Ööpäevaringne erihoolekanne sügava liitpuudega isikutele | Lõuna-Läänemaa TSK\nÖöpäevaringne erihoolekanne sügava liitpuudega isikutele\nÖöpäevaringne erihooldusteenus on kliendi ööpäevaringne hooldamine koos majutuse ja toitlustamisega. Teenuse eesmärgiks on tagada kliendi iseseisva toimetuleku säilimine ja võimalusel suurenemine ning turvaline elukeskkond teenuse osutaja territooriumil. Kliendid jõuavad teenusele Sotsiaalkindlustusameti juhtumikorraldajate kaudu.\nMeie asutus pakub ööpäevaringset erihooldusteenust eraldiseisvas majas kuni kümnele raske või sügava liitpuudega kliendile. Majas on eraldi toad mees-ja naissoost klientidele, lisaks ühine puhke - ja söögiruum. Tegevused toimuvad päevakava alusel, lisaks tegeletakse klientidega personaalselt, arvestades kliendi tervislikku seisundit, võimekust ning spetsiaalselt talle koostatud tegevusplaani. Teenusele saabumise päevast 30 päeva jooksul teeb tegevusjuhendaja koos kliendiga/kliendi esindajaga kliendile tegevusplaani. See vaadatakse üle kord kvartalis, vajadusel tihedamini. Teenuse pakkumise ruumides kehtib ööpäevaringse erihooldusteenuse kodukord.\nPesu pesemine toimub asutuse territooriumil asuvas pesumajas, kasutatud nõud pestakse osakonnas tegevusjuhendajate poolt.\nToit transporditakse teises majas asuvast köögist, vajadusel valmistatakse kliendile tervisest tulenevatel põhjustel erimenüü. Söögiajad on asutuses 9.00, 13.00 ja 17.30. Lisaks on kell 20.00 tee ja oote serveerimine.\nkujundame kliendi isiklikke ja igapäevaelu oskusi, kaasates ta nimetatud oskusi arendavatesse tegevustesse arvestades kliendi tervislikku seisundit\njuhendame kliente sotsiaalsete suhete loomisel, säilitamisel ja arendamisel\nhoiame kliendi lähedastega sidet, hoiame neid kursis kliendi käekäiguga ning vajadusel nõustame neid\ntagame kliendi turvalisuse\nkaitseme kliendi privaatsust ning õigusi\nabistame klienti enese eest hoolitsemisel\njärgime tervishoiuteenuse osutaja poolt kliendile määratud raviskeemi, tervisliku seisundi muutudes/halvenedes tagame kliendile arstiabi\nviime ellu muid tegevusi, mis on vajalikud ööpäevaringse erihooldusteenuse eesmärgi saavutamiseks\nKellel on õigus ööpäevaringset erihooldusteenust saada?\nÖöpäevaringset erihooldusteenust on õigus saada täisealisel inimesel, kellel on raske, sügav või püsiva kuluga psüühikahäire. Tal peab olema tuvastatud raske või sügav puude raskusaste ja töövõimekaotuse protsent vähemalt 80%. Ööpäevaringset erihooldusteenust vajav inimene vajab abi enese eest hoolitsemisel ega tule toime igapäevaelu toimingutega või vajab selleks pidevat kõrvalabi ja juhendamist. Tema toimetulekut ei ole võimalik tagada teiste sotsiaalteenuste osutamisega ning ta ei kasuta teisi erihoolekandeteenuseid. Ööpäevaringse erihooldusteenuse vajadus peab olema kirjeldatud rehabilitatsiooniplaanis.\nÖÖPÄEVARINGSE ERIHOOLDUSTEENUSE OSUTAMISE KORD


Ivar Truule viies teedevalitsuse kiirkabeturniiri esikoht - Saarte Hääl\nIvar Truule viies teedevalitsuse kiirkabeturniiri esikoht\n– 21/02/2017Rubriik: Sport\nIvar Truu on varem võitnud endise teedevalitsuse väljapandud kiirkabeturniiri rändauhinna neli aastat järjest. Võis arvata, et seekord läheb tal auhinna kaitsmine raskeks, sest osales ka Eesti kiirkabeparemikku kuuluv Algo Laidvee.\nNende omavahelises mikromatšis tegi Ivar Truu esimeses partiis kindla viigi. Viiki oli minemas ka teine partii, kuid Truu hetkeline “lühiühendus” andis Laidveele väärtusliku võidu.\nNüüd olenes esikoha saatus viimase vooru matšist Laidvee ja Jaan Truu vahel. Viimane oli šansid juba minetanud, kuid mängud olid sellegipoolest tulised. Laidvee võitis esimese partii, kuid teises suutis Jaan Truu revanšeerida, kindlustades nii endale kolmanda koha ning saates võrdselt 4,5 punkti kogunud Laidvee ja Ivar Truu järelmatšile välkkabes.\nSeal oli initsiatiiv Ivar Truu käes: 1 : 0, 2 : 1 ning viik neljandas partiis käeulatuses, kuid ajapuuduse rabinas ta selle siiski kaotas. Uus värvide loosimine ja mäng esimese võiduni. Kui esimeses lisapartiis avangukeerukused möödas olid, tekkis lauale lahtine seis mõne enamtempoga Truule. Just välkkabes on kaitsval poolel sellistes seisudes raske, sest pole aega kindlat viigiplaani välja mõelda. Ei suutnud seda seekord ka Laidvee. Ivar Truu võitis lisamatši 3 : 2 ning klaasist rändauhinna juba viiendat korda.\nSeni peetud 32 võistlusest on seitse esikohta manalamees Paul Antsaarel ning võrdselt Ivar Truuga viis esikohta (kuid mitte järjest) Hain Vaheril ja Jaan Truul.


Androidi viis parimat platvormimängu | Androidsis\nAaron Rivas | 09/06/2021 06:00 | Androidi rakendused, Android-mängud\nÜks kõige lõbusamaid ja mängitumaid mängukategooriaid Play poes on platvormi pealkirjad. Kui te ei tea, mis need on, on need mängude kohta, kus üks tegelane - või mitu - võib-olla - liigub järk-järgult läbi tasandite või maailmade, vältides takistusi ja / või kõrvaldades vaenlasi ja võideldes nende vastu. Mõned tuntud näited hõlmavad Mario Brosi pealkirju erinevatel konsoolidel, nii töölaual kui ka kaasaskantavatel.\nSelle võimaluse korral me kogume Viis parimat platvormimängu, mis täna Android-nutitelefonide jaoks mõeldud Google Play poes olemas on. Kõik need, mis selles kogumispostituses loetleme, on tasuta, väärib märkimist, lisaks sellele, et see on ka üks kõige mängitumaid, allalaaditumaid ja lõbusamaid poes.\nAllpool leiate seeria viiest parimast platvormimängust Android-mobiiltelefonidele. Väärib märkimist, nagu me alati teeme kõik need, mida leiate sellest kompileerimispostitusest, on tasuta. Seetõttu ei pea te ühe või kõigi saamiseks raha välja maksma. Ühel või mitmel võib siiski olla sisemine mikromaksesüsteem, mis võimaldaks juurdepääsu nendes sisalduvale rohkemale sisule, samuti objektide, auhindade ja hüvede hankimist. Samamoodi pole vaja tasuda, tasub seda korrata. Nüüd jah, lähme selle juurde.\n2 Sonic the Hedgehog 2 klassika\n3 Dan Mees - võitlus ja löömine\nMis oleks parem viis selle loendi alustamiseks mänguga, mis tuletab meile palju meelde Nintendo populaarset Mario? Ja selle õhku visatud retoorilise küsimusega tuleb seda öelda Lepi maailm on Androidi jaoks mõeldud Play poe üks enim mängitud platvormitiitleid, ja mitte asjata, sest meie ees on väga hästi saavutatud mäng, mis esitab väga huvitavat teemat ja mis on allutatud mõnele üsna animeeritud koomiksigraafikale ja arvukatele maailmadele, mis ei viitsi igavust.\nAidake Lepil leida ja koguda kõik võimalikul tasemel kuldmündid, kuid ärge laske seal ilmuvatel erilistel vaenlastel ja olenditel tema eesmärki rikkuda. Avastamiseks on rohkem kui 160 taset Ehkki initsiaalid on äärmiselt lihtsad, muutuvad asjad keerukaks, kuna need hakkavad järk-järgult raskeks minema. Blurgg, Long John, Super Sam ja Colleen on vaid mõned kaheksast tegelasest, kes teil mängus on, kellest igaüks mängib rolle nagu piraadid, robotid, zombid ja palju muud. Lepi maailmas on vaja täita ka mitmeid saavutusi, mis hoiavad teie tähelepanu kõigi 8 maailma ja paljude tasemete parimal viisil lõpuleviimisel.\nSEGA näitab oma tähelepanu vanade ja legendaarsete tiitlite mängijatele, näiteks Sonic The Hedgehog 2 Classic, möödunud aastate mäng, mis on nüüd Androidi nutitelefonide jaoks ideaalselt kohandatud. ja see, et seda platvormi pealkirja saab mängida kiirusega 60 FPS (kaadrit sekundis) ja ilma moonutatud pildita. See on kahtlemata tõeline pärl Sonicu mängude austajatele.\nSelles mängus peab kuulus ülikiire siil ületama arvukad maailmad ja tasemed, takistustega, mis üritavad tema eesmärki ära hoida, ja sadu münte, mida ta peab koguma, et olla parim kõigist. Muidugi, kiirus on selles mängus peategelane, sest peate seda kasutama tasemetel edasiliikumiseks ja seeläbi Eggmani vastu astuma, Sony maailma tuntud kaabakas ja antagonist, kes seekord üritab leida seitset Kaos Esmeraldi, et ehitada ja täiendada pahatahtlikku ja ülimat relva, mis ähvardab kõiki.\non ka erinevad mängurežiimid, nagu ajasõit, kus peate võitlema ajaga ja saavutama vajaliku eesmärgi. Samuti on olemas veebirežiim ja ülemuse rünnakurežiim, kus peate silmitsi seisma raskete vaenlastega. Lisaks on selles tiitlis kohal Mecha Sonic, olles seega algse Sonicu enda teine suur rivaal. Samamoodi on teil ka Tails ja Knuckles, kaks Sonicu sõpra, kes aitavad teda tema teekonnal ja võitlevad kurja vastu. Samuti on teil hämmastavad võimed, kui saate mängu kõik Chao Esmeraldid.\nDan Mees - võitlus ja löömine\nTeine suurepärane Androidi platvormimäng on Dan The Man - Fight and Punch. Tegelikult rääkisime sellest hiljuti avaldatud koostepostituses, mis on umbes Parimad võrguühenduseta mängud Android-nutitelefonidele, olemise eest Veel üks suurepärane mäng, mida saate mängida, kui olete piirkondades, kus mobiilse andmeside ja WiFi leviala puudub.\nSelles pealkirjas löögid ja kaklused pole nende puudumise tõttu silmatorkavadja see on midagi, mille võime selle nimest lihtsalt ja kiiresti järeldada. See on mäng, mida saab mängida nii üksi kui ka koos sõbraga, tänu oma mitmikmänguvõimalusele. Ja kui teil pole ühtegi sõpra, saate kiirmängu valikus kedagi kellegagi sobitada. Võitle sõdurite, robotite ja eepiliste ülemuste armeede vastu eepilises seikluses, kus on palju takistusi, mis püüavad takistada teil saavutada oma lõppeesmärki, milleks on võitlus kõige suuremaga.\nPeksmiseks võite kasutada mitte ainult rusikaid, vaid ka relvi ja erinevaid võitlustehnikaid, mis muudavad Dan The Man - Fights and Punching väga meelelahutuslikuks mänguks ja pole sugugi üksluised. Samal ajal on sellel üsna keerukas graafika ja animatsioonid, mis seda teevad üsna huvitav platvormi pealkiri, mida vaadata, muutes üsna peene retrohõngu. Ja kui sellele lisada veel heliriba, mis teid loosse köidab, sest teil on mäng, millega igavust tappa, on lihtne ülesanne.\nTeiselt poolt on see üks poest enim allalaaditud tegevus- ja arkaadmänge, kus on alla laaditud üle 10 miljoni, 4.6-tärni hinnang ning üle 1 250 XNUMX positiivse kommentaari ja arvamuse.\nKui teile meeldivad Pixel Art graafikaga mängud, võib see teile meeldida, sest sellel on mõnevõrra retro graafika, mis viib teid tagasi aega, mil turu esimeste konsoolide töölauamängud olid selle teemaga antud pildibitid sellest ajast .\nMängu loo ja tegelaskujuga ühenduse saamiseks tasub seda tähele panna Xolan on noor mees, kellel on põhimõtted ja ideaalid, mis inspireerivad teda võitlema õigluse ja heade tegude eest. Me peame aitama seda toredat tegelast mängu, selle paljude maailmade ja tasandite rännakul, et rahu ja normaalsus pöörduksid tagasi sellisesse olukorda, nagu tema maailm alguses oli, sest valitseb kuri. Muidugi on sellel palju maailmu ja tasemeid, millest peame selle eesmärgi saavutamiseks üle saama.\nSeal on palju vaenlasi ja komplikatsioone, mis üritavad Xolani kaotada, ja vaenlasi on tõesti raske, neid on ka maailma lõpus kõige raskem alistada. Tegelane saab kasutada erakordseid võimeid ja peab ka teatud saavutused lõpule viima, et tõestada, et ta on kõigist parim valvas.\narendaja: Alper Sarıkaya\nSee mäng erineb mõnest juba tuntud platvormimängust, kuna see esitab originaalsemat dünaamikat. Kuid see ei lakka olemast pealkiri, mis sellest žanrist täiuslikult kinni peab, mistõttu lisame selle sellesse kogumikpostitusse.\nBadland on üks oma kategooria parimatest mängudest, mida autasustatakse mitmeid kordi kui üht kõige huvitavamat indie-tiitlit. Tegelikult võitis ta aastatel 2012–2013 auhinnad nagu PAX, SCEE of Game Connection Europe ja Põhjamaade mängu Nordic Indie Sensation Award.\nSelle mängu seaded on tõeliselt köitvad, kusjuures džungel, mets ja hulk muljetavaldavaid olendeid on tegurid, mis aitavad graafilisele kogemusele sarnaneda. Siin peate minema lendama ja mitte kõndima, jooksma ega hüppama nagu valdavas enamuses poe platvormimängudest.\nBadlandi metsas juhtub midagi väga kummalist ja peate välja selgitama, mis see on, kuid mitte vältimata kõiki takistusi, komplikatsioone ja takistusi, millega selle salapärase maailma teekonnal kokku puutute. Saate seda mängida üksikrežiimis, kuid teil on ka mitmikmängu režiim, kus saate siduda kolme teise sõbraga ja nautida mängu veelgi paremini. Igavust tuleb vältida rohkem kui 100 erineval tasemel. Samamoodi on teil taseme redaktor, et saaksite neid igal ajal mängida ja soovi korral ka jagada.\nSellel mängul on Google Play poes väga auväärne populaarsus, pärast selle käivitamist umbes 10 aastat tagasi on selle alla laaditud üle 10 miljoni allalaadimise, 4.5 tärni hinnang ja üle 1 miljoni positiivse kommentaari. See on platvormimäng, mida tasub proovida.\nTäielik tee artiklini: Androidsis » Android-mängud » 5 parimat Androidi platvormimängu


Teema pealkiri: Jahi vöi mootorpaadi kinnitamine kai äärde. Vol.1\nPostitatud: Reede, 02 Okt 2009 21:02\nKuna tulekul on järjekordne sügistorm, siis kaasfoorumlaste soovil, räägiksime natuke meeldetuletuseks aluse (ka suure), kai äärde öigest kinnitamisest:\n1.Vahemere moodi kai ääres seismine. Alus on ahtriga vastu kaid. Tormi puhul ei tohi alust kinnitada liiga lühikeste otstega, need ei anna ka koos kummist amortisaatoritega piisavalt jahil "hingata"!\nAhtriotsad (1) peavad olema viidud vöimalikult kaugele, et anda ahtrile "mänguruumi"!\nAhtriotsad (2) tuleb kinnitada kaisse jahi miidlist.\nVööriots (3) tuleb tormiga kinnitada sölmega poiröngasse, vöib jätta alles ka ka tavalise pika karabiineriga poiotsa kinnituse, "2 meest, ikka kaks meest"!\nPainutatud konksuga otsa poikülge panemise "nikerdised" unustage ära, need lähevad sirgeks ka väikestel jahtidel.\nTuule poolsesse külge tuleb viia vaba poi külge lisaots (4).\nMiidlist vöib pealetuule küljest kaisse viia veel lisaots (5).\nKöik otsad peavad olema vastavalt tabelis näidatutele, vöi natuke enamad! Parem tööd teha, ei hakka käte peale, nii, nagu peenike ots!\nOtsad tuleb kaisse kinnitada karabiineritega, vöi nn. ankrusölmega, mis löpeb paalisölmega. Ring otsad kuluvad koheselt läbi ja neid tuleb kasutada siis, kui merele minnes enam meest kai peale saata ei saa!\nPostitatud: Laupäev, 03 Okt 2009 07:31\n2. Poordiga kai ääres:\nPeaotsad (1) vöörist ja ahtrist võimalikult pikalt kai külge kinnitada.\nSpringotsad (2) samuti võimalikult pikalt välja.\nNB! Miidlis (või selles kohas, kus poordi kumerus, puutub vastu kaid), ei tohi mingil juhul alust kaiotsaga kinnitada - see segab aluse "vaba hingamist"!\nPagi tulekul, peab alus saama minna kreeni e. "vabalt hingata"!\nSelle ahtri kinnituse vead:\n1. Ei tohi olla ringots (kulub kohe läbi)\n2. Liiga lühike ots (ei lase alusel "hingata", tuleb kaugemale viia!\n3. Puudub springots (joon.2)\n1. Vesi on tõusnud, vendrid "hüppavad" kohe kai peale! Neid tuleb allapoole lasta!\n2. Kai otsasid tuleb järgi lasta, alus on (pildil) juba "üle poodud", ei anna vabalt liikuma!\n3. Pinge all kaiotsad lõhuvad juba knaape ja võivad ka ise katkeda!\nMis me järeldame sest? Häda, häda, igavest! !\nEhk TORMI ja VEETÕUSU puhul peab käima oma laeva otsi pidevalt kontrollimas! Seda ka ujuvkaide puhul!\nViimati muutis Kalle Kuus, Laupäev, 03 Okt 2009 08:14, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Laupäev, 03 Okt 2009 08:11\n3. Vööriga kai külge kinnitus e. "Bavaria meeste kinnitus ".\nKaiotsad (1) viia niikaugele, kui võimalik.\nKaiotsad (2) miidlist, suhteliselt otse kaisse.\nPoiotsad (3): üks ots nendest peab olema seotud sõlmega poirõnga külge - sõlme tegemisel alustada ümber poirõnga ankrusõlmega ja lõpetada see sõlm paalisõlmega!\nTuulepealne ots (4) kinnitatakse miidlisse, võib kinnitada ka ahtrisse.\nVööriotsad (1) on liiga lühikesed! Vesi on tõusnud ja kummiamortisaatorid ei tööta seetõttu enam! ON VAJA OTSI JÄRGI ANDA!\nSügisesed otsad peavad olema ka jämedamad!\nSelge pilt sellest, et TORMIGA tuleb käija oma alust vaatamas !\nKuidas panna poile lisaots?\nAnnad vöörist otsa niipalju järgi, et ahter ulatub poini !\nPostitatud: Laupäev, 03 Okt 2009 09:03\n4. Seismine aisa küljes:\nAisa nokast üle parema knaabi jooksev vasakusse knaapi kinnitatud ots (1),\nsee tuleb kinnitada muidugi peale põhiotste (2 & 3) kinnisaamist! Isiklikult pean seda otsa aisade puhul väga tähtsaks!\nAhtriotsad (2) tuleb pikalt (üle ujuvkai, selle teise serva) välja viia.\nKõige problemaatilisem ots on aisa nokast miidlisse tulev (3), tavaliselt saab see olema hirmus lühike ja see hakkab "pooma" alust! Et seda ei juhtu soovitan kummipaadiga välja viia aluse ankru! Ja peale seda otsa (3) järgi lasta (mitte ära võtta!).\nAnkrust veel niipalju, et klassikalise "Vahemere" kinnituse juures (Vol.1) lastaksegi vöörist välja aluse ankur! Vahemerel sadamates puuduvad tihti poid!\nVöörist aisanokka ots (4). Vöörist ujuvkaisse samuti lisaots (5).\nNB! Tormiga on suurel alusel kummipaat väga tähtis ujuv-abi-vahend ja seda ei tohiks sügisel KOKKU PAKKIDA!\nNB! Tormiga ei tohi sadamasildade uksi lukustada!\nViimase tormi ajal panin "Paris`ele" lisaotsi, kui tahtsin kailt ära tulla, oli keegi ukse lukku keeranud !\nNonii lugupeetud masterid, lisage omast praktikast, raamatutest loetust, või niisama kuuldust, LISA!\nJa tore oleks, kui ka vähemalt suuremate aluste puhul kõike seda eelpool\nkirjutatut ka järgitaks !\nPostitatud: Laupäev, 03 Okt 2009 12:09\nsee lukkupanek jah, see on pättide vastu...\nmina omalt poolt soovitan minna tormiga oma aluse juurde, votta õlu voi kangem näppu ja tund aega lihtsalt jälgida, kuidas alus käitub või rabeleb.\nsaab terve hunnik asju selgemaks.\nja saab vaadata ka halbu näidiseid ja neist oppida ja kohe ka kätt harjutada\nKalle, su teooriatunnid on kasulikud, aga iga jope peab praktikat tegema nagu merekoolis ikka:)))\nTeema pealkiri: Sõlmed.\nPostitatud: Pühapäev, 04 Okt 2009 09:10\nPühapäevaseks vaatamiseks ja järgitegemiseks (lõpuks ometi äraõppimiseks !)\nNB! Torm ei ole veel möödas!\nSiiani on küll Pirital veetaseme poolest õnnelikult läinud!\nPostitatud: Pühapäev, 04 Okt 2009 21:39\nKurb on tõdeda et needsamad pildid mis siin näidiseks toodud (sinine Beneteau) tulid natuke liiga hilja …\nVeetase oli tänaseks nii palju tõusnud ööpäevaga, et kui just oma jahti vaatamas käisin, siis see miidlisse kinnitatud ots (külili keeratud pilt) oli täiesti pingul, jaht mitmekraadises kreenis. Kuna mingit mänguruumi ei olnud, siis oli knaap ja reeling järgi andnud ja praod nüüd tekis sees. Andsin otsa järgi, kahjuks omaniku kontakte ei teadnud kellele teatada.\nPostitatud: Pühapäev, 04 Okt 2009 22:04\nLisaks siia ühe pisukese mõtte. Sidumaks otsa kail oleva aasa külge tuleks kasutada kinni jooksvat sõlme! See nimelt ei nühi mööda, tihti mitte kõige siledamat, metalli. Sama häda on ring- ja muidu "läbi pandud" otstel.\nParim oleks muidugi sõlm karabiini ja karabiin seal aasa küljes, saaks ära ka võtta...\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Okt 2009 09:50\nNutt tuli täna homikul Pirital peale vaadates mismoodi miljonid on pesunööride ja kingapaeltega kinnitatud.\nTeema pealkiri: Re: Vol.4.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Okt 2009 11:01\nKahe käe ja kahe jalaga poolt! See peaks olema suisa sadama sisekorraeeskirjades rasvaselt kirjas, et näiteks 15+ m/s tuulega peavad olema kõik ligipääsud valla. Sadamakapten vastutab. Muidugi on alati võimalus need traataiad lihtsalt sekunditega maha lõigata... force major ja mitte üks inimene ei saa kobiseda.\nIse julgeks soovitada puhtalt loogika põhjalt Cat'i viidatud pukseerimisele: tormiga võiks jahti paigal hoidvad otsad masti kinnitada! Knaapidest oleks vaid suunda hoidvad otsad mis ei laseks tiirelda ümber telje, jahi mass võiks koormata jahi kõige tugevamat kohta. Ehk siis las need tavalised kaiotsad jäävad piisavalt lõdvalt, lisaks võiks siduda spetsiaalse "tormiotsa".\nEdit: mis aga Sörenit puudutab, siis sai eile hooaeg lõpetatud... sõites kummikaga mööda autoteed "sadamast" maja juurde Kahjuks ei saa mobiilist pilti kätte ehk ei oska. Oleks võinud suisa motoriseerida aga ei hakanud "kinu" tegema. Kena 40 cm vett oli teetammi peal\nViimati muutis PriitV, Esmaspäev, 05 Okt 2009 11:09, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Okt 2009 11:02\nEi no jah, kingapael ja pesunöör- geniaalsed vennad ikka küll. Vaatasin, et laine paneb mõnuga üle muuli.\nMiiduranna elanike õnneks keeras loodesse tuule, see on hulka meeldivam kui lõunatuul, vastupidiselt Pirita elanike arvamusele ilmselt\nMeil lendasid windexi labad ära eile ja asi ise läks kõveraks. Kai peal ei kannata seistagi ja poid kaovad ükshaaval vee alla. Sören möllab.\nPostitatud: Teisipäev, 06 Okt 2009 08:15\nTänaseks siis torm vaibumas ja hommikuvalguses oli näha et õnneks midagi hullemat polnud Pirita sadamas juhtunud. Õnneks nägin viimastel päevadel sadamas käies päris palju kapteneid oma ja TEISTE aluseid kontrollimas. Tänud minu poolt kõigile kes viitsisid lisaks enda alusele teiste eest ka hoolitseda.\nPaar asja mis silma hakkas:\njaht Mireille – kurb kuidas miidlist see jaht kai külge oli seotud liiga lühikese otsaga, lasin eile natuke järgi et jaht kreenis poleks. Kahjuks oli kahju juba jahile tehtud\nkaater Paris – vendrid liiga lühikeste otsadega ja mööda reelingut libiseva sõlmega, korjas vendrid ühte kohta kokku ja jättis vööri kaitseta, kere peal mõned jäljed kai metallaasast\nkaater AVA512 – üks ots täiesti läbi kulunud, õnneks kaatril oli tormi ajaks mitmeid lisaotsasid\nLisaks oli mitmetel alustel kõrge veetase otsetele kõva pinge peale pannud ja mitmepäevane loksutamine otsad peaaegu läbi kulutanud, sai nii mitmelgi alusel pidevalt otsasid liigutatud et läbiviikude kohalt läbi ei kulutaks. Soovitaks kõikidel kaptenitel käia ja oma otsad kriitiliselt üle vaadata täna, homsest lubab jälle mitu päeva samasugust ilma.\nPostitatud: Teisipäev, 06 Okt 2009 09:10\nLiitunud: Kolmapäev, 22 Okt 2008 08:42\nMul ainult hea meel, et nii aktiivsed paadiomanikud mul sadamas. Tänud teile! Kahekesi lihtsalt füüsiliselt ei jõua kõiki aluseid kontrollida. Ühest otsast alustad ja kui lõpetad siis juba vaja uus ring teha. Täna siis natuke rahulikum, aga homme hakkab uus pesumasin pihta.\nPostitatud: Teisipäev, 06 Okt 2009 12:51\nÕnneks nägin viimastel päevadel sadamas käies päris palju kapteneid oma ja TEISTE aluseid kontrollimas. Tänud minu poolt kõigile kes viitsisid lisaks enda alusele teiste eest ka hoolitseda.\nMa vaatan ka ikka tavaliselt mööda oma ujuvkaid kõmpides kõiki naabreid selle pilguga, et kas olukord on kontrolli all. Viimati küll oli asjaolude kokkusattumine selline, et ma käisin kai peal laupäeva öösel vastu pühapäeva, kui just suurem laks tõusma hakkas, sattusin sealkandis olema. Siis ma küll mõtisklesin, et huvitav, kas keegi kutsub mulle politsei ka, kui ma kottpimedas mööda kaid luurin ja oma taskulambiga järjest aluseid valgustan:) Aga ma lootsin, et kõik saavad aru, miks inimesed pimedal tormiööl lambiga kai peal sehkendamas käivad. Rangelt võttes on sadama sisekorraeeskirja järgi sellisel ajal kail viibimine vist suisa keelatud?\nAga jah, mis otsa panemist kairõngasse puudutab, siis ei julgeks mina ühtegi otsa rõngasse ilma karabiinita panna. Knaap on teine asi. Ma olen vaadanud rõngas olevate karabiinide sisekülge, ma arvan, et varsti võiks kindluse mõttes ka karabiine vahetada, ma ei kujuta ette, mida see rõngas otse pandud otsaga teeks.\nPostitatud: Kolmapäev, 07 Okt 2009 07:28\nEdukat tormiga toimetuleku päeva kõigile !\nKas kõikidel on alusel nr. 1. (kõige tähtsamad) otsad dubleeritud ?\nKui ei.... siis, .... sadama poole !


Õppepuhkus – mida tööandja peab teadma: millal tuleb anda, millal maksta ja millal võib keelduda? - ärileht.ee\nÕppepuhkus – mida tööandja peab teadma: millal tuleb anda, millal maksta ja millal võib keelduda?\nKristel Tiits, Grant Thornton Baltic juhtiv õigusnõustaja\nÕppimine. Foto: Rauno Volmar\nKevadel muutuvad paljudes ettevõtetes päevakajaliseks õppepuhkused, sest paljud töötavad üliõpilased vajavad tööst vaba aega kas õpingute lõpetamiseks või eksamite ettevalmistamiseks ja sooritamiseks. Millal on tööandja kohustatud õppepuhkust andma, millisel juhul tuleb õppepuhkuse eest maksta tasu ning millal on tööandjal õigus keelduda puhkuse andmisest?\nÕigust õppepuhkusele reguleerib töölepingu seaduse (TLS) § 67 lg 1, mille alusel on töötajal õigus saada õppepuhkust täiskasvanute koolituse seaduses (TÄKS) ette nähtud tingimustel ja korras.\nÕppepuhkust saavad kasutada kõik töölepingu alusel töötavad inimesed, sh avaliku teenistuse seaduse alusel töötavad ametnikud (ATS § 43 lg 1). Oluline on ära märkida, et õppepuhkust saavad täies ulatuses kasutada nii osalise kui ka täiskoormusega töötavad töötajad ja ametnikud. TÄKS ei reguleeri, millises õppevormis peab õppima, et õppepuhkust kasutada. Seega on täienduskoolitusel või tasemeõppes (põhi-, kesk- või kõrghariduse omandamine, õppimine kutseõppe õppekaval) õppival töötajal või ametnikul õigus võtta õppepuhkust sõltumata sellest, kas tegemist on päevase õppe või kaugõppega ning kas õpitakse täis- või osakoormusega.\nPuhkusegraafikud peavad olema märtsi lõpuks koostatud- mida tööandja peab teadma? (2) 26.03.2019\nÕppepuhkust võib kasutada iga töö kõrvalt õppija 08.08.2017\nTöötaja töötab kaupluses osalise tööajaga müüja/klienditeenindajana. Samal ajal õpib töötaja kaugõppes raamatupidamist, tegemist on bakalaureuseõppega. Seega võib töötaja kasutada õppepuhkust täies ulatuses, hoolimata asjaolust, et töötab osalise ajaga.\nTäienduskoolitused on koolitused, mida võivad korraldada täienduskoolitusasutused. Täienduskoolitusasutuse pidaja on eraõiguslik juriidiline isik, avalik-õiguslik juriidiline isik, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutus või füüsiline isik, kes on taotlenud täienduskoolituse korraldamiseks tegevusloa või on esitanud selleks majandustegevusteate (TÄKS § 1 lõiked 4 ja 5).\nKuna täienduskoolitus jaguneb kaheks, st õppimise eesmärk võib olla tööalane või mitte, siis on täienduskoolituse puhul tööandjal otsustus- ja kaalutlusõigus. Tööandja saab määrata, millisel juhul on täienduskoolitus tööalane ehk tööandja huvidest lähtuva eesmärgiga ja millisel juhul on tegemist töövälise koolitusega.\nSeaduses ei ole täpsustatud, millal on töötajal õigus õppepuhkust nõuda, seega kehtib nõudeõigus kogu kalendriaasta jooksul. Töötaja võib õppepuhkust kasutada nii ühe tervikuna kui ka osadena, sealhulgas ei ole keelatud õppepuhkuse kasutamine mitme tööandja juures.\nTööandjale on oluline, et töötaja lisab õppepuhkuse avaldusele õppeasutuse teatise, mis tõendab töötaja õigust õppepuhkusele ehk töötaja osalemist õppetöös.\nÕppepuhkust saab kasutada:\n30 kalendripäeva kalendriaastas tasemeõppes või täienduskoolitusel osalemiseks (TÄKS § 13 lg 1);\ntäiendavalt 15 kalendripäeva tasemeõppe lõpetamiseks üks kord ühe tasemeõppe jooksul (TÄKS § 13 lg 4);\nsisseastumiseksamite tegemiseks (TLS § 67 lg 2). Seaduses ei ole sätestatud päevade ega tundide arvu, mis aja kestel võib puhkust kasutada. Lähtuda tuleb sisseastumiseksamite tegelikust kestusest, sh arvestada mis tahes katseid, intervjuusid ja teste ning nendele kuluvat aega.\nÕppepuhkuse saamiseks tuleb töötajal esitada kirjalik avaldus, mis sisaldab järgmist:\npuhkuseavaldus tuleb esitada vähemalt 14 kalendripäeva enne õppepuhkusele jäämist ning tuleb märkida, millistel kuupäevadel soovib töötaja õppepuhkust kasutada;\navalduses tuleb märkida, kas töötaja soovib õppepuhkust kasutada õppes osalemiseks (täienduskoolitus või tasemeõpe) või tasemeõppe lõpetamiseks (TÄKS § 13 lg 5).\nÕppepuhkuse andmisest keeldumine\nTööandja võib õppepuhkuse andmisest keelduda järgmistel juhtudel:\nkui töötaja ei teata õppepuhkuse soovist seaduses ettenähtud korras, ehk jätab järgimata 14 kalendripäevase kirjalikus vormis etteteatamise, v.a kui õppepuhkus ei ole märgitud juba puhkuste ajakavasse (TLS § 69 lõige 3, TÄKS § 13 lõige 6);\nkui töötaja on võtnud akadeemilise puhkuse. Tööandjal on õigus töötajalt nõuda õppeasutuse teatist tasemeõppes osalemise kohta, kus tehakse märge akadeemilisel puhkusel viibimise kohta. Erandiks on olukord, kui õpilane saab akadeemilisel puhkusel viibides läbida õppeaineid mingis ulatuses, siis ei saa tööandja õppepuhkuse andmisest keelduda (TÄKS § 13 lõige 2);\nkui töötaja soovib õppepuhkuse päeva või järjestikkuseid õppepuhkuse päevi kasutada üksnes puhkepäevadel (TÄKS § 14 lõige 1). Näiteks olukorras, kus töötaja töötab esmaspäevast reedeni kella 9-17 ja soovib õppepuhkuse päevi kasutada üksnes nädalavahetustel ehk laupäeval ja pühapäeval, on tööandjal õigus keelduda õppepuhkuse andmisest nädalavahetusel.\nTasemeõppes ja tööalase enesetäiendamise eesmärgil täienduskoolituses osalemiseks antud õppepuhkuse ajal makstakse töötajale keskmist kalendripäevapõhist õppepuhkusetasu 20 kalendripäeva eest. See tähendab, et kuna õppepuhkust on võimalik saada 30 kalendripäeva, siis 10 kalendripäeva on tasustamata õppepuhkus.\nTasemeõppe lõpetamiseks antakse täiendavalt õppepuhkust 15 kalendripäeva, mille eest makstakse töölepingu seaduse § 29 lõike 5 kohaselt kehtestatud töötasu alammäära alusel arvutatud õppepuhkusetasu.\nMittetööalasel täienduskoolitusel osalemiseks on töötajal õigus võtta õppepuhkust 30 kalendripäeva, kuid need õppepuhkuse päevad ei ole tasustatavad.\nÕppepuhkus sisseastumiseksamite tegemiseks on samuti tasustamata puhkus.\nTööandjad tõlgendavad uut õppepuhkuse korda valesti\nTöö kõrvalt õppijaid ootavad ees muudatused\nMida teevad edukad inimesed pühapäeviti selleks, et nad oleks kogu järgneva nädala...


AEGAON koolilõpetajatele: Nähkem hinnete taga inimest. – Aegaon Watches\nAEGAON koolilõpetajatele: Nähkem hinnete taga inimest.\nOled kooli lõpetamas? High-five! Sa oled ära teinud uskumatult suure töö, ükskõik milliseks jääb lõppskoor tunnistusel. Sa väärid tunnustust, vähemalt patsutust õlale, kui mitte enamat. Kui su hinded ei vastanud ehk vanemate ootustele, siis patsutame sind ise. Läks nagu läks, ära selle pärast enam põe. Need on vaid hinded, mis kindlasti ei määra sinu tulevikku, rääkigu sinu õpetajad ja vanemad mida tahes. Käesolev pöördumine ongi meiepoolne rahustav lõpukingitus sulle, milles räägime oma kogemusest eesseisvas päris maailmas.\nKõik, kes on kooli lõpetanud, mäletavad ilmselt seda magusat vabanemise tunnet, mida kogetakse ja nähakse veel aastaid hiljem uneski. Veel paar eksamit, aktus ja siis on see läbi! See on nagu kõige paremate emotsioonide lõpuboss. Kirsiks tordil on veel ametlik lõpupidu ja viimane istumine oma parimate sõprade või sõbrannadega, kellega oled kõigi nende aastate jooksul kokku kasvanud ja kellega tuleb nüüd lahku minna. Ole mureta, parimad suhted jäävad kestma veel pikkadeks aastateks. Me südamest loodame, et kooliaastad möödusid sulle heas seltskonnas. Kui ei, siis tea, et kiusajaid ei pea sa enam kunagi nägema. Ka nemad kasvavad ühel hetkel suureks ja kahetsevad tehtut varem või hiljem. Julgemad otsivad su üles ja vabandavad.\nSel aastal on koolilõpetamine küll pisut teistmoodi kui tavaliselt, ent mis on jäänud läbi aastakümnete muutumatuks on lõpetamisega kaasnev stress. Kuskilt aegade hämarusest on meile sisse kodeeritud müüt, et hinded lõputunnistusel justkui määravad meie tuleviku. Seda kinnistavad jätkuvalt vana-kooli õpetajad ja lapsevanemad ise oma kõrgendatud- ja vahest isegi ebareaalsete ootustega. Kes lõpetanutest tõstab nüüd käe ja tunnistab, et keegi tööandjatest on kunagi soovinud näha sinu lõputunnistust? Või sina, kes sa oled ise täna tööandja, mitmel korral oled sa soovinud seda dokumenti näha? Julgeme väita, et valdav enamus teist raputab pead. Ilmselt ei vaja see iganenud müüt ümberlükkamiseks sügavamat analüüsi. Jääb üle vaid küsida – milleks siis panna kõik see stress õpilasele, mis pärsib igasugust sooritusvõimet päris kindlasti? Mäletame omast käest, et on väga palju õpilasest mittesõltuvaid tegureid, mis võivad tunnistuse lõppskoori mõjutada. Kodune õhkkond, läbisaamine õpetajaga, suhted kaasõpilastega, lihtsalt halb päev, lisakohustused jne. Mida me tahame öelda on see, et iga inimene, tema võimalused, võimekus ja taust on väga erinevad. Head hinded võivad küll olla millegi eelduseks, ent ei määra kindlasti sinu tulevikku. Peale lõpetamist on kõik juba sinu enda kätes ja see vabadus on hindamatu väärtusega – siit edasi võib sinust saada absoluutselt kes iganes!\nTänapäeva tööandja jaoks oled sina kõige tähtsam. Sinu särav iseloom, millest sõltub tema kollektiivi sõbralik ja meeldiv õhkkond. Sinu kirg tema pakutava töö vastu, millest sõltub tema ettevõtte kasum ja sinu palk. Sinu võimuses on ka luua oma ettevõte, väike või suur, viimaks ellu oma suurepäraseid ideid. Hinded, nii head või halvad kui nad lõpuks said, ei määra päris maailmas enam suurt midagi. Kui keegi raiub sulle teisiti, siis „las koerad hauguvad“, sina tööta edasi oma õnne ja eesmärkide suunas, mis loodetavasti saavad olema omavahel seotud. Inimene on kõige õnnelikum siis, kui tema kirg ongi tema töö.\nToome sulle näiteks iseendid. Enamus meist AEGAON-is ei olnud koolis läbinisti viielised. Kõigile meile öeldi õpetajate poolt vähemalt korra, et meist ei saa mitte midagi. Vanemad ei olnud meie hinnetega kunagi rahul, sest need polnud viied. See kõik ei takistanud meil kaheksa aastat tagasi loomast Eesti esimest käekellafirmat. Alguses ei uskunud meie õnnestumisse mitte keegi peale meie endi. Täna, kingivad lapsevanemad meie käekellasid õpetajatele ja lõpetajatele, Eesti Vabariigi president väliskülalistele, sinu isa sinu emale ja vastupidi. Inimesed, kes aastate jooksul meie ettevõttega liitunud on, ei ole siin mitte tänu oma lõputunnistusele, vaid tänu oma meeldivale iseloomule, senistele kogemustele ja kirele oma töö vastu. Me tahame, et meie kollektiiv oleks nagu see sama parimate sõprade ja sõbrannade punt kooliajal, ilma kiusajateta. Tänu sellele, tahame ka iga päev tööle tulla. Meie hobist on saanud meie töö, mis teeb meid õnnelikuks ja see ongi kõige tähtsam.\nLoodame, et meie mõtted ja sõnad leevendasid sinu stressi, muret hinnete ja tuleviku pärast. Sa oled igal juhul tubli ja tunnustust väärt. Lenda kõrgelt, pane täiega ja mine tea, ehk saavad meist sinuga kunagi isegi kolleegid!


Täidetud tomatid (singi ja juustu)\nVeidi majoraani, tüümiani ja musta pipart\nKeskmine hinne: 3.5 Autor: Andruska\nLõika tomatitelt &#034kaas&#034 pealt ära. Eemalda tomatite sisu teelusikaga (ära vigasta tomati väliskülgi!). Sisu kogu väikesesse kausikesse. Riivi juust. Haki sink pisikesteks tükikesteks. Topi sõrmega juust tomatitesse, lisa nüüd singitükid ja siis jälle juust. Peale raputa majoraani, tüümiani ja musta pipart. Aseta &#034kaas&#034 tomatitele. Pane tomatid ahju, mis on eelnevalt kuumutatud 125 kraadini (tomatid võib asetada küpsetuspaberile). Kaste: Tomatite sisule lisada veidi kohvikoort, tüümiani ja sidrunimahla. Nüüd vahusta mass nuimiksriga. Said oivalise külma kastme! Täidetud tomatid peavad ahjus olema ~15-20 minutit olenevalt tomatite suurusest. Kui tomatid on küpsed, serveeri koos kastmega. Kõrvale võib juua mõnd head aperitiivi.


Gruusia läbi grusiini silmade - Tänane leht\nNii arutletakse lehmakarjatamise üle. Kätega žestikuleerimine on meil loomulik osa omavahelisest vestlusest. Isegi hääle tõstmine pealtnäha tühja-tähja peale on täiesti tavaline. FOTO: Georgi Beltadze\nOlen püüdnud elu nii seada, et saaks käia vähemalt korra aastas oma isade maal – Gruusias. Mitte ainult seepärast, et hoida korras meie perekonna valdusi, lävida oma lähedastega lähemalt kui muidu või üldse puhata lõõmava päikese all ja tunda samal ajal mõnu kõditavast tuulisest ilmast... Sel sügisel sai neid asju veel rohkem nauditud: kui mujal möllas pärgviirus, siis üleval mägedes tundsin mitme nädala jooksul, et elan kusagil teises maailmas. Alles puhkuse lõpus hakkas ka seal asi uuesti käärima... Aga muidu lendan sinna ikka, kuna seal on lihtsalt mu kodu.\nMöödunud aastad on siiski näidanud, et puhkuselt naastes tuleb mingil hetkel keegi toimetusest minu juurde ja püüab mind nõusse rääkida, et kirjutaksin reisikirja oma puhkusest. Mul on selliste pakkumiste peale alati tekkinud tõrge, sest mida ma ikka oma kodust kirjutan. Ei ole näinud, et saarlastest-hiidlastest kaastöötajaid niimoodi pitsitataks. Aga hea küll. Seekord sai lubadus antud ja püüangi Gruusiat teise nurga alt näidata.


Väikestes soome-ugri keeltes helid ja videod hakkavad Venemaal internetti kolima | MariUver\n← Riigikogu liikmed kohtusid soome-ugri rahvaste esindajatega\nSoome-ugri konsultatiivkomitee peab nõu Rakveres →\nSee ei tähenda küll lausa soomeugrilaste oma YouTube’i (keegi ei keela ka seda tarvitada), vaid keskselt täiendatavat digiheli ja -pildi arhiivi koos internetiportaali, kust saaks vaadata-kuulata salvestusi kõigis Venemaal kõneldavates väikestes soome-ugri keeltes.\nTänavu aasta lõpuks võivad esimesed salvestused portaali kaudu kättesaadavad olla, arvas soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitees vepslasi esindav Vepslaste Kultuuriühingu esinaine Zinaida Strogalštšikova. Seekord Rakveres kokku tulnud konsultatiivkomitee esindab kõiki soome-ugri rahvaid, kelle põline asuala jääb praegu kümmekonda riiki, kuid tegeleb enamasti Venemaa soome-ugri väikerahvaste asjadega.\n„Venemaa soome-ugri vabariikides alluvad riiklikule teleraadiokompaniile GTRK Rossija kohalikud rahvuslikud toimetused, mis teevad telefilme ja saateid soome-ugri keeltes,“ kirjeldas Strogalštšikova algatust Eesti Päevaleht Online’ile. „Eesmärk on selles, et neid saateid ja filme võiksid näha ka näiteks väljaspool Mari Eli vabariiki elavad marilased ning Mordva Vabariigist väljaspool elavad ersad ja mokšad.“\nMarilastest elab väljaspool nimivabariigi piire ehk Baškortostani vabariigis, Kirovi oblastis, Tatarstanis ligi kolmandik, ersadest-mokšadest jäävad aga ligi pooled omakeelse televisiooni – või täpsemalt Rossija 2. kanali omakeelsete saadete – levialast väljapoole. Internetis kättesaadavaks tehtud salvestusi saaks Strogalštšikova sõnul kasutada koolides ja ülikoolides kohaliku põlise vähemuskeele ja kultuuri õpetamisel.\nNagu ka kõiksuguse muu informatsiooni ja kunsti internetti kolimisel, võivad ka siin saada komistuskiviks autoriõigused. „Probleem on autoriõigustega: praeguste meie seaduste järgi kuuluvad kõik GTRK Rossija rahvuslike toimetuste üles võetud materjalide autoriõigused riiklikule teleraadiokompaniile,“ selgitas Strogalštšikova.\nTäna Rakveres oma istungit pidanud soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee otsustaski autoriõiguste küsimuses riikliku teleraadiokompaniiga läbirääkimisi alustada. Esimene kohtumine sellel teemal peaks toimuma Venemaal juba nädala pärast.\nSiiski uskus Strogalštšikova, et aasta lõpuks võiks soome-ugri väikerahvaste ühine video- ja audiomaterjali jagav kodulehekülg koos andmebaasiga püsti olla. „Seda hakataks pidevalt täiendama,“ ütles Strogalštšikova, kelle meelest võiks see asuda Komi vabariigi pealinnas Sõktõvkaris föderaalse soome-ugri kultuurikeskuse tiiva all.\nLisaks Venemaa riigitelevisioonile tehakse näiteks mari, udmurdi ja komi keeles telefilme ning -saateid nende rahvaste nimivabariikide põliskeelte toetamise programmide toel. Selliste materjalide autoriõiguste osas kokku leppimine võiks olla lihtsam. „See otsus sõltub juba kohalikust tasandist,“ ütles Strogalštšikova, viidates, et vabariikide juhtkonnad on tihtipeale katsunud näidata oma toetust põlistele keeltele.\nInternet võib piiridega mitmeks jagatud rahva ühendada\nVepslasi puudutab igalt poolt kättesaadavate materjalide vajadus samuti, sest nende põline asuala on jagatud Karjala Vabariigi ning Vologda ja Leningradi oblasti vahel, kus paiknevad vanad vepsa külarühmad. Vepsa keelt on ametlikult toetanud Venemaa Föderatsiooni kuuluv Karjala Vabariik, kuid teistes oblastites jääb vepsa kultuuri hoidmine sõltuma põhiliselt kohalike aktivistide pingutustest.\nStrogalštšikova emakeeles, vepsa keeles on tema sõnul juba kümneid filme ja saateid, mida saaks vepsa keele ja kultuuri õpetamiseks kasutada ka väljaspool Karjala Vabariiki. „Kui koopia kohapeale viia, siis võivad koolid neid kasutada ka praegu,“ ütles Strogalštšikova, lisades, et interneti teel oleks see palju lihtsam. Näiteks valmis hiljuti Soome Kultuurifondi toetusel vepsakeelne film Vepsamaa loomadest.\nPraegu tõsisemalt ette võetud projekt sai alguse Hantõ-Mansiiskis mullu suvel toimunud neljanda soome-ugri rahvaste neljanda maailmakongressi ettevalmistuste käigus.\nSoomes kogunesid mullu kolme läänepoolse soome-ugri riigi – Eesti, Soome ja Ungari – idapoolsete soomeugrilaste kultuure toetavate programmide esindajad. Siis käis praeguseks pensionile siirdunud Venemaa ja Ida-Euroopa instituudi juht Seppo Lallukka välja mõtte, et mari, udmurdi ja teistes väiksemates soome-ugri keeltes tehtud tele- ja raadiosaadete salvestused, mida arhiivides hoitakse, võiks praegustelt magnetlintidelt kopeerida digitaalsetele andmekandjatele ning internetis kättesaadavaks teha.\nSarnaseid algatusi tuli ka ida poolt – Marimaalt ja Udmurdimaalt, kus sarnase mõtte peale olid tulnud kohalikud aktivistid. Hantõ-Mansiiskis arutas ettepanekut soome-ugri meedia ja informatsiooni sektsioon ning lõpuks leidis ka soome-ugri rahvaste esindus, et algatus on vajalik ja tuleks teoks teha. (See oli osa kongressi tööst, mis jäi avalikkuses laineid löönud president Toomas Hendrik Ilvese ja riigiduuma väliskomisjoni esimehe Konstantin Kossatšovi piikide murdmise varju.)\nVana rahvapärimus tuleks samuti võrku üles riputada\nLaiemalt võttes võiks säärane digitaliseerimise laine puudutada ka magnetlindile korjatud rahvaluule talletusi. Soome ja Eesti rahvaluule keskarhiivid on oma kogude digitaliseerimisega juba alustanud ning nendeski leidub idapoolsete soomeugrilaste juurest korjatud materjali.\nTartus kirjandusmuuseumi tiiva all tegutsevas Eesti Rahvaluule Arhiivis digitaliseeritakse väiksemates soome-ugri keeltes materjale praegu küll, kuid juhuslikult. Mida digitaliseeritakse, sõltub paljuski rahvaluule arhiivis käivate uurijate eelistustest: kuivõrd Tartus uuritakse põhiliselt eesti suulist pärimust, on faili kuju saanud pigem eestikeelsed salvestused, osa neist on portaali http://www.folklore.ee kaudu ka kättesaadavad.\n„Tellimusi on kogu aeg olnud, põhiliselt tegelen nendega,“ kirjeldas Eesti Päevaleht Online’ile olukorda rahvaluule arhiivi heliinsener Jaan Tamm, kelle ülesanne rahvapärimuse digitaliseerimine on. „Isegi pidev järjekord on tellimustest,“ lisab Tamm, märkides, et seetõttu pole lintide arhiveerimise järjekorranumbrite järgi digitaliseerimine väga edenenud.\nFOTO: Mordva vabariigi kultuuriminister Nikolai Tultajev mullu suvel soome-ugri rahvaste maailmakongressil tantsuks karmoškat mängimas. Peol käisid teiste hulgas ka Venemaa president Dmitri Medvedev ning peokülalistega aktiivsemalt suhelnud Eesti president Toomas Hendrik Ilves abikaasaga. Rein Sikk


Klubi talvepäevad 2014 (variant A) - Page 2 -\nKlubi talvepäevad 2014 (variant A)\nRe: Klubi talvepäevad 2014 (variant A)\nPostitusPostitas vkmka » R Jaan 17, 2014 8:37 pm\nMinuga siis ka palun arvestad. Liitun teiega siis Tallinnast. Kodust sain loa. Töö juurest saan minema kuna see aasta ei pidanud tulema meile 24 veeb. paaradile minevaid masinaid mida korrastad.\nPostitusPostitas Zafari » R Jaan 17, 2014 8:47 pm\nMinu auto siis täis selleks korraks\nEkipaažis Eiki, Klarika, Margus ja Ivo\nPostitusPostitas jyrgen72 » T Jaan 21, 2014 11:20 am\nBroneering Eikile, Klarikale, Margusele ja Ivole tehtud, edasised kokkulepped sòlmige omavahel\nJa kui juhuslikult tekib kellegil veel kihk ühineda, siis saan kasvòi ise Helsinkisse vastu tulla.\nPostitusPostitas cartman » T Jaan 21, 2014 8:32 pm\nTundub, et ka mina olen tulija. Kuigi ma tulen vastassuunast.\nPostitusPostitas jyrgen72 » T Jaan 21, 2014 9:04 pm\ncartman kirjutas: Tundub, et ka mina olen tulija. Kuigi ma tulen vastassuunast.\nKui su tunne muutub reaalseks, siis anna teada. Ma ei ela enam sellel aadressil, kus sa kunagi käisid\nPostitusPostitas cartman » T Jaan 21, 2014 9:29 pm\nNo ommiku tulen, 6htu läen tripi saan ikka teha. Ja no Linn on sama, kyll hakkama saab:D\nPostitusPostitas Zafari » N Jaan 23, 2014 11:16 am\nMõningate asjaolude kokkulangemise tõttu peaks vabanema minu kaardilugeja koht. Ehk siis saaks ühe huvilise lisaks võtta.\nLiitunud: E Juul 16, 2007 10:23 am\nAsukoht: Järvamaa, Ambla\nVõta ühendust margusvk´ga\nPostitusPostitas margusvk » K Veebr 05, 2014 9:02 pm\nMul jällegi naine mõtleb, et ta tuleks äkki sel aastal talvisele üritusele ka kaasa, siis sel juhul oleks auto jälle täis.\nHonda Accord Coupe 2,0 Aut. 2000\nOpel Frontera RS Sport 2,2 Man 1999 (jahil käimise auto)\nMitsubishi Pajero 3,2D Aut 2003 (kasutajana kirjas)\nPostitusPostitas jyrgen72 » N Veebr 06, 2014 7:14 am\nmargusvk kirjutas: Mul jällegi naine mõtleb, et ta tuleks äkki sel aastal talvisele üritusele ka kaasa, siis sel juhul oleks auto jälle täis.\nSa vòid rahulikult oma naisele öelda, et meil soomes sai tali läbi ja lundgi on veel ca 10 senti aind alles\nTulgu muidugi, kahju ka kui pilet tühja lòpuks jookeb.\nPostitusPostitas margusvk » N Veebr 06, 2014 9:22 pm\nHetkel on naisel kõpsupõletiku kahtlus kahjuks. Loodan, et see kahtlus ei osutu reaalsuseks.\nPostitusPostitas jyrgen72 » E Veebr 10, 2014 7:22 pm\nHetke ilmaennustus näitab, et lund selleks päevaks enam ei jagu. Talviseid tegevusi enam ei julge välja pakkuda,aga kaheks tunniks on keeglirada olemas, ülejäänund aja sisustame kohapealsete väljamõeldistega mis tekivad lambist\nPostitusPostitas margusvk » L Veebr 15, 2014 7:18 pm\nNüüd on minu osalusega jama majas .\nNimelt hakkasin üleeile õhtul ettevalmistusi tegema ja otsisin oma passi ja ID-kaarti ning selgus et mõlemad on veebruari keskpaigast aegunud . Samaegselt mul töö asjus riigisaladusele juurdepääsu loa pikendamine käsil ja ma ei saa ilma kehtivate dokumentideta reisima ka minna.\nVähemasti helistas mulle Allan ja lubas minu eest Soome tulla.\nOlge siis ägedad seal. Kahju, et ei saa osaleda .\nAga loodan suvel nii öelda kahe mehe eest väljas olla.\nPostitusPostitas jyrgen72 » E Veebr 17, 2014 8:00 am\nHetke seisuga siis Eiki autos üks vaba koht üritusele tulemiseks. Teine ekipaaz annab targemad teated kolmapäev, kui ma katkendiku leviga telefonivestlusest òieti aru sain.\nPostitusPostitas Zafari » E Veebr 17, 2014 8:35 pm\nNo hädapärast saab minu autoga viiekesi ka sõita aga see ei ole soovitatav\nPostitusPostitas jyrgen72 » T Veebr 18, 2014 5:47 am\nLisaks sellele ühele vabale kohale autos on ka prii pääs laevale. Laev väljub Tallinna D-Terminalist 21.02.14 kell 14.00, tagasi Helsinkist Länsiterminalist 23.02.14 kell 16.30.\nEhk leidub veel keegi, kellel pole nv-l muid tegevusi\nPostitusPostitas Kopajuht » T Veebr 18, 2014 9:33 pm\nmis ajaks vastust tahad? mul hetke seisuga peaks töödega vahepaus tulema, vaataks naaber riigi hea meelega üle kuid enda nimele seda ma igaksjuhuks kinni ei paneks kuna äkki keegi on kiirem kui mina\nPostitusPostitas jyrgen72 » K Veebr 19, 2014 4:34 am\nNo minul enam kiiret pole, kuna piletid on ostetud ja hetkel veel üks vaba, aga enne kui Eiki siseneb sadamas check-ini peaks inimene autos olema. Kus ja kuna seltskonnaga liituda saab, saad teada kui vòtad ühendust Eikiga (Zafari).\nPostitusPostitas Kopajuht » K Veebr 19, 2014 10:18 pm\nok tulemise korral annan teada ja lepin kokkusaamise kokku\nPostitusPostitas cartman » N Veebr 20, 2014 12:31 pm\nMa pean loobuma kuna töö ja muud asjad segasid mu plaanid.\nPostitusPostitas Zafari » N Veebr 20, 2014 4:15 pm\nMa pooleldi haige aga küll soome saun ravib. Alla ma ei anna nii kergelt


Täienduskoolitus kokkadele – suupistete valmistamine erinevatele üritustele - Haapsalu Kutsehariduskeskus\nTäienduskoolitus kokkadele – suupistete valmistamine erinevatele üritustele\nKoolituse läbiviimise aeg: 4., 6. märts, 14. ja 15. märts, 18. ja 20. märts, 27. ja 28. märts, kell 17:00-21:00\nKoolitajad on Kaire Raba. Kaire lõpetas (1995) toitlustusettevõtte juhtimise ja töökorraldamise erialal ja on keemiateaduskonna lõpetanud insener-tehnoloog toitlustusvaldkonnas. Ta on Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu koolitus- hindamiskomisjonide liige (2010). Restoran Grand Holm Marina projektijuht- restorani käivitaja. Koolitus- ja konsultatsioonifirma KR Food Consult OÜ juht.\nSihtrühm: abikokad, kokad või teised erialase tasemehariduseta toitlustusteeninduses valdkonnas töötavad täiskasvanud, kes soovivad toiduvalmistamise valdkonnas oma teadmisi ning oskusi täiendada ja parandada. Aga ka erialaste oskusteta inimesed, kes soovivad oma töötada toitlustusettevõttes (sh nt hooajaliselt või ka osalise koormusega) või saada täiendavaid tööalaseid teadmisi, aegunud oskustega elanikkond vanuses 50+.\nÕppe alustamise nõuded: eeldatakse toitlustusalaseid põhiteadmisi ja -oskusi ning toitlustuses töötamise kogemus.\nTäidab enesekontrolli tegevusi, lähtudes nõuetest;\nTöötab iseseisvalt ja ka meeskonnas ratsionaalselt, korraldades ja planeerides aega;\nValmistab suupisteid vastavalt klientide vajadustele ja soovile ning planeerib eri tüüpi laudade katmist vastavalt kliendi vajadustele, soovidele ja sündmusele.\nMenüüde koostamise eripära erinevatele laudadele\nTooraine valimine ja ettevalmistamine suupistete valmistamiseks\nErinevate soolaste suupistete valmistamine\nErinevate magusate suupistete valmistamine\nSoolaste ja magusate suupistete küpsetamine\nJookide valmistamine – külmad ja kuumad va kohv


Voolikinjektsioon – Tarmatrade – professionaalsed insenerlahendused\nAlates 70-ndatest on kasutuses voolikinjektsioonsüsteemid betoonkonstruktsioonide veetiheduse tagamiseks. Lahendus koosneb injekteeritavast polüuretaan/akrülaat/tsementsuspensioon-vuugitäitematerjalist, mis kantakse tihendatavatesse kohtadess eelnevalt paigaldatus voolisüsteemi ja madalsurve pumba abil.\nSüsteemi on lihtne paigaldada. Süsteem saab paigaldada täpselt vajaminevasse kohta. Ei ole vaja kasutada vuugilinte, sobib kasutamiseks ka keerukate geomeetriliste lahenduste puhul. Võimalik tihendada töövuuke. Odavam kui hilisem hüdroisolatsiooni teostamine puuraukmeetodil.\nInkjektsioonvoolik kinnitatakse kindlalt betoonkonstruktsiooni külge., vahekaugusega ca 15 cm. Vältida voolikute pingestatud ristumist. Voolikute pikkus 8-10 m. Vooliku kaugus betoonseinast ca 1/2-1/3 seinapksust. Voolikud üleulatuvusega ca 15 cm , paralleelse vahekaugusega va 5 cm.\nVajalik projekt vooliku paigutusest.\nInjekteerimine madalsurve pumbaga 0,5-5,0 bar.


Infograafika kujundamise töötuba — EKA avatud akadeemia\nEKA avatud akadeemiaInfograafika kujundamise töötuba\nInfograafika kujundamise töötuba\nTöötuppa on oodatud kõik infograafika- ja disainihuvilised, kel on vaja disainida pilkupüüdvaid diagramme. Osalemise eelduseks on arvutikasutamise baasoskus ja Adobe Illustratori algtase.\nSagedasim näide infograafikast on ettevõtte aastaaruandes või mujal avaldatav statistika, mille spetsialistid on vormistanud Exceli graafikutena. Sisuliselt on kõik hea ja õige, aga välja näeb kole nagu öö, sest Excel pole disainimiseks mõeldud programm.\nTöötoas vaadatakse infograafika parimaid näiteid ja jagatakse praktilist nõu nende teostuseks. Päeva jooksul lahendatakse nii praktilisi kui ideede kogumise ülesandeid ning harjutatakse Adobe Illustratori töövahendite kasutamist. Illustratori töövõtteid õpitakse kombineerima loomingulisemate diagrammide disainimiseks.\nsissejuhatus: infograafika lihtsamad näited: tulp-, joon- ja sektordiagramm.\nSissejuhatavas loengus vaadatakse näiteid, mis selgitavad erinevate diagrammi tüüpide kasutamist.\nülesanne: illustratsiooni lisamine diagrammile. Õpitakse Illustratori peamisi töövõtteid, mida läheb vaja ülesannete lahendamiseks: graafikute töövahend, andmefailide kasutamine ning illustratsiooni lisamine graafiku disainiks. Pikselgraafika kasutamine ja maskimine.\nülesanne: reaalse objekti kasutamine diagrammina. Infograafikat kasutatakse nii plakati, reklaami kui illustratsioonina, ülesande sissejuhatuseks vaadatakse leidlikumaid näiteid. Ideede kogumine rühmatööna ja arutelu teostamise võimalustest. Ülesande lahendamiseks tuleb leida teemaga sobivaid pildivasteid.\nülesanne: protsessi visualiseerimine. Värvikasutus infograafikas. Visualiseerimise algkujundite valik ja lihtsustamine. Esimene ülesanne kujutab endast vektorjoonistuse tehnikate kordamist ja Illustratori graafikute töövahendi kasutamist. Teine ja kolmas ülesanne eeldavad rohkem analüüsi ja loomingulisust, et leida informatiivne ja visuaalne tervik.\nteab, kuidas muuta diagramme lihtsamini mõistetavaks;\nteab, kuidas lisada diagrammidele emotsionaalset väärtust ja suurendada vaatajate huvi;\noskab luua lihtsustatud struktuuri või protsessi joonist;\noskab kasutada Illustratori graafikute töövahendit.\nTöötuba lõpeb arvestusega, mille sisuks on rühmaarutelu. Arvestuse läbinule väljastatakse Eesti Kunstiakadeemia täienduskoolituse tunnistus.\nJuhendaja Maris Lindoja, EKA interdistsiplinaarse multimeedia magistrer 2002. 30 aastat kogemust graafilise disainerina ja üle 20 aasta arvutigraafikuna. Eesti Kunstiakadeemias on ta seitse aastat õpetanud kasutama erinevaid graafikaprogramme ja juhendanud disainikursuseid.\nAeg: 24. august 2019 kell 10.00–15.30 (sh lõunapaus)\nMaht: 6 akadeemilist tundi kontaktõpet\nHind: 85 eurot\nRegistreeumine: kuni 16. august 2019


SharePoint 2010 Indexing Connector for Documentum kiirparanduspaketi (searchdctm-x-none.msp) kirjeldus: 14. detsember 2010\nSelles artiklis kirjeldatakse Microsoft SharePoint 2010 Indexing Connector for Documentum probleemi, mis on parandatud SharePoint 2010 Indexing Connector for Documentum kiirparanduspaketis kuupäevaga 14. detsember 2010.\nSelle kiirparanduspaketi sisaldab toetab for Documentum usaldusväärne sisu teenused (TCS) rakenduses SharePoint 2010 Indexing Connector for Documentum analüüsi tegemisel documentum sisu serveris.\nParandusi, mis on kaasatud käigultparanduste pakett\nSelle kiirparanduse toetab TCS "Juurdepääsu piiramine" juurdepääsu kontroll loend (ACL) funktsioonid Documentum kasutajatele.\nKui SharePoint 2010 Indexing Connector for Documentum tähendab Documentum ACL-NT ACL, TCS ACL "Juurdepääsu piiramine" juurdepääsu õigus ära tunda ja tõlgitud. Seetõttu ei näe SharePointi otsingutulemuste dokumente, millel on määratud "Juurdepääsu piiramine" juurdepääsu õigustega.\nMärkus. Analüüsi käigus juurdepääsuõigusi "Nõutav grupp" ja "Nõutav rühm seadke" juurdepääsu luba pole tõlgitud NT ACL-i.\nACL-ide TCS ekstraktitakse SharePoint analüüsitud atribuudid.\nSelleks, et turvalisuse korrastamine lahendust, selle käigultparanduse väljavõtted järgmine TCS ACL SharePoint analüüsitud atribuudid, mis vastavad objektid analüüsitud Documentum.\nDCTM kasutaja/Group\_\_ DCTM kasutaja/group\_\_DCTM kasutaja/group\_\_\nVajalik rühma komplekt\nIndexing Connector for Documentum RTM-versioon, pakitakse lahti Documentum standard ACL juurdepääsu õigust võtta Analüüsitud atribuudi DocumentumACL.\nAnalüüsi käigus ei ole kohustuslikud lahtipakkiv analüüsitud atribuudid Docmentum ACL-ide jaoks. Kui soovite neid indekseerida, peab administraator kasutada järgmine käsk koos käsk Vaheta PersistDCTMACL Documentum konnektor:\nVormingus, mis kirjeldab Documentum kasutaja või rühma nende analüüsitud atribuudid ikka alles sama.\nKasutaja "None" "LDAP"\n"U" tähendab, et kasutaja.\n(tähistab dokumendi omanik) dm_owner tõlgitakse otse kasutaja ID-d.\ndm_world(represents everyone) säilitatakse\nKasutaja "Tekstisiseseid parooli"\ndm_world(represents everyone) säilitatakse.\n"G" tähendab rühma.\nKonkreetseid õigused "õiguste" on saadaval.\nKui kasutaja on määratud "õiguste" kasutaja õigused, kasutaja saab vaadata kõigi objektide hoidla. Lisaks "õiguste" kasutaja õigused alistab kõik muud standard ACL juurdepääsuõigused ja TCS ACL juurdepääsuõigused.\n"Õiguste" kasutaja õigus on hallatud Analüüsitud atribuudi DocumentumACL iga analüüsitud objekti lisada. DocumentumACLkäsitletakse "õiguste" rühm. "Õiguste" vorming on järgmine:\nIndekseerimise connector käsitleb ka "õiguste". NT ACL juurdepääsu luba vastavalt vastendamine, mis on määratud DCTMConfig.xmltõlgitakse iga analüüsitud objekti "õiguste" kasutaja õigus.\nIndekseerimise connector "õiguste" kasutaja õigus vastendamiseks teatud NT kasutajakonto või teatud NT rühma konto konfigureerimiseks peaks administraator lisada koodi järgmises näites jaotises < Shared > elementDCTMConfig.xml faili, mis asub % programm Files%\_Common Files\_Microsoft Shared\_Web Server Extensions\_14\_CONFIG\_SearchConnectors\_Documentum teele.\n< SuperuserMapping > element on vabatahtlik elementi, mis jõustub nii UserMappingTable ja SameAccountName režiim. Lisaks, kui teil on mitu Documentum sisu serverid, kõigi kasutajakontode paroolid on "õiguste" luba on vastendatud sama NT konto.\nPole pärast selle kiirparanduse rakendamist arvuti taaskäivitama. Siiski tuleb taaskäivitada SharePointi otsinguteenus enne ja pärast selle kiirparanduse rakendamist.


Kahtede parandamine (põhikool) - Perekooli Foorum\nEsileht › Koolilaps › Kahtede parandamine (põhikool)\nTeema: Kahtede parandamine (põhikool)\nKuulge, kuidas tänapäeval on – kas on tavaline, et kui laps saab kahe, siis ta püüab hinnet parandada, või pigem mitte? Minu kooliajal oli endastmõistetav, et mindi parandama, just kahe puhul. Küsisin täna õpetajalt, kas laps saab oma kahte parandada, ja õpetaja oli kuidagi meeldivalt üllatunud 🙂\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.03 13:09; 11.03 22:16;\nMitmendas klassis laps käib, ehk oles pidanud ta ise küsima? Just kuulsin, kui õpetaja ütles lastele, et kes kirjandit tähtajaks ei esitanud, ei pea seda enam tegema, pani hindeks ühe ja see läks trimestri hinde panekul arvesse. Koolil (õpetajal) on hinnete parandamiseks omad reeglid, mida lapsed peaksid teadma.\nIkka parandatakse. Minu lapsel (7 klass) on antud kahe kõrval kohe tähtaeg, mis ajani saab uuesti teha. Kahtesid on tal küll väga üksikuid olnud, pigem tuleb ette seda, et distantsõppe ajal unustab mõne töö tegemata või esitamata. Siis sama lugu. Meie koolis on õpetajad muidugi enamuses toredad ja trimestri lõpu lähenedes juhivad lastel tähelepanu, et viimane aeg järele vastata, esitada jne.\nHinnete parandamise kohta uurib ja lepib aja kokku muidugi laps ise, mitte mina. Ma vajadusel utsitan ainult tagant.\nSaab ikka parandada kui laps ise huvitatud on. Kooli hindamise korras on kirjas, et parandamiseks on aega 2 nädalat, aga lubatakse ka hiljem. Mõni õpetaja on lubanud ka kolmesid parandada kui teab, et laps on enamaks võimeline kui see 3 mis ta tunnistuse hinde ära rikuks.\nMa oleksin õpetajana ka väga üllatunud, kui keegi tuleks õigeaegselt oma negaiivset hinnet parandama. Hetkel on kõige levinum samm õpilastel see, et oodatakse trimestri lõpuni oma hinnet, äkki venitab 3 välja. Seaduste järgi on kõik hinded võrdsed ja isegi kui anda varem teada, et mõne hinde, näiteks kontrolltöö, kaal on suurem, tulevad vanemad kooli ja nõuavad, et trimestri hindeks oleks lapsel see, mida eKool keskmiseks välja arvutab.\nTrimestrihinnet on õpilastel alati võimalus parandada ja nii ongi, et trimesri jooksul tulevad parandama pigem tublimad või motiveeritud vanemate lapsed, koondhinde järel tiksuvad kohale kõik teised.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.03 19:55; 11.03 21:46;\nSee on küll imelik lähenemine. Meie koolis tuleb ikka trimestri jooksul oma puudulikud ära parandada. Puudulikke parandada saab 10 koolipäeva. Kui juba trimestrihinne on 2 välja pandud, siis seda parandada ei saa. On võimalik teised kaks trimestrit siis selline hinne saada, et koondhinne tuleks positiivne. Mõnel üksikul juhul võib trimestrihinde panemisel pikendust saada, aga seda väga mõjuvatel asjaoludel (pikk haigus vms).\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.03 21:00; 11.03 22:20;\nOlen õpetaja ja kahe teismelise vanem. Loomulikult tulevad lapsed oma puudulikke hindeid või tegemata töid järele vastama ja loomulikult teevad seda ka minu lapsed. Enamus tulevad paari nädala jooksul ise sooviga tööd parandada, vähestele peab ise peale käima ja mõni väga üksik ei tee ka siis tööd järele. Ka sõnalise hindamise puhul on tarvis töö uuesti teha, kui esimesel korral ei suudetud teemat piisaval määral omandada.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.03 21:42; 12.03 00:45;\nMa olen täiesti nõus, et see lõputu parandamine on jabur. Kuid õpilastel on seaduse põhjal õigus parandada oma negatiivseid hindeid. Isegi siis, kui põhikooli riiklikus õppekavas ei ole koondhinnete parandamine eraldi välja toodud, siis pärast kaebust haridusametile või haridusministeeriumile tuleb ikka õpilasele vastu tulla. Koolide peale on kaevatud ka siis, kui kevadel ei ole lubatud sügisel tehtud tööde hindeid parandada ja koolid on olnud sunnitud seda lubama. Sarnane juhus jõudis ka õiguskantslerini (siin ja siin saab lugeda).\nLisaks sellele ei tohi jätta õpilasele lihtsalt kohustuseks teised õppeaasta koondhinded positiivsed saada, et aastahinne positiivne tuleks. Seaduse järgi tuleb siis koostada individuaalne õppekava või määrata tugisüsteem (konsultatsioonid, sotsiaalpedagoogi või eripedagoogi abi jmt). Siis ongi vahest mõistlikum lubada kõigil trimestrihinnet parandada selle asemel, et märgatavale osale õpilastest IÕKd teha.\nMu kogemus on muidugi kallutatud sellise keskpärase magalarajooni kontingendi tõttu. Loodan, et Eestis on ka piisavalt koole, kus on mõistlikud lapsed ja vanemad ei käi, väljaprinditud seadused, mööda õpetajaid ja kooli juhtkonda iga negatiivse hinde korral.\n7. klass. Teema on omandatud, valikvastustega ülesandes jäi tal lihtsalt kahe silma vahele teine töökäsk (täienda vastuseid) ja Opiq saatis õpetajale info, et töö sooritatud 33%-le. Õpetaja ise polevat töid näinud.\nLaps on kindel, et edaspidi tulevad paremad hinded ja tema ei hakka õpetajalt mingit uut võimalust küsima. Las siis olla. Loodan, et sellest kahest alates ei hakkagi nüüd lõdvalt võtma.\nJaa, otse loomulikult on siis konsultatsioonid ja/või IÕK. Mul ei ole neid kahelisi muidugi ka märgatav osa õpilastest, nagu mainid, vaid minu poolt õpetatavatest lastest (neid on üle 150) olenevalt trimestrist 1-3. Lihtsalt ei saa lõputult venitada seda kummi, elus nii ei saa…\nEks see oleneb õpetajast, aga õpetajad üldiselt vaatavad neid Opiqus sooritatud töid igaühte individuaalselt ja püüavad aru saada mis ja miks valesti läks. Opiqus on õpetajal väga lihtne ebaõnnestunud tööd õpilasele tagasi saata, nii et kindlasti tasuks õpetajale lühike kirjake saata. Kasvõi harjutamise mõttes, sest distantsõpet jagub nüüd tükiks ajaks ja tasub harjutada interneti vahendusel õpetajatega suhtlemist.\nÜldjuhul on eesmärk mitte karistamine vaid see, et laps lõpuks teadmised omandaks. Seega jah, hindeid ikka parandatakse, aga laps võiks ise selle parandamise vastu huvi üles näidata. Pigem on nii, et õpetajad pakuvad järgitegemise ajad aga lapsed ise ei tunne järgi tegemise vastu mingit huvi. Kui laps lihtsalt ei tule hinnet parandama, pole õpetajal kuigipalju võimalusi teda selleks sundida.


Kasiinod võitsid tubakalahingu\nTuleval nädalal restoranides ja baarides suitsetamist keelava tubakaseaduse väljatöötamise ajal sotsiaalministriks olnud Marko Pomerantsi kinnitusel võitlesid kasiinod suitsetamist lubava õiguse välja parlamendisaadikuid veendes.\nPomerantsi kinnitusel sai tubakaseadus valitsuse heakiidu sõnastuses, kus õnnemängukoha mängusaalis on suitsetamine keelatud. Toonase sotsiaalministri sõnu kinnitavad ka riigikogu sotsiaalkomisjoni stenogrammid ja muudatusettepanekute tabel, kirjutas Eesti Päevaleht.\nSotsiaalkomisjoni arhiivimaterjalidest selgus tõepoolest, et enne tubakaseaduse teist lugemist tegi mitu riigikogulast ettepaneku arvata kasiinod nimekirja, kus teatud tingimustel võib suitsetada.\n“See oli selgelt ebaproportsionaalne: seal nimekirjas, kus suitsetamine on piiratud, on veel kõrgkoolid, kultuuriasutused, tervishoiuasutused. Ja kasiinos on äkki keelatud! Kui juba tervishoiuasutuses on piiratud, siis ma leian, et on üsna objektiivne ka kasiinodes üksnes piirata,” rääkis hasartmängude korraldajate liidu tegevdirektor Tõnis Rüütel.\nRahvaliit päästis kasiinod keelu alt


August Rei – Vikitsitaadid\nRootsi kuningas Gustav V ja August Rei (paremal), 1929.\nAugust Rei (22. märts 1886 Viljandimaa, Pilistvere kihelkond, Kurla – 29. märts 1963 Stockholm) oli Eesti poliitik ja diplomaat. Ta oli 1919–1920 Eesti Asutava Kogu esimees, 4. detsembrist 1928 kuni 9. juulini 1929 Eesti Vabariigi riigivanem, 1938–1940 Eesti saadik Nõukogude Liidus ja 9. jaanuarist 1945 kuni 29. märtsini 1963 Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis eksiilis.\n"Endisest tulevasest valimissüsteemist"[muuda]\nSotsialistlik liikumine peaks edaspidi oma seisukohtade võtmisel palju enam silmaspidama demokraatlikkude ja sotsialistlikkude püüete tuleviku väljavaateid ja lõpueesmärki, ning mitte üksnes sellega arvestama, kuidas praegusel silmapilgul paistab mugavam ja kasulikum olevat. Niisamuti peaks sotsialistlik liikumine palju rohkem, kui senini püüdma oma read puhtad hoida eba-ausatest ja kõlbeliselt alaväärtuslikkudest inimestest. Seda nõudmist on seniajani kahjuks liig vähe silmaspeetud. Kas pole meie küllalt näinud sotsialistliku liikumise ridades inimesi kel pole kübeme võrdki seda hingelist puhtust ja ausust, mis ometi peaks olema ennastmõistetavaks eelduseks inimestel, kes võitlevad õiglasema ja kaunima ühiskonna eest? Kas pole meie näinud neis ridades inimesi, kes alaliselt on lõhkemas kiskjalikust tigedusest ja kipitavast kadedusest kõikide nende vastu, keda nad tunnevad endist kõlbliselt ja vaimliselt üle olevat või kes lihtsalt on neil tee peal ees; inimesi, kellele ükski vale ega keelepeks pole liig must, et seda mitte igaühele kõrvu sosistada või anonüümkirjutistena mõne ajalehe veergudele sokutada; inimesi, kelle ainsaks kireks on oma kalli "minakese" upitamine ja omale odava populaarsuse kokkumüttamine ükskõik kui mustade ja kõlbliselt kahtlaste abinõudega; inimesi, kes täna pooldavad valitsusest osavõtmist, aga homme hakkavad marutõbistena märatsema sellesama valitsuse vastu, kuna vahe peal on selgunud, et mitte neid ei kutsutud sellesse valitsusse, vaid kedagi teist. Mida piinlikuma hoolega sotsialistlik liikumine end puhta hoiab niisugustest mustahingelistest inimestest, seda suurem on tema külgetõmbejõud ausate ja ideeliste inimeste juures.\nKiri Eesti Välisministeeriumile 8. märtsil 1940[muuda]\nMa usun aga, et Venel vähemalt praegu mitte selliseid ebaausaid tagamõtteid ei ole, ja ainu-õige meie poliitika arvates, on - seada oma sammud nii ja püüda selle poole, et Moskvas ei tekiks põhjust ega vajadust sellisteks tagamõteteks.\n↑ Rahva Sõna 6. märts 1936 lk.4\n↑ Jüri Ant, "August Rei – Eesti riigimees, poliitik, diplomaat". Eesti Ajalooarhiiv, Tartu 2012. lk 207; ISBN 9789985858806\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=August_Rei&oldid=53754"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:18, 13. veebruar 2021.


Kommentaarid - FOTOD | Pentsik vaatepilt: Viimsis ehitati sirgeks planeeritud teelõik välja hoopis kõverana - Rahva hääl\nFOTOD | Pentsik vaatepilt: Viimsis ehitati sirgeks planeeritud teelõik välja hoopis kõverana - kommentaare 1-14\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "(Heldinult)...see ju meie.." poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nJäta vallavanem rahule. Ega me mingi ääremaa ole. Meie vallavanem peabki olema ülemaailma tuntud tegelane.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Antiplaneerija" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nja sirge tee peal tuleb uni peale! Seega ennetav meede liiklussurmade vastu, nagu ...novski viinapull!:)\nViimsis reformikad võimul :D\nMis need reformikad asjasse puutuvad? Sa loe enne nupuke läbi ja siis hakka tatti pritsima: "...Tallinna Teed rajas Viimsi vallas Alajaama tee kergliiklusteed alltöövõtjana..." Kas Tallinna Teed on reformikate oma?\nMuuseas, ma pole oravate toetaja aga punakusikuid sallin veel vähem.\nLollide maailm ja seda urvega eesotsas.\nKui seda nüüd ringi hakatakse tegema,siis mõnel asjapulgal küll mõistus ei ole õige koha peal.\nMilleks ümber teha - Viimsi sai tasuta reklaami! Samas mõjub tee hoopis ekstravagantsema ja romantilisema kui otsetee, lapsevankriga ainult pisut keerukam liigelda. :)\nHaige oleks hakata kaevusi ümber tõstma-kas lihtsam ja odavam poleks nendesse looklevustesse veidi aluskihti ja asfalti panna!Ümber pole ju vaja tõsta ainult kaevuluuki vaid kogu trassi ja pärast ikkagi tuleb asfalteerida !\nKaevud võiksid olla sõidutee ja kergliiklustee vahelisel ribal. Ma ei ole kunagi aru saanud, miks peab kaevud tee peale panema ja trassid täpselt tee alt vedama. Eriti kehtib see sõiduteede kohta ning eriti haige variant on see, kui kõik kaevud satuvad alati rataste alla. Pangu siis vähemalt sõidusuuna keskele ning võimalusel kõrvalt jooksma.\nVastik, vastik, vastik. Või mina pean kõndides jõnkse tegema. Hullud olete või? Tee olgu sirge ja asi vask. Ega ma mingi joodik ole, et otse kõndida ei oska. Ma olen ikkagi Viimsi elanik. Saite aru. Viimsi elanik, kelle jaoks peavad kõik asjad olema piinliku täpsusega, aga mitte mingite jonksudega.\nKui see teelõik kollaseks värvida, meenutaks kangesti orava saba. Need ju seal pukis, va`vunts ise esivallavaene. Algul pilti vaadates tuli kohe võimalik vaid venemaal silme ette. Aga ju siis oravate aegu võimalik ka siin. Muidugi vaevalt see asfaltilaaduri juht oravavalija oli, ikka tuleb siin kesikukärssa otsida. Ilmselt keegi kakatas koera teepervel ja tuligi jõnks sisse teha. Tegijal ikka juhtub, nagu ediku sild MERKO teostuses.\nlooduses pole ühtki nii sirget - ikka kõverid\nMa nimetan taolisi asju tavaliselt neljaõlleprojektideks...\nVähempakkumine ja eks loodeti, et ei märgata ja saab odavamalt...\nSirge pääle kulub asfalti vähem kui kõvera, paku kui vähe tahes.\nRae ja Kose vallas ehitataksegi kergliiklusteed kergelt kurvilised ja väikeste (looduslike) tõusude/langustega- kuigi midagi ei segaks noolsirget rattateed teha. Nii ongi projektis ette nähtud. Täiesti mõistuspärane, sest noolsirget teed on veloga nüri sõtkuda- pisut kurviline üles/alla tee teeb rattasõidu huvitavaks.\nVaadake, kui inimesel on vaja kiirelt kuhugi jõuda, siis võtab ta auto- aga et inimesi velosannga panna, peab tee ka huvitav olema, sõidust peab mõnu tundma- muidu jääb ratas garaazi.\nNo see foto sobiks rubriik "Võimalik vaid Venemaal".\nPole tükil ajal kohalike naljade üle naerda saanud, see teepilt on aga super!!!!\nPildi autor peaks selle Youtube'i riputama, seal on selliseid põhjapanevaid ajuvabasid olukordi naerutamiseks üksjagu.\nMärksa mõnusam tee kui sirge junn. Ja mis põhiline, tõestatud, et looklev tee on ohutum. Eriti autode puhul. Tavaliselt looklemise eest tuleb juurde maksta.


Kiire küünlakuu Laagri Lasteaias – Ajakiri Lasteaed\nKiire küünlakuu Laagri Lasteaias\nVeebruar on kõige lühem kuu aastas, kuid ometi paistab ta kõigi ülejäänud kuude seas väga oluliste tähtpäevadega silma. Sõbrapäev, vastlapäev ja Eesti Vabariigi aastapäev, mida kindlasti iga lasteaed omamoodi tähistab.Sellel aastal sattusid tähtpäevad üpris lähestikku. Meie lasteaiale tähendas see kiireid aegu, et kõik üritused kenasti peetud saaks.\nKüünlakuud alustasime väikese lõkketulega lasteaia õuealal, et sümboliseerida valguse ja soojuse ajale vastuminekut.\nSõbrapäeval meisterdasid lapsed südamepiltidega kaarte ning muid üllatusi sõpradele. Tantsiti ja lauldi koos ning söödi head-paremat. Kallistuste ja sõbrapäevasoovidega külvati üle kõik, kes sel päeval lasteaias olid või külla tulid.\nElamusterohke oli ka mängusigade näitus, mille korraldasime saabuva sea – aasta puhul. Laste kodudest jõudis näitusele väga palju erinevaid ja omanäolisi notsusid. Karvaste, pehmete, portselanist, savist, kummist ja mitmest muustki materjalist mängusigade hulgas oli ka üks ahjus küpsetatud notsu, mis lasteaeda tuues väga isuäratavalt lõhnas. Lisaks näitusel eksponeeritule, valmistasid lapsed rühmaõpetajate juhendamisel ise toredaid notsusid.\nPõhjaliku seameisterdamise võttis ette IV rühm, õpetaja Merle juhendamisel, nemad tegid notsusid õhupallidest. Praktilise otstarbe leidsid õpetaja Viia juhendamisel II rühma laste võitopsidest meisterdatud kärssninad, mille sisse võib hiljem maitsetaimi kasvama panna.\nVastlapäeval trallitas meie lasteaed Vanamõisa lumelinnas. Koos lastega lasi omapäraste lumekujude vahel vastlaliugu ka lõbus notsu, kes tervitas kõiki saabuva sea-aasta puhul.\nEt lastel oleks kergem toimuvat mõista, mängisime kõik koos läbi nn presidendi vastuvõtu Eesti Vabariigi aastapäeva auks.\n23. veebr hommikul kell 9. 00 algas laste pidulik kontsert-aktus hümni laulmisega. Uhkusega võib öelda, et meie vanemate rühmade lapsed laulsid kõik kenasti kaasa. Vastuvõtule olid palutud kõik lasteaia lapsed ja kogu lasteaia kollektiiv. Aukülaliseks sellel päeval oli lasteaia juhataja , kes peale kontserti sõna võttis ja lapsi ning töötajaid vabariigi 89. aastapäeva puhul tervitas. Edasi järgnes pidulik hommik lasteaia võimlemissaalis kõigi laste kätlemisega juhataja poolt.\nV rühma agarad poisid-tüdrukud olid õpetaja Tiiu juhendamisel valmistanud juba hommikul vara tikuvõileibu, mida noorhärrad ise väikestele külalistele banketil pakkusid. Traditsiooniliselt järgnes vastuvõtule avavalss, millele kiiresti lisandus uusi paare, sest muusikaõpetaja Ruta poolt selgeks õpetatud tants vajas kohe proovimist. Laste nägudelt võis märgata rahulolu ja seega ürituse kordaläinuks lugeda.\nTäname kõiki kes aitasid kaasa põnevate tegemiste elluviimisel!\nLaagri Lasteaia õpetaja\nRühma sünnipäev – meie kõigi pidu


BMW 3. seeria: esimesed muljed - Uued mudelid - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Uued mudelid » BMW 3. seeria: esimesed muljed\nShanghai autonäitusel esitleti seeriatootmiseks küpset elektriautot Aston Martin Rapid E, mida plaanitakse toota vaid 155 eksemplari. Seda autot on arendatud juba mõned aastad ning nüüd on jõutud pea ...\nBMW 3. seeria: esimesed muljed\t(5)\nTäna on esimene päev, kus erinevad autoajakirjad üle maailma saavad jagada oma muljeid uuest 3. seeria BMW-st.\nJärgnevalt toome Teieni väikese kogumi esimestest 3. seeriat puudutavatest videoülevaadetest.\naadu maalt\t• 13. detsember 2018 13:56\tEbasobiv kommentaar\nVenekeelses versioonis saab uus kolmene tundub, et omajagu kriitikat.\nrull\t• 13. detsember 2018 14:27\tEbasobiv kommentaar\nEsituled on nagu peugeot 508-l muu tundub tüüpiline bmw ei midagi erilist.\n-:-\t• 13. detsember 2018 17:46\tEbasobiv kommentaar\nEeest vaadates on Peugeot mis Peugeot\nKotkas\t• 18. jaanuar 2019 12:36\tEbasobiv kommentaar\nHea on, et pole midagi erilist ja ulmelist nagu paljud autod kipuvad olema. Üldse ei ole Peugeoti moodi mitte kusagilt. Tehke silmad lahti.\nger\t• 16. veebruar 2019 18:38\tEbasobiv kommentaar\nväga õnnestunud disain


Nestor: inimene peaks ise otsustama, millal pensionile läheb - SDE\nNestor: inimene peaks ise otsustama, millal pensionile läheb\nRiigikogu sotsiaaldemokraatliku erakonna fraktsiooni aseesimehe Eiki Nestori hinnangul ei peaks pensioniea piir olema kindel vanus, vaid iga inimene peaks saama ise otsustada, millal ta pensionile jääb.\nEiki Nestor kommenteeris ERRi uudisteportaalile statistikaameti peadirektori Andres Oopkaupi arvamust, et 2060. aastaks peaks pensioniiga tõusma 74. eluaastani, öeldes, et niisugusel mõtteharjutusel pole mingit tähendust.\nNestori sõnul on tema 2060. aasta suhtes palju optimistlikum. “Usun, et lähema viie aasta jooksul saab ka Eestis selgeks, et mõistel “pensioniiga” on kaasaegses maailmas tänasest erinev tähendus. Sel juhul ei ole pensioniea piiriks mitte kindel vanus, näiteks 63. või 65. eluaasta, vaid inimene ise otsustab, millal ta pensionile läheb ja seda sõltuvalt oma tervisest, soovidest ja võimalustest tööturul,” selgitas ta.\nNestori hinnangul on selline lähenemine märksa inimlikum ja riigile jõukohane. Ta lisas, et pensioniea puhul ei saa lähtekohaks olla vaid statistilised numbrid.\n“Sotsiaaldemokraadid tegid juba paar aastat tagasi ettepaneku anda inimestele õigus otsustada teatud vanuses näiteks viie aasta jooksul, millal pensionile jääda. 60-aastaseks saanud inimesed on väga erinevad – erinev on nende töövõime, tervis ja võimalus sobivat tööd leida. Osa inimesi pole sellises vanuses enam suutelised tööd tegema, teised töötavad hea meelega ka kõrges eas,” rääkis Nestor.\nTa tõi näiteks Rootsi ja Soome, kes on paindliku pensioniea suunas juba olulisi samme astunud. “Ka Eestil on viimane aeg minna üle edumeelsetele lahendustele.”\nNestor rõhutas, et inimesi ei ole mõtet niisuguste mõttemängudega ärritada ja hirmutada. “Täna ei tea ükski oraakel, milline on aastal 2060 keskmine eluiga ja vanus, millal pensionile minnakse,” märkis ta.\nNestor kommenteeris ka Eesti väljarände trendi, öeldes, et selles vallas on palju asju jäänud poliitilise lühinägelikkuse tõttu tegemata. “Kui riik hakkaks lastele esimese poolteise eluaasta järel maksma tõhusat toetust ning aitaks kaasa sellele, et kõik soovijad saaksid lasteaiakoha, tõuseks sündivus ja paljud noored pered jääksid kodumaale,” selgitas ta.


Rannahotellid Surfside Beach | Hotels.com\nrannal hotellid linnas Surfside Beach\nrannal hotellid Surfside Beach\nOtsing rannahotellid Surfside Beach\nSurfside Beach kui rannahotellide linn\nSundimatu atmosfääriga Surfside Beach oma surfilainetega ja merevaadetega on hea paik rannapuhkuseks. See ergas linn sobib ideaalselt mereäärset majutust hindavatele reisisõpradele, kes peavad lugu vees hullamisest või lihtsalt rannal uitamisest. Surfside Beach pole hinnatud ainult randade poolest, oluline turismimagnet on siin ka einestamisvõimaluste rohkus. Kindlasti tasub üle vaadata Surfside’i rand ja Veepark Wild Water and Wheels. Kui tunned, et Surfside Beach tasub avastamist, siis meie saidilt leiad kindlasti sobiva majutusasutuse parimas asukohas. Ükspuha millist hotelli otsid, Surfside Beach sind juba hätta ei jäta.\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • voolubassein • 3 massaaživanni • mugavad voodid\nPerega hotell basseiniäärse baariga, Surfside Beach\n• spaa • laste huviring • ööklubi • treeningsaal • tenniseväljakud\nSurfside Beach on koht, kus jätkub nii huvitavaid turismiobjekte kui ka tegevusi vabas õhus, kas või


Ühine avaldus - www.est3n.com\n3N Konverents 2017\n3N vaheklipid (TTK)\nEesti 3N töörühm\n3N töörühma tööst\n3N: NANDA-I NOC NIC (ESTONIA)\nStandarditud õenduskeele juurutamine Eestis\nÜhisavalduse allkirjastamine 09.11.2017 16:45, Eesti Rahvusraamatukogu, Tallinn\nEesti Õendusjuhtide Ühingu juhatuse esinaine Tiina Freimann\nTartu Tervishoiu Kõrgkooli rektor Ulla Preeden\nEesti Õdede Liidu asepresident Gerli Liivet\nÕed vajavad standardiseeritud õenduskeelt ning meie valik on NANDA, NIC ja NOC ehk 3N. (EÕL facebook\nÜHINE AVALDUS ÕENDUSABI KLASSIFIKATSIOONI KASUTUSELE VÕTMISEKS EESTIS\nVõttes aluseks EL direktiivi 2005/36 ja Eesti õenduse ja ämmaemanduse arengustrateegia 2011-2020 arengusuuna edendada õendus- ja ämmaemandusabi kvaliteeti ja arengut peavad allakirjutanud vajalikuks astuda ühiseid samme standarditud õenduskeele kasutuselevõtmiseks Eestis.\nMaailmapraktikas on kindla koha leidnud ning laialdaselt tunnustatud standarditud õenduskeel, mis kasutab õendusdiagnooside, -sekkumiste ja -tulemuste väljendamiseks kolme klassifikaatorit: NANDA-International, Nursing Outcomes Classification, Nursing Interventions Classification ehk 3N terviksüsteemi.\n3N terviksüsteemi rakendamine Eesti õendus- ja ämmaemadusabis eeldab järgmist:\nkohandada 3N klassifikatsioonid eesti keeles ja kultuuriruumis (NANDA-I on õppetöös kasutusel alates 2011 ja eestikeelne alates 2012);\nsüstemaatiliselt jätkata kutsealaseid ja erialaseid täienduskoolitusi õdedele ja teistele seotud kutsealade esindajatele 3N rakendamisest tervishoiusüsteemis;\nkasutada õendusdokumentatsioonis 3N terviksüsteemi;\nkasutada üleriikliku elektroonse terviseinfo süsteemi(de) väljatöötamisel 3N ühtset terminoloogiat, mis on ühildatav haiglates kasutatavate infosüsteemidega;\nluua üleriiklik 3N süsteemist lähtuv standarditud õendusterminite elektrooniline miinimumandmekogu õendus- ja ämmaemandusabi kvaliteedi hindamiseks ja arendamiseks igal tervishoiu juhtimistasandil.\n3N kasutamine tervishoiuasutuste üleses (riiklikult tsentraliseeritud) elektroonilises dokumentatsioonis tõstab õendusabi kvaliteedi, järjepidevuse ja patsiendi ohutuse uuele kõrgemale tasemele:\npatsiendi terviseinfo on terviklik, laiaulatuslik ja usaldusväärne;\nelektroonses töökeskkonnas olev teave on kõigile osapooltele automaatselt kättesaadav ja üheselt mõistetav;\nnutika töövahendi kasutuselevõtmisega väheneb oluliselt õdede kirjatööle kuluv aeg;\n3N e-rakendus pakub õdedele ja ämmemandatele valikutena tõenduspõhiseid algoritme patsiendi terviseseisundi hindamisest lähtuvate otsuste tegemiseks, õendussekkumiseks ja -tulemuste hindamiseks;\nsuurenevad patsientide ja nende lähedaste võimalused saada individuaalsetest vajadustest lähtuvat tõenduspõhist ja patsiendile ohutut õendusabi;\n3N süstemaatilisel kasutamisel õendusdokumentatsioonis tekib väärtuslik empiiriline andmebaas, mille põhjal saab igal tervishoiu juhtimistasandil analüüsida, selgitada ja ette ennustada patsiendi abivajadusi, tervishoiutöötajate ressursikasutust ja õendusabi tulemuslikkust;\n3N rakendamine on abiks juhtimisel ning teadus- ja arendustöös asutusesisesest administreerimisest riikliku ja rahvusvahelise koostööni välja;\n3N abil ratsionaliseeritud ja teaduslikult põhjendatud otsuste ning valikute tegemisega optimeerime tervishoiutöötajate ressursikasutust, mis omakorda võimaldab vähendada tervishoiukulusid kahjustamata patsiendi ohutust.\nAllakirjutanud tunnustavad 3N terviksüsteemi rakendamist riigiüleses elektroonses infosüsteemis kui usaldusväärset meedet viia Eesti õendus- ja ämmaemandusabi tõenduspõhisus ning patsiendi terviseinfo dokumenteerimine uuenduslikule ja kvaliteetsemale tasemele.\nAllakirjutanud soovivad sellega anda panuse Eesti tervishoiusüsteemi kaasajastamisse ja peavad vajalikuks ellu kutsuda üleriigiline 3N rakendamise juhtrühm. Juhtrühma ülesandeks on koostada tegevus- ja ajakava, milles on ära toodud asutuste ning organisatsioonide detailsed ressursid ja vastutused tegevuste elluviimiseks.\nÜlle Ernits, Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli rektor\nUlla Predeen, Tartu Tervishoiu Kõrgkool rektor\nTiina Freimann, Eesti Õendusjuhtide Ühingu esinaine\nKristi Puusepp, Riikliku 3N töörühma juht


rally.ee ... > Siim Plangi täitis selleks hooajaks võetud eesmärgi\n... > Siim Plangi täitis selleks hooajaks võetud eesmärgi\n04. november 2008 0:31 Loe kommentaare (1)\nSiim Plangi täitis selleks hooajaks võetud eesmärgi\n"Hooajaga saab rahul olla," rõõmustab pühapäeval peetud noorteralli järel V16 klassis meistritiitli kindlustanud Siim Plangi. Võrumaa noormees on tänavu võitnud veel kaks võistlussarja.\nSiim Plangi võitis V16 klassis Urmo Aava noortesprindi karikavõistlused ning tuli kuni 16-aastaste noorte arvestuses meistriks Eesti rallisprindi meistrivõistlustel ning noorterallis.\n"Nagu hooaja alguses sai öeldud, keskendusin kolmele erinevale sarjale. Nende sarjade meistritiitlid ja karikavõit sai võetud. Kõik etteseatud eesmärgid on selleks aastaks täidetud," märgib Plangi, kel karikaid koos tänavu lisandunutega on kokku juba poolsada. Aasta lõpul täiendavad karikariiulit meistrikullad.\n2008. aastal võistles Siim Plangi ka kahel välisvõistlusel ning tegi mitu rallit kaasa neljarattaveolisel Subarul. Plangi sõnab, et kogemusest võimsama autoga oli kasu, kuid järgmisel hooajal lubab ta keskenduda võistlemisele kaherattaveolisel autol.\n"Enda arengu kohta ma midagi öelda ei oska. Kui - siis seda, et hoogu on juurde tulnud, võrreldes vanemate konkurentidega. Olen suutnud isegi nii mõnel katsel kangemate konkurentidega võidu sõita."\nSiim Plangi lausub, et tuleb hakata valmistuma uueks hooajaks. "Siis saavad plaanid olema seatud veel kõrgemale," sõnab ta. "Väga kindlaid plaane veel ei ole teinud, kuid üritan kaherattaveolise autoga tulemusi näitama hakata ja arvatavasti osalen ka mõnel välisvõistlusel."\nTalendikas autosportlane ütleb, et vanemad on tema hobiga rahul. "Loomulikult suhtuvad vanemad asja positiivselt, muidu ei oleks mul sellise alaga üldse võimalik tegeldagi," selgitab Plangi. Kuidas kommenteeriti kodus noorteralli meistritiitli võitu? "Kiitsid, mis seal muud sai veel olla," sõnab ta rahulolevalt.


Oliver toimetab: Nokia Sports Tracker Beta\nNokia Sports Trackeri tarkvara on saanud omale väga hea väljanägemisega kodulehekülje, kuid mitte ainult. Sports Trackeri tarkvara uus telefoniversioon on nüüdsest niivõrd nutikas, et oskab otse sinu treeningud ja metsarajad otse telefonist sinu Sports Trackeri kodulehe kontole kanda ning neid seal mugavalt ja ilusasti sissehitatud Google kaardil kuvada koos statistikaga. Uudne on veel see, et trennis tehtud pildid on samuti võimalik geograafiliste koordinaatidega varustatult sinna samma Sports Trackeri kodulehe laadida ning neid koos oma teekonnaga ilusasti kuvada.\nPõhimõtteliselt sai kõike seda sama ka varem teha, kuid käsitööd oli hirmus palju. Nüüd on see sama funktsionaalsus ilusasti uude programmiversiooni kirjutatud. Oodata on API valmimist ning mõne aja pärast võib loota, et näiteks siin samas blogi ääreribal saab kuvada viimaste treeningute radasid ning pilte.\nKui siiani on Nike+ küllaltki vingelt iPodi ning Nike jooksuarnduri kasutajaskonnale oma kommuuni loonud, siis ma ei näe põhjust miks Nokia ei võiks midagi analoogset Sports Trackeri peale ehitada.\nPraegusel kodulehel on võimalus lisada omale sõpru ning nendest koostada veel omakorda sõprus ja treeninggruppe. Oma personaliseeritud esilehele kuvatakse siis omakorda sõprade viimased trennid.\nVäikene tootemüük on lehele samuti külge poogitud. Teada on, et bluetoothi ning GPS'i kasutamine jahedas kliimas ei anna aku kestusele just eriliselt juurde. Samal Sports Trackeri lehel pakutakse kohe müüa näiteks lisaakusid, niiskuskindlaid telefoni kandekotte, juhtmeta kõrvaklappe jne.\nViide: Nokia Sports Tracker Beta\nViide: Nike + Apple -> Tune your run\nViide: E-series blog: Nokia Sports Tracker Beta - New Online Service


Kas sa mäletad oma sülearvutit, kui sa just selle ostsid? Kõik toimis suurepäraselt ja peale selle oli see tõesti kaasaskantav: aku kestis tegelikult tootja poolt reklaamitud tunde. Nüüd aga paar aastat hiljem on kõik erinev. Kaabel peab olema alati käepärast ja olete läinud, et arvuti oleks alati ühendatud, nii et see 15 minuti pärast ei lülitu välja. Sa ei taha, et see teiega uuesti teie järgmise sülearvutiga juhtuks? .Com-s ütleme, kuidas pikendada sülearvuti aku eluiga.\nKasutamata aku kaotab kasuliku eluea palju kiiremini kui töötab. Nii et sa tead, kasutage seda sageli. Kui teil on mingil põhjusel aega veeta, kasutage seda umbes 40% -lise koormusega jahedas ja kuivas kohas (mitte kunagi täielikult tühi).\nÜhendage sülearvuti vooluga\nSee on üks sülearvuti patareide suuri müüte, see on halb kasutada arvutiga ühendatud vooluallikat. Vastupidi, see on see, mida me peame tegema, kui suudame: kui aku on laetud, lülitub sülearvuti automaatselt ainult elektrienergiale.\nÜks elementidest, mis sülearvutites tarbib rohkem akut, on ekraan: proovige alati olla võimalikult madal heledus (nii kaua, kui järgite mugavat tulemust) ja kestate kauem.\nKeela traadita ühendused\nKas sa ei kasuta wifi? Keela see. Bluetooth on ka? Lülitage see ka välja. Nii kõik infrapunaliidesed. Kuigi neid ei kasutata, tarbivad nad akut.\nSamuti tarbivad välisseadmed\nKui palju asju olete sülearvuti USB-porti ühendatud? Kui palju sa kasutad? Katkesta kõik, mis ei ole kasutusel, sest see tarbib ka akust ressursse.\nUinakurežiim peatamise asemel\nKindlasti lülitate sülearvuti harva välja ja tavaliselt otsustate peatada kaane sulgemise. Siiski tarbib see endiselt energiat . Kui te ei kavatse arvutit kasutada vaid mõnda aega, on soovitatav seda teha, kuid kui aeg on pikem, otsige võimalust, et hibernate, et kõik sülearvutid on juba paari aasta jooksul kaasatud.\nHoidke seadet jahedas\nSoojus on patareide jaoks halb, seega on ideaalne, et sülearvuti on alati jahedates kohtades. Ülekuumenemise vältimiseks veenduge, et te ei blokeeriks jahutusradiaate.


Kes ikkagi otsustavad Eesti metsanduse tuleviku? - Eesti Ekspress\nKeskkonnaminister Siim Kiisleri vastuartikkel möödunud nädalal Ekspressis ilmunud Tarmo Tüüri artiklile „Hääletame – kes on vana metsa raiumise poolt! Ja käed tõusevad“.\nSiim Valmar Kiisler Vallo Kruuser\nEesti Keskkonnaühenduste Koja esindaja Tarmo Tüür on mures Eesti metsade ökoloogia pärast. Ma jagan tema muret. Me oleme selles vallas palju ära teinud, kuid tõesti – kindlasti oleks saanud veel paremini, kui meil oleks juba paarkümmend aastat tagasi olnud kasutada nüüdne tarkus ja kogemus. Paraku ei näe ma, et meie ühist muret saaks lahendada nii ebaõiglaste, ülekohtuste ja erapoolikute artiklitega, nagu seda on Tarmo Tüüri kirjatöö „Sõnum kümneks aastaks – raiuge puitu, palju jaksate!“ eelmises Eesti Ekspressis.\nTarmo Tüür väidab, et metsanduse arengukava koostamise juhtkogu 29 liikme seas on ülekaalus majandushuvide esindajad; et keskkonnaministeerium on loobunud üksmeele ja ühiskondliku kokkuleppe taotlemisest ning vaidlusi kavatsetakse lahendada hääletamisega; et Eesti metsa järgneva kümnendi kaalukaimad otsused langevad juhtkogus, kust looduse ja ökoloogiliste väärtuste esindajad on sisuliselt välja jäetud; et dokumentidest on kadunud eesmärk majandada metsa säästlikult ja et eelmise arengukava eesmärke metsade range kaitse alla võtmise osas on asutud täitma alles viimasel ajal.\nOlgu ära õiendatud paar otsest valet. Nimelt pole metsa säästlik ja jätkusuutlik majandamine arengukava koostamise eesmärkide seast kuhugi kadunud, samuti pole arengukava lähteülesandest kadunud eesmärk saavutada ühiskondlik kokkulepe. Vabariigi valitsuse heaks kiidetud lähteülesandes on kirjas, et metsandust käsitletakse arengukavas nii kitsamalt metsamajanduslikust vaatest kui ka laiemalt jätkusuutliku (ka säästliku, kestliku) metsamajanduse kontseptsioonist lähtuvalt. Samuti on valitsus lähteülesandes selge sõnaga öelnud: „Metsanduse arengukava koostamise protsessi eesmärk on saavutada laiapõhjaline kokkulepe jätkusuutliku metsanduse suunamiseks…“\nViimase 20 aasta jooksul (1996–2017) on range kaitse alla võetud metsa pindala suurenenud viis korda – 57 000 hektarilt 305 000 hektarile.\nTegelikult ei langetata Eesti metsa järgneva kümnendi tähtsamaid otsuseid üldse arengukava ettevalmistamiseks moodustatud juhtkogus, nagu arvab Tarmo Tüür. Juhtkogu valmistab materjali ette Riigikogule, kes metsanduse arengukava heaks kiidab. Kõige tähtsamad otsused langetatakse just Riigikogus ja seda tehakse tõesti hääletades. Aga juhtkogus taotleb keskkonnaministeerium jätkuvalt üksmeelt ja ühiskondlikku kokkulepet ning meie eesmärk on otsused langetada konsensuslikult. Tõsi, kui kuidagi muud moodi enam ei saa, siis tuleb viimase võimalusena kaaluda ka hääletamist. Me oleme metsanduse arengukava ette valmistades kirja pannud 101 probleemi ja kui mõni üksik neist ei leia üksmeelset lahendust, siis on parem ikkagi leida lahendus hääletamise teel kui jätta probleem üldse lahendamata.\nVale on ka Tarmo Tüüri väide, et juhtkogu 29 liikme seas on ülekaalus majanduslike huvide esindajad. Säästev metsandus toetub neljale sambale: metsade majanduslikele, ökoloogilistele, sotsiaalsetele ja kultuurilistele väärtustele.\nNendest neljast valdkonnast lähtudes on koostatud ka juhtkogu, kus kesksel kohal on seitse teadlast eesotsas Teaduste Akadeemia presidendiga. Teadlased on kutsutud eri ülikoolidest, lähtudes metsade neljast põhiväärtusest, mitte ainult ökoloogilisest huvist.\nMetsameeste ja puidutööstuse esindajaid on juhtkogus viis, kui nende sekka arvestada ka Taastuvenergia Koja esindaja. Et neist siiski kuidagi enamust kokku saada, liigitab Tarmo Tüür majandushuvide kattevarjudeks ka kõik riigiasutuste esindajad, teiste seas kultuuriministeeriumi, haridusministeeriumi ja sotsiaalministeeriumi töötajad, kes on juhtkogus tegelikult metsade kultuuriliste ja sotsiaalsete väärtuste pärast. Sama lugu on siseministeeriumi ja kaitseministeeriumi esindajatega, kes meenuvad meile kohe, kui on vaja kaitsta metsi suviste põlengute eest ja kui kaitsevägi metsas õppusi korraldab.\nÜkski nimetatud ministeerium ei esinda isegi mitte kaudselt metsamajandajate huve. Tarmo Tüüri soov koostada paljude ministeeriumide kooskõlastust vajav metsanduse arengukava ilma neid ametkondi kaasamata ei ole tõsiseltvõetav. Selline dokument ei leiaks valitsuse ja Riigikogu heakskiitu.\nTarmo Tüüri artiklis on ka tõtt. Tal on õigus, et just viimasel ajal on palju ära tehtud metsade kaitse alla võtmiseks. Tänavu 21. veebruaril kiitis valitsus keskkonnaministri ettepanekul heaks 58 uue looduskaitseala moodustamise, kus võeti kaitse alla ligi 27 000 hektarit laane- ja salumetsi.\nSee aga ei tähenda, et varem ei tehtud midagi. Eestis on eri režiimiga kaitse alla võetud umbes veerand kõigist metsadest, sellest omakorda umbes pool on range kaitse all. Viimase 20 aasta jooksul (1996–2017) on range kaitse alla võetud metsa pindala suurenenud viis korda – 57 000 hektarilt 305 000 hektarile. Ka praegu kehtiva arengukava eesmärgid metsade kaitse alla võtmise osas on täidetud. Tarmo Tüüri süüdistused, et keskkonnaministeeriumi ja teiste riigiasutuste ametnikud kaitsevad ainult metsamajandajate huve ega hooli metsa teistest olulistest väärtustest, tunduvad mulle seetõttu eriti ebaõiglased ja ülekohtused.


Kommentaarid: Putin Krimmis: Venemaa loodab, et Ukraina riigijuhtide hulgas pääseb võidule terve mõistus\nToimetas Piret Pappel, 19. august 2016 20:04\nMõtlik/ 22. august 2016 12:42\nSeal , kus lõpeb mõistus, algab raudtee!\ndiktaatorite asi!/ 22. august 2016 11:41\nLõuna-eestile on see sõda väga vajalik. Las monopolid kaklevad omavahel, meie tunnustame Krimmi, kui iseseisva riigina ja loome sealtkaudu sadama, kust saame ühenduse idaga. Elagu vana kaubatee!\nterve mõistus/ 21. august 2016 22:32\npeab vene okupatsiooni ülal pidama?!\naga / 20. august 2016 23:13\nKui venemaa kolib välja Ukrainale kuuluvatelt aladelt , küll siis tuleb nendel ukraina riigipeadel ka see terve mõistus. huvitav et seda juttu räägib inimene kellel pole üldse mõistust .\n!!!/ 20. august 2016 16:25\nMilles see mõistus siis seisnema peaks? Püame mõistatada. Et Ukraina loobub Krimmist, Seepeale ilmutab "mõistlikkust" ja loovutab veel ka Donetski oblasti, seejärel Vasakkalda Ukraina ning lõpuks ka Paremkalda Ukraina takkapihta. Vaat see olekski vist mõistlikkus! Seepeale ilmutab mistlikkust ka Gruusia, lööb Abhaasiale käega ning loovutab veel muu Gruusia pealekauba. Seejärel kingib mõistlik Eetimaa lisaks Petserimaast loobumisele ka veel Ida-virumaa ning Lasnamäe pealekauba. Ühesõnaga, et kõik loovutasid Putinile need maad, mis kunagi on Romanovite deržaavasse kuulunud. Soome, Balti riigid, Ukraina ja kõik SRÜ riigid. Türgi võiks ilmutada kah mõistmist ning kinkida ära mõned oma põhjaprovintsid Karsi ning Bajazeti linnadega, endiste kindlustga, mis XIX saj lõpus olid Venemaa valduses. Ning ka Iraan võiks olla mõistlik ning anda ära Kaspia mere lõunakarda koos paraja maaribaga, mis XVIII saj kuulus mõnda aga Venemaale. Mõistev Trump võiks loovutada aga Alaska ning osa Kaliforniast, sest ka seal Kalifornias oli XIX saj algul mingi väike Venemaa asundus ning kaubapunkt kohalike indiaanlaste tüssamiseks.paljakskoorimiseks ning petmiseks.\nab/ 20. august 2016 15:24\nilmale on vist nidagi sinna torgatud; https://tvrain.ru/news/olimpiada-415659/\nBraavo/ 20. august 2016 10:40\non ikka käsitlematu, kuidas 21.sajandil üks riik käitub ja tal lastakse vägistada ja varastada ning seejärel kutsuda ohvrit mõistusele. ma loodan, et tuleb päev, mil see neid endid tagumikust hammustab ja jäädavalt. häbi!\nEnn/ 20. august 2016 09:30\nKindlasti oleks tal sedasama vaja nõuda Venemaa juhtidelt, kõige rohkem muidugi iseendalt.\n20. august 2016 12:03\nEks ta selle pärast seal manööverdabki, kõike korraga ja järsku ei saa ja siin valmistatakse midagi muud ette, et teda takistada.\nEnn/ 20. august 2016 09:21\nEnam oleks tal sedasama vaja soovida Venemaa juhtidelt, eriti aga iseendalt.\nAlabama/ 20. august 2016 07:28\nUkraina loodab,et Venemaa riigijuhtide hulgas pääseb võidule terve mõistus.\nviljandlane/ 20. august 2016 07:14\nValeta suurelt ja uskumatul ja sind usutakse!Usun,et ükski mõistusega olend ei saa selliseid väiteid tõena võtta ja üldse on kremli loogika selline,et kes neile järgi ei kaaguta ,see on vaenlane ja separatist!\nTegemist pole/ 20. august 2016 11:39\nainult kremli loogikaga, vaid sama loogika kehtib ka eestis, Brüsselis ja ameerikas. Kui sa oravabande tegusid ei kiida, oled kohe rahvavaenlane. Samuti peab taga kiitma euroopa ja eesti islamiseerimist muidu oled kohe "rassist". Sina "viljandlane" aga usud neid suuri valesid mida sulle pähe ajatakse ja võtad seda tõena, järelikult sinu loogika järgi pole sa mõistusega olend.\njajah/ 20. august 2016 11:47\nvähemalt truu oma keenia neegrile.SELLINE PASK ON LILLEDEGA VASTU VÕTNUD NEID KÕIKI "VABASTAJAID"\nviljandlane/ 20. august 2016 16:51\nMinu loogika ütleb mulle,et hoia rahvuslikkust ja ära lase siia mingeid teisest rassist võõraid(pagulastena või ükskõik,mis ettekäändel massiliselt) ja ürita meie riik dekoloniseerida-saates minema kolonisaatorite järglased!\n20. august 2016 00:10