Sõnause tulemused — Sirp\n2010. aasta 23. augustil kuulutas Vabariigi President välja sõnavõistluse ehk sõnause. Vasteid otsiti 11 uuele riigi ja ühiskonnaga seotud mõistele, osalejad võisid esitada vasteid ka oma pakutud mõistetele. Kokku osales võistlusel 593 inimest 2123 sõnaettepanekuga. Tulemusi kaalus Vabariigi Presidendi kantselei ja Eesti Keele Instituudi koostöös moodustatud töörühm. Töörühm otsustas üldvõitjaks kuulutada sõna taristu (esitaja Andres Valdre).\nAE-koostöö, vabamas keelepruugis averus, määrsõnana avera – PPP ehk public-private partnership’i asemel.\nKuivõrd ühendit „avaliku ja erasektori koostöö” tuntakse hästi, võiks ka eesti keeles mõistet tähistada vastavate sõnade lühendiga.\navaõiguslik – kohmakama avalik-õigusliku asemel.\nAvaõiguslik läheb hästi paari eraõiguslikuga. Ühtlasi tähendab töörühma soovitus seda, et ilmselt sobib ka avaliku õiguse asemel kasutada lühemat vastet avaõigus.\njuhind – Euroopa Liidu direktiivi kõrvale. Sõna lähtub juhinduma-tüvest, iseloomustab hästi direktiivide kohustuslikkust ja jätab võimaluse valida direktiivide täitmise viis.\nkestlik – inglise sõna sustainable tõlkevastena.\nEelistati kestma-tüvest moodustatud vormi kestlik. Sõna esineb juba Wiedemanni eestisaksa sõnaraamatus tähenduses ’(edasi)kestev, vastupidav’.\npeavoolustamine – inglise sõna mainstreaming tõlkena.\nSobivaimaks peeti otsetõlget peavoolustama, s.t peavooluks muutma.\ntaristu – võõrsõna infrastruktuur kõrvale.\nÜsna üksmeelselt oldi tari-tüvest stu-liite abil tuletatud sõna taristu poolt. Tari-tüvi viitab tarindi kaudu struktuurile kui kandvale konstruktsioonile ja tarindamisele ehk projekteerimisele ning konstrueerimisele, stu-liide märgib kogumit või süsteemi, vrd ajastu, andmestu, järvistu, vesistu, ühistu.\nteisestamine – inglise termini othering vastena.\nEelistati sõna teisestamine, s.t teiseks muutmine nii heas kui ka halvas mõttes.\ntoimeabi – senise humanitaarabi kõrvale. Töörühm pidas sobivaks toime-tüvega täiendatud liitsõna toimeabi. Toimeabi võimaldab hädapäraselt toime tulla, toimida. toimija – rahvusvahelises kontekstis esineva inglise termini actor või player tõlkena.\nKa tegusõna toimima sobib rahvusvaheliste suhete süsteemis tegutsevate riikide jms tegevuse iseloomustamiseks.\nvabasektor, vabamas keelepruugis vabakond – senise kolmanda sektori asemel.\nLiitsõna on moodustatud 2002. aasta sõnavõistlusel heaks kiidetud vabaühenduse (valitsusest sõltumatu organisatsiooni) eeskujul. Terminitega avalik sektor ja erasektor sobib kokku liitsõna vabasektor. Heaks leiuks peeti tuletist vabakond (vrd ühiskond; sellest saab tuletada sõna vabakondlased, s.t kolmanda sektori esindajad).\nLisamõistete hulgast otsustas töörühm soovitada kasutusse sõnad kärgpere ’pere, kus on sinu-minu-meie lapsed’ ja tundetaip ’emotsionaalne intelligentsus’, esile tõsteti sõna penipaun ’doggiebag’.\nPikemalt vt www.president.ee\nVaatamisi: 1 976


Eesti Kultuuriloo ja Folkloristika Keskus :: Tutvustus\nEKFK loodi 2001. aastal ning selle põhieesmärk on kujuneda keskuseks, mis suudab tagada rahvusliku identiteedi olemasoluks ja ühiskondliku mälu püsimiseks, intellektuaalseks vabaduseks ja kultuuri täisväärtuslikuks arenguks olulise humanitaarteadusliku uurimistöö järjepidevuse ja transmissiooni. Põhieesmärgi täitmiseks kavandatavad vahendid on:\nRahvusliku kultuuripärandi kommunikatiivsete artefaktide säilitus- ja kasutusstrateegia väljatöötamine.\nHumanitaarteadusliku infoühiskonna arengu soodustamine vastavalt teaduse ja ühiskonna vajadustele.\nNaaberriikide (Läti, Venemaa, Soome) tippteadlaste senisest aktiivsem integreerimine kultuuriruumide kokkupuutepunktide ja ühisosa (nii perioodide kui ka ühisjoonte) uurimisse.\nInterdistsiplinaarse teadussuhtluse arendamine, eelkõige ajaloolaste, sotsioloogide, majandusteadlaste, kunstiteadlastega.\nVaimukultuuri edendamine ühiskonna teaduseetika ja väärtushinnangute kujundamiseks.\nMultilingvaalse humanitaarteadusliku multimeediakeskuse arendamine.\nEKFK emaasutuseks on Eesti Kirjandusmuuseum, keskuse töösse on kaasatud ka väljapaistvaid humanitaare Tartu Ülikoolist, Eesti TA Underi ja Tuglase Kirjanduskeskusest, Eesti Muusikaakadeemiast ja Viljandi Kultuuriakadeemiast. Keskuse töös osaleb kokku u 40 täitjat, neist pooled on doktorikraadiga ja ¼ õpib doktorantuuris, peamiselt Tartu Ülikooli juures (EKM pole õppeasutus ega teosta seega ise kraadiõpet).\nKeskuse töö on seotud 6 TKNi poolt sihtfinantseeritava teadusteemaga ja 15 ETFi grandiprojektiga. EKFK on saanud aastail 2001-2004 finantsilist tuge ka riiklikest programmidest "Eesti keel ja rahvuskultuur", "Eesti keel ja rahvuslik mälu" ning "Humanitaar- ja loodusteaduslikud kogud".\nEesti Kirjandusmuuseum pole pelgalt uurimisasutus, vaid uurimisasutuse ja mitme rahvusarhiivi konglomeraat. Uurimistööd soodustab suuresti kolme fundamentaalse arhiiviüksuse paiknemine samas majas. Nendeks on:\nArhiivraamatukogu, mille fondi suurus (seisuga 31. detsember 2003) on üle 808 400 arvestusüksuse - suure teadusliku väärtusega arhiivkogu, milles on pea täielikult esindatud vanem eesti- ja saksakeelne Eesti- ja Liivimaal ilmunud trükis;\nEesti Kultuurilooline Arhiiv, mille põhifondis on üle 300 000 säilitusüksuse, nende hulgas käsikirja , kunsti-, foto , helilindi- ning filmikogu;\nEesti Rahvaluule Arhiiv, mille fondid kätkevad rohkem kui 5000 säilitusüksust käsikirju, pea 20 000 säilitusüksuse suurust fotokogu, fonoteeki ja videokogu.\nOn olemas tingimused konverentside, töökoosolekute, näituste jm teadus- ja kultuuriürituste korraldamiseks. Uurimisteemad on kindlustatud kogenud abipersonaliga. Majas asub kolm võrguserverit (Haldjas, Ohto ja Kirmus) ning olemasolev arvutipark on silmapaistvalt suur ja heal järjel.\n2002. a märtsis evalveeris Eesti Kõrghariduse Akrediteerimise Keskuse poolt moodustatud rahvusvaheline komisjon EKM teadustegevust ja tunnustas selle tööd hindega "excellent".\nEKM kuulub maailma kirjandusmuuseume ühendavasse organisatsiooni, International Council of Literary Museums (ICLM), täites 358 liiget ühendava komitee kuueliikmelises nõukogus kirjandusmuuseumide vahelise teadustöö koordinaatori ülesandeid.\nUNESCO programmi "Memory of the World" üheks Eesti-poolseks juhiks on Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu. Kirjandusmuuseumi rahvaluuleteadlased on aktiivselt tegevad rahvusvahelises folkloorivõrgustikus: The Folklore Fellows, International Network of Folklorists ja rahvusvaheline jutu-uurijate ühendus, International Society for Folk Narrative Research (ISFNR). Juhtivat osa etendavad EKM folkloristid Balti Folkloori Instituudi (Baltic Institute of Folklore) tegevuses. EKM etnomusikoloogid kuuluvad rahvusvahelisse muusikateadlaste ühingusse International Council for Traditional Music ja Euroopa muusikateadlaste ühingusse European Seminar in Ethnomusicology. EKM tippkeskuse koosseisus töötavad teadlased osalevad ka Rahvusvahelise Fennougristide Komitee, Rahvusvahelises Folkloorifestivalide ja Rahvakunsti Organisatsiooni (CIOFF), Euroopa Folkloori Instituudi, Rahvusvahelise Semiootikaseltsi jm rahvusvaheliselt oluliste erialaühenduste tegevuses.\nEesti Kirjandusmuuseumi senised tähtsamad uurimistulemused on välja kasvanud asutuse kui arhiivide ja uurimisüksuste ühenduse spetsiifikast. Juhtivad suunad EKMi viimase kümnendi tegevuses, mis annavad eeldused ja orientatsiooni ka EKFK tegevusele, on olnud järgmised:\nIntensiivne tegevus digitaalse meedia ja andmebaaside alal: folkloristlike e-ajakirjade väljaandmine ja uurimuste digitaalne publitseerimine; folkloori, rahvamuusika ja kirjanduslooliste andmebaaside loomine, folkloori e antoloogiate avaldamine, kirjanduslooline ERNI projekt; andmebaasid ELLEN, KLAABU, HERBA jt.\nEesti rahvuskultuuris alustrajava allikapärandi publitseerimine tekstikriitiliste väljaannetena: O. W. Masingu kirjavahetus, S. H. Vestringi sõnaraamat, F. R. Faehlmanni teosed jm.\nAkadeemiliste folklooriväljaannete jätkuv avaldamine sarjas "Monumenta Estoniae Antiquae": vanasõnad ja mõistatused, regilaulud, muistendid.\nAktiivne uurimistöö eesti jt rahvaste folkloori, rahvamuusika, usundi ja etnoloogia alal.\nEesti kultuuri euroopaliku konteksti taastamine: väliseesti arhiivide kogumine EKLA-sse, olulisemate kirjavahetuste (nt I. Ivask - A. Oras) jm mittefiktsionaalse allikmaterjali (K. Ristikivi päevik) avaldamine kommenteeritud väljaannetena.\nKirjanduslike institutsioonide ja rühmituste ajaloo uurimine nn tiheda kirjelduse meetodil.\nRahva mittefiktsionaalse mäluainese kogumine, uurimine ja publitseerimine.\nEKFK pakilisimad hetkeülesanded aastateks 2004 jj on:\nRahvusvahelise koostöö edasine laiendamine ja tihendamine, eelkõige: bibliograafia "Internationale Volkskundliche Bibliographie - International Folklore Bibliography - Bibliographie Internationale d'Ethnologie" (SIEF) koostamine ja toimetamine, mis aastast 2002 on Kirjandusmuuseumi õlul (peatoimetaja K.-M. Rooleid); nõukogude perioodi kultuuriideoloogia ja toimemehhanismide uurijate koostöövõrgustiku loomine (koostööpartnerid: A. Ahmetova Uurimiskeskus Peterburis, Lev Tolstoi Memoriaalkompleks Jasnaja Poljanas, H. Heine Instituut Düsseldorfis, Balzaci-nimeline Uurimiskeskus Pariisis jt); rahvusvahelise Siberi-keskse kultuurantropoloogia konverentsi "Generation P" korraldamine 8.-10. oktoobril 2004 (koostöös Max Plancki Sotsiaalantropoloogia Instituudiga); projekti "Music, National Identity, Ethnicity and Cultural Diversity in Europe" (partner Tampere Ülikool) edasiarendamine koostöös Leedu Muusikaakadeemia ja Läti Muusikaakadeemiaga; läänemeresoome vanasõnaprojekti "Proverbia septentrionalia" lõpuleviimine koostöös Soome Kirjanduse Seltsi ja Joensuu Ülikooliga.\nSenisest veelgi intensiivsem tegevus kultuuriväärtuste digiteerimise alal ja lülitumine vastavaisse rahvusvahelistesse projektidesse: eelkõige keskkonna loomine kultuuriväärtuslike humanitaarteaduslike kogude kättesaadavaks tegemiseks rahvusvahelisele uurijaskonnale vastavalt Euroopa Liidu eEurope 2002 Action Plan (2002) raames sätestatud printsiipidele; kogude digiteerimiseks, kogumiseks, säilitamiseks ja kasutamiseks vajaliku tehnika soetamine; osalus digitaalse info esitamise normide ja standardite väljatöötamisel, kontekstiuuringute läbiviimisel ja metaandmete süsteemi rakendamisel. Ühtlasi on vajalik jälgida, et digitaalse informatsiooni taustuuringute rõhuasetused ja kättesaadavusastmed vastaksid Eesti haridussüsteemi vajadustele ja nõudlusele. Tingimata vajalik on ka runo- ja regilaulude digiteerimise megaprojekti jätkamine koostöös Soome Kirjanduse Seltsiga.\nEKFK töörühmad ja välisliikmed on olnud perioodil 2001-2004 juhtivalt tegevad mitmete Eestis toimunud rahvusvaheliste teadusürituste korraldamisel. Neist olulisemad on olnud:\nrahvusvaheline Oskar Looritsale pühendatud konverents "Popular Religion and Folklore at the Turn of Millennium: Contemporary Research Methods" 9.-12. novembril 2000 Tartus;\nrahvusvaheline sümpoosium "Sturm und Drang in Livonia. Patterns of riot - Der Sturm und Drang in Livland: Rebellionsmuster im Leben und in der Dichtung. J. M. R. Lenz 250 - K. J. Peterson 200" 7. - 9. septembril 2001 Tart"us;\nSacred and Profane in the Dialogue of Cultures: Ritual and Generic Aspects" 18.-19. aprillil 2002 Tartus;\nüleeuroopaline konverents "Cultural Context from the Archaeoastronomical Data and the Echoes of Cosmic Catastrophic Events" 27.-30. augustil 2002 Tartus, Vilustes ja Tõraveres;\n"Eros and Language: The Rhetorical Patterns of Translatability and Understanding" 31. maist 2. juunini 2002 Käsmus;\nrahvusvaheline seminar "Popular Religion in Multiethnic and Multiconfessional Environment" 6. - 7. detsembril 2002 Tartus;\nteine rahvusvaheline baltisaksa kirjakultuuri sümpoosium "Hier ist woanders: Das baltische Welterlebnis der Keyserlings" 18.-21. septembril 2003 Tallinnas ja Tartus.\nSilmapaistvalt tegus on olnud EKM folkloristika osakonna ning keskuse välisliikmete J. ja R. Unduski (UTKK) roll rahvusvaheliste teadusürituste korraldamisel.\n1996. aastast antakse välja kaht eelretsenseeritavat folkloristlikku e-ajakirja - ingliskeelset "Folklore: Electronic Journal of Folklore" (http://www.folklore.ee/folklore) ja eestikeelset "Mäetagused" (http://wwww.folklore.ee/tagused). Nende autorkond on rahvusvaheline, organisatoorne ja rahaline egiid ning toimetustöö on olnud põhiliselt EKM folkloristika osakonna kanda.\nLisaks töörühmade tasandil tehtavale on kavandatud ka ühe laiema uurimisteema ümber koondatud humanitaarse integratsiooni katse. Selleks teemaks on valitud kultuuri suhted ühiskonna, võimu ja riigiga, eriti kultuuri toimimine totalitaristlike re1iimide tingimustes. Neil teemadel on korraldatud mitmeid konverentse ja seminare, põhitulemid avaldatakse aga aastast 2003 alates nn punaste aastaraamatutena: "Võim ja kultuur" (2003), "Netinalju Stalinist" (2004), "Kohanevad tekstid" (koostamisel, ilmub 2005).


EKRE saadikud nõuavad Repsilt selgitust riigikeele ahistamise kohta kõrghariduses | EKRE – Eesti Konservatiivne Rahvaerakond\nEKRE saadikud nõuavad Repsilt selgitust riigikeele ahistamise kohta kõrghariduses\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna saadikud Riigikogus esitasid teisipäeval 20. märtsil haridus- ja teadusminister Mailis Repsile arupärimise, miks Eesti kõrgkoolid rikuvad pidevalt Eesti Vabariigi põhiseadust, mille § 6 ütleb selgelt, et Eesti riigikeel on eesti keel.\nSamuti rikutakse keeleseaduse § 1, mille kohaselt peab tagama eesti keele kasutamine peamise suhtluskeelena kõikides avaliku elu valdkondades sh hariduses. Ka ülikooliseaduse § 22 lõige 8 ütleb üheselt, et ülikooli õppekeel on eesti keel.\n“Seega peavad ülikoolides olema õpe ja kohustuslikud õppematerjalid eranditult eesti keeles, vaid soovitatavad materjalid võivad olla mõnes võõrkeeles. Tegelikkuses on aga enamus õppematerjale võõrkeeltes. Kraadide kaitsmine on muutunud valdavalt inglise keelseks, hoolimata sellest, et enamus kaitsmisel osalevatest inimestest on eestlased,” seisab saadikute arupärimises. “See omakorda soodustab kodumaise teaduse ja teaduskeele kiiret väljasuremist.“\n“Kui emakeelne haridus vabanes koos Eesti Vabariigi sünniga 1918. aastal esmakordselt ajaloos võõrkeelsest õpetamisest, siis miks me vabariigi sajandal juubeliaastal läheme taas ja pealegi vabatahtlikult üle võõrkeelsele õppele? Isegi nõukogude okupatsioon ei suutnud eestikeelset kõrgkooli hävitada, aga nüüd teeme seda ise,” ütles EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme arupärimise üleandmisel.


Kõrgete hindadega Eesti: leedulastest teenime küll rohkem, aga osta suudame vähem - Maaleht\nÜhe keskmise kartuli omahind on kuus senti, aga õlis praetuna saab selle eest küsida 2.50. Kõik tahavad ratsa rikkaks saada. Eesti kipub olema ostujõu mõttes kallis riik.\nKonjunktuuriinstituudi direktor Marje Josing tõdeb, et meil on küll suurem palk ja pension kui näiteks leedulastel, aga kuna Leedu hinnatase on nii palju madalam, saavad nad sama palga eest endale rohkem lubada. SVEN ARBET\nKui poliitikud on populismihoos midagi pähe võtnud ja selle jõuga läbi surunud, ei pruugi tagajärjed olla head. Konjunktuuriinstituudi juhi Marje Josingu hoiatused ja analüüside selgitused löövad tihtipeale õhu puhtaks.\nMaaleht avaldas pilte tantsupeo peaproovist. Üks kartul, mis kaalus tõenäoliselt alla saja grammi, oli tehtud kartulispiraaliks ja õlis praetud ning selle eest küsiti 2.50. See on omahinnale umbes 50kordne lisa. Ja leti taga oli saba. See võiks küll olla koht, kus väliürituse külastaja ütleb: vabandust, teil on väga kallis.\nKülastaja ei pea ostma, kui talle ei sobi, aga kui on saba taga, siis järelikult leidub külastajaid, kes tahavad selle ühe kartuli saada. Ta ei osta neid ju palju, ta tahab osta ühe. Kui see on emotsiooniost ja väliüritusel, siis noh, mis teha.\nEesti kipub olema meie ostujõu kohta kallis riik.\nKui konjunktuuriinstituut teeb palju tööd selleks, et valitsusel oleks võimalik järgmiseks valitsusperioodiks õigeid otsuseid teha, siis kas neid otsuseid tehakse ka selle järgi, mis on teie tehtud töö?\nIga valitsuse poliitika on ikkagi poliitiline otsus. See tugineb ju väga harva teaduslikele argumentidele. Kui näiteks aktsiiside puhul oleks teadlasi kuulda võetud, siis ju ei oleks siin selliseid hüppeid tehtud.


ISSAND, SINA OLED MU KÕIK | World Challenge\nISSAND, SINA OLED MU KÕIK\n„Senini pole teid tabanud muu kui inimlik kiusatus. Aga Jumal on ustav, kes ei luba teid kiusata rohkem, kui te suudate taluda, vaid koos kiusatusega valmistab ka väljapääsu, nii et te suudate taluda.“ (1 Korintlastele 10:13). Paulus kirjutab siin korintlastele ja kinnitab neid. „Sa oled enam-vähem langemise äärel? Sul on tunne, et ei jaksa enam edasi minna? Kui nii, siis ole julge, sest mul on häid sõnumeid sulle. Paljud inimesed on kogenud neid samu kiusatusi, mida sina hetkel, kuid nad pole jäänud nende alla!“ Miks? Sest Jumal on ustav ja loob alati väljapääsutee.\nJumal on ustav! Inimesed su ümber ei pruugi seda olla. Muide, ma isegi pole omaenese jõus ustav. Kuid Jeesus elab meie sees ning Jumala õigsus võtab üha enam kuju me eludes. Kohtudes Jeesusega, saab Jumala seeme istutatud su sisse. Ristil ohverdatud Talle veri annab sulle uut jõudu ja su ihu, hing, meeled ning süda saavad muudetud. Jeesus haarab su südame ja muudab sind, tehes sinust täiesti uue loodu.\nJumal valmistab väljapääsutee! Kaasaja maailm pakub mitmeid väljapääsuteid, kuid Jumala Sõna ütleb, et Jeesus on meie väljapääsutee. Ja et Jumal varustab! Mäletad Aabrahami, kes läks üles mäele oma poega ohverdama? Ta läks omaenese jõus, kuid Jumal peatas ta ja ütles: “Küsimus pole su enda teos, vaid mina varustan sind ohvriga.” (vt 1 Moosese 22:12-13)\nÜkskõik, millega sa ka täna silmitsi ei seisaks – sa võid olla kindel, et Jumal loob sulle väljapääsutee. Vaata Temale ja tunnista: “Issand, Sina oled mu kõik. Tänu Sinu armule võin ületada iga kiusatuse oma elus: depressiooni, hirmu, viha, himud ja ükskõik, millised pimeduse jõud, mis tõusevad mu vastu.”


Väga kiiresti vaja hoiukodu (Lehekülg 1) - Hoiukodud - Kassisõprade foorum\nVäga kiiresti vaja hoiukodu\nKassisõprade foorum » Hoiukodud » Väga kiiresti vaja hoiukodu\n1 Teema autor: chatton 19.07.2007 23:08:34\nTeema: Väga kiiresti vaja hoiukodu\nHoiukodu otsib ka kiiresti pikakarvaline musta-valge kirju kiisu www.tuhat.net/kiisu\nKiisu taas siis leitud Kuldnoka tänavalt keldrist. Kiisu oli üsna hullus seisus. Kohutavalt kirpe täis, ussid, kohutavalt kõhna ja näljas ja inimkartlik. Nüüd on kiisuke natuke alla nädala olnud hoiukodus, saanud parasiiditõrje, ussirohtu, kaks korda pestud ning veel kõiksugu rohte saanud ja selle mustuse ja kirbukihi alt tuli nähtavale päris kena kiisu. Hetkel ta veel natuke kartlik, aga juba kohaneb ja sotsialiseerub. Praegune hoiukodu ei saa kiisut enam enda juures hoida ja reedel peab kiisu uue hoiukodu leidma, muidu peab ta tagasi keldrisse kolima, sest ei ole teda kuskil hoida. Tema 4 vennakest on juba kodu leidnud ning üks broneeritud. Andke ka sellele kiisukesele võimalus leida tänu armastavale hoiukodule varsti päris oma kodu. Hoiukodus oleks kiisu kuskil kaks nädalat, max 3 nädalat. Selle aja jooksul peaks ta uue kodu kindlasti leidma.\nwww.tuhat.net/kiisu - alt kolmas rida pilte.\n2 Vastas: Kiizufänn 20.07.2007 09:19:56\nVasta: Väga kiiresti vaja hoiukodu\nAga kirjuta kuulutused ja pane need ülesse,et Armas kiisukene otsib uut peremeest/perenaist vms...\n3 Vastas: chatton 23.07.2007 10:51:07\nKuulutused ju igal pool olemas ja kiisul on augusti lõpuks olemas kodu, ta on broneeritud, aga niikaua peab ta kuskil olema, praegune hoiukodu saab teda selle nädala lõpuni hoida, kauem mitte ja siis peab kiisu kasvõi tagasi keldrisse minema.


Teisenda kgoe mõõtühikuks m³ diislit (Kilogramm naftaekvivalenti mõõtühikuks m³ diislit)\nkgoe to m³ diislit\nKilogramm naftaekvivalenti to m³ diislit\nTeisenda Kilogramm naftaekvivalenti mõõtühikuks m³ diislit (kgoe mõõtühikuks m³ diislit):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '113 Kilogramm naftaekvivalenti'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilogramm naftaekvivalenti' või 'kgoe'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Naftaekvivalent'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '74 kgoe na m3 diislit' või '12 kgoe to m3 diislit' või '64 Kilogramm naftaekvivalenti -> m3 diislit' või '98 kgoe = m3 diislit' või '6 Kilogramm naftaekvivalenti na m3 diislit' või '37 Kilogramm naftaekvivalenti to m3 diislit'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(96 * 65) kgoe'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '113 Kilogramm naftaekvivalenti + 339 m3 diislit' või '75mm x 53cm x 41dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilogramm naftaekvivalenti mõõtühikuks m³ diislit teisendamiseks: 1 Kilogramm naftaekvivalenti [kgoe] = 0,001 020 408 163 265 3 m³ diislit


Isadora - Huulte kuju korrigeeriv huulepliiats veekindel 0.3g - 12,85 €\n> Meik>Huultele>Isadora - Huulte kuju korrigeeriv huulepliiats veekindel 0.3g\nIsadora - Huulte kuju korrigeeriv huulepliiats veekindel 0.3g\n16 062,50 € / kilogramm\nHuulte kuju korrigeeriv huulepliiats veekindel\nVeekindel huulepliiats kontuurib ja lisab volüümi Su huultele, on kauapüsiv ja selle pealekandmine on kerge. Unikaalne koostis ennetab huulepulga laialivalgumist ja muudab huulepulga kauapüsivamaks. Kreemjas matt lõpptulemus ja intensiivne värv, huulepliiatsit võib kasutada ka huulepulgana.\nNipp! Kasuta koos huulte kuju korrigeeriva huulepulgaga, et saavutada täiuslikult kujundatud huuled.\nKauapüsiv (8 tundi)\nEi vaja teritajat - täiusta otsa pabersalvrätikuga kui vaja.\nBema - Päikesekreem SPF20, 150 ml


Parimad antibiootikumid nohu ja ninakinnisuse korral täiskasvanutel ja lastel - Otiit 2022\nAntibiootikumid nohu korral: täiskasvanute riniidi tilkade ja pihustite loetelu\nNohu kui ühte kõige tavalisemat hingamisteede haiguste ilmingut, mida iseloomustab põletikulise protsessi esinemine nina limaskestas, täiendab aevastamine, ebamugavustunne, rikkalik ninakinnisus ja hingamisraskused. Haiguse arengu algfaasis kasutatakse vasokonstriktoreid, mille tegevus on suunatud limaskesta niisutamisele, tursete leevendamisele ja nina sekretsiooni vähendamisele. Kuid täiskasvanute nohu antibiootikume kasutatakse tõhusalt kroonilises vormis, kuid ainult vastavalt raviarsti juhistele. Selleks, et pikenenud riniit ei põhjustaks tõsiseid tüsistusi, nagu keskkõrvapõletik, sinusiit, vasomotoorne riniit, on haiguse esimeste nähtude korral soovitatav pöörduda spetsialisti poole..\nMillal külmetusravi antibiootikumidega ravida?\nPeamised näidustused külmetushaiguse raviks antibakteriaalsete ainetega on:\npikaajaline riniit, mis muutub krooniliseks vormiks;\nkeha raske hüpotermia tagajärjel suurenenud valulikud sümptomid;\nhaigustekitajate olemasolu ülalõuaurkevoolus;\nbakteriaalse etioloogia nohu koos komplikatsioonide tekkega;\nriniit otsmikupõletiku, sfenoidiidi, etmoidiidi tagajärjel;\nraske riniit, provotseerides tonsilliidi, trahheiidi, bronhiidi, adenoidiidi arengut.\nPüsiva riniidi korral on vaja võtta süsteemseid antibiootikume, kui esinevad järgmised haiguse ilmingud:\ntugev valu paranasaalsete siinuste ümbruses, kulmudes, silmades ja otsmikul;\n10 päeva jooksul alates haiguse algusest ei ole heaolu paranemise dünaamikat;\nSelleks, et mõista, milliseid antibiootikume tuleb veniva külmaga juua, on soovitatav välja selgitada selle päritolu olemus. See võib olla allergiline, viiruslik, bakteriaalne. Allergilist nohu saate ravida antihistamiinikumidega ja antibiootikumidega tõhusalt nohust vabaneda. Preparaadid on nii kohaliku kui ka üldise toimega, saadaval tablettide kujul, kapslite, aerosoolide ja tilkade kujul.\nKas antibakteriaalse toimega külmetushaigust on võimalik kasutada ilma arstiga nõu pidamata?\nAntibakteriaalsed ained on väga tõhusad ja neil on lai toimespekter, kuid nende iseseisva kasutamise korral on haiguse peamiste tunnuste "kustutamine" suur tõenäosus. Ja on võimalik välja töötada ka kandidoos, düsbioos, seedimise ja toidu omastamise protsess on häiritud, mis viib tugevamate ravimite määramiseni.\nIntramuskulaarse süstimise ravimit kasutatakse siis, kui bakterid paljunevad kiiresti ja nakkus levib teistesse elunditesse.\nAinult kvalifitseeritud spetsialist teab, milliseid antibiootikume on vaja külma korral..\n[smartcontrol_youtube_shortcode key = "antibiootikumravi nohu korral" cnt = "3" col = "3" shls = "true"]\nSelleks, et ravi oleks tõhus ja takistaks haiguse venimist, on soovitatav kasutada kohalikke antibiootikume, mis toimivad konkreetses piirkonnas, kus põletikuline fookus on koondunud. Selliste ravimite eelistest võib välja tuua õrna toime kehale ja minimaalse kõrvaltoimete näitaja. Need on ravimid nasaalsete aerosoolide ja tilkade kujul. Kõige tõhusamad abinõud hõlmavad järgmist:\nFramütsetiin. See on hea antibiootikum aminoglükosiidide kategooriast, paikseks kasutamiseks koos toimeainega framatsetiinsulfaat. Ravimil on väljendunud bakteritsiidsed ja antibakteriaalsed omadused, see tuleb apteekidesse kahes sordis, pihusti kujul ja tilkade kujul. Framacetin on ette nähtud ENT-organite ja ülemiste hingamisteede nakkuslike ja põletikuliste patoloogiate, eriti riniidi, sinusiidi, rinofarüngiidi raviks. Soovitatav annus täiskasvanutele on üks süst igasse ninakäiku 4–6 korda päeva jooksul. Ravikuur 7-10 päeva.\nPolydexa. Nohu jaoks üliefektiivne sprei lisaks antibiootikumidele sisaldab hormoone ja vasokonstriktoreid. See on uus kombineeritud preparaat, mis aitab hävitada patogeenseid mikroorganisme ja kõrvaldada põletikuline protsess. Määrake ravim sinusiidi kliiniliste ilmingute korral ja keskkõrva mädaste komplikatsioonidega. Soovitatav annus on üks pihustus mõlemasse ninasõõrmesse kuni 5 korda päevas. Ravikuur on 7-10 päeva.\nBioparox. Kohalik antibakteriaalne ravim on toodetud aerosooli kujul ja see on ette nähtud inhalatsiooniprotseduuride jaoks. Fusafungiini aktiivse komponendi olemasolu tõttu on ravimil tugev bakteritsiidne omadus, võime tungida kõige raskemini ligipääsetavatesse kohtadesse. Täiskasvanute raviks on soovitatav annus 2 inhalatsiooni igas ninakäigus 4 korda päevas. Ravi kestus on 7 päeva. Pärast iga kasutamist tuleb düüsid desinfitseerida 90% alkoholiga.\nNovoimanin. Naistepuna ekstrakti põhjal valmistatud taimse päritoluga antibiootikum esitatakse väliseks kasutamiseks mõeldud alkoholilahuse kujul. Ravim lahjendatakse veega ja tilgutatakse igasse ninakäiku. Novoimaniini annuse ja kasutamise meetodi määrab spetsialist.\nAntibiootikumiga külmetushaiguse tilka ei soovitata võtta koos teiste intranasaalsete ravimitega.\nAntibakteriaalsed ravimid pillide kujul püsiva riniidi korral\nPikaajalise riniidi raviks täiskasvanutel kasutatakse makroliidide rühma ravimeid, millel pole inimkehale agressiivset mõju. Kõrge efektiivsusega ravimite hulka kuuluvad:\nErütromütsiin. Bakteriostaatiline antibiootikum takistab peptiidsidemete moodustumist ja pärsib patogeensete mikroorganismide valkude sünteesi. See on piisavalt ohutu ja tõhus ravim, mis on ette nähtud organismi põletikuliste protsesside jaoks. Pärast mitmepäevast kasutamist täheldatakse patsiendi üldise heaolu märgatavat paranemist, kuid enne täielikku taastumist ei ole soovitatav ravi lõpetada. Erütromütsiini tuleb võtta üks tund enne sööki või 2 tundi pärast seda, 4-6 korda kogu päeva jooksul. Soovitatav annus on 0,25 g.\nAmoxiclav. Kombineeritud laia toimespektriga antibakteriaalne ravim, mille peamised ained on amoksitsilliin ja klavuloonhape. Amoxiclavil on antimikroobne ja bakteritsiidne toime, see on ette nähtud ENT-haiguste raviks. Soovitatav annus on 1 tablett iga 8 või 12 tunni järel, võttes arvesse ravimi põhikomponentide kontsentratsiooni. Raviteraapia kestus 5-14 päeva.\nAmoksitsilliin. Poolsünteetilise päritoluga ravimit peetakse üheks kõige populaarsemaks ja efektiivsemaks ravimiks, mis kuulub penitsilliinide sarja. Tänu toimeainele (amoksitsilliinitrihüdraat) on ravimil võimas mõju erinevat tüüpi bakteritele (grampositiivsed, gramnegatiivsed). Antibiootikumi annus on 250 - 500 mg 3 korda päevas. Raske haiguse korral suurendatakse annust 1 g-ni. Kursus 10 päeva.\nFlemoklav. Ravim kuulub antibakteriaalsete ravimite kategooriasse, mida iseloomustab lai valik rakendusi. Ravimi toimeained (amoksitsilliinitrihüdraat, klavulaanhape) omavad aktiivset mõju patogeenidele, hävitades rakkude terviklikkuse. Flemoklavi kasutamist pikaajalise veniva riniidi korral märgitakse kui väga tõhusat ja kiiretoimelist ravimeetodit, peamine on järgida juhistes toodud juhiseid: 500 mg 3 korda päevas. Meditsiinilise ravi kestus sõltub haiguse astmest ega tohiks ületada 14 päeva.\nAugmentin. See on keeruline pikaajalise toimega antibakteriaalne aine, mille maksimaalne terapeutiline toime on eriti väljendunud, kui tablett võetakse enne sööki. Ravimi annuse määrab ainult raviarst, minimaalne ravikuur on 5 päeva.\nKaasaegsed antibakteriaalsed ained on väga tõhusad ega kahjusta organismi tõsiselt, erinevalt nende eelkäijatest, kuid millist antibiootikumi on parem külmetusraviks võtta, peaks määrama ainult kvalifitseeritud arst.\nKuidas lapse nohu ravida Bronhiit\nDerinat koos staphylococcus aureus staphylococcus aureus'ega\nSinusiit ja sinusiit on kõige levinumad lastehaigused. Sinusiit on kahe või enama ninakõrvalkoobaste kompleksne põletik: ülalõua-, etmoid-, otsmiku- ja sfenoidne nina. Sinusiit on ühe või mõlema ülalõuaurkepõletiku põletik, reeglina haigestuvad lapsed alates 4.


Koduperenaine. Ilma meeleheiteta.: Koduõppeaasta sai läbi. Filmiarvustus ka.\nKoduõppeaasta sai läbi. Filmiarvustus ka.\nVähemalt on kooli sisevõrgus nii Unistaja kui Jõugu Juhi nime taga kirjas, et klass on lõpetatud. Hindeid küll veel täpselt ei tea, aga tundub, et "viisi" on JJ-l rohkem. Äi pole hullu, see on meil esmakordne kogemus ja me ju teame, et Unistajal on raskusi oma tippvormi ajastamisega. Nagu Karina eelmise sissekande kommentaaris ütles, õpetaja võib küsida asju nii, nagu tema õpetas, aga mõni laps ei taju õpetaja ootust ... Unistaja ütles ka, et ta jättis loodusõpetuses mingile küsimusele igaks juhuks vastamata, et äkki ei ole õige.\nIgatahes küsis täna kehalise kasvatuse õpetaja poiste hüppamisi ja palliviskamisi vaadates minu käest, kas sobib, kui mõlemat hinnatakse "neljaga". Otse loomulikult sobis, sest mingit kontrollitud sporti pole noormehed aasta aega teinud. Tuleval aastal pean ikka kuidagi üle saama oma spordi-sallimatusest ja leidma koha, kus raha tuulde loopida poisid trennis saaksid käia. Paluks midagi, kus ei peaks mitte kunagi minema võistlustele või mingit lisavarustust ostma, sest nii väga kui ma ka meie algklasside kehalise kasvatuse õpetajast ja vend T.-st (jookseb palju ja kaugel, köh) kui inimestest lugu pean, sporti pean ma parimal juhul tühikargamiseks.\nPäeva tähistamiseks või tegelikult päris juhuslikult just täna käisime kogu kambaga kinos, vaatamas "Supilinna salaseltsi". Lõpuks ometi üks korralik Eestis tehtud lastefilm! Natuke Lindgrenilikkust, natuke märulit, natuke koledaid kohti ka. Lillebror küsis surnuaia-stseeni eel targu pissile ja hakkas viimse heitluse ajal nutma, aga ta ongi meil selline õrna hingega. Mina ka nutsin, sest peaosaline-tüdruk oli punaste juuste ja nöpsninaga ... Aga sellest sarnasusest saan aru ainult mina ja väga võib-olla keegi kõrvalisem veel, ma südamest loodan, et sarnasus ei ole lähedaste häirimiseks piisav. (ühesõnaga, meil oli kunagi üks õpilane, keda enam ei ole - oli Olivia Viikanti nägu tüdruk, armas, andekas ja tragi) Kahjuks tundsin ära ainult ühe Supilinna pärislapse, BL-d näidati üsna alguses suures plaanis. Poisid pärast ütlesid, et ME hernemajast oli ka olnud. Lastel oli palju äratundmist ja palju küsimusi, kas salakäigud on päris ja kas sellist ainet saab olemas olla ... Minul oli ka küsimus, ma nimelt ei tea vanaisa maja. Peab otsima minema. Võib-olla piisab ka minu kunagise lastetoa aknast binokliga vaatamisest, sest Vanaema ja Vanaisa elavad siiamaani Supilinnast täpselt teisel pool Jõge. Muidu oli hea film, minge vaadake ka, kui veel näinud ei ole.\nEdit pärast korralikku guugeldamist: Leidsin vist vanaisa maja üles. Supilinnast on ta küll üsna kaugel ja binokliga ei näeks teda mu lapsepõlvekodust kohe mitte kuidagi, aga esimesest lapsepõlvekodust (kust meid seoses Kõrvalasuva Tehase laiendamisega välja tõsteti, kui ma nii umbes kolmene olin, kohtusaaga ja muu juurdekuuluv) jääb see lausa ümber nurga, kui linna poole kõndida. Mäletan seda tänavat, planku, suuri puid ja üht täpilise jakiga last, maju ma kahjuks kolmeaastasena piisavalt ei uurinud. Vähemalt asub maja ikka õiges linnas, ma vahepeal juba kahtlustasin, et kuskil mujal.\nJuhuu! Mõnusat (koduõppe)suve!\nPikajuukseline Ema said...\nSee vanaisa maja asukoht on minu jaoks ka kõige suurem mõistatus praegu. Kuidas Sa küll välja nuputasid :)\nGuugeldasin ja tuhlasin FB-s,Tuule tänaval on. Kui Google Mapsis minna Orava tänava peale plangu taha, siis on seal minu meelest isegi võttegruppi näha.\nTänud! Lappasin mõttes lapsepõlveaegsed tehasepiirkonnad läbi, aga Jänese kant jäi vist vahele :)\nOotamatult on meile saabunud suvi\nOmast ja võõrast, öösel\nTarmukas ronija taim avas õie\nKui mul oleks tütar vol 2\nUnistaja käis sotsialiseerumas\nEmadepäev ja muidu ka\nVennad või ...?\nGuljaši moodi asi\nKuhu aeg kaob, mina ei tea\nOotamatult on meile saabunud mai


Tsükli häired. | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nSISUTURUNDUS Taruvaik – looduse vägi! Maitse terviseks: naat, nõges ja võilill on väärt supertoidu mainet Gil Greengross: huumor ei pruugigi tervisele kasulik olla Arst toob välja suurimad vead Eesti laste toitumises (2) SISUTURUNDUS Mida teha, kui pea valutab? Köögiviljad, mida süües saad hoobilt oma vitamiinivajaduse täidetud Proviisor: kreemi kasutamine ei tähenda, et inimene jääb jumeta Nädalavahetusel «järele magamine» toob hoopis tervisele kasu (1)\nTsükli häired. 20.05.01 / Naistehaigused\nKas menstruaaltsükli häireid peab või võib ravida? Kas tsüklihäired on naise tervisele kahjulikud, ka tuleviku peale ette vaadates? Olen 35-aastane naine ja olen üks neist õnnetutest naistest, kel pole kunagi "päevad" täpselt käinud, eluaeg üks jama nendega. Alla 31 päeva pole kunagi olnud, ikka nii 36 kuni isegi 53 päeva. Rasestumisega pole probleeme olnud. Olen ka rasestumisvastaseid tablette pikka aega tarvitanud, nende hulgas ka Diane-35. Tulemus on ikka sama. Kunagi tehti horm. analüüs, millest selgus, et meeshormoone on ülearu ja kollasakehahormoone hästi vähe. Kilpnääre on korras. Nüüd käin teise (riikliku) naistearsti juures ja tema arvas, et need horm. näitajad muutuvad koguaeg ja uut horm. analüüsi polegi mõtet teha, kui just siis, kui sooviksin rasestuda ja on sellega probleeme. Mulle tundub, et tsüklihäirete ravi oleks vist peaegu eluaegne, st. väga pikaajaline. On sellel mõtet või on see vajalik?\nkui teil rasestumisega probleeme pole olnud, siis tõsiseid hormonaalseid häireid ei saa teil olla. Kui ted häirib tsükli ebaregulaarsus, siis soovitaksin kasutada pille, mis tsükli reguleerib ära. Hormonaalsed uuringud tõesti midagi erilist ei näita, kui teil on kogu aeg olnud ühtemoodi. Mõte on nendel uuringutel sii, kui te ei rasestu soovi korral.\nTere .Olen 39 aastane naine .On olnud häireid ja ei tea millest nüüd jälle häired .Rasedus ei saa olla ,aga millest ei tea\nKas mõtlete menstruatsiooni peetust?\n-märkige alati üles menstruatsioonide 1. päevad ja lugege m tsüklite pikkused\n-kui m-n ei ole saabunud 35. päevaks, ...\nolen 15-aastane tüdruk ja mul olid eelmised päevad väga väiksed, peaaegu midagi ei tulnud. nüüd oleks aeg juba uuesti päevadel hakata aga pole veel hakanud. vahekorras pole ma ka olnud. mis mul viga võib ...\nSellises vanuse võib juhtuda ,et tsükkel ei ole veel korralikult reguleerunud. Samuti võivad esineda tsükli häired stressi, suure füüsilise koormuse , dieedi jne korral. Kui menstruatsiooni ...\nLugupeetud doktor Litter,\nolen 25-aastane naine. Menstruatsioon algas mul 13aastaselt, kuid päevad käivad nagu juhtub. Kahe menstruatsiooni vahe võib olla mitu kuud. Paar aastat ...\nMenstruatsiooni tsükli häired on sageli põhjuseks naistearsti poole pöördumisel. Olen endiselt seisukohal naistearstide missiooni suhtes: et terve naine sünnitaks terve lapse. Selle nimel ...


Reaktor :: Mänguarvustus: Ei sisalda hapnikku\nMänguarvustus: Ei sisalda hapnikku\nLiivakasti tüüpi arvutimängud on muutunud üpriski populaarseks – need on siis mängud, kus mängijal puudub otsene eesmärk, vaid ta peab selle ise endale looma. Alles hiljuti (olenevalt kelle jaoks) tuli välja kosmoseseiklus „No Man’s Sky“ ning aastaid tagasi lõi laineid mõnus fantaasiamäng „Dwarf Fortress“. Just viimasega julgeks ma kõrvutada mängufirma Klei (eelnevalt oleme neilt arvustanud mängu Invisible Inc.) uusimat üllitist „Oxygen not Included“.\n„Oxygen not Included“ on justkui hübriid „Dwarf Fortressist“ ning ellujäämisulmest. Kolm tegelast heidetakse läbi portaali, ning maanduvad nad kusagil võõra asteroidi pinnases, mis ei tee neile ühtkit hinna-alandust ei toidu, temperatuuri ega, jah, tõesti, hapniku osas. Pisike meeskond peab hakkama ise kõike nullist peale ehitama. Õnneks on neil vähemalt mõningate seadmete joonised ning õiges suunas poltide ning mutrite pihustamine viib igal juhul sihile.\nNagu enamus samas stiilis mängudes kombeks, ei saa mängija suurel määral tegelastele käske ise jagada, vaid määrab ära tegemist vajavad tööd (kaevamine-ehitamine) ning mikromajandamisega (koristamine, asjade tassimine) saavad kolonistid ise hakkama. Niikaua, kuni baas on piisavalt väike, töötab süsteem kenasti, kuid koloonia kasvades kasvab ka pidevalt selle tööshoidmiseks vajalike kätepaaride arv.\nEsimeseks mureks on värsketel kolonistidel oma esialgse baasi hapnikuga varustamine. Kuigi on ka mõned puhtalt orgaanikal töötavad hapnikufarmid, nõuavad enamus seadmeid elektrit. Milleks muuks aga kolonistidel lihased on? Kärmelt püstitatavad jooksurattad leevendavad esialgse mure, kuid pikemas perspektiivis need vastu ei pea ning elektri kadumisega töö lõpetavad hapniku tootmisjaamad on peamine mure, miks kolooniad pikalt vastu ei pea.\nHoolimata asjaolust, et mäng on alles early access faasis, on võimalikke teadusavastusi jalaga segada. Kärmelt tuleb kolonistidel endale selgeks teha vee- ning ventilatsioonisüsteemide tööpõhimõtted, võimalused paremate elektriajamite konstrueerimiseks ning loomulikult avastada ümbruskaudseid ressursse ja neid oma elu parandamiseks rakendada.\nÜmbruskonnas avastavad saabunud nii mõndagi huvitavat. Leidub geisreid, mis puristavad välja nii maagaasi, kloori kui ka veeauru. Pinnases vahelduvad kuumemad alad jahedamate ning kohati suisa päris külmadega ja ega kohalik floora-faunagi ei ole unarusse jäetud. Kolonistide kasutuses on hetkel 9 erinevat taime, millest mõned on piisavalt toitvad, et neid sel eesmärgil kasvatada ning teised annavad muud head nodi nagu näiteks riietuse valmistamiseks vajalikku kiudu või ravimite jaoks tarvilikku medikamenti. Mõned aga kõlbavad vaid dekoratiivsel eesmärgil kasutamiseks.\nKohalikust loomariigist on seni esindatud 5 eksemplari. Helendav lendputukas, maapõues elav suurehambuline näriline, mis näeb välja justkui Mario mängust välja karanud elukas, ning läppunud õhust elatuv kolmesilmne kala puft, kes tõmbab end korralikult õhku täis ning poetab pärast lae alla hõljumist välja tüki haisvat lima. Lisaks veel miski ühesilmne konn ning õli roojav limaelukas. Kiskjaid ei ole veel täheldanud, kuid võib loota, et needki peatselt mängu sisse pistetakse.\nNagu sandbox mängude puhul kombeks, leiab ka siin rakendust põhimõte „Kaotamine on lõbus“. Juhul, kui kolooniaga midagi juhtuma peaks (vool kaob, hapnik või toit saab otsa), ootab koloniste ees pikk ning piinarikas surm kas lämbumise või nälja kätte. Loomulikult püüavad kolonistid teha kõike, et seda võimalikult kaugele edasi lükata ning sellest lähtuvalt võivad tekkida situatsioonid, kus hulk koloniste püüab meeleheitlikult viimaseid bioloogilisi hapnikufarme töös hoida, mis aga lükkab vältimatut vaid edasi. Abi ei ole kellelgi kusagilt loota.\nLoomulikult on kolonistidel ka käegakatsutavamaid muresid kui kaugel terendav hukk. Põhjuse hädaldamiseks võivad anda kasvõi märjad jalad, kehv toit, kõle sisustus või kõrvalvoodis norskav võitluskaaslane. Stressi kasvamisel ei ole välistatud juhud, kus mõni tegelane lõhub raevuhoos näiteks köögipliidi ära või oksendab põranda täis. Lisaks kõigele muule kimbutavad koloniste ka veel pisikud, kes poevad igale poole, kuhu desinfitseerimisvahend ei ulatu – näiteks joogivette, kust selle kättesaamine on paras pähkel.\nMiinustest rääkides ei saa üle ega ümber asjaolust, et mängu arendatakse hetkel pidevalt edasi. Suurimaks neist on tehnoloogiate ammendumine mängu edenedes. Algne võidujooks teaduse ning lõppevate ressursside vahel muutub lõpuks pidevaks paigaltammumiseks. Uusi teadusi on võimalik küll avastada, kuid nende rakendamine mõningate ressursside puudumise tõttu on kaheldav. Kui mängija toornafta otsa ei juhtu sattuma (nagu minu viimases mängus), siis ei ole mõtet ka plastikule põhinevaid tehnoloogiatesse panustada. Lõppeks kulmineerub kõik võidujooksuga veele, mida kasutavad praktiliselt kõik süsteemid ning mille otsalõppemine pikemas perspektiivis on vältimatu. Kuidas disainerid selle lahendavad, saab näha.\nKlei joonistusstiil on äratuntavalt mõnus. Kolonistide poolt meisterdatud seadmed on robustsed ning annavad täiesti kenasti aimu, et ressursse on piiratud hulgal. Mängu UI on piisavalt selge ning vajab minimaalset selgitust. Kõikvõimalikud ekraanifiltrid, mida on kokku 11, annavad kogu kolooniast väga kena ülevaate. Soovid näha, kuskohast elektrikaablid jooksevad, aga palun. Ventilatsioonisüsteem? Loomulikult. Sedasi annab pea-aegu kõike jälgida alates temperatuurist kuni bakteriteni. Ainuke, millest ma filtrite puhul puudust tundsin, oli geoloogiline kaart, mis näitaks erinevate maavarade asukohti.\n„Oxygen not Included“ on mõnus sandbox mäng, mis laseb mängijal luua koloonia just enda äranägemise järgi. Püüd oma piiratud ressurssidega hakkama saada on seda lõbusam, mida kriitilisemaks see kisub. Kui juba mängu varajane versioon sedavõrd lustlik on, ei suuda ma ära oodata, milline võib see välja näha mängu valmides.


parklaga hotellid Languedoci veinipiirkond | Hotels.com\nparklaga hotellid linnas Languedoci veinipiirkond\nparklaga hotellid Languedoci veinipiirkond\nJärgmine peatus Languedoci veinipiirkond?\nparklaga hotellid Cap d'Agde\nNaturistide külaSüdalinn – 0,6 km\nNaturistide külaSüdalinn – 0,2 km\nNaturistide külaSüdalinn – 1,2 km\nNaturistide külaSüdalinn – 2 km\nNaturistide külaSüdalinn – 2,1 km\nparklaga hotellid Agde\nNaturistide külaSüdalinn – 3 km\nNaturistide külaSüdalinn – 3,2 km\nNaturistide külaSüdalinn – 3,5 km\nNaturistide külaSüdalinn – 3,6 km\nAvasta Languedoci veinipiirkond\nLanguedoci veinipiirkond, populaarsemad linnad\nCap d'Agde on koht, kus külastajaid ootavad sadamaala, Cap d'Agde Mediterranean Convention Center ja Cap d'Agde’i suur vaateratas.\nAgde on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või sadamaala, Cap d'Agde Mediterranean Convention Center ja Cap d'Agde'i golfiklubi.\nVias on koht, kus leidub mõndagi meeldejäävat nagu Ouvrages du Libron - ajaloomälestis ja Plage de la Tamarissière.\nfoto: Fagairolles 34\nCers on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Golfiklubi Saint-Thomas ja Beziers' katedraal.\nCampagnan on sobiv koht, et tutvuda ka lähipiirkonna huviväärsustega nagu Dinosauruste muuseum ja Hotel d'Alfonce (hotell).\nSète on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või sadamaala, Rahvusvaheline Art Modeste'i muuseum ja Saint-Clair’ mägi.\nLanguedoci veinipiirkond – populaarsemad vaatamisväärsused\nKindlasti on hea üle vaadata Montpellier' näituseväljak, mille leiab 1,2 km kaugusel kesklinnast.\nFotodele jäädvustamiseks sobib hästi Comedie väljak (asukoht – Comédie). Kunstigaleriid on samuti tõeline kultuurielamus.\nLapeyronie haigla on haigla, mille asukoht on Hopitaux-Facultes.\nKontserdihall Zenith Sud\nEtenduspaikadest väärib kindlasti mainimist Kontserdihall Zenith Sud (asukoht – Grammont). Lähemas ümbruses on teisigi etenduspaiku, näiteks Le Point Comi teater, Montpellier’ rahvusorkestri maja ja La Panacee kaasaegse kultuuri keskus.\nCap d'Agde'i rand\nKui sind tõmbab vee äärde, on Cap d'Agde ja sealne Cap d'Agde'i rand vaid 1,4 km kaugusel kesklinnast just sinu jaoks. Pikemaks jalutuskäiguks vee ääres sobivad hästi La Plagette ja Plage de La Conque, mis asuvad samas lähedal.\nKõiki neid, kelle pangaarvel leidub ülearust raha, ootab sisseoste tegema Odysseumi ostukeskus (asukoht – Port Marianne). Rannad on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nLanguedoci veinipiirkond – rohkem teavet\nparklaga hotellid Languedoci veinipiirkond – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv parklaga hotell Languedoci veinipiirkond, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv parklaga hotell Languedoci veinipiirkond. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.\nLinna Cap d'Agde hotellid\nLinna Vias hotellid\nLinna Cers hotellid\nraudteejaam Montpellier Saint-Roch hotellid – Montpellier\nMontpellier (MPL — Montpellier-Méditerranée) hotellid – Mauguio\nraudteejaam Narbonne hotellid – Narbonne\nraudteejaam Béziers hotellid – Beziers\nraudteejaam Sete hotellid – Sète\ntrammipeatus Sabines hotellid – Montpellier\nLanguedoci veinipiirkond, parimad vaatamisväärsused\nMontpellier' näituseväljak hotellid – Perols\nComedie väljak hotellid – Montpellier\nLapeyronie haigla hotellid – Montpellier\nKontserdihall Zenith Sud hotellid – Montpellier\nPays de l'Or hotellid, Prantsusmaa\nCévennes Gangeoises et Suménoises hotellid, Prantsusmaa\nGrand Pic Saint-Loup hotellid, Prantsusmaa\nDomitienne hotellid, Prantsusmaa\nSud-Hérault hotellid, Prantsusmaa\nVallée de l'Hérault hotellid, Prantsusmaa


Statistika: 2012 III kvartalis sai kasutusloa 186 mitteeluhoonet | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nStatistika: 2012 III kvartalis sai kasutusloa 186 mitteeluhoonet\n02.01.2013 Tõnu Toompark\nSildid: Adaur, Adaur Grupp, Eesti, ehitus, ehitusluba, EKFL, eluruum, graafik, hoone, kasutusluba, kinnisvara, Kinnisvarakool, kinnisvaraturg, kvartal, mitteeluruum, statistika, Statistikaamet, Tõnu Toompark, turg\nEhitusloa saanud mitteeluhoonete arv näitab viimastele aastatele omaselt kõrgeid numbreid. 2012 III kvartalis sai statistikaameti andmetel ehitusloa 698 mitteeluhoonet kogupindalaga 318 000 m2.\nAastaga vähenes ehitusloa saanud mitteeluhoonete arv 8%, kuid nende pindala kasvas 34%.\nKuigi ehituslubade ja kasutuslubade arvu vahel peaks olema mingi korrelatsioon, siis praktikas see väga välja ei paista.\n2012 III kvartalis sai kasutusloa 186 mitteeluhoonet pindalaga 109 000 m2. Siin on aastane kasv mitteeluhoonete arvu puhul 13% ja pindala puhul 48%.\nUuem uudis: Väikeettevõtete vajadused büroo järele on erinevad ››\n‹‹ Vanem uudis: Ettevõtete laenuportfelli aastakasv kiirenes novembris 5,8%ni\nOne comment on “Statistika: 2012 III kvartalis sai kasutusloa 186 mitteeluhoonet”


Eesti teedel sõidab iga päev 6000 purjus juhti - Eesti Päevaleht\nReede õhtu. Liikluspolitsei planeeritud erioperatsioon ei jõua õieti alatagi, kui juba esimene roolijoodik neile Õismäe teel piltlikult öeldes sülle jookseb. Juht sooritab ohtlikke manöövereid, auto tuled ei põle. Eravärvides politseiauto pöörab ümber ja peatab sõiduki. Hoolimata salongist ninna tungivale õllearoomile juht esialgu eitab süüd, ent politsei mõõdab tal kriminaalse ehk rohkem kui 1,5-promillise joobe.\nKolme ja poole tunni jooksul puhub alkomeetrisse ligi 600 sõidukijuhti. Eesti Päevaleht on tunnistajaks veel nelja purjus juhi tabamisele. Piiripealseid juhte, kelle hingeõhus leidus küll rahvakeeles jääknähte, kuid keda seadus kaasliiklejaile ohtlikuks ei pea, kohtame öö jooksul õige mitut.


Kuidas Asendada Metallkatete Kruvid 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nMida läheb vaja Metallist katusekruvisid on kerge paigaldada ja aitavad korralikult metallkatet paigaldada ja paigaldada. Tänu oma kõrgele vastupidavusele ja madalatele hooldusnõuetele on metallist katusekate, eriti hoonete jaoks väga populaarne. 1. samm - kontrollige katusekruvisid Katusekruvid tulevad erineva kuju ja suurusega, kuid katusekruvidega, lõpuks toimib puurvarda sarnane.\nMetallist katusekruvisid on kerge paigaldada ja aitavad korralikult metallkatet paigaldada ja paigaldada. Tänu oma kõrgele vastupidavusele ja madalatele hooldusnõuetele on metallist katusekate, eriti hoonete jaoks väga populaarne.\n1. samm - kontrollige katusekruvisid\nKatusekruvid tulevad erineva kuju ja suurusega, kuid katusekruvidega, lõpuks toimib puurvarda sarnane. Igal krulil peaks olema ka metallist pesumasin, mis peaks katusele vastama. Selle all peaks olema kummist tihend või rätik. Ärge püüdke neid paigaldada, kui see nii ei ole, kuna lekib katuse.\n2. samm - kinnitage haakeseadmele sokk\nKinnitage kruvide õige suurusega pistik elektrilise külviku külge. Paljudel juhtudel paigaldatakse pistikupesad lihtsamaks paigaldamiseks.\n3. samm - kruvide paigaldamine\nPaigaldage katusekruvid ainult metallist katuse ja kõrgemate servadega lainetuse tipudesse. Katte alumiste osade kruvide paigaldamine võib hoolimata kummitihenditest põhjustada lekkeid. Iga kruvi paigaldamisel kasutage puurit vähese energiatarbega seadistusega, hoides seda ettevaatlikult. Kui see hakkab metallist tungima, saate seda natuke kiirendada. Jätkake, kuni seib on kindlalt paigutatud katuse ja kummitihendi vahele.\nVideod Seotud Artiklid: SAND! Abu Garcia AMBASSADEUR Surf Fishing Reel - FIELD Repair Guide.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Kuidas Asendada Metallkatete Kruvid\nEnne sõiduteel asuva sillutusprojekti käivitamist on teil tõenäoliselt vaja luba. Enamik kohalikke omavalitsusi vajab luba ja te peate oma kohaliku linnaehitusameti kontorist saama maksma ja nõutava loa saamiseks. Kui te elate maapiirkondades, unincorporated piirkonnas, peate teie maakonna hindaja büroos kontrollima teie piirkonnas kehtivaid seadusi loa saamiseks.


FOTOD | Terve rida ministreid kogunes esimesele kliima- ja energiakomisjoni kohtumisele. Eesti Energia tutvustas ka oma investeerimisplaane - Ärileht\nFOTOD | Terve rida ministreid kogunes esimesele kliima- ja energiakomisjoni kohtumisele. Eesti Energia tutvustas ka oma investeerimisplaane\nTäna kogunes esimest korda 11. juulil moodustanud valitsuse kliima- ja energiakomisjon, kes sai ülevaate Eesti kliimaambitsiooni tõstmise võimaluste analüüsi vahearuandest ja riikliku energiahiiu Eesti Energia invetseerimisplaanidest.\nJüri Ratase sõnul on Eestil soov saada aastaks 2050 kliimaneutraalseks riigiks, mille majandus on konkurentsivõimeline ning elukeskkond kaasaegne. "Täna saime esialgse ülevaate võimalustest kliimaneutraalsuse saavutamiseks ja arutasime ka põlevkivisektori tulevikku. Jätkame arutelusid, et teha Eesti jaoks kõige targemad valikud," märkis peaminister. Praegu on Eesti võtnud eesmärgiks vähendada sajandi keskpaigaks kasvuhoonegaaside heidet 80% võrreldes 1990. aastaga.\nStockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse (SEI Tallinna) ja OÜ Finantsakadeemia uuringu „Eesti kliimaambitsiooni tõstmise võimaluste analüüs“ käigus selgitatakse välja, kas ja milliste tõenäoliste muudatuste ning kaasnevate mõjudega on võimalik jõuda aastaks 2050 eesmärgini 100% ehk saavutada kliimaneutraalsus. Uuring võtab detailsemalt vaatluse alla kuus valdkonda: energeetika, tööstus, transport, põllumajandus, ehitus ning metsamajandus ja maakasutus.\nKeskkonnaminister Rene Koka sõnul tuleb edasistes aruteludes silmas pidada, et kõige suurema mõjuga investeeringud võiks teha juba aastaks 2030. Tema hinnangul ei tasu kasvuhoonegaaside heitmete vähendamises näha vaid kohustust ja maksumust. "Madala kasvuhoonegaaside heitmega riigiks saamine pakub meile rohkesti võimalusi, mida ära kasutada. Eesti lõplikud seisukohad selguvad arutelude käigus," lausus keskkonnaminister.\nLisaks sai komisjon ülevaate Eesti Energia plaanist ehitada Auveresse uus Enefit õlitehas ning Eesti Energia ja Viru Keemia Grupi põlevkiviõli eelrafineerimistehase rajamise plaanidest.\n"Oleme öelnud, et soovime jõuda uue õlitehase investeerimisotsuseni veel sel aastal ning tehas võiks valmida 2023. aastal," märkis Eesti Energia pressiesindaja Priit Luts. Mis puudutab koos VKG-ga planeeritavat põlevkiviõli eelrafineerimistehast, siis see on eelarenduse faasis. "Õlitootjad on võtnud eesmärgiks, et see võiks valmida 2024. aastal," lisas Luts.\nInvesteering uude Enefit õlitehasesse jääb eeldatavalt suurusjärku 240 miljonit eurot ning sektoriülene eelrafineerimistehas võib hinnanguliselt maksta 650 miljonit. "Hinnang täpsustub projekteerimise käigus," märkis Eesti Energia pressiesindaja.\nMajandus- ja taristuministri Taavi Aasa sõnul on Eesti valitsuse üks suund energeetikas on oma tähtsaimat maavara põlevkivi senisest enam väärindada. "Uued õlitehased ja eelrafineerimistehas aitaks Ida-Virumaa energeetikasektoril kohanduda efektiivsemaks ja keskkonnasõbralikumaks, säilitades samas töökohti ja luues uusi,“ ütles majandus- ja taristuminister Taavi Aas. Lisaks jääb kindlus omavalitsustele ja kohalikele ettevõtetele tulubaasi säilimisel.\nKomisjon otsustas jätkata kõigi kolme teema arutelusid järgmisel kliima- ja energiakomisjoni kohtumisel 30. septembril. Valitsuse 11. juuli korraldusega asutatud energia- ja kliimakomisjoni juhib peaminister ning selle alalised liikmed on keskkonnaminister, majandus- ja taristuminister, rahandusminister, haridus- ja teadusminister, kaitseminister ja välisminister.\nTeised ministrid osalevad komisjoni istungil, kui teemakäsitlus seda eeldab. Oma ettepanekud esitab komisjon valitsuse istungile või kabinetinõupidamisele.


Mis on veganitel viga? – Vegani päevaraamat\nMis on veganitel viga?\nPosted by Vegani päevaraamat on jaanuar 11, 2017\nMis on veganitel viga, et nad kogu aeg veganlusest räägivad? Mis neid pitsitab? Mida nad jauravad oma elustiili üle? Miks nad ei lase teistel rahulikult olla? Söögu oma muru edasi, aga olgu vait!\nJah, pitsitab küll ja kuidas veel. Pitsitab, et igas minutis kaotavad oma elu 1,96 miljonit süütut isikut. Pitsitab, et sellest vaadatakse mööda. Pitsitab, et muidu head ja hoolivad inimesed katavad silmad ja kõrvad kinni, kui jutt läheb loomade kannatuste peale.\nVeganid ei taha hoobelda oma eluviisiga. Veganite eesmärk pole näidata ennast parematena. Me tahame vaid, et kõik inimesed vaataksid hetkeks oma valikuid looma seisukohast, ohvri seisukohast. Me palume hetkeks suunata pilk sinna, kuhu see varem pole sattunud. Vaata talle silma, ta on isik, ta on elusolend. Ta ei ole toode, ta ei ole masin, ta ei ole ese.\nFoto: Jo-Anne McArthur (We Animals)\nSa oled hea, hooliv ja armastav inimene. Oma südames ei taha sa kellelegi halba. Ja see ongi see, mida vegan sulle öelda tahab. Oma südames oled juba sinagi vegan.\nEelmine postitus Kokkamise väljakutse ehk 42 toidupilti\nJärgmine postitus Kiusamisest\njaanuar 11, 2017, 10:33 e.l.\nEi ole vegan ning ei plaani selleks ka lähiajal hakata. Kuid tekkis küsimus, mis tooteid kasutate korvamaks neid aineid, mis lihast saamata jäävad? On igasuguseid vahvaid taimi, mis pakuvad kasulikke aineid kuid kui nüüd olla keskkonda ja loomi hoidev inimene, siis tuleks arvestada ka sellega, et kustkohast võetakse maad, kus rajada istandusi. Ma ei tea, kas Te seda teate, aga suurem osa vihmametsadest raiutakse selleks, et rajada nendele aladele hoopiski istandusi. Seega sellega seoses tekibki mõte, et kui veganid käivad peale, et loomi ei tohi tappa, samas on ise ökosüsteemile kahjulikumad kui inimesed, kes tarbivad liha..\njaanuar 11, 2017, 10:36 e.l.\nSuur osa nendest vihmametsadest raiutakse maha loomasööda kasvatamiseks. Üldse on loomakasvatus üks hullemaid keskkonnareostajaid. See on ka põhjus, miks paljud inimesed veganiks hakkavad ehk soov säästa keskkonda. Sellest on pisut juttu siin: http://vegan.ee/veganlusest/pohjused/keskkond/ Ja väga hea film loomakasvatuse keskkonnamõjude kohta on “Cowspiracy”: http://www.cowspiracy.com/\njaanuar 11, 2017, 11:13 e.l.\nMis aineid sa täpsemalt silmas pead? Ainukesed ained, millest sa veganiks hakates ilma jääd on lihas olevad üleliigsed küllastunud rasvad ja kolesterool ning lisaks ka igasugu hormoonid, mis loomadele sisse on söödetud.\nJa tõsi, vihmametsad võetakse maha, et rajada istandusi, aga istandused rajatakse loomade toitmise eesmärgil. 3/4 kogu maailmas kasvatatavatest taimedest söödetakse just loomadele- sellest tulenevad lisaks veel ka nälja hädad.\njaanuar 12, 2017, 7:16 p.l.\nTegelikult jääb puudu küll, levinuim on B12 defitsiit, sest seda on ainult loomses toidus. Lisaks mõned AH-d, mineraalid. Absoluutselt olen nõus, et liha tarbitakse liiga palju, aga päris ilma ei ole ka õigem. Kui see on sobiv ka kellelegi individuaalselt, siis kindlasti mitte massidele. Millega tuleks tegeleda, on lihatarbimise vähendamine ja loomade heaolu parandamine. Selle kohta, et maailmas on näljahäda, kuna sööt läheb loomadele – maailmas ei ole toidupuudust, on valgupuudus. Liha on väga hea täisväärtusliku valgu allikas!\njaanuar 12, 2017, 7:36 p.l.\nB12 kohta on siin juttu: https://veganipaevaraamat.com/2016/09/26/hirmuaratav-b12/\njaanuar 12, 2017, 7:37 p.l.\nVeganluse tervise eeliste kohta on hea artikkel siin: http://vegan.ee/veganlusest/pohjused/tervis/\njaanuar 11, 2017, 7:06 p.l.\nEne, lisaks päevaraamatu pidaja vastuses öeldule tasuks veidi mõelda energia jäävuse seadusele, ehk praktiliselt kõik loomad keda süüakse on taimetoidulised. Me sööme liha mis on tekkinud taimedest, kuid kuna loomad toodavad kehasoojust ja liikumisel kulutavad energiat ja üldiseks elutegevuseks, organite tööks jne. siis sellest energiast mis need loomad söövad jõuab meieni arvutuste kohaselt vaid 30 protsenti energiast mida need loomad taimedest saavad. See tähendab, et lihasööjad söövad taimi rohkem kui taimetoidulised. Maast aga mis on lagedaks raiutud vihmametsadest on ligi 80 protsenti kasvatamas sojat ja muud toitu loomakarjadele. Ning kirss tordile on see, et hinnanguliselt ligi 15 protsenti inimtekkelistest kasvuhoonegaasidest toodavad toiduks kasvatavate loomade karjad. Näiteks veised kelle seedimise käigus eraldub suures koguses metaani. Metaani on küll kordades vähem kui inimtekkelist süsihappegaasi kuid metaan on mitukümmend korda tugevam kasvuhoonegaas kui süsihappegaas, ehk kiirendab kliimasoojenemist mis omakorda hävitab loodust.


VW Touareg King Kong 3.0TDI Tartus - Eesti Volkswageni Klubi foorum\nVW Touareg King Kong 3.0TDI Tartus\nLugemata postitus Postitas teet82 » 13 Juul 2019, 17:59\nSelline erilisem Touareg pakub huvi, müüjaks Asmo OÜ Tartumaal. Sai mindud täna vaatama ja selgus, et see autoaed polegi enam avatud nädalavahetustel, seega jäi nägemata. On keegi käinud seda vaatamas ja oskab midagi öelda?\nAuto: VW Passat B7 Alltrack 4-motion 2.0 TDI DSG 2014; VW Passat B6 2.0 TDI DSG Highline 2008; Jeep GC 2.7 CRD 2003 Overland\nLugemata postitus Postitas TiitRE » 13 Juul 2019, 19:36\nKonkreetse auto kohta ei tea, kui siis nii palju, et kuna see plats asub kohe 2GBC rehvifirma kõrval, võiks vähemalt parema tagumise rehvi õigetpidi alla panna (kui just pole tegu eripärase mudeliga?), kuid müügiplatsi väga positiivseid noote pole kuulnud. Seda negatiivset juttu rääkis mu tuttav, kes kunagi seal kõrval rehvifirmas müügimehena töötas ja oli näinud, kuidas toodud autodega ringi käiakse. Näiteks pakkus seesama 2GBC kunagi (hetkeseisu ei tea - @silverpik teab ) ka sillaregulli, kui Asmo tegelane lükkas ühe müügika peale sõnadega, et kui polte lahti ei saa või esineb lõtke, tehke kuidagimoodi p*huilt kasvõi.\nLugemata postitus Postitas miilits » 13 Juul 2019, 19:53\naudit omale otsisin, siis ei jàtnud vennad positiivset muljet oma suhtluses ja ülbe olek ei kiskunud nendega asju ajama\nMul tuttav mainis môni aeg tagasi, et vist plaanib enda oma myyki panna. Ketid vahetatud, weba, nahk, ôhk, konk, reelingid. Kui homme meeles, vôin uurida, mis môtted edasi on tal.\nViimati muutis miilits, 13 Juul 2019, 19:56, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas teet82 » 13 Juul 2019, 21:06\nOk, tänud vastamast!\nSai enamus Tartu autoaedasid läbi käidud täna ja ühes seisid mitu autot tühjade rehvidega. Kui isegi selliste pisiasjadega pole viitsimist tegeleda, siis vist tõesti midagi head loota pole, ka seal Asmo-s.\nLoomulikult võib pakkuda autosid, mis otseselt müügis pole. Kuna läheb rohkem naisele sõitmiseks, siis peaks midagi edevamat olema, nagu see konkreetne Touareg, muidu neile ei kõlba ju\nLugemata postitus Postitas etnies858 » 13 Juul 2019, 21:12\nKui VIN lasta esindusest läbi, läbisõit kattub, auto tehniliselt korras siis pole väga vahet, kust osta auto. Iga autoaia kohta võib kuulda või lugeda negatiivseid kommentaare, mõne jaoks võib olla kulunud puks juba varjatud viga ja kisavad kuskil foorumis, et said üle, teise jaoks enesest mõistetav, et kuluosasid tuleb vahetada.\nMine vaata üle ikka!\nLugemata postitus Postitas teet82 » 13 Juul 2019, 21:34\nPole kunagi lasknud kontrollida esinduses, kas tuleb kohale minna sinna või saab maili teel?\nLugemata postitus Postitas etnies858 » 13 Juul 2019, 23:15\nIdeaalis tuleb tehnilise passiga kohale minna, joppab saad telefoni teel ka info kätte. Oleneb täiesti, kes teisel pool toru on. Ma enda autot ostes sain õnneks läbi ühe hea isiku info kätte.\nRe: VW Touareg King Kong 3.0TDI Tartus\nLugemata postitus Postitas teet82 » 16 Juul 2019, 20:28\nTäna siis tegime uue katse autoga tutvuda. Umbes 16:00 jõudsime Võrust Tartusse, aga trehvas nii halvasti, et seal sadas paduvihma. Mingil hetkel jäi natuke vaiksemaks ja jõudsime korraks vaadata seda autot, siis uuest tagasi enda auto peale vihmavarju. Kell 16.26 hüppasid kaks meest välja oma putkast, lükkasid väravad kinni ja sõitsid minema. Naine jõudis veel küsida, et kas juba suletakse (kirjade järgi avatud kuni 17:00). Vastati, et vaja minna last hoidma koju või midagi sellist. Selline koht see Asmo Oü siis, Touareg ise oli muidu kena esmasel vaatlusel.\nLugemata postitus Postitas silverpik » 16 Juul 2019, 21:28\nMinupoolne soovitus - varu teine kaks kilo veel juurde autoostuks.\nViimati muutis silverpik, 03 Aug 2019, 15:00, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas teet82 » 25 Juul 2019, 17:50\nSai see Touareg siis ikkagi ära ostetud sealt Asmo autoaiast, ilma põhjalikuma kontrollita. Proovisõidul viskas kollast õhkvedrustuse veateadet, poolel teel Võrru juba punast. Nina oli silmaga vaadates liiga madalal ja tagaots püsti. Ees üks kõrgusandur oli laht tulnud õõtsa küljest ja taga padja küljes olev klapp kinni jäänud, ei lasknud õhku välja padjast. Aga need pigem pikast seismisest tingitud probleemid. Tõstukil sai ühtlasi avastatud, et õli lekib mootori ja kasti vahelt, hetkel ei tea kummast. Samuti kliima ei toimi, lühikesel proovisõidul ei saanud aru sellest. Ja omajagu roostet on küljekarpidel plastiklaiendite all, polnud samuti märgata ilma tõstukita.\nKokkuvõttes oleks pidanud põhjalikuma kontrolli tegema, kindlasti poleks ostnud nende vigadega.\nTeenindus oli muidu igati ok seal Asmos, aga eks me olime kindlad ostjad ka\nViimati muutis teet82, 25 Juul 2019, 19:01, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas miilits » 25 Juul 2019, 18:41\nVeakoode ka ei vaadanud enne? Loodetavasti siis peab tahtmine ja rahakott vastu, ning saab linnapilti korraliku masina tagasi. Vastasel korral võib siis varsti a24-st leida\nLugemata postitus Postitas teet82 » 25 Juul 2019, 19:11\nEi lugenud jah veakoode, omal arvuti jukerdab hetkel, loomulikult oleks võinud vaadata. Kuna autoremont on igapäevane töö, siis väga ei põe iga vea pärast. Keretööd ja automaatkasti remont on asjad, millega ise ei tegele.\nLoodame siis, et õlileke on mootorist ja kliima leke on kuskil nina sees, mitte mingi ulmeline koht kuskil 4-tsoonilises süsteemis. Rooste on muidugi väike pettumus, üldiselt seda ei leia Saksamaalt toodud autodelt.\nLugemata postitus Postitas links1 » 25 Juul 2019, 23:18\nVõib siis öelda kindlalt, et nõks peldik... Mis see omajagu roostet karbil tähendama peaks? Auk sees?\nVeakoodidega saab ka siis juba lõbus olema, üldse mingit ajalugu auto kohta? Ketid, õlivahetused? Võid ju remondivend olla igapäevaselt aga oma masinat remontides ikka koguneb neid joptvmate ämbritega ja ongi vahest masinad müügis tagasi.\nLugemata postitus Postitas teet82 » 26 Juul 2019, 06:34\nÜtleme, nii et õlist läbi imbunud põhjakattega "peldikuid" näen ma niikuinii iga päev, igas hinnaklassis ja erineva vanusega autode hulgas. Keskmise eestlase suhtumine ongi selline, et kui käima läheb ja liigub, siis on korras. Enamus esimese otsa 3.0TDI lekivad juba tugevalt mootoriõli, mõnel on väike haamer salongis, et turbo aktuaatorit koputada enne sõitu jne..\nNäha oli pindmine roostet karpide peal esimestes otsades, auke ei näinud. Kuna sellel King-Kongil on need plastikud peal juba tehasest, siis võib-olla on karpide töötlus erinev tavamudelist, pole mastiksit pandud või midagi sellis, eks tuleb tegeleda sellega.\nAjalugu sai loomulikult uuritud, viimne kanne esinduses 2013 ja läbisõit 135tkm umbes, mis pole just palju.\nTeadlikult sai ostetud vanem auto, sest igasugused S-Tronicud ja ja muu eksootika on kordades hullemad, samuti uued autod projekteeritud vähemateks kilomeetriteks jne.. Midagi erilisemat ja turvalisemat oli naise soov, eks neid tingimusi täidab\nLugemata postitus Postitas Hapnik » 26 Juul 2019, 07:50\nTee kindlasti foorumisse teema ka!\nLugemata postitus Postitas teet82 » 13 Sept 2019, 21:55\nPole mõnda aega käinud siin, aga võin öelda, et sõidab hästi see auto ja mingeid suuremaid probleeme pole olnud. Üks generaatoririhma rullik lendas küljest ainult, kuna naine sõidab selle autoga, siis ei tea, et kas enne tegi mingit häält ka. Mootoris ja kastis 0 veakoodi, pihusti näidud väga head jne..\nMõned siin arvasid, et läheb uuest müüki kohe, esialgu siiski mitte. Sai võetud ette üpris mahukas töö, kõigi pukside ja poltide vahetus, et saaks normaalselt sillastendi teha. Kuna ees on šarniirid korras, siis pressisin lihtsalt uued puksid sisse õõtsadele, samamoodi tagasillas kõik hoovad. Ja asi ei lähe üldse kalliks sellisel viisil, isegi Lemförder pukse kasutades saab 300EUR hakkama. Tööd on muidugi kõvasti, palju kehva ligipääsuga puksis kinni olevaid polte tuli läbi lõigata, õnneks töö tasuta naisel. Kui vaba hetk siis tegeleb autoga, üks tagaratas teha veel, siis sillastend ja uued rehvid.\nTime: 0.117s | Queries: 38 | Peak Memory Usage: 6.18 MiB | GZIP: On


TTÜ | Pilguheit otsing\narvamus.postimees.ee · 2n · Möödunud reedel saatis TTÜ välja pressiteate, milles kinnitati kõigi uurimiste lõpetamist Nurkse skandaaliga seoses. Sealhulgas ründas rektor Jaak Aaviksoo pressiteates vilepuhujat, väits, et tema käitumine polnud kooskõlas tema töölepingus ette nähtud lojaalsukohustusega. Korruptsioonivaba Eesti te...\nÕhtuleht · 2n · Tallinna tehnikaülikool, moodsa nimega Taltech, teatas reede õhtul, et lõpetavad sisejuurdlused Nurkse instituudi toetusrahapettuste kohta. TTÜ sõnutsi on Postimehes tõstatatud süüdistused alusetud ning kool süüdistab vilepuhujat, et too ei andnud andnud üle kõiki tema valduses olnud materjale.\nÕhtuleht · 2n · Tallinna tehnikaülikool, moodsa nimega Taltech, teatas reede õhtul, et lõpetavad sisejuurdlused Nurkse instituudi toetusrahapettuste kohta. TTÜ sõnutsi on Postimehes tõstatatud süüdistused alusetud ning kool süüdistab vilepuhujat, et too ei andnud andnud üle kõiki tema valduses olnud materjale. Küll...\nwww.pealinn.ee · 2n · "Ülikool on Nurkse kaasusest saanud olulise õppetunni, mis annab ülikoolile võimaluse oma tegevust tõhustada. Isiklikult olen sügavalt pettunud, et siirana tundunud vilepuhumisest alguse saanud uurimiste käigus loobus vilepuhuja täielikust koostööst," sõnas Tehnikaülikooli rektor Jaak Aaviksoo. Tall...\nEesti immunoloogide välja töötatud antikeha hõlbustab valgete vereliblede jälgimist\nheureka.postimees.ee · 30 okt · Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) teadlaste uurimistöö võimaldab arstidel põletiku- ja vähikolletele kiiremini jälile saada.\nleht.postimees.ee · 25 okt · Iga väiksema muudatusega kaasneb ülevõimendatud pahameeletorm, kirjutab TTÜ inseneriteaduskonna professor ja teadusprodekaan Argo Rosin teaduse rahastamise kohta.\ntervis.postimees.ee · 27 okt · Pähklid on kasulikud peaaegu kõigile, eriti aga südame-veresoonkonna haigusi ja diabeeti põdevatele inimestele. Looduse supertoit aitab neid haigusi mitte ainult ennetada, vaid ka ravida, kirjutab TTÜ emeriitdotsent Tiiu Liebert.\nwww.pealinn.ee · 23 okt · Ehitajate teele, niinimetatud Nõmme mäe alla rajati 40 meetri pikkune ning ca 6 meetrise läbimõõduga metallist torutunnel, mis võimaldab terviseraja kasutajatel liikuda Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealal ilma Ehitajate teed ületamata."Suurepärane, et üks suur samm kahe linnaosa, Mustamäe ja Nõmme ühe...\nTTV valmistub kolme saate hankimiseks\nwww.pealinn.ee · 24 okt · Kolmapäeva õhtul toimunud SA Tallinna Televisiooni nõukogu istungil kiideti heaks juhatuse väljapakutud strateegia, mille kohaselt valmistub TTV hankima eetriaega kolmele saatele. Detsembrist jätkab TTV ühe juhatuse liikmega.TTV juhatus tutvustas nõukogule plaani valmistada ette riigihanked igal töö...\nPostimees · 24 okt · Kolmapäeva õhtul toimunud SA Tallinna Televisiooni nõukogu istungil kiideti heaks juhatuse väljapakutud strateegia, mille kohaselt valmistub TTV hankima eetriaega kolmele saatele, ühtlasi otsustati, et detsembrist jätkab TTV ühe juhatuse liikmega.\nsport.postimees.ee · 3n · Eesti-Läti korvpalliliiga pidi Tallinna Kalev/TLÜ tunnistama võõrsil BK Liepaja meeskonna 88:77 (19:22, 22:16, 23:17, 24:22) paremust.\nPuhkus sai läbi? Kalev/TLÜst lahkunud Tanel Sokk on üles antud meeste esiliigasse\nsport.postimees.ee · 2n · Eelmise nädala lõpul Tallinna Kalev/TLÜ korvpallimeeskonnast lahkunud Tanel Sokk on registreeritud esiliigas mängiva Betoonimeister/SK Nord/Cramo koosseisu.\nsport.postimees.ee · 26 okt · Paf Eesti-Läti korvpalliliigas oli laupäevastes mängudes võidukas Tallinna Kalev/TLÜ, kui koduplatsil seljatati Tartu Ülikooli meeskond. Pärnu Sadam pidi BK Ogrelt vastu võtma napi kaotuse ning Riia VEF oli üle Jurmalast.\nsport.postimees.ee · 2n · Paf Eesti-Läti korvpalliliiga pühapäevastes kohtumistes alistas Rakvere Tarvas Rapla, Tallinna Kalev/TLÜ kaotas koduväljakul BK Ogrele.\ntartu.postimees.ee · 2n · Eesti koondisega suvel treeninud ning EM-finaalturniiril käinud TÜ/Bigbanki mängija Ingrid Kiisk sai möödunud nädalal treeningus tõsiselt vigastada ja peab mõneks ajaks väljakult eemale jääma.\nSirp · 2n · TÜ Viljandi kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakonna 25. juubelinäitus „Rahvuslikkuse otsingud“ (13.11.-29.12.2019) Avamine toimub kolmapäeval, 13. novembril kell 17 Kondase Keskuses Näitusega „Rahvuslikkuse otsingud“ tähistatakse 25 aasta möödumist rahvusliku käsitöö osakonna esimese õppekava ...\nwww.pealinn.ee · 2p · Tartu Ülikooli (TÜ) muuseumis esitleti teisipäeval rahvusülikooli 100. aastapäevale pühendatud kaheeurost mälestusmünti ja postmarki, mille mõlemad on kujundanud kunstnik Indrek Ilves.Eesti Vabariigi alguspäevil eestikeelsena avatud TÜ pani aluse eestikeelsele kõrgharidusele, kasvatas kiiresti eestl...\nteleveeb.ohtuleht.ee · 7p · „Su nägu kõlab varsti tuttavalt“ pühapäevasest saatest pidi lahkuma Kärt Anton. Sel hooajal tuleb aga iga väljalangeja asemele uus osaleja ning pühapäeval ootab kõiki fänne telerite ette imekaunis ja andekas lauljanna Getter Pärle!\nwww.ituudised.ee · 2n · Riigi infosüsteemi amet ei nõustunud juuli lõpus kohtusse pöördunud nägemispuudega inimeste mittevaralise nõudega, kuid pakkus neile kompromissiks raha.\nKalaliit listeeriaskandaalist: olukord on s*tt, aga matusekõnet on veel vara pidada\nÕhtuleht · 3n · Oktoobri alguses lahvatanud listeeriaskandaal asetas Eesti kalatootjad ääretult täbarasse seisu. Müügimahud on langenud nii drastiliselt, et tootjad on hädas kalade elus hoidmisega. Kalaliidu juht kinnitab, et olukord on tõsine, ent massihüsteeriaks pole põhjust.\nTartu Ülikool · 2n · 09.11.2019 25. novembrini saab Tartu Ülikooli botaanikaaia õppeklassis näha eelmisel sajandil kasutatud ja ka kohapeal koostatud õppevahendeid, nii Tartu Ülikooli botaanikainstituudi kui Tartu Riikliku Ülikooli taimesüstemaatika- ja geobotaanika kateedri päevilt. “Näitusel on eksponeeritud TÜ loodus...\nTäna otsepilt: TÜ/Bigbanki naised võõrustavad Riia Võrkpallikooli\nsport.postimees.ee · 3n · Täna kell 12 kohtuvad Balti liiga raames turniiritabeli kolmas võistkond Tartu Ülikool/Bigbank ja esikohta hoidev Riia Võrkpallikool. Tartu Ülikooli Spordihoones toimuv kohtumine on nähtav ka Postimees Spordi vahendusel.\nSputnik · 3n · Rahvusliku ühtsuse päeva puhul pidas Venemaa president Vladimir Putin 4. novembril Kremlis piduliku vastuvõtu. Ürituse käigus andis riigipea Venemaa ja välisriikide kodanikele üle riiklikud autasud, laureaatide hulgas oli ka Eesti professor Rein Müllerson.\nteleveeb.ohtuleht.ee · 24 okt · Kolmapäeva õhtul toimunud SA Tallinna Televisiooni nõukogu istungil kiideti heaks juhatuse väljapakutud strateegia, mille kohaselt valmistub TTV hankima eetriaega kolmele saatele. Detsembrist jätkab TTV ühe juhatuse liikmega, kirjutab Raepress pressiteates.\nVIDEO! Tallinna pitsitab bussijuhtide nappus\nwww.pealinn.ee · 28 okt · Tallinna Linnatranspordi AS on hädas pitsitava bussijuhtide nappusega. TTV saatejuht Nele Kullerkupp otsib põhjuseid ja lahendusi TLT personalijuhi Janika Sepporiga.\nsport.ohtuleht.ee · 2n · Tallinna Kalev/TLÜ korvpallimeeskond jäi ootamatult ilma ühest oma tugitalast Tanel Sokust, vahendab Delfi.\nSuur Kalev purustas Eesti-Läti ühisliigas Müürsepa Kalevi\nsport.postimees.ee · 2n · Kalev/Cramo korvpallimeeskond alistas Eesti-Läti liiga kohtumises Tallinna Kalev/TLÜ 111:65.\nTOHOH! Korvpallipistiku nädalaks seinast välja tõmmanud Tanel Sokk taasliitus Tartuga\nsport.ohtuleht.ee · 6p · Nädal tagasi ootamatult Tallinna Kalev/TLÜst lahkunud korvpallur Tanel Sokk lõi käed Tartu Ülikooliga.\nDelfi · 24 okt · SA Tallinna Televisiooni nõukogu kiitis eile õhtul toimunud istungil heaks juhatuse väljapakutud strateegia, mille kohaselt valmistub TTV hankima eetriaega kolmele saatele.\nDelfi · 30 okt · Tallinna Televisiooni (TTV) sulgemisest ülejääv raha hakkab asendama seni Euroopa Sotsiaalfondist saadud vahendeid raske ja sügava puudega lastele tugiisiku teenuse tagamiseks.\nsport.ohtuleht.ee · 2n · Korvpalli Eesti-Läti liigas võitis Kalev/Cramo Kalevi spordihallis 111 : 65 Tallinna Kalev/TLÜ meeskonda.


JUBA PÕLISTATUD PRIIUS - Estonian World Review\nArvamus 07 Apr 2013 EL (Estonian Life)EWR\nPriiuse põlistamise tähistamine märtsiküüditamise aastapäevaga peaaegu samal ajal viib mõtted mitte ainult vabadusele, vaid seda ohustavatele olukordadele. Eestlased on kauges minevikus olnu ajel priiust aastasadu igatsenud, oma riigi loonud, iseseisvuse kaotanud ja uuesti saanud. Uuesti vabaks saamist on nüüd tähistatud justkui viimase 20 aasta vältel riigi poolt tehtu tõttu jääb see „kallis anne ja taeva kingitus” põliselt kestma.\nRõõmustavalt on riik väga pikale okupatsiooniaegsele taandarenemisele vaatamata mitmes valdkonnas hästi hakkama saanud ning meil on sõpru, kes on lubanud meid vaenlaste tõrjumisel abistada. Kuid ajaloolase Jaak Valge sõnul olid „esimesel iseseisvusajal inimesed hoopis rohkem Eesti-kesksed, riik oli iseseisvam, Eesti käekäik sõltus rohkem Eesti riigijuhtide otsustest. Ühine vastutus liimis ühiskonda rohkem kokku – eestlastes oli rohkem Eestit. ...Toona oli eestlane tulihingelisem, kui nii sobib öelda, täna oleme poliitiliselt suhteliselt leiged, ning selle üheks põhjuseks on ka see, et meid puudutavate suurte otsuste raam pannakse paika mujal, meie otsustame vaid detaile.”(Postimees 27.03.13).\nTulihingelise eestlane olemise tagas toona riigipoolne sihikindel rahvusliku iseteadvuse arendamine. Too iseteadvus võimaldas okupatsiooniajal suuremal osal eestlastel eestlaseks jääda ning innustas paguluses paljusid eestlust hoidma ja Eestile vabadust nõudma. Iseseisvuse taastamise lausa lõõmav tulihingelisus ei kestnud kaua. (Loe edasi Eesti Elu 5. aprilli paberlehest )