrates ei kirjutanud ise ühtegi raamatut, tema pidas ainuvõimalikuks suhtlemisviisiks dialoogi, mis sünnib siin ja praegu. Kogu info pärineb tema kaasaegsetelt, peamiselt Platonilt ning ajaloolaselt Xenophonilt. Platon oli ka esimene, kes viis Sokratese alustatut edasi, seda on jätkanud ka hilisemad põlvkonnad, kes on siis olnud tema poolt või vastu.\n„Sokrates kuulutas: voorus on teadmine. Kuid mitte igasugune teadmine üldse, vaid üksnes hea ja kurja teadmine, teadmine, mis viib õigete, vooruslike tegude juurde. Selle põhjal tuli ta järeldusele, et mitte keegi pole halb tahtlikult, vaid üksnes teadmatusest. Sokratese eetilised paradoksid panid aluse seniajani kestvale poleemikale teadmise ja vooruse, teaduse ja kõlbluse seoste üle“ (lk 112)\nNii et midagi lõplikult ei õnnestunud Sokratesel lahendada, küll aga lasi ta esimesena džinni pudelist välja. Küsimus sellest, kas mõtted ja teod alati kattuvad, ei olegi lihtne vastata, nõnda kestab see väitlus veel ilmselt edasi. Sokratese elu aga lõppes kohtuotsusega, mis määras talle surmanauhtluse, ta oli siis 70. Võimalus oleks olnud sellest pääseda, aga põhimõttekindlus, idee eest vankumatu seismine ei laknud tal taganeda, nii sai temast ajalukku läinud filosoofia märter. Teda jäi leinama abikaasa, kolm poega ja paljud sõbrad.\nAimekirjandusele omaselt oli raamat väga teaberikas, täis viiteid ja üsna tihe, mis tõmbas lugemistempo ikka korralikult alla. Hea on see, et autor kasutab lihtsat ja arusaadavat keelt, ei eputa oma teadmistega ega varja poolehoidu Sokratesele. Elamusena ei saa küll öelda, et see oleks põrutavalt põnev lugemine olnud, kuid haaravalt huvitav oli küll. Raamat pani mõtlema, et Sokratesele oli ikka nii õigus öeldes: Ma tean, et ma midagi ei tea...


Kevad 2012 | G4S - Sinu eest valvel / Kuum ja turvaline\nKuum ja turvaline\nSaaremaa ja tema väiksemad sösarsaared on suvel kuumad paigad. Kuidas hoida elu Saare maakonnas turvalisena? Maikuus jagavad Facebookis „Julged hoolida?“ keskkonnas sellekohaseid kogemusi nii saarlased kui ka mittesaarlased.\nKas oled muutusteks valmis?\nMe oleme Tallinnast, me maksame! Pärast sellist sissejuhatust möistavad vist köik, millises maakonnas G4Si poolt algatatud Facebooki-liikumise “Julged hoolida?“ turvalisusprojekt „Hoolin oma kodukandist“ maikuus peatub. Saarlased, muhulased, ruhnlased, abrukalased ja vilsandlased on külalislahke rahvas ja alati heameelega nöus mandrieestlasi soojalt vastu vötma. Just sama soojalt on nad vastu vötnud ka „Julged hoolida?“, kus jagame mais huvitavat ja kasulikku lugemist nii noortelt kui vanadelt tegijatelt. Ja maksma ei pea selle eest ka hiidlane mitte.\n„Julged hoolida?“ on loodud selleks, et öppida. Öppida üksteise kogemusest. Usun, et saarlastel on mida öpetada. Olgu näiteks vöi projekt „Turvaline küla“, kus turvalisuse eest vastutavate ametkondade esindajad käivad külast külla, otsides koos elanikega vastuseid küsimusele, mida saame paremini teha, et meie kogukond oleks turvalisem? Oma panuse projekti saame anda aga me köik – „Julged hoolida?“ keskkond ootab teie lugusid, ootab teie arvamusi nii asjadest, mis parandamist vajaksid kui ka asjadest, mis hästi tehtud.\nSaaremaa-kuul on „Julged hoolid?“ autorite seas mitu pioneeri – esimest korda vötavad söna keskkoolinoored, kes räägivad internetiturvalisusest. Mis saaks olla parem kui sönum kui noortelt noortele. On ju tösiasi, et väiksemad juntsud vaatavad suurematele öpilastele alt üles, vanemaid kuulatakse, seega miks mitte jagada neid tarkusi sotsiaalmeedias, kus on palju noori.\nMeie uueks autoriks on ka saarlane Ilmar Raag, kes esmakordselt „Julged hoolida?“ ajaloos räägib tegudest, kus „oleks“ mängib olulist rolli – vigu on raske tunnistada, kuid nendest öpime me köige rohkem. Tuntud tegijatest on oma arvamust avaldamas ka Saare maavanem Kaido Kaasik ning Maanteeameti poolt Villu Vane. Lisaks saab söna noorsoopolitsei ning räägime ka sellisest teemast nagu eakad ja kaherattalised.\nFacebooki liikumisel „Julged hoolida?“ on juba 6000 toetajat, kaasamötlejat, kaasarääkijat. 6000 inimest, kellele läheb korda, kes soovivad anda oma panuse kogukonna turvalisuse suurendamiseks.\nTulge jagage ka teie oma tähelepanekuid, oma lugusid ka „Julged hoolida?“ keskkonnas. Ikka selleks, et aidata teisi sarnastes olukordades, pakkuda öpetust oma önnestumistest vöi teadmist vältimist väärivaist vigadest. Uskuge mind, meil köigil on möni kogemus, mida teistega jagada. „Julged hoolida?“ omalt poolt loosib kõigi aktiivsete hoolijate ehk kommentaari jätnute vahel välja kaks korda kuus Piletilevi 30eurose kinkekaardi.\nÜhine hoolijatega siin.


MM-kullaga Eesti parimaks sportlaseks ei pruugi saada - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMM-kullaga Eesti parimaks sportlaseks ei pruugi saada\n7. detsember 2013, 11:57\nRattamees Jaan Kirsipuu võitis küll Tour de France’il mitu etappi, kuid Eesti parima tiitlit see ei toonud.\nÜldiselt on siinmail tavaks, et aasta parimaks sportlaseks pärjatakse see, kel ette näidata kirkamat karva medal. Samas on alates taasiseseisvumisest seitsmel korral tiitli saanud medalita sportlane (Ago Markvardt ja Margrit Tooman 1994, Erika Salumäe 1996 ja Jane Salumäe 1998 ning Kristina Šmigun-Vähi 2000, 2002, 2004) ning vaid korra atleet, kel polnud isegi võimalik medalit võita – Kaia Kanepi 2008. aastal. Tiit Sokk tunnistati parimaks sportlaseks kui Nõukogude Liidu korvpallitšempion anno 1991.\nKüll aga leidub mitmeid, kes korjanud hulga väärt võite ning tiitlivõistluste medaleidki, kuid keda pole iial parimaks kroonitud.\nJaan Kirsipuu kandis 1999. aastal Tour de France’il nädala kollast liidrisärki, kerkis maailma edetabelis kaheksandaks ja oli hooaja võidukaim maanteerattur. Ent samal talvel riputati Veerpalule Ramsaus kaela MM-medal, hõbe, tema esimene, ning Kirsipuu lootused purunesid. Kusjuures Eestimaa jagunes kaheks, kuid mitte võrdseks osaks, ja vaidlusi peeti palju. Veerpalu tunnistati seejärel veel neljal korral parimaks, Kirsipuu hea hoog maanteel jätkus, kuid sama säravat aastat enam ei tulnud.\nMart Poom, kui keegi jalgpallureist üldse, võinuks võita parima aunimetuse. Näiteks 1997. aastal, kui ta Inglismaa meistriliigas Derby County väravasuul unustamatuid tõrjeid tegi. Ent valijad pidasid toona väärtuslikumaks Erki Noole sise-MMi seitsmevõistluse hõbedat. 2000. aastal tunnistati Poom Derby parimaks mängijaks, kuid Nool võitis olümpiakulla.\nMartin Müürsepp võitis Kaasani Unicsi ridades 2004. aastal FIBA EuroCupi ja kuulutati finaalide parimaks, kuid sellest ei piisanud. Jüri Jaansoni legendaarne tuhasttõus ja Ateena olümpiamängude hõbe ühepaadil kallutasid kaalud jõudsalt tema kasuks.\nIndrek Pertelson on võitnud üheksa tiitlimedalit ning ta jagab koos Kristina Šmigun-Vähi ja Noolega Eesti võidukaima sportlase tiitlit. Kui Šmigun-Vähi on aasta parimaks valitud kaheksal ja Nool neljal puhul, siis Pertelson mitte kordagi. Alati oli kellelgi kaelas kirkam autasu või Pertelson pidanud taanduma võrdsete heitluses: 1999 oli nii temal kui Veerpalul kirjas MM-hõbe, 2003 nii temal kui Andrus Värnikul MM-hõbe, 1996 temal EM-kuld absoluutkategoorias, Noolel sise-EMi kuld seitsmevõistluses. Valituks osutusid teised.\nAleksei Budõlinil on auhinnakapis kaheksa tiitlimedalit, kuid aasta sportlase tiitlit ta saanud pole. Budõlini superaasta oli 2001, kui talle riputati kaela EM-kuld ja MM-hõbe ning ta tunnistati hooaja parimaks judokaks maailmas. Ent Veerpalu esimest maailmameistritiitlit hindasid valijad kõvemaks saavutuseks.\nJaak Mae suurpäev saabus Val di Fiemme MMil 2003, mil ta võitis hõbeda. Sama karva autasu said MMilt ka Pertelson ja Värnik, neist teine hõigati ka aasta sportlaseks.\nMarko Luhamaa, Heiki Nabi ja Andrei Inešini MM-tiitlid kahvatusid 2006. aastal Veerpalu olümpiavõidu kõrval. Sven Järve oma MM-pronksi ja Margus Hunt kahe juunioride MM-kullaga ei pääsenud pildi äärelegi.


Arco müüs kolme kuuga kuraditosin korterit - Ehitusuudised\nAutor: Rait Rebane • 23. mai 2011\nArco müüs kolme kuuga kuraditosin korterit\nReedel pärast sulgemiskella avaldas esimese kvartali tulemused Arco Vara. Raporti kohaselt on kerkis ettevõtte käive 17 protsenti, kuid korterite müük võrreldes aastatagusega kukkunud 30 korterilt 13 korterini.\nArco Vara suutis 3 kuuga müüa 13 korterit, nendes kaks Eestis, 5 Lätis ja 6 Bulgaarias, võrdluseks eelmisel aastal müüdi samal ajal 30 korterit ja krunti. Ettevõte esimese kvartali müük kokku moodustas 13,3 miljonit eurot, sellest 8,3 miljonit moodustas Tivoli projekti kinnistute müük Kontserni ühisettevõttele Tivoli Arendus. Jättes kõrvale Tivoli tehingu, kerkis ettevõtte müügitulu aastatagusega võrreldes 17 protsenti 5 miljoni euroni.\nArco Vara ärikahjuks kerkis eelmise aasta sama ajaga võrreldes 48 protsenti 0,9 miljoni euroni ning puhaskahjum 75 protsenti 1,3 miljoni euroni.\n2011. aasta esimese kvartalis sõlmiti kokku 4,3 miljoni euro väärtuses ehituslepinguid ning järele jäänud ehituslepingute maht on aastataguselt 8 miljonilt eurolt kerkinu 19 miljoni euroni. Arco Vara laenukohustused vähenesid 9,4 miljoni euro võrra.


Nõia-Intsu appihüüd: vajan vanglas hädasti arsti! - Elu24 : Eesti staarid\tSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuUunoElmarKavaTänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTehnikaElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulVideoportaalSSCGaleriiTV-kavaKinoLiveMeeldibWideoGamefriikTop kommentaaridVideo: nagu «Kill Bill» ehk kuidas naine oma ahistaja paika pani(1)Marko Reikop Mart Helmele armu ei andnud: kas venelased on teie arvates millegi poolest viletsamad?(23)Mansoni jõugu ohver? USA politsei tuvastas, et 47 aasta eest jõhkralt tapetud neiu oli Eesti päritolu Reet Jürvetson(4)Kerli tegi Beyonce't! Lauljatar avaldas ootamatult muusikavideo, milles paljastab ihu ja hinge(3)Pommuudis: Mart Sander tunnistab, et tal on lapsed!(1)Ohoo! Erootikatähest sushimüüjaks: Kristiina Bellanoval on uus amet!(4)Elu24 Live/ Külas käis särtsakatest kaunitaritest koosnev instrumentaaltrio La Phoenix(1)Pildid: Eesti president keerutas Helsingi klubis plaate(2)Marilyn Kerro jagab tarku sõnu Los Angelesest: armasta südamest, ela hirmuta ja naera hingest!(1)Anni Arro: Eesti mees ei suuda öelda midagi kena, ta peab sind enne maatasa tegema(1)Tänane lehtPostimeesMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaNaineIlmTehnikaElu24ArvamusLemmikUudisedEesti LaulVideoportaalSSCGaleriiTV-kavaKinoLiveMeeldibWideoGamefriikElu24StaaridEesti staarid\nNõia-Intsu appihüüd: vajan vanglas hädasti arsti! 6. juuni 2012 14:16Elu24.ee meelelahutustoimkond// : Tallinna vanglas istuv Nõia-Ints on hädas. Enda sõnul vajaks ta hädasti arstiabi, kuid seda talle kahjuks ei võimaldata. «Käisin eile ringkonnakohtus ja otsusest saan teada peale jaanipäeva, 27. juunil,» pajatab ikka veel eeluurimisvanglas kükitav Nõia-Ints.\n«Prokurör on ikka sama vihane, kui ennegi. Jääb loota vaid teiste kaasistujate normaalsesse suhtumisse.»\n«Tööd mul teha ka ei lasta seni, kuni protsess pooleli. Raadiot ka pole... Aga õnneks on telekas ja lamp veel alles. Saab vähemalt Reporterit vaadata ja end maailma asjadega kursis hoida.»\n«Lühidalt näeb minu päev välja selline:\nIstume kambris kuuekesi. Ärkame kell 6. Siis pessu, väike hommikuvõimlemine ja kell 6:30 hommikusöök.\nKell 7 hakkasin kuulama Sky Plus`i, aga kuna raadiot enam pole, siis vahin lakke...\nSeejärel tunnine jalutuskäik. Kell 12 on lõuna. Peale seda tunnine lõunauinak. Peale puhkepausi loen ajakirju, vanu lehti ja raamatuid.\nKell 16 hakkab trenn, mida saab teha üle päeva. Trenn toimub kambris ja sisaldab endas kätekõverdusi, kükke ja muid enda väljamõeldud harjutusi.\nKell 18 on õhtusöök. Kell 19 Reporteri vaatamine. Siis sarjade vaatamine. Peale seda pokker või male. Kell 22 on öörahu.»\n«Minu päevarutiini on siiski viimastel nädalatel löönud segi raske haigus. Jubedad kõhuvalud. Palusin ka arstlikku läbivaatust, aga seda mulle ei võimaldata. Öeldakse lihtsalt, et ole vait ja ära targuta!»\n«Tegelikult peaks nad võtma mult vereproovi ja kas või mingeid tablette andma. Meil juba üks kongikaaslane jäi siin pimedaks, kuna keegi ei reageerinud koheselt tema kaebustele.»\n«Kui ma siit kunagi välja saan, võtan kohe ühendust Mihkel Rauaga ja räägin Eesti vanglate ja vangide tegelikust olukorrast suu puhtaks. Ilmselt tuleb ka raamat kirjutada. »\n«See asutus peaks kurikaelu paremateks inimesteks kasvatama. Unistatakse, et vanglast lahkuv vang on hea ja lahke ning sobituks valutult ühiskonda.»\n«Aga see, kuidas meisse suhtutakse ja meiega käitutakse vanglamüüride vahel, ei tee meist kunagi häid ja hoolivaid inimesi. Ärge mitte lootkegi!» on staarnõid veendunud.\nKirjuta toimetajalePrindiElu24StaaridEesti staarid Kopeeri link LIITU UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadnõia-intsSamal teemalKaia Kanepile elati kaasa ka Tere Tennisekeskuses\nKaia Kanepi tänases veerandfinaalis Prantsusmaa lahtistel tennisemeistrivõistlustel, oli vastaseks venelanna Maria Šarapova. Kanepi ja Šarapova kohtumist jälgiti suure tähelepanuga ka Tere Tennisekeskuses. Nõid Nastja põrutab sel nädalavahetusel Kosmosesse\nNõia-Ints kavatseb paluda armu presidendilt\nJuuni lõpus toimus Tallinna Ringkonnakohtus kohtuprotsess, kus oli arutusel Nõia-Intsu kaebus seoses liiga karmi kohtuotsusega. Kohus jättis selle siiski rahuldamata ning staarnõial tuleb ilmselt seitse aastat vanglamüüride vahel veeta. Idee ERRilt: Nõia-Ints vangist vabaks ja presidendiks!\nEesti Rahvusringhäälingu (ERR) Raadio 2 hommikuprogrammi «Silmad lahti» saatejuhid Igor ja Oleg käisid välja idee, mille kohaselt võiks Eesti presidendiks saada Nõia-Ints.\nVanglarüü asemel hullusärk: Nõia-Ints lõikas endal kõrva mahaVeel pool aastat tagasi lootusrikkalt vabanemist oodanud staarvang Indrek Leibur ehk Nõia-Ints kannab vanglarüü asemel hullusärki ning kõneleb kosmilisest kuningriigist, enesevigastamistest ja lunastusest.\nMiks Nõia-Intsult konfiskeeriti vanglas raadio? Pole see Nõia-Intsu vanglaelu mingi meelakkumine. Mehelt konfiskeeriti hiljuti raadio ja nõid ise kupatati nädalaks kartsa vee ja leiva peale. Vanglas istuv Nõia-Ints on Mart Juurega kirjavahetuses\nIndrek Leibur aka Nõia-Ints, kes kannab vanglas seitsme aasta pikkust vanglakaristust, on otsustanud astuda kirjavahetusse staarkoomik Mart Juurega. Nõia-Ints vanglast: olen süütu ja võitlen lõpuni välja\nNõia-Ints hakkab otse vanglast reality-show'd tegema?\nNõia-Ints: mulle lajatati 11 aastat vanglat! Hiljuti vahi alla võetud Indrek Leibur aka Nõia-Ints astus täna kohtu ette, et kuulda kohtuniku lõplikku otsust, kas minna või mitte minna trellide taha. Kella nelja paiku lõppenud kohtuistung oli staarnõia jaoks šokk. Prokurör tahab Nõia-Intsu trellide taha saata 11 aastaks! Nõia-Intsu süüdistatakse väljapressimises\nMeie armastatud Nõia-ints arreteeriti naistepäeva hommikul 9:30 Tallinna reisisadamas. Mees rikkus maalt lahkumise keeldu eeluurimise ajal. Indrek Leiburit süüdistatakse nimelt väljapressimises ja kahtlustatakse kelmuses, mis leidsid aset möödunud aasta suvel. Politsei toimetas staarnõia sadamast otse kohtusse. Nõia-Ints pandi naistepäeval pokri\nMeie armastatud Nõia-ints arreteeriti täna hommikul 9:30 Tallinna reisisadamas. Mees rikkus maalt lahkumise keeldu eeluurimise ajal. Nõia-Ints tervitab kõiki sõbrapäeva puhul!\nElu24 lugejate suur sõber Nõia-Ints tervitab kõiki oma sõpru sõbrapäeva puhul! Nõia-Ints valmistub oma elulugu kirjutama\nHetkel Soomes resideeriv staarvang Indrek Leibur aka Nõia-Ints plaanib enda värvikast elust kirjutada elulooraamatu. Hetkel otsib mees seks puhuks varikirjanikku. Veel Video: Simple Session vol. 1 - ka vanad mehed rulatavad + üks naineVideo: Miks värvivad Simple Sessioni BMX-võistlejad oma pedaalid kuldseks?