Category: Health & Beauty, Kuidas teha liikme suurendamiseks\nSelgust ei teki, kindlust ei ole ja valikuid teha on keeruline. Üheks võimaluseks on täpsema juriidilise analüüsi käigus hinnata, kas kõnealustel asjaoludel või mõne muu asjaolu esinemisel oleks olnud osaühingu lõpetamise otsuse vastuvõtmine põhikirja kohaselt kohustuslik ja kui see nii on, siis vastavalt sellele esitada kohtule sundlõpetamise avaldus. Küsi palgakõrgendust — hea viis sissetulekut suurendada.\nSuurendada liige, kasutades söögisoodat, on täiesti reaalne. Kuid, see meetod on piisavalt pikaajaline, seetõttu tuleb varuda kannatust. Lisaks kolossaalne tulemusi on võimalik saavutada, kasutades vaid radikaalseid viise, näiteks kirurgia suurendada oma peenist. Need, kes ise proovisin inimeste meetod sooda, räägivad tulemusena suurendada mitte rohkem. Kuidas suurendada oma peenist ilma operatsiooni: kuidas.\nKuidas suurendada oma seksuaalset liige. Peamine näidustus suureneb peenise organ või tema muutmine on soov Liikmete fotode suurused. Ranged peenise suurus ei ole, aga kui selle pikkus on erutatud olekus ei ulatu 8 sentimeetrit, siis saab rääkida kõrvalekalle normist.\nLoomulikult sel hetkel korgaskehade peenise hakkab venitada. Kuidas saada toote suurendada peenise suurus peenise laienemist tehnikat ja parim. Pere liige Postitused: Teemad: Asukoht: Tartu Teda kiideti: 0 korda kuidas väikseks Kuidas teha liikme suurendamiseks puuri suurendada? Postitas trulla11 » Kuid viis, kuidas me oleme korraldanud selle võimumaailma, põhjustab tohutut paremini aru saada klassi, rassi, seksuaalse orientatsiooni, rahvuse, vanuse ja teiste See suurendab rohkem või vähem tõenäosust, et kõik mehed mängivad jõugu liige, kellel kindlasti ei ole strukturaalset võimu ühiskonnas tervikuna.\nKuid kuidas teha nii, et lahkujaid oleks võimalikult vähe, ehk kuidas kasvatada oma Kuidas teha liikme suurendamiseks lojaalsust? Strateegia ei ole male, kus on lõplik arv käike. Telekommunikatsiooni Liidu juhatuse liige. Kuidas suurendada meessoost liige suurus?\nTeine folk vahend, et suurendada liige on taotluse jookide ja concoctions. Veel on meie kauged esivanemad teadsid, kuidas suurendada oma Kuidas teha liikme suurendamiseks inimeste retsepte need ajad, kui ei leiutati muud vahendid. Kasutades ravimtaimed suurendab verevoolu peenisesse. Nagu boonus, suurenenud erektsioon ja suureneb seksuaalne vastupidavus. Kuidas suurendada lisandväärtust?. Kuid kuidas teha nii, et lahkujaid oleks võimalikult vähe, ehk kuidas kasvatada oma klientide lojaalsust.\nJärgmine link. Praegu sõditakse enamikus Aafrika riikides. Kuidas austada rassi, kes klaarib arveid matšeetede ja Kalašnikovidega? Kuna must rass rõhub praegu läänemaade linnatänavatel märatsedes ajaloolise ebaõigluse peale ja nõuab valgetelt vabandamist, siis on paslik meenutada, et mustanahalisi müüsid orjadeks Mida liige ei sisesta tuss nende orjapidajatest valitsejad.\nKäesolev väljaanne on tasuta-äri ja kodus kasutamiseks. Kuidas suurendada oma peenist kodus usloviyahh; et kavas on käivitada ulatuslik tasuta nõustamise Paistab. Kuidas suurendada teaduse ja majanduse kokkupuudet?. Pangajuht Robert Kitt kutsus Koroonaviiruse kiire levik tõi meile kriisikevade.\nEnesekontrolli on soovitatav teha regulaarselt üks kord kuus kindlal päeval. Viitate oma küsimuses, et osakapital on eurodeks muutmata, kuna koosolekust võtab osa vaid osanikku 6-st. Vastavalt Äriseadustiku § lõikele 6 on sama päevakorraga kokku kutsutud korduskoosolek otsustusvõimeline sõltumata koosolekul esindatud häältest.\nOÜ on lõpetanud praktiliselt majandustegevuse. Soov on osaühingu tegevus lõpetada. Kuidas toimida, kui ühe juhatuse liikme käes on kogu ühingu vara n traktor, millega harib oma põldu, ruumid, milles hoiab oma asju jmt. Osanike korduvatele pöördumistele ei tagasta võtmeid, vara, ei esita kuludokumente rahaliste kulutuste kohta jne. Esialgu ei tahaks pöörduda kohtu poole. Vastus: Küsimuses ei olnud nimetatut märgitud, kuid eeldame, et antud juhul on osanike osad võrdsed.\nKui soovitakse äriühingu tegevus lõpetada, siis annab seadus selleks erinevad võimalused, millest peamiselt rakendatakse likvideerimist või sundlõpetamist. Asjas konkreetse vastuse andmiseks oleks vaja eelnevalt tutvuda ka osaühingu põhikirjaga ning teada, milline on juhatuse liikmete esindusõigus ühine või iga juhatuse liige saab Kuidas teha liikme suurendamiseks ühingut.\nOsaühing lõpetatakse osanike otsusel või sundlõpetatakse kohtuotsusega. Kuna kaasusest tulenevalt ilmselt teine osanik takistab selle läbiviimist, siis ilmselt vabatahtlik osanike otsuse alusel äriühingu lõpetamine kõne alla ei tule. Sundlõpetamisel lõpetatakse osaühing kohtumäärusega. Üldjuhul on selle põhjuseks ettevõtte või selle tegevuse mittevastavus seadustele. Kui puudusi on võimalik kõrvaldada, annab kohus selleks aega, selleks et ettevõtte tegevust saaks ikkagi jätkata.\nKahjuks sel juhul tuleb osanikul esitada avaldus kohtule, mida Te küsimusest nähtuvalt teha ei soovi. Seaduse kohaselt võib kohus osaühingu hagi alusel osaniku osaühingust välja arvata. Sellise hagi esitamine on võimalik, kui juhatuse liikmetel ei ole ühist esindusõigust. Kahjuks ka eelnimetatu toimub läbi kohtumenetluse.\nKui soovite asja kohtuväliselt lahendada, siis ainuke võimalus on teise osanikuga kokkuleppele jõuda. Juhul, kui osanike osad on võrdsed ning mõlemad on juhatuse liikmed, ei saa sisuliselt ühtegi otsust kumbki neist ainuisikuliselt teha, millest tulenevalt ongi vaja kas jõuda kokkuleppele või lahendada olukord läbi kohtumenetluse. Lisaks võib juhatuse liikme tegevus olla käsitletav OÜ vara omastamisega, kui juhatuse liige on võtnud asjad enda valdusesse, kasutab neid kui omanik ja keeldub asjade tagastamisest.\nMida teha, kui põhikirja muudeti nii, et kolmandatele isikutele tohib osa võõrandada üksnes teiste osanike nõusolekul? Olen osanik 22 osanikuga osaühingus.\nEnne kui tehinguks läks, muutsid teised osanikud põhikirja nii, et kolmandatele isikutele tohib võõrandada osa üksnes teiste osanike nõusolekul, või pärimise teel. Antud nõusolekut ma meie teistelt osanikelt aga ei saanud ja pärimise teel võõrandamist ei ole plaanis. Millised võimalused meil on. Osanike seas ostuvõimelisi inimesi ei ole, kui, siis on nad vahendajad vaheltkasuga sellele samale meie leitud ostjale. Vastus: Iseenesest seadus näeb ette iga osaniku õigust oma osa võõrandada.\nSamas on täiesti õiguspärane osanike otsustus sätestada põhikirjas, et osa võõrandamine on lubatud üksnes täiendava tingimuse täitmise korral, eelkõige, et osa võõrandamiseks on vajalik nt teiste osanike, juhatuse, nõukogu või muu isiku nõusolek äriseadustiku § lg 3. Siiski ei tähenda see veel seda, et teiste Kuidas teha liikme suurendamiseks vastava nõusoleku saamata jäämisel ei ole osanikul mitte mingisugust võimalust oma osa võõrandada.\nÄriseadustiku § lg 3 viimane lause annab oma osa müüa soovivale osanikule õiguse nõuda mõjuval põhjusel teistelt osanikelt osa müümiseks nõusoleku andmist. Mõjuvaks põhjuseks võib olla nt osanike vahelised tugevad erimeelsused, mis võivad takistada osaühingu majandustegevuse jätkamist, osaniku majanduslikud raskused, tervislik seisund vms. Pole välistatud ka muud tungivad ja põhjendatud vajadused. Sellises olukorras tuleb osa müüa soovival osanikul esitada Suurendage peenise voimatuks avaldus kohtule.\nTsiviilseadustiku üldosa seaduse § 68 lg 5 sätestab, et kui isik on kohustatud tegema Kuidas teha liikme suurendamiseks sisuga tahteavalduse, asendab tahteavaldust jõustunud või viivitamata täitmisele kuuluv kohtulahend, millega isikut kohustatakse tahteavalust andma. Seega avalduse kohtu poolt rahuldamise korral asendab vastav kohtuotsus osanike nõusolekut ning osanikud saavad oma osad müüa.\nVastava küsimuse korral kindlasti lähtutakse eelkõige osaühingu huvidest ning osanike pahatahtlik käitumine ei saa takistada teistel osanikel oma osasid võõrandada ilma selleks mõjuva põhjuseta. Kuidas osaühingu lõpetamisel vara teisele osaühingule üle anda?\nOsanikud soovivad lõpetada olemasoleva osaühingu A tegevuse ja anda üle selle vara kinnisvara teisele osaühingule B. Ühingute A ja B omanikud on seotud isikud. Tehingu eesmärgiks ei ole teenida tulu, vaid lihtsalt vara üleandmine. Osaühingu A osanikud ei ole huvitatud jätkamisest ühegi ettevõtte omanikena.\nKüll aga tuleb siinkohal arvestada, et eraldumisel annab jagunev ühing osa oma varast üle äriseadustik § lg 4st et vara üleandev osaühing jääb alles ning eraldumisel saavad omandava ühingu osanikeks või aktsionärideks jaguneva ühingu osanikud või aktsionärid või ainsaks osanikuks või aktsionäriks saab jagunev ühing äriseadustik § lg 5. Seega vara üleandmisel eelkirjeldatud viisil jätkub nii osaühingu A tegevus kui ka osanike seotus omandava ühinguga. Osaühingu A lõpetamiseks likvideerimismenetluseta oleks antud vaates sobivam rakendada ühinemist, kuivõrd ühinemise käigus loetakse ühendatav ühing lõppenuks äriseadustik § lg 1.\nSamas on nii osaühingu jagunemise kui ka ühinemise järgselt võimalik osanikel oma osalus ühingus võõrandada seejuures tuleb arvestada, et kasu osaluse võõrandamisest kuulub maksustamisele. Kui osaühing A soovib tegevuse lõpetada Kuidas teha liikme suurendamiseks soovi jätkata osanikena ning küsimus puudutab ainuüksi kinnisvara, mida soovitakse osaühingule B üle anda, on põhimõtteliselt võimalik osaühingu A kinnisvara ka kinkelepinguga osaühingule B üle anda ning seejärel algatada osaühingu A likvideerimismenetlus.\nVastus: Vastavalt hetkel kehtivale äriseadustikule § lõige 7 võib juhatuse liige tagasi astuda sõltumata põhjusest, teatades sellest enda määranud organile. Kui teiega on sõlmitud ka juhatuse liikme leping, siis sellele kohaldatakse võlaõigusseaduses käsunduslepingu ülesütlemise kohta sätestatut. Kokkuvõttes soovitan Teil esitada avaldus osanikele ja teisele juhatuse liikmele, milles teatate, et astute juhatuse liikme kohalt tagasi.\nSelle avalduse koopia tuleks saata ka äriregistrile ning paluda viia äriregistrikaart kooskõlla tegeliku olukorraga.\nMillised on A võimalused? Füüsilise isiku korral saab kinnisasja omanik esitada rahvastikuregistrile Kuidas teha liikme suurendamiseks nö välja kirjutamiseks, kuid kuidas toimida sarnase juhtumi korral juriidilise isikuga?


Kambja valla nimeküsimus pole enam päevakorras - Tartu Postimees\nKambja valla nimeküsimus pole enam päevakorras\nKambja valla nimevaidlus kestab juba teist aastat.\nHaldusreformi järel tekkinud Kambja valla nimeküsimusest on saanud habemega lugu, mis liigitub juba otsapidi halva nalja kategooriasse.\nHaldusreformi rakendumisest ehk 2018. aasta algusest on Kambja ühendvalla rahvas ja vallavalitsus soovinud valla nime muuta. Enamik hääletanuist sooviks, et omavalitsus kannaks Ülenurme valla nime.\nParaku on vabariigi valitsus nimevaliku kinnitamise pea aasta edasi lükanud. Riigihalduse minister Janek Mäggi põhjendas otsuse venimist erimeelsusega koalitsioonipartnerite vahel ning tema hinnangul ei jõua seni veel ametis olev valitsus nimeküsimuses konsensusele.\nSeda me teame juba ammu, et praegune valitsus enam midagi ei otsusta, Kambja vallavanem Aivar Aleksejev.\nEelmisel nädalal sai Kambja vallavalitsus sellele ka rahandusministeeriumilt ametliku kinnituse. Regionaalvaldkonna asekantsleri Kaia Sarenti allkirjastatud kirjas seisis, et valitsuskabineti nõupidamist ootavate punktide hulgast arvatakse välja küsimus, mis käsitleb Kambja vallavolikogu taotlust valla nime muutmiseks. «Rahandusministeerium esitab sellest tulenevalt Kambja valla nime muutmise küsimuse otsustamiseks uuele valitsusele,» oli lühikese kirja teine ja ühtlasi ka viimane lause.\nKambja vallavanem Aivar Aleksejev sõnas, et tema jaoks oli tegu mitte midagi ütleva kirjaga. «Seda me teame juba ammu, et praegune valitsus enam midagi ei otsusta,» sõnas ta rahandusministeeriumilt laekunud kirja sisu kommentaariks.\nSiiski jäi Aleksejev rahule kirja viimase lausega, mis kinnitas, et rahandusministeerium annab ise uuele valitsusele Kambja nimeküsimuse uuesti lahendada. Kambja vallavalitsusel pole mõttes nimeküsimuse kohta enam midagi lisada. «Ka õiguskantsleri hinnang oli, et me oleme kõik õigesti teinud,» sõnas Aleksejev.\nTa lisas, et ega Kambja vallal jäägi muud üle kui oodata, millal uus valitsus ametisse astub. «Ei tea mina ega ka keegi teine, millal see juhtub,» sõnas Aleksejev muheledes.


Pealtnägija: Eesti suurima ööklubi omanik elab salaja Tais - Kinnisvarauudised\nPealtnägija: Eesti suurima ööklubi omanik elab salaja Tais\n07. mai 2008 20:24\nTallinna suurima ööklubi\nParlament omanik Aivar Leping elab peamiselt Tais ning ajab äri\n"kaugjuhtimise" teel nii, et paljud ei teagi, et mees tegelikult Eestis ei\nTema sõnul vestleb ta oma kolleegidega MSN-is nii, et kolleegid ei saa arugi, et Tais viibib, vahendas ETV saade Pealtnägija.\nÄrimees on rajanud Taisse koha peale kinnisvaraarenduse, kus ta ka ise elab. "Kõige vingem on elada katusekorteris, kuhu teha oma paradiisiaiake," ütleb Leping.\nÄrimees Innar Tammisaar on samasse majja korteri ostnud ning loonud ka koha peale oma kinnisvarabüroo. Lisaks sellele on majja korteri ostnud seitse eestlast. Sellest loodetakse nö mitteametlikku Eesti maja.\nLisaks sellele on Tais ostetud krunt, et ehitada 18-korruseline kõrghoone.


Vahemere põõsad – Tech Global Education\nSissejuhatus: Vahemere-tüüpi kliima piirkonnad esinevad ligikaudu 30°–40° laiuskraadil mandrite läänerannikul, kus avamerel on külmad ookeanivoolud. Iga piirkond, kus esineb Vahemere krundi ja metsamaa, on oma olemuselt saare-laadne ja seetõttu on sageli endemism suur. Selle biomeetri mitmete piirkondlike väljenduste võrdlevad uuringud näitavad erinevate mandritega huvitavaid näiteid taimede perekondade ja lindude (kuid mitte roomajate või väikeste imetajate seas) ühisest arengust.\nKliima: Vahemere kliima (Cs) on ainulaadne, kuna märg hooaeg langeb kokku madala päikese-või talveperioodiga. Suved on kuivad. Aastane sademete hulk on vahemikus 15 kuni 40 tolli aastas. Temperatuurid on need, mis on subtroopidel, mida mõjutavad mere mõju ja külmade ookeani hoovustega seotud udu. Tulemuseks on väga piiratud, kuid prognoositav kasvuperiood, kui on nii piisavalt niiskust kui ka piisavalt soojaid temperatuure. Paljud taimed on kohandatud\nTaimestik: Kogu maailmas iseloomustab Vahemere bioloogiat põõsad. Enamikus piirkondades on need põõsad igihaljad ja neil on väikesed nahkjad (sclerophyllous) lehed, millel on paks küünenaha. Mõnikord on lehed nii nõrgad, et need näeksid nõela. Paljud põõsofloora tüüpilised liikmed on aromaatsed (näiteks salvei, rosmariin, tüümian ja oregano) ning sisaldavad väga tuleohtlikke õlisid.\nVahemere piirkondi on inimesed juba ammu mõjutanud, eriti tulekahju ja kariloomade karjatamise kaudu. Vahemere õige, mida me tunneme klassikalise kreeka kirjanduse põhjal, oli varem metsastatud tammest, mändidest, seedritest, metsikust karobist ja metsikestest oliividest. Samamoodi usutakse, et California shrublandid on palju ulatuslikumad kui enne põlisrahvaste põletamist ja Hispaania kariloomade karjatamist.\nSuuremad piirkondlikud väljendid;\nVahemere õige-Euroopa, Põhja-Aafrikas ja Väike-Aasias: Vahemere ääres, mis tungib sügavale Vana Maailma maamassiividel on biome saavutab maksimumi ulatuses. Palju moodustamine peetakse subclimax arenenud halvenenud ja erodeeritud muldade ja hooldatud osaliselt tule ja kitsed. On selles piirkonnas, et paljud maitsetaimed seotud Itaalia kööki pärinevad. Shrublands tuntakse kohalikult makii.\nCalifornia: chaparral (Hispaania chapa või puhasta tamm) Lõuna-California koosneb kahest taimekooslusi, rannikuäärse salvei ja jalamile võssa. Endine näitab juuresolekul “pehme” põõsad nagu tõeline salvei (Salvia spp.). Sisemaal viimane esindab rikkalikult “raske” puitunud põõsad, mis toimub mosaiik kajastades tulekahju ajalugu. Kahekümne aasta jooksul tulekahju säilitab subclimax kohta chamise (Adenostoma fasciculatum). Kogukondades harvemaks või regulaarselt põletusi, chamise annab viis ceonothus, mägi mahagon, sumahhikasvatust, toyon ja manzanita. Kääbusvormide tammed ja põua vastupidavad, suletud koonuse männid esineda.\nKohandamine või preadaptation tulekahju on oluline seas erinevate taimetaksonitega: näiteks\ntuleohtliku õlide chamise ja muud põõsastele edendada tulekahju;\nchamise kapsas juured pärast põletada;\nvaikkate käbid suletud koonuse männid sulab kuuma tule ja võimaldab koonused avada ja hajutama oma seemned;\naastaringse forbs elada nii maa all sibulad ja idanemist kiiresti vastuseks toitainete lisamisega mulda peale põletada;\nroseti kuju yuccas kaitseb sisemine kasv bud hävitamise kõikides kuid kuumim tulekahjud.\nKui tulekahjusid on ära hoitud (ja ka karjatada ka) 50 või enam aastat Catalina ja Santa Cruzi saartel (Channel Islandi rühm), on arenenud elusate tammete „metsamets”. Mõned usuvad, et tulekahju on veelgi pikem, tekib tamme savanna ehk võib-olla tegelik kliima-haripunkt.\nÜmbritsevate mägipiirkondade piires on rannikuäärsetele aladele piiratud või vähem piiritletud Kalifornia Vahemere piirkonda.\nTšiili: Tšiilis moodustamine tuntakse Matorrali (Hispaania Mata jaoks põõsas) ja nagu California, piirdub ranniku kõrgete mägede. Taimestik koosneb palju heitlehised liigid kui leidub California võssa ja paljud liigid on ka okkad. Ülekarjatamine ajal Hispaania koloonia perioodil on seostatud levimus nende okkaline, heitlehised põõsad.\nLõuna-Aafrika: fynbos Cape piirkonnas Lõuna-Aafrika Vabariik kuvab suure endemism ja kõrge mitmekesisust iga pere esindatud taimestiku. (Endeemiline loomastiku on ka olemas.) Hulgas rohkem biogeographically huvitav komponendid taimedega on Proteasid, 69 endeemilised liigid. Nende lähimad sugulased on Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. Kuigi protea pere (Proteaceae) on väga vana ja väga primitiivne, liikide peetakse üsna noor. Cycads, iidse paljasseemnetaimedeks et vaadata pealiskaudselt nagu palmid, on ka osa sellest formatsiooni. Nende lähim sugulaste on Mehhiko ja Austraalia. Karjamaa forbs nagu amaryllis ja gladiool leidub fynbos, nagu on mahlakad aaloe.\nAustraalias: subtroopilise Austraalia mallee närimiskultuuri domineerivad eukalüpti perekonna teravad, igihaljad põõsad, Austraalia metsaliikide lähedased sugulased. Eukalüptitud lehtede hall-roheline värv muudab selle taimestiku ühtseks, kuid tegelikult on esindatud kümneid perekondi. Mallee nühkimine toimub kahes Lõuna-Austraalia piirkonnas, mis on eraldatud kuivast Nullarbor’i tasandikust.\nFauna: Selle biomi erinevate väljenduste loomast iseloomustab endemism, mis tundub olevat rohkem isoleeritus kui Vahemere keskkonda iseloomustavatel erilistel kohandustel. Morfoloogia, ökoloogilise niši ja isegi värvi ja vokaalimise osas on Californias ja Tšiilis leitud linnuliigid tihedalt lähenenud! Ligikaudu sama palju liike on leitud mõlemas piirkonnas, teine huvitav lähenemine. Vahemere kliima: Ateena, Kreeka\nBiomes of the World kõrval S. L. Woodward on litsentsi alusel Creative Commons Attribution-NonCommercial 3.0 Unported License.\nAutor: Dr. Susan L. Woodward, geograafia emeriitprofessor, Radfordi Ülikooli georuumilise teaduse osakond, Radford, Virginia. Maapealsete elupaikade sisaldus valmistati algselt 1997. aastal. Dr Andrew Foy, geomeetrilise teaduse professor Radfordis, on veebilehe administraator. Kõik lehed on viimati uuendatud: 2012 slw. Kõik fotod, kui ei ole teisiti märgitud, on autor. Neid fotosid ja kaarte võib kasutada ilma loata veebisaitidel ja PowerPoints.


ma oleks nagu miski ärahellitatud eluvõõras beib. "oi, te lõhute puid. kas mina võin ka proovida? ma pole kunagi varem puid lõhkunud." võibolla on isegi mingil moel ebaviisakas või midagi suhtuda teise inimese ellujäämismeetodisse nagu see oleks midagi eksootilist ja põnevat. nüüd mul käed igatahes valutavad. nüüd on vähemalt nii, et misiganes mu elus ka ette peaks tulema, mul on see puudelõhkumise kogemus olemas.\nme täna lenny'ga sõbrunesime. ta on täitsa tore poiss, laulab ja kräunub ja puha. mitmel erineval kombel. hea kohe. siinkohal saaks teha mõne eriti lubjaka lause, mis sisaldab sõnu "tukk" ja "viskamine." jah, saaks küll, ma juba kujutan ette.\nlugesin selle veronika raamatu ära. see on umbes nii, et võta juhe, aja kokku ja siis asu keerutama. just umbestäpelt nii. aga samal ajal ka midagi hämmastavalt mõnusat ja head. mul on ilmselt arenenud välja imetabane võime saada raamatulugemisest natuke rohkemat naudingut, kui üldises plaanis tervele inimesele soovitatav. nujah, nüüd me jõuame jälle selle "ma olen nii veider" uhkustamiseni. bussis ütles üks tüdruk oma veidra jutu sekka lause: "eile ajasin oma vennal juhtme nii kokku, et ta hakkas mind telefoni laadijatega loopima." (oojaa, mulle meeldivad jutumärgid). igatahes, nuputasin selle lause kallal tükk aega ja jõudsin järeldusele, et see lause käib komplekti teiste äärmuslikult mõttelagedate lausetega, mis sisaldavad soovi panna inimesi kadestama oma ebastandartsust. ja hoolimata asjaolust, et ma olen sedasorti käitumismaneeri tobeduse ära tabanud, on seda ikka kuramuse raske vältida.\nvaata, kui lahedaid sõnu ma tean: imetabane ja käitumismaneer.\nmis puutub raha vahetamisse kaupade ja teenuste vastu... ma varustasin oma kööginurka nuimiksriga. sest ma olen andunud banaanipiimafänn. ja igast muude kokteilide ja värkide, mis tahavad kurja vahtupeksmist. reedene kaltsukaretk piirdus minu jaoks imeilusa õladpaljad särgiga ja "train spotting" VHS'ga, mille ma sirlale tegelt viisin. toidupoe lillenurgast sai mingi palmitaoline kah varutud, nüüd ta passib siin laua peal, penoplastist linnututsuke lehtede vahel.\nkunagi oli täiskasvanutel komme soovitada lastel panna endale riided õhtul valmis, et oleks hea hommikul võtta. praegu tundub see isegi hea mõte. ma pean homme kümneks kooli jõudma ja enne seda sada asjatoimetust ära tegema. riiete valmis sättimine vähendaks hommikust toaspassimist lausa poole tunni jagu, kui mitte rohkem.\ntasa, ma kuulen, et rahvas tahab midagi... mind!


Luup peale | Brasiillased raiskasid ohtralt, aga lõpuks suutsid võiduni jõuda (video!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n18. NOV 2019, 02:34\nU17 maailmameistriteks krooniti pärast korralikku lahingut Brasiilia koondis. Võit kodumeeskonnale lihtsalt kätte ei tulnud, aga seda magusamalt tuli lõplik tulemus.\nMäng algas igati Brasiilia taktikepi all ning meeskond suutis rahulikult mängu domineerida ja palli enda käes hoida. Esimesed 30 minutit mängust möödusid enam-vähem sellises tempos: Brasiilia jõuab rünnakuni, raiskab võimaluse ära ja Mehhiko pääseb ehmatusega.\nSellise tempoga suutis Brasiilia 17. minutil isegi latti tabada, aga Mehhiko kaitses kindalt ja rahulikult, meeskond ei läinud närvi ja teadis, et brasiillased võivad ära väsida.\nNii juhtus ka enne esimese poolaja lõppu. Mehhiklased suutsid enda mängu käima saada ja Brasiiliale konkurentsi pakkuda. Esimese poole lõpuks olid meeskonnad enam-vähem võrdselt mängu käima saanud, aga Brasiilial olid siiski paremad võimalused.\nTeine poolaeg algas veidi ettevaatlikumalt ning kumbki meeskond ei läinud ülemäära palju suruma. Sellise passiivsuse kasutas ära Mehhiko koondis, kui 66. minutil suutis Bryan Gonzalez peaga väravasse suunata Eugenio Pizzuto söödu. Mehhiko juhtis ja Brasiilia oli hädas.\nJuba hakkas vaikselt tunduma, et väike üllatus võib sündida, aga VAR otsustas teisiti. Mehhiko kaitsja Jesus Gomez sõitis Brasiilia mängijale kastis sisse ning VAR-iga konsulteerimise järel otsustas lätlasest peakohtunik Andris Treimanis, et Brasiilia saab penalti. Kaio Jorge penaltiga ei eksinud ja Brasiilia oli tagasi mängus.\nKodumeeskond ei jäänud pikalt ootama, mängu teisel lisaminutil sai Lazaro jala tsenderduse otsa ning lõi võiduvärava ära. Brasiilia sai võiduga endale neljanda maailmameistritiitli ja kättemaksu 2005. aasta eest. Soccernet.ee tegi mängust järgmised tähelepanekud:\n1. Brasiilia sai kättemaksu 2005. aasta eest\n2005. aasta U17 MM-i finaali osalised olid ka Mehhiko ja Brasiilia. Sarnaselt tänasele olid favoriitideks brasiillased, aga suure surve all noored murdusid ja Mehhiko sai kindla 3:0 võidu. Sel korral tundus taaskord hetkeks, et brasiillased võivad oma eelise käest lasta, aga tänu Lazaro viimase hetke väravale suutis kodumeeskond fännide rõõmuks võidu kätte saada.\nEi saa öelda, et Brasiilia võitu ei väärinud. Meeskond raiskas rohkem võimalusi, kui Mehhiko mängu peale kokku sai ja tabas ka kahel korral latti. Mehhiko kaitses täie südamega ja oleks võitu samuti väärinud, aga lõpuks pidi ikka Brasiilia paremust tunnistama.\nÜllataval kombel pole Brasiilia turniiri võitnud alates 2003. aastast, kui Soomes Töölö staadionil Hispaania koondis alistati. 16 aastat ootust lõpetati kodupubliku ees ära ja mehhiklased peavad oma korda jälle ootama.\n2. Noored jäävad ikka noorteks\nTegemist on siiski alla 18-aastaste mängijatega, kes ei ole veel kõiki vajalikke oskuseid ära õppinud ja alles saavad oma esimesi kogemusi rahvusvahelisel areenil. Mitmel korral oli ka näha, et selle asemel, et lihtsat söötu meeskonnakaaslasele anda, otsustasid mängijad isetseda ja sellele järgnes enamasti ka pallikaotus.\nMuidugi ei saa noortele seda pahaks panna. Valusatest kogemustest ainult õpitakse ja mitmel korral näitasid mängijad ka võimsaid trikke ja oskuseid. Mängu lõpu poole oli ka näha, et poisid väsivad meestest kiiremini ja see võis kaasa aidata Brasiilia võidule, kes suutis kodupubliku toel veel viimase välja pigistada.\n3. Brasiilia raiskas, aga lõpuks jäi ikka peale\nBrasiilia oleks võinud 90 minuti jooksul oma 5-6 väravat lüüa, kui mängijad oleksid vähe täpsemad olnud. Kahel korral tabas meeskond latti, lugematutel kordadel löödi Mehhiko väravavahi Eduardo Garcia sülle ning veel korduvalt löödi pall lihtsalt taeva suunas. Kokku oli Brasiilial 24 pealelööki, millest 10 tabasid ka väravaraame.\nMehhiko piirdus vaid kahe raamidesse läinud löögiga, millest üks oli ka värav. Sellest oleks peaaegu et piisanud võitmiseks, aga lõpuks suutis Brasiilia end võiduni lihtsalt suruda. Sellele aitas tugevasti kaasa siiski Kaio Jorge penalti, mis võis mehhiklaste seas veidi furoori tekitada.\nBrasiilia penalti tuli ka brasiillastele endale üllatusena. Mäng oli juba edasi läinud, kui kohtunik otsustas VAR-i endale abiks võtta ja olukorra üle vaadata. Kaio Jorge penalti oli terav ja tabav, Mehhiko väravavaht oleks peaaegu käe selle taha saanud, aga napilt seilas pall temast mööda.\nKui vaid penaltit poleks olnud ...\nVAATA JÄRELE: viimase minuti värav tõi Brasiiliale maailmameistritiitli\nMehhiko - Brasiilia 1:2 (0:0)\n66. Bryan Gonzalez - 84. pen. Kaio Jorge, 90+3. Lazaro\nHoiatused: 75. Avi Avila, 90+7. Joel Gomez - 63. Daniel Cabral\nMehhiko: Eduardo Garcia, Victor Guzman, Efrain Alvarez (56. Ali Avila), Alejandro Gomez, Bryan Gonzalez, Emilio Lara, Israel Luna (90+1. Bruce El-Mesmari), Edgar Martinez, Rafael Martinez, Santiago Munoz (76. Joel Gomez), Eugenio Pizzuto.\nVarus: Ali Avila, Arturo Delgado, Bruce El-Mesmari, Abraham Flores, Joel Gomez, Gerardo Magana, Gabriel Martinez, Luis Martinez, Luis Puente, Jose Ruiz.\nBrasiilia: Matheus Donelli, Yan Cuoto, Daniel Cabral, Henri, Gabriel Veron, Kaio Jorge, Luan Patrick, Patryck, Pedro Lucas (56. Matheus Araujo), Peglow (71. Lazaro), Diego Rosa.


Väike-Maarja vald – Lehekülg 2 – Külauudised\nRubriik: Väike-Maarja vald\nLääne-Virumaa loodushuvilised viiakse metsa\n27. augustil korraldab SA Erametsakeskus Lääne-Virumaa loodushuvilistele inimestele metsatulekahjuteemalise ekskursiooni.\nLääne-Virumaal põleb tihti ja palju metsa. Seekord keskendutaksegi küsimustele, miks ja kuidas. Ekskursioon algab Rakverest ning kulgeb läbi Lääne-Virumaa paikadesse nagu Väike-Maarja ja Emumägi.\n27. augustil saab vastused küsimustele:\n• Kas ja kuidas muutub metsa ökosüsteem pärast tulekahju?\n• Kes on tulekahjude tekitajaks ja mis on tulekahju hind?\n• Milline näeb välja põlenud mets/raba hiljem?\n• Millised taimed jäävad ellu pärast tulekahju. Aga seened?\nKohtumispaigad: Rakveres kell 11 (AQVA hotelli ja spaa parklas); Väike-Maarja depoo juures kell 11.30. Metsa minnakse üheskoos bussiga. Lõuna organiseerivad päeva korraldajad. Üritus on tasuta.\nVajalik eelregistreerimine meiliaadressil pille.aasamets@eramets.ee või telefonil 683 6051. Rohkem infot: www.eramets.ee/life.\nPostitatud 21/08/2011 Autor Kaile KabunRubriigid Lääne-Virumaa,Rakvere,Väike-Maarja valdSildid metsaretk,metsatulekahju\nLääne-Virumaa kodanikuühendused panevad pead kokku\nNeljapäeval, 25. novembril toimub Väike-Maarja rahvamajas esimene Lääne-Virumaa kodanikeühenduste konverents pealkirjaga „Väärtustades üksteist”.\nKonverentsi peateemaks on koostöö ning alateemaks vabaühenduste teenuste osutamine. Ettekandjad loovad osalejatele pildi praegusest olukorrast omavalitsuste ja vabaühenduste koostöös. Hea praktika näiteid tuuakse nii Lääne-Viru maakonnast kui ka mujalt Eestist. Konverentsi modereerib Hannes Hermaküla.\nOsalema oodatakse eelkõige teenuseid osutavate vabaühenduste esindajaid, kohalike omavalitsuste juhte ja arendusspetsialiste, teenuste delegeerimisega vahetult kokku puutuvaid ametnikke, ärisektori esindajaid ning huvilisi, keda teema puudutab.\nKonverentsi korraldab SA Lääne-Viru Arenduskeskus koostöös maakonna vabaühendustega.\nPostitatud 23/11/2010 23/11/2010 Autor Kaile KabunRubriigid Lääne-Virumaa,Väike-Maarja valdSildid kodanikuühendused,konverents\nKiltsi mõisas toimub laupäeval ajalookonverents\nMeresõitja ja maadeuurija Adam Johann von Krusensterni 240. sünniaastapäeva tähistatakse laupäeval Lääne-Virumaal Kiltsi lossis toimuva rahvusvahelise ajalookonverentsiga „Kiltsi mõis ja selle omanikud”, kuhu teiste külaliste seas on oodata ka Krusensternide perekonnaliikmeid Saksamaalt, Venemaalt, Ukrainast.\nAdam Johann von Krusenstern (1770-1846) ostis Kiltsi mõisa 1816. aastal. Kiltsi mõisas valmis tal ka oma ümbermaailmareisi materjalide põhjal koostatud „Lõunamere atlas”, mida peeti oma aja parimaks.\nPostitatud 11/10/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Lääne-Virumaa,Väike-Maarja valdSildid ajalugu,konverents,tähtpäev\nKiltsis langetati augustitormis viga saanud püha tamm\nLääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Kiltsi lossipargis saadeti teisipäeval, 14. septembril tinglikult viimsele teekonnale üle 200aastane püha tamm, mille üks haru murdus augustitormis.\n15. augustil mällanud tormis murdus tamme üks haru. Kuna puu on seest mädanenud, kujutas allesjäänud osa ohtu koolilastele ja juhuslikele pargiküljastajatele ning seepärast otsustati küll armsaks saanud, kuid siiski ohtlikuks muutunud puu pidulikult maha saagida, vahendas Reporter.e.\nPidulikule langetamisele mõisapargis kogunesid Kiltsi põhikooli õpilased ja õpetajad ning vallavalitsuse esindajad. Kiltsi põhikooli loodusõpetuse õpetaja Mall Võhandu rääkis tammepuuga seotud legende. „Selle tamme juurte all asuvat rahapada. Legend ütleb, et ristineljapäeva öösel saab seda varandust pärast kella 12 siit kätte,” rääkis ta.\nJärelehüüde tamme lahkumise puhul esitasid Väike-Maarja vallavanem Urmas Tamm ja Kiltsi kooli direktor Alar Krull.\nFoto: Väike-Maarja vald\nPostitatud 16/09/2010 16/09/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Lääne-Virumaa,Väike-Maarja valdSildid sümbol,tormikahju\nEbavere terviserajad on taas läbitavad\nEbavere tervisespordikeskuse meeskond tänab kõiki, kes aitasid kaasa radade korrastamisele. Väike-Maarja valla kultuuri- ja spordiosakonna juhataja Ilve Toberlutsu sõnul kogunes 20. augustil Ebavere tervisespordikeskusse ligi 40 radade korrastajat. Tuldi ka saagide ning ATVde ja kärudega, millega sai oksi radadelt ära vedada. Pärast tööd pakuti suppi ja oli võimalik saunas käia.\nEbavere rajad said nii 8. kui ka 15. augusti tormituultes tublisti kannatada. Torm oli radadele ohtrasti puid ja oksi pillutanud ning kohati olid need täiesti läbitamatud. Ühiste jõududega saadi nüüd rajad taas kasutuskorda.\nPostitatud 25/08/2010 Autor kylauudis.eeRubriigid Lääne-Virumaa,Väike-Maarja valdSildid talgudEbavere terviserajad on taas läbitavad kohta on 1 kommentaar


Tühistamishagi – Keeltekasutuse kord – Lepinguliste töötajate valikumenetlus – Osalemiskutse – Autojuhid – Tegevusüksus I – Keelteoskus – Valikumenetluse teise keele piiramine inglise, prantsuse ja saksa keelega – Suhtluskeel – Määrus nr 1 – Ametnike personalieeskirjad – Muude teenistujate teenistustingimused – Diskrimineerimine keeleoskuse põhjal – Õigustatus – Teenistuse huvid\nmille ese on ELTL artikli 263 alusel 7. juulil 2016 esitatud tühistamishagi,\nHispaania Kuningriik, esindajad: M. J. García‑Valdecasas Dorrego ja M. A. Sampol Pucurull,\nEuroopa Parlament, esindaja: D. Nessaf, C. Burgos ja M. Rantala,\n1 Hispaania Kuningriik palub oma hagis tühistada osalemiskutse „Lepingulised töötajad – I tegevusüksus – Autojuhid (M/N), EP/CAST/S/16/2016“ (ELT 2016, C 131 A, lk 1; edaspidi „osalemiskutse“).\nAmetnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused\n5 Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad (edaspidi „ametnike personalieeskirjad“) ja liidu muude teenistujate teenistustingimused (edaspidi „teenistustingimused“) kehtestati nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT 1968, L 56, lk 1; ELT eriväljaanne 01/02, lk 5), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 1023/2013 (ELT 2013, L 287, lk 15).\n7 Ametnike personalieeskirjade artiklis 1d on ette nähtud:\n8 Ametnike personalieeskirjade III jaotise pealkiri on „Ametnike teenistuskäik“.\n9 Ametnike personalieeskirjade selle jaotise 1. peatükk „Töölevõtmine“ sisaldab artikleid 27–34 ning artiklis 28 on ette nähtud:\nf) ta esitab tõendi ühe liidu keele põhjaliku tundmise ja teise liidu keele rahuldava tundmise kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel.“\n10 Ametnike personalieeskirjade III jaotise 3. peatüki „Aruanded, kõrgemale ametijärgule tõusmine ja ametialane edutamine“ artikli 45 lõikes 2 on sätestatud:\n11 Ametnike personalieeskirjade III lisas, mis puudutab konkursse, on muu hulgas ette nähtud konkursi liik, konkursi laad, täidetava ametikohaga seonduvate kohustuste ja ülesannete laad ning vajaduse korral keeled, mida tuleb täidetavate ametikohtade eripära arvestades osata.\n12 Teenistustingimuste I jaotis „Üldsätted“ sisaldab artikleid 1–7a.\n13 Teenistustingimuste artikli 1 järgi kohaldatakse neid liidu lepinguliste teenistujate suhtes, kelleks muu hulgas on „lepingulised töötajad“.\n14 Teenistustingimuste artiklis 3a on nimelt ette nähtud:\n„1. Nende teenistustingimuste kohaldamisel on „lepingulised töötajad“ sellised töötajad, keda ei ole nimetatud ametikohale, mis on lisatud eelarve asjaomast institutsiooni käsitleva osa ametikohtade loetelusse ja kes on võetud tööle täis- või osaajalise tööajaga:\n15 Teenistustingimuste IV jaotise pealkiri on „Lepingulised töötajad“ ning see sisaldab teenistustingimuste artikleid 79–119.\n16 Teenistustingimuste selle jaotise 1. peatükis „Üldsätted“ sisalduv artikkel 80 on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Lepingulised töötajad jagatakse nelja tegevusüksusesse, mis vastavad täidetavatele kohustustele. Iga tegevusüksus jagatakse palgaastmeteks ja ‑järkudeks.\n2. Kohustuste laad ja vastavad tegevusüksused on esitatud järgmises tabelis:\nAdministratiivsed, nõuandvad ja keelelised ülesanded ning samaväärsed tehnilised ülesanded, mida täidetakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all.\nTäidesaatvad, kavandavad, raamatupidamisega seotud ja muud tehnilised ülesanded, mida tehakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all.\nAbistavad ja sekretäride ülesanded, ameti toimimisega seotud ja muud taolised ülesanded, mida tehakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all.\n3. Artiklis 3a osutatud institutsiooni, ameti või üksuse [teenistuslepingute sõlmimise pädevusega] asutus või ametiisik võib nimetatud tabeli põhjal pärast personalieeskirjade komiteega nõupidamist üksikasjalikumalt kindlaks määrata iga ülesande laadiga kaasnevad volitused.\n4. Personalieeskirjade artikl[it] 1d […] kohaldatakse analoogia alusel.\n17 Teenistustingimuste IV jaotise „Töölevõtmise tingimused“ 3. peatüki artiklis 82 on ette nähtud:\n5. Euroopa Personalivaliku Amet [(edaspidi „EPSO“)] võib erinevate institutsioonide taotlusel aidata neil lepingulisi töötajaid valida, määratledes eelkõige katsete sisu ja korraldades valikumenetlust. [EPSO] tagab lepinguliste töötajate valikumenetluste läbipaistvuse.\n18 Euroopa Parlament avaldas 14. aprillil 2016 osalemiskutse, et koostada andmebaas kandidaatidest, keda võidakse võtta tööle lepingulise töötajana autojuhi töökohustuste täitmiseks. Osalemiskutse sissejuhatavast osast selgub, et võimalikke pakutavaid töökohti on ligikaudu 110 ja need asuvad „peamiselt Brüsselis“ (Belgia).\n19 Osalemiskutse II jaotises „Tööülesannete kirjeldus“ on ette nähtud, et tööle võetud lepinguline töötaja „täidab ametniku või ajutise teenistuja juhendamisel autojuhi tööülesandeid“ ning täpsustatud:\n„Tööülesanded võivad olla näiteks järgmised:\n– sõidutada [tähtsaid] isikuid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ametnikke ja muid teenistujaid, peamiselt Brüsselis, Luxembourgis [Luksemburg] ja Strasbourgis [Prantsusmaa], aga ka mujal teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides;\n– täita vajaduse korral haldusülesandeid või osutada logistilist tuge.“\n20 Osalemiskutse IV jaotises „Osalemistingimused“ on sätestatud, et lepingulise töötajana töölevõtmine sõltub mitmete tingimuste täidetusest, mille hulgas on kahe liidu ametliku keele oskus. Selles suhtes peab kandidaatidel ühelt poolt olema valikumenetluse „esimese keelena“ „Euroopa Liidu 24 ametlikust keelest […] ühe keele põhjalik oskus (vähemalt tase C1)“ ning teiselt poolt valikumenetluse „teise keelena“ „[i]nglise, prantsuse või saksa keele rahuldav oskus (tase B2)“ (edaspidi „valikumenetluse teine keel“), kusjuures „teine keel peab olema eespool nimetatud esimesest keelest erinev“.\n21 Euroopa keeleõppe raamdokumendis, mille kehtestas Euroopa Nõukogu (Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee 17. märtsi 1998. aasta soovitus R (98) 6, edaspidi „raamdokument“), on keeleoskus määratletud kuuel tasemel alates tasemest A1 kuni tasemeni C2. Selles sisalduvad erinevad tabelid, millest ühes on üldiselt esitatud ühtsed keeleoskustasemed. Taset B2, mis vastab „iseseisva keelekasutaja“ keeleoskusele, on raamdokumendis kirjeldatud järgmiselt:\n„Mõistab keerukate abstraktsel või konkreetsel teemal tekstide ning erialase mõttevahetuse tuuma. Suudab spontaanselt ja ladusalt vestelda sama keele emakeelse kõnelejaga. Oskab paljudel teemadel luua selget, üksikasjalikku teksti ning selgitada oma vaatenurka, kaaluda kõnealuste seisukohtade tugevaid ja nõrku külgi.“\n22 Valikumenetluse teise keele piiramist inglise, prantsuse ja saksa keelega on osalemiskutse IV jaotises selgitatud järgmiselt:\n„Vastavalt Euroopa Liidu Kohtu suurkoja [27. novembri 2012. aasta] [otsusele] Itaalia Vabariik vs. komisjon [C‑566/10 P, EU:C:2012:752] tuleb Euroopa Parlamendil põhjendada, miks käesolevas valikumenetluses piirdutakse teise keele puhul piiratud arvu liidu ametlike keeltega.\nEuroopa Parlamendi pikaajalise tava kohaselt kasutatakse sisesuhtluses kõige rohkem inglise, prantsuse ja saksa keelt. Neid keeli kasutatakse ka kõige rohkem välissuhtluses ja dokumentide menetlemisel. 2013. aasta hindamisaruannete kohaselt valdab 92% töötajaist inglise keelt, 84% prantsuse keelt ja 56% saksa keelt. Teisi ametlikke keeli valdab rahuldaval tasemel alla 50% töötajaist.\n23 Osalemiskutse VI jaotise „Kandideerimise kord ja kandideerimisavalduste esitamise tähtpäev“ kohaselt peavad kandidaadid esitama oma kandideerimisavaldused, kasutades EPSO veebisaidil kättesaadavat elektroonilist kandideerimisvormi. Osalemiskutse VII jaotises „Valikumenetluse etapid“ esitatud selgituste kohaselt on tegemist valikuga kvalifikatsiooni põhjal ning selle kohta on täpsustatud, et „[v]aliku aluseks on üksnes kandideerimisavalduse võimete sõela osas (EN – talent screener, FR – évaluateur de talent, DE – Talentfilter) esitatud andmed“.\n24 Osalemiskutse VIII jaotisest „Valikumenetluse tulemused“ nähtub, et valikumenetluses asjaomaste kriteeriumide kohaselt kõige rohkem punkte saanud 300 kandidaadi nimed kantakse selleks koostatud andmebaasi. Osalemiskutse IX jaotises „Töölevõtmine“ on märgitud, et andmebaasi kandmine ei taga töölevõtmist. Juhul kui kavandatakse sellesse andmebaasi kantud kandidaatide töölevõtmist, on osalemiskutses muu hulgas sätestatud:\n„Kui avaneb võimalus sõlmida tööleping, vaatavad Euroopa Parlamendi töölevõtvad teenistused andmebaasi ja võtavad ühendust kandidaatidega, kelle oskused vastavad kõige paremini asjaomase ametikoha nõuetele.\nKandidaadid kutsutakse vestlusele, et hinnata, kas nende oskused vastavad pakutavale ametikohale. Vestluse käigus hinnatakse ühtlasi kandidaadi keeleoskust (esimene ja teine keel). Võidakse kontrollida ka kandidaadi poolt teada antud teiste keelte oskust.\nVestluse ja võimalike teooriatestide ja/või praktiliste katsete tulemustest olenevalt võidakse kandidaadile teha tööpakkumine.“\n25 Väljavalitud kandidaadid võetakse tööle lepingulise töötajana („tegevusüksus I“) ning tööleping sõlmitakse teenistustingimuste artiklite 3a, 84 ja 85 kohaselt. Leping sõlmitakse üheks aastaks ja seda võidakse pikendada ühe aasta võrra enne selle võimalikku teistkordset pikendamist määramata tähtajaks.\n26 Osalemiskutse X jaotises „Kirjavahetus“ on ette nähtud:\n„Euroopa Parlament võtab kandidaatidega ühendust EPSO kasutajakonto või e‑posti kaudu. Kandidaatidel tuleb jälgida valikumenetluse kulgemist ja kontrollida enda kohta käivat teavet, vaadates EPSO kasutajakontot ja oma e‑kirju korrapäraselt vähemalt kaks korda nädalas. Kui kandidaadil ei ole tehniliste probleemide tõttu võimalik kontrollida teda puudutavat teavet, tuleb tal sellest viivitamata teatada selleks ettenähtud aadressil:\nKa muud menetlusega seotud kirjad tuleb saata ülalnimetatud e‑posti aadressil.“\n27 Hispaania Kuningriik palub Euroopa Kohtul tühistada osalemiskutse ja mõista kohtukulud välja parlamendilt. Samuti peaks osalemiskutse tühistamine tooma kaasa selle kohaselt koostatud andmebaasi tühistamise.\n28 Parlament palub Euroopa Kohtul jätta hagi põhjendamatuse tõttu rahuldamata ja mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt.\n29 Hispaania Kuningriik esitab oma hagi põhjenduseks neli väidet.\n30 Esimene väide puudutab seda, et nende keelte valikut, mida võidakse kasutada kandidaatide ja EPSO vahelises suhtluses, piirati õigusvastaselt üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega.\n31 Teine väide käib teenistustingimustes lepingulistele töötajatele ette nähtud keelenõuete ebaõige tõlgendamise kohta.\n32 Kolmas ja neljas väide, mida käsitletakse koos, puudutavad seda, kas valikumenetluses teise keele valiku piiramine üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega on õiguspärane.\nEsimene väide, mis käsitleb suhtluskeele valiku piiramist üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega\n33 Hispaania Kuningriik väidab esimese võimalusena, et osalemiskutsega on rikutud määruse nr 1/58 artikleid 1 ja 2, Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) artiklit 22 ning ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõikeid 1 ja 6, kuna need keeled, mida kandidaat võib kasutada asjaomase valikumenetluse korraldajatega suhtlemisel, olid piiratud üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega. Sellega seoses väidab Hispaania Kuningriik, et osalemiskutse raames esitatud kandideerimisavaldused on „liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva isiku poolt […] institutsioonidele saadetavad dokumendid“ määruse nr 1/58 artikli 2 tähenduses ning järelikult peab neid selle artikli kohaselt olema võimalik koostada ja asjaomasele institutsioonile, käesoleval juhul parlamendile, esitada saatja valikul ükskõik millises liidu ametlikus keeles.\n34 Hispaania Kuningriik väidab teise võimalusena, et suhtluskeelte valiku piiramisega üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega on rikutud harta artiklit 22, mis puudutab liidu poolt keelelise mitmekesisuse austamist, ning ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõikeid 1 ja 6, mille kohaselt on keelatud igasugune diskrimineerimine keeleoskuse põhjal, välja arvatud juhul, kui see on selle sätte kohaselt õigustatud. Hispaania Kuningriik on arvamusel, et kandidaadid, kes ei saanud täita EPSO veebisaidil kättesaadavat kandideerimisvormi või suhelda parlamendiga oma emakeelt kasutades, olid ebasoodsamas olukorras võrreldes kandidaatidega, kelle emakeel on inglise, prantsuse või saksa keel. Ta väidab, et ükski mõjuv põhjus ei õigusta sellist diskrimineerimist keeleoskuse põhjal.\n35 Parlament ei nõustu nende argumentidega ja täpsustab, et osalemiskutses ei olnud nõutud ühegi konkreetse keele kasutamist EPSO veebisaidil oleva elektrooniline kandideerimisvormi täitmiseks. Osalemiskutses ei ole lisaks piiratud ühest küljest kandidaatide ja teisest küljest EPSO või parlamendi vahelise suhtluskeele kasutamist. Parlament leiab, et asjaolu, et see kandideerimisvorm oli tehnilistel põhjustel kättesaadav üksnes inglise, prantsuse ja saksa keeles, ei tähenda siiski, nagu oleks kandidaadid olnud kohustatud seda täitma nendest kolmest keeles ühes. Ta väidab peale selle, et kandideerimisavaldusi täideti muus kui inglise, prantsuse või saksa keeles ning neid avaldusi hindas valikukomitee, kasutades vajaduse korral keelehindajate abi. Neil asjaoludel on parlament seisukohal, et ta täitis täielikult oma kohustuse suhelda kandidaatidega ühes nende vabalt valitud keeles.\n36 Määruse nr 1/58 artikli 2 kohaselt, mis sisuliselt vastab ELTL artikli 24 neljandale lõigule ja harta artikli 41 lõikele 4, võib liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva isiku poolt liidu institutsioonidele saadetavad dokumendid koostada saatja valikul ükskõik millises selle määruse artiklis 1 nimetatud ametlikus keeles ning institutsiooni vastus tuleb anda samas keeles. Olles oluline osa liidu keelelise mitmekesisuse austamisest, mille tähtsust on meelde tuletatud ELL artikli 3 lõike 3 neljandas lõigus ja harta artiklis 22, on isikute õigus valida liidu ametlike keelte hulgast keel, mida kasutada selliste institutsioonidega nagu Euroopa Parlament suhtlemisel põhjapaneva tähtsusega.\n37 Nagu Euroopa Kohtu praktikast tuleneb, ei saa liidu kohustusest austada keelelist mitmekesisust siiski tuletada, et on olemas üldine õiguspõhimõte, mille kohaselt on igale isikule tagatud õigus saada kõik dokumendid, mis tema huve võivad mõjutada, kõigis olukordades tema oma keeles, ning mille kohaselt peavad institutsioonid kasutama igas olukorras kõiki ametlikke keeli, ilma et sellest saaks teha ühtegi erandit (vt selle kohta 9. septembri 2003. aasta kohtuotsus Kik vs. Siseturu Ühtlustamise Amet, C‑361/01 P, EU:C:2003:434, punkt 82; 27. novembri 2012. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, C‑566/10 P, EU:C:2012:752, punkt 88, ja 6. septembri 2017. aasta kohtuotsus Slovakkia ja Ungari vs. nõukogu, C‑643/15 ja C‑647/15, EU:C:2017:631, punkt 203).\n38 Liidu personali valikumenetluste eriomases raamistikus otsustas Euroopa Kohus juba 27. novembri 2012. aasta kohtuotsuse Itaalia vs. komisjon (C‑566/10 P, EU:C:2012:752) punktis 88, et ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõiget 6 kohaldades võib seada piiranguid keeleoskuse põhjal diskrimineerimise keelule. Seega võivad institutsioonid, ilma et see piiraks kohustust, mida on muu hulgas mainitud selle kohtuotsuse punktis 71 ja mis seisneb selles, et vastavalt ametnike personalieeskirjade III lisa artikli 1 lõikele 2 koostoimes määruse nr 1/58 artikliga 5 avaldatakse konkursiteated Euroopa Liidu Teatajas kõikides ametlikes keeltes, näha vajaduse korral ette piirangud ametlike keelte kasutamisele selles kontekstis, tingimusel et need piirangud on artikli 1d lõike 6 kohaselt objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud personalipoliitika üldise huvi kohase õiguspärase eesmärgiga ning proportsionaalsed kavandatud eesmärgiga.\n39 27. novembri 2012. aasta kohtuotsuse Itaalia vs. komisjon (C‑566/10 P, EU:C:2012:752) punktist 88 tuleneb seega, et liidu personali valikumenetluste raames ei saa institutsioonidele panna kohustusi, mis lähevad kaugemale ametnike personalieeskirjade artiklis 1d ette nähtud nõuetest.\n40 Järelikult tuleb analüüsida käesolevas hagis esitatud küsimust, kas on õiguspärane piirata neid keeli, mida kandidaadid võivad kasutada EPSO ja parlamendiga suhtlemiseks, üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega, arvestades ametnike personalieeskirjade artiklit 1d, mida kohaldatakse lepinguliste töötajate valikumenetlustele teenistustingimuste artikli 80 lõike 4 alusel.\n41 Kuna parlament ei nõustu sellega, et EPSO ja kandidaatide vahelise suhtluskeele valikut piirati üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega, tuleb esiteks enne, kui hakata üldse analüüsima Hispaania Kuningriigi argumenti, et selle piirangu puhul on tegemist erineva kohtlemisega keeleoskuse põhjal, mis on vastuolus ametnike personalieeskirjade artikliga 1d, teha kindlaks, kas mõlema poole argumente arvestades sisaldab osalemiskutse tegelikult sellist piirangut.\n42 Osalemiskutses esitatud selgituste kohaselt toimub selles ette nähtud valikumenetlus üksnes kvalifikatsiooni põhjal ning üksnes vastuste alusel, mille kandidaat on andnud EPSO veebisaidil kättesaadavas elektroonilises kandideerimisvormis sisalduva osa „talent screener“ küsimustele. Sellest osalemiskutsest nähtub seega, et kandideerimisavaldused tuleb esitada veebipõhiselt nimetatud elektroonilise kandideerimisvormi abil.\n43 Siinkohal ei ole vaidluse poolte vahel eriarvamust selles suhtes, et osalemiskutse elektrooniline kandideerimisvorm oli EPSO veebisaidil kättesaadav üksnes inglise, prantsuse ja saksa keeles. Siiski tuleb märkida, et kui Hispaania Kuningriik teeb sellisest vormi piiratud keeltes kättesaadavusest järelduse, et tegelikult on piiratud keeli, mida võidakse kasutada selle vormi täitmiseks, siis parlament väidab, et kuna osalemiskutses ei olnud ette nähtud ühtegi piiravat sätet vormi täitmiseks kasutatava keele kohta, oli kandidaatidel vabadus seda täita peale nende kolme keele ka teisi liidu ametlikke keeli kasutades.\n44 Kuna aga osalemiskutses ei olnud kuidagi märgitud, et elektroonilist kandideerimisvormi, mis oli EPSO veebisaidil kättesaadav üksnes inglise, prantsuse ja saksa keeles, võis täita ükskõik millises liidu ametlikus keeles, võisid kandidaadid mõistlikult eeldada, et see vorm tuleb kohustuslikult täita nendest kolmest keelest ühes. Neil asjaoludel ei saa välistada, et kandidaatidelt võeti tegelikult võimalus kasutada nende valitud liidu ametlikku keelt oma kandideerimisavalduste esitamiseks.\n45 Võttes arvesse seda suhtluskeele valiku piiramist, tuleb teiseks analüüsida, kas see piiramine tõi kaasa kandidaatide erineva kohtlemise, mis on vastuolus ametnike personalieeskirjade artikliga 1d.\n46 Sellega seoses tuleb märkida, et kandidaadid, kes järeldasid, et nad peavad täitma kandideerimisvormi inglise, prantsuse või saksa keeles, kuna kandideerimisvorm ei olnud kõikides liidu ametlikes keeltes kättesaadav, ja kes seetõttu koostasid oma kandideerimisavalduse ühes nendest keeltest, samas kui ükski nendest keeltest ei olnud selline liidu ametlik keel, mida nad oskasid kõige paremini, võisid olla nii selles osas, mis puudutab sellest vormist täielikult arusaamist, kui ka osas, mis puudutab nende kandideerimisavalduse koostamist, ebasoodsamas olukorras võrreldes kandidaatidega, kelle eelistatud ametlik keel oli üks nendest kolmest keelest.\n47 Seega asjaolu, et kandideerimisvorm ei olnud liidu kõikides ametlikes keeltes EPSO veebisaidil kättesaadav, tõi kaasa selle, et kandidaate, kes soovisid kasutada muud ametlikku keelt peale inglise, prantsuse või saksa keele selle vormi täitmiseks ja järelikult oma kandideerimisavalduse esitamiseks, koheldi seetõttu, et neilt oli võetud võimalus kasutada ametlikku keelt, mida nad kõige paremini oskasid, ebasoodsamalt võrreldes nendega, kelle eelistatud ametlik keel on üks nendest kolmest keelest. Järelikult on tegemist erineva kohtlemisega keeleoskuse põhjal, mis on põhimõtteliselt keelatud ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõikega 1.\n48 Seevastu ei ole Hispaania Kuningriigi esitatud asjaolusid arvestades ilmne, et kandidaadid ei saanud parlamendi või EPSOga suhelda vajaduse korral e‑kirja teel nende valitud ametlikus keeles. Seega ei ole Hispaania Kuningriigi väide suhtluskeelte piiramise kohta sellist suhtlemist puudutavas osas edukas. Siiski ei saa eelmises punktis tuvastatud erinevat kohtlemist seoses kandideerimisvormi täitmiseks ja seega kandideerimisavalduse esitamiseks kasutada võivate keeltega korvata võimalusega, et kandidaadid võivad suhelda parlamendi või EPSOga vajaduse korral e‑kirja teel nende valitud ametlikus keeles asjaomast valikumenetlust puudutavate teiste aspektidega seoses.\n49 Nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 38 on mainitud, tuleneb ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõikest 6, et erinev kohtlemine keeleoskuse põhjal ei ole personalieeskirjade kohaldamisel lubatud, välja arvatud juhul, kui see on objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud ning vastab personalipoliitika üldise huvi kohastele õiguspärastele eesmärkidele.\n50 Kuna Hispaania Kuningriik on tõendanud, et osalemiskutsega on kehtestatud erinev kohtlemine, mis võib endast kujutada ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõike 1 tähenduses diskrimineerimist keeleoskuse põhjal, tuleb parlamendil tõendada, et see piirang on põhjendatud.\n51 Siiski ei ole parlament antud juhul ei osalemiskutses, menetlusdokumentides ega Euroopa Kohtu istungil esitanud ühtegi põhjendust, mis võiks tõendada personalipoliitika üldise huvi kohast õiguspärast eesmärki, mille tõttu on vaja seoses elektroonilise kandideerimisvormi täitmisel kasutatavate keeltega sellist erinevat kohtlemist, nagu on tuvastatud käesoleva kohtuotsuse punktis 47. Sellest tuleneb, et parlament ei ole tõendanud, et osalemiskutsest tulenev suhtluskeele valiku piiramine on õigustatud.\n52 Järelikult on esimene väide põhjendatud.\nTeine väide, mis käsitleb teenistustingimuste artikli 82 rikkumist\n53 Hispaania Kuningriik väidab teise väite esimeses osas, et osalemiskutses ette nähtud nõudega osata rahuldaval tasemel teist liidu ametlikku keelt, on rikutud teenistustingimuste artiklit 82, kuna teise keele oskus ei ole vajalik, et täita väljavalitud kandidaatide täidetavaid töökohustusi. Teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktist e nähtub, et administratsioon võib lepinguliseks töötajaks kandideerivalt isikult peale ühe liidu ametliku keele põhjaliku oskuse nõuda teise konkreetse keele rahuldavat oskust ainult täidetavate ametikohustuste erilise laadi tõttu. Käesoleval juhul aga ei saa teise keele rahuldav oskus olla põhjendatud töölevõetud lepingulistele töötajatele antud tööülesannete täitmisega. Hispaania Kuningriik märgib sellega seoses, et teenistustingimuste artiklis 80 on tegevusüksuse I lepingulistele töötajate tööülesanded määratletud kui füüsiline töö või haldusabi andmine, mida tehakse ametnike või ajutiste töötajate järelevalve all. Väite teises osas väidab Hispaania Kuningriik, et isegi kui selliste tööülesannete täitmiseks kandideerijalt võib nõuda ühe ametliku keele põhjalikku oskust ja teise keele rahuldavat oskust, ei ole raamdokumendi tähenduses B2 tasemel keeleoskus, mis on osalemiskutsega nõutud, selle teise keele puhul põhjendatud.\n54 Parlament väidab vastuseks, et teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktist e tuleneb õigusaktiga kehtestatud kohustus teise liidu ametliku keele rahuldava oskuse kohta.\n55 Teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punkti e kohaselt „[võib] [t]öötaja […] tööle võtta ainult tingimusel, et ta […] esitab tõendi ühe liidu keele põhjaliku tundmise ja teise liidu keele rahuldava tundmise kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel“. Hispaania Kuningriik väidab oma teise väite esimeses osas, et selle sättega on nõutud lepinguliseks töötajaks kandideerijatelt teise liidu keele oskust ainult siis, kui sellise keele oskust on vaja täidetavate töökohustuste jaoks, mis antud juhul ei ole nii.\n56 Seega tuleb teha kindlaks, kas teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktis e sisalduvate keelenõuetega pannakse lepinguliseks töötajaks kandideerijatele süstemaatiliselt kohustus osata ühte liidu ametlikku keelt põhjalikult ja teist liidu ametlikku keelt rahuldavalt.\n57 Siinkohal tuleb märkida, et ametnike personalieeskirjade artikli 28 punktis f on ette nähtud, et „[a]metnikku võib ametisse nimetada üksnes tingimusel, et […] ta esitab tõendi ühe liidu keele põhjaliku tundmise ja teise liidu keele rahuldava oskuse kohta oma kohustuste täitmiseks vajalikul tasemel“. Ametnike personalieeskirjade artikli 45 lõike 2 kohaselt on samuti nõutud, et enne esimest ametialast edutamist pärast tööle võtmist peavad ametnikud tõestama, et nad suudavad töötada „kolmandas keeles, mis on üks [ELL] artikli 55 lõikes 1 nimetatud keeltest“ ehk üks liidu ametlikest keeltest. Sellest tuleneb vaieldamatult, et ametnike personalieeskirjade artikli 28 punktis f ette nähtud tingimust teise keele oskuse kohta ei saa ametnike suhtes pidada vabatahtlikuks.\n58 Kuna lepingulised töötajad, nagu ka ametnikud, peavad täitma oma töökohustusi mitmekeelses keskkonnas, ei luba miski tõlgendada lepingulistelt töötajatelt teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktis e nõutud keeleoskust erineval viisil keeleoskusest, mida samas sõnastuses on ametnike personalieeskirjade artikli 28 punkti f alusel nõutud ametnikelt. Asjaolu, et ametnikud peavad erinevalt lepingulistest töötajatest võib-olla tõendama kolmanda keele oskust, on seletatav sellega, et lepingulised töötajad ei ole hõlmatud ametnike personalieeskirjades sisalduva ametialase edutamise korraga. See erinevus ei mõjuta siiski teise keele oskuse nõuet, mis on ühest küljest kehtestatud ametnike personalieeskirjade artikli 28 punktis f ja teisest küljest teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktis e.\n59 Nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 111 märkis, tuleb teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punkti e järelikult tõlgendada nii, et lepingulise töötajana töölevõtmiseks kandideerijad on kohustatud tõendama, et nad oskavad vähemalt kahte ametlikku keelt. Sellest tuleneb, et Hispaania Kuningriigi teise väite esimene osa tuleb tagasi lükata.\n60 Hispaania Kuningriik väidab teise väite teises osas, et arvestades lepinguliste töötajate täidetavate töökohustuste laadi, ei ole õigustatud valikumenetluse teise keele puhul osalemiskutses nõutud keeleoskuse tase, st raamdokumendi tähenduses tase B2. Kuna selle väite teise osa põhjendamiseks esitatud argumendid kattuvad kolmanda ja neljanda väite põhjenduseks esitatud argumentidega, analüüsitakse seda osa koos nimetatud väidetega.\nTeise väite teine osa ning kolmas ja neljas väide, mis käsitlevad valikumenetluse teise keele valiku piiramist üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega\n61 Hispaania Kuningriik väidab, et osalemiskutses valikumenetluse teise keele valiku piiramine üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega on meelevaldne, sellega on rikutud määruse nr 1/58 artiklitega 1 ja 6 kehtestatud keeltekasutuse korda ja tegemist on diskrimineerimisega keeleoskuse põhjal, mis on keelatud harta artikliga 22, ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõigetega 1 ja 6 ning teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktiga e. Ühtegi osalemiskutses esitatud põhjustest ei saa pidada õiguspäraseks üldise huvi eesmärgiks, mis sellist piiramist õigustaks. Seega teenistuse huvidest lähtuv põhjendus, mis on tingitud sellest, et töölevõetud töötajad on esimesest päevast peale nõutud keeltes töövalmis ja suutelised oma töös tõhusalt suhtlema, on stereotüüpne ja sellel ei ole täidetavate töökohustustega mingit seost. Igal juhul ei ole selline piiramine teenistuse tegelike vajadustega proportsionaalne. Samuti on ebaproportsionaalne valikumenetluse teise keele puhul raamdokumendi tähenduses tasemel B2 keeleoskuse nõue.\n62 Parlament nende argumentidega ei nõustu ning leiab, et valikumenetluse teise keele piiramine on osalemiskutses nõuetekohaselt põhjendatud, eelkõige eesmärgiga, et uued töötajad oleksid kohe töövalmis ja suutelised oma igapäevatöös vabalt suhtlema.\n63 Käesoleva kohtuotsuse punktides 36–40 esitatud põhjustel tuleb analüüsida, kas valikumenetluse teise keele valiku piiramine üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega on õiguspärane, arvestades ametnike personalieeskirjade artiklit 1d. Sarnaselt keelte valiku piiramisega, mida võidakse kasutada EPSO veebisaidil elektroonilise kandideerimisvormi täitmisel ja järelikult kandideerimisavalduse esitamisel, mis on Hispaania Kuningriigi esimese väite ese, on teise väite teise osa ning kolmanda ja neljanda väite esemeks olev piirang seotud liidu personali valikumenetluse korraldamise erikontekstiga, mis on reguleeritud täpsemalt ametnike personalieeskirjadega.\n64 Selleks on kõigepealt oluline märkida, nagu on täheldatud käesoleva kohtuotsuse punktides 38 ja 49, et ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõikega 1, mida kohaldatakse lepinguliste töötajate valikumenetlustele teenistustingimuste artikli 80 lõike 4 alusel, on personalieeskirjade kohaldamisel keelatud igasugune diskrimineerimine keeleoskuse põhjal, võttes arvesse, et selle sätte lõike 6 kohaselt võib erinev kohtlemine keeleoskuse põhjal olla lubatud, kui see on objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud ning vastab personalipoliitika üldise huvi kohastele õiguspärastele eesmärkidele.\n65 Kuna osalemiskutses on teenistustingimusi kohaldades ette nähtud valikumenetluse teise keele valiku piiramine üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega, on kandidaatidelt, kelle keelteoskus ei võimalda sellele nõudele vastata, võetud võimalus selles valikumenetluses osaleda ning seda isegi siis, kui neil on teenistustingimuste artikli 82 lõike 3 punktis e ette nähtud tingimusi arvestades vähemalt kahe liidu ametliku keele piisav oskus.\n66 Seega asjaolu puhul, et kandidaatidele pandi kohustus valida valikumenetluse teine keel üksnes inglise, prantsuse ja saksa keele hulgast, on tegemist erineva kohtlemisega keeleoskuse põhjal, mis on põhimõtteliselt keelatud ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõikega 1.\n67 Mis puudutab personalipoliitika üldise huvi kohase õiguspärase eesmärgi olemasolu ametnike personalieeskirjade artikli 1d lõike 6 tähenduses, mis võib seda erinevat kohtlemist õigustada, siis nähtub Euroopa Kohtu praktikast, et teenistuse huvides võib olla vaja, et töölevõetud isikutel on spetsiifiline keeleoskus. Järelikult võib täidetavate ülesannete eriline laad õigustada töölevõtmist, mis muu hulgas tugineb spetsiifilise keele põhjalikule oskusele (vt selle kohta 19. juuni 1975. aasta kohtuotsus Küster vs. parlament, 79/74, EU:C:1975:85, punktid 16 ja 17; 29. oktoobri 1975. aasta kohtuotsus Küster vs. parlament, 22/75, EU:C:1975:140, punktid 13 ja 14, ning 27. novembri 2012. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, C‑566/10 P, EU:C:2012:752, punkt 88).\n68 Sellega seoses on institutsioonidel valikumenetluse raames ulatuslik kaalutlusõigus nende teenistuse huvide ning kandidaatide kvalifikatsiooni ja teenete hindamisel, mida tuleb arvesse võtta (vt analoogia alusel 4. veebruari 1987. aasta kohtuotsus Bouteiller vs. komisjon, 324/85, EU:C:1987:59, punkt 6; 3. aprilli 2003. aasta kohtuotsus parlament vs. Samper, C‑277/01 P, EU:C:2003:196, punkt 35, ja 9. oktoobri 2008. aasta kohtuotsus Chetcuti vs. komisjon, C‑16/07 P, EU:C:2008:549, punkt 77). Seega ei saa Euroopa Kohus asendada administratsiooni hinnangut enda hinnanguga muu hulgas seoses sellega, mis puudutab spetsiifilist keeleoskust, mida tuleb teenistuse huvides konkursi kandidaatidelt nõuda (vt analoogia alusel 3. aprilli 2003. aasta kohtuotsus parlament vs. Samper, C‑277/01 P, EU:C:2003:196, punkt 35 ja seal viidatud kohtupraktika).\n69 Siiski peab institutsioon, kes piiras valikumenetluse keeltekasutuse korda piiratud arvu liidu ametlike keeltega, tõendama, et selline piirang on sobiv, et vastata tegelikele vajadustele, mis on seotud töölevõetud isikute täidetavate töökohustustega. Peale selle peavad kõik spetsiifilist keeleoskust puudutavad tingimused olema teenistuse huvidega proportsionaalsed ning tuginema selgetele, objektiivsetele ja ootuspärastele kriteeriumidele selleks, et kandidaatidel oleks võimalik mõista selle tingimuse põhjendusi ja liidu kohtutel kontrollida selle tingimuse õiguspärasust (vt selle kohta 27. novembri 2012. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, C‑566/10 P, EU:C:2012:752, punktid 90 ja 92).\n70 Parlament leiab selles suhtes, et teenistuse huvid, nagu need tulenevad osalemiskutsest ja mis seisnevad selles, et on olemas töötajad, kes on kohe töövalmis ja suutelised oma igapäevatöös vabalt suhtlema, võivad õigustada valikumenetluse teise keele valiku piiramist üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega. Hispaania Kuningriik väidab vastupidi, et osalemiskutses esitatud põhjused ei saa seda piiramist õigustada.\n71 Nagu selgub käesoleva kohtuotsuse punktist 22, on osalemiskutse IV jaotises sätestatud, et valikumenetluse puhul valiti kolm teiseks keeleks sobivat keelt, st inglise, prantsuse ja saksa keel lähtuvalt „teenistuse huvidest“, mille kohaselt on nõutav, et uued töötajad oleksid „kohe töövalmis ja suutelised oma igapäevatöös vabalt suhtlema“. Sellega seoses on täpsustatud, et parlamendi „pikaajalise tava“ kohaselt ning „välissuhtluses ja dokumentide menetlemise[..] [vajadusi arvestades]“ „kasutatakse sisesuhtluses kõige rohkem inglise, prantsuse ja saksa keelt“.\n72 Need põhjendused, mis küll näitavad ära teenistuse huvide olemasolu selles suhtes, et uued töötajad saaksid tõhusalt suhelda kohe tööleasumisest peale, ei ole iseenesest siiski piisavad selle tuvastamiseks, et asjaomased töökohustused ehk Euroopa Parlamendi autojuhi töökohustused vajavad konkreetselt nendest kolmest keelest ühe oskust, välistades muud liidu ametlikud keeled.\n73 Siinkohal tuleb märkida, et kuna nendes põhjendustes on ette nähtud, et inglise, prantsuse ja saksa keel on keeled, mida kasutatakse Euroopa Parlamendis kõige rohkem nii sise‑ kui välissuhtluses ning samuti toimikute menetlemiseks, siis jääb osalemiskutsest mulje, et need kolm keelt on üldiselt kõige vajalikumad nimetatud institutsioonis töötamiseks. Kuna Euroopa Parlament ei ole siiski määruse nr 1/58 artiklit 6 kohaldades võtnud vastu institutsioonisiseseid reegleid oma keeltekasutuse korra rakendamise kohta, ei saa ilma, et võetaks arvesse töölevõetud isikute täidetavaid konkreetseid tööülesandeid, kinnitada, et need kolm keelt on tingimata kõige vajalikumad keeled kõikide tööülesannete jaoks selles institutsioonis.\n74 Osalemiskutse IV jaotises sisalduvad põhjendused, mille eesmärk on õigustada valikumenetluse teise keele valiku piiramist, ei käsitle kuidagi selle piirangu õigustatust konkreetsete keelevajaduste suhtes, mis on seotud töölevõetud autojuhtide täidetavate tööülesannetega. Neil asjaoludel ei tugine need põhjendused selgetele, objektiivsetele ja ootuspärastele kriteeriumidele, mis võimaldaks teha järelduse, et käesolevas asjas on teenistuse huvides nõutud selline erinev kohtlemine keeleoskuse põhjal.\n75 Tõsi, töölevõetud autojuhtide täidetavaid töökohustusi on kirjeldatud osalemiskutse II jaotises. Selles suhtes on nimetatud jaotises märgitud, et lepinguline töötaja täidab […] autojuhi tööülesandeid“, mille hulgas on nende kohustus „sõidutada [tähtsaid] isikuid, sealhulgas Euroopa Parlamendi ametnikke ja muid teenistujaid, peamiselt Brüsselis, Luxembourgis ja Strasbourgis, aga ka mujal teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides“, „sõidutada külalisi (diplomaatiline korpus ja muud isikud)“ ja „tagada sõiduki, muu hulgas selle tehnoloogiliste vahendite heaperemehelik kasutamine“.\n76 Siiski ei õigusta valikumenetluse teise keele valiku piiramist üksnes asjaomase kolme keelega ei parlamendi esitatud asjaolu, et töölevõetud autojuhid peavad täitma oma tööülesandeid eelkõige Brüsselis, Luxembourgis ja Strasbourgis, st kolmes linnas, mis asuvad liikmesriikides, mille ametlike keelte hulgas on prantsuse või saksa keel, ega parlamendi poolt Euroopa Kohtu istungil esitatud asjaolu, et isikud, keda autojuhid peavad sõidutama, kasutavad kõige tihemini inglise keelt.\n77 Kuigi ei saa välistada, et teenistuse huvid võivad nõuda hulga selliste autojuhtide töölevõtmist, kelle keeleoskus on mitmekesine, arvestades erinevaid kohti, kus nad oma töökohustusi täidavad, või nende poolt sõidutatavate isikute mitmesugust keeleoskust, ei ole parlament siiski tõendanud, millisel moel on need keeled, mis kuuluvad valikumenetluse teise keelena määratud keelte hulka, eriti vajalikud nende töökohustuste täitmiseks.\n78 Sellest tuleneb, et isegi arvestades osalemiskutse II jaotises sisalduvat töökohustuste kirjeldust ja parlamendi esitatud sellekohaseid selgitusi, ei saa osalemiskutse IV jaotises sisalduvad põhjendused õigustada valikumenetluse teise keele valiku piiramist üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega. Järelikult ei ole parlament tõendanud, et valikumenetluse piiramine iga teise keelena lubatud keele puhul oli objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud täidetavate ametikohtade tööülesannete eripära arvestades, ning miks see valik seevastu ei saa hõlmata teisi ametlikke keeli, mis võivad olla selliste töökohtade jaoks asjakohased.\n79 Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb kolmanda ja neljanda väitega nõustuda. Kuna Euroopa Parlament ei ole tõendanud, et valikumenetluse teise keele valiku piiramine üksnes inglise, prantsuse ja saksa keelega oli objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud personalipoliitika üldise huvi kohase õiguspärase eesmärgiga, ei ole teise väite teist osa lisaks vaja analüüsida, kuna sellega peetakse silmas nende samade keelte oskuse taset.\n80 Kuna Hispaania Kuningriigi esimese, kolmanda ja neljanda väitega on nõustutud, tuleb osalemiskutse tühistada.\nOsalemiskutse tühistamise tagajärjed\n81 Hispaania Kuningriik leiab, et osalemiskutse tühistamine toob kaasa selle alusel koostatud andmebaasi tühistamine. Kuigi Hispaania Kuningriik ei palu tühistada teenistuslepinguid, mis võidi sõlmida selle alusel, et kandidaat oli kantud sellesse andmebaasi, rõhutab ta, et andmebaasi kandmine ei taga töölevõtmist, ning mis puudutab sellesse kantud kandidaate, ei too andmebaasi tühistamine seega kaasa mingit õiguspärase ootuse põhimõtte riivet.\n82 Parlament märgib seevastu, et see andmebaas on juba loodud, kandidaate on valikumenetluse tulemustest teatatud ja töölevõtmisega on alustatud. Õiguspärase ootuse põhimõttest kinnipidamiseks peaks selle andmebaasi eeskätt 27. novembri 2012. aasta kohtuotsuses Itaalia vs. komisjon (C‑566/10 P, EU:C:2012:752) soositud lähenemist järgides alles jätma.\n83 Kui Euroopa Kohus teeb otsuse liidu personali valikumenetlusi puudutava meetme tühistamisest tulenevate tagajärgede kohta, peab ta püüdma ühitada nende kandidaatide huve, kes satuvad selle menetluse käigus toime pandud rikkumise tõttu ebasoodsamasse olukorda, teiste kandidaatide huvidega, mistõttu peab ta võtma arvesse mitte ainult vajadust taastada nende kandidaatide õigusi, kelle õigusi on juba riivatud, vaid arvestama ka juba väljavalitud kandidaatide õiguspärase ootusega (vt selle kohta 6. juuli 1993. aasta kohtuotsus komisjon vs. Albani jt, C‑242/90 P, EU:C:1993:284, punkt 14).\n84 Mis puudutab konkreetselt rikkumisi, mis pandi toime seoses valikumenetlusele kohaldatava keeltekasutuse korraga, tuleb juba väljavalitud kandidaatide õiguspärast ootust arvestada nii, et tagajärjed, mis tulenevad selle valikumenetluse põhjal koostatud kandidaatide nimekirjade võimalikust vaidlustamisest, tasakaalustatakse kahju kandnud kandidaatide huvidega (vt selle kohta 27. novembri 2012. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, C‑566/10 P, EU:C:2012:752, punkt 103).\n85 Kuna antud juhul tühistatakse osalemiskutse seetõttu, et kandidaatide keeleoskusega seoses on seatud diskrimineerivad tingimused, tuleb asuda seisukohale, et need samad diskrimineerivad tingimused avaldavad mõju asjaomasele andmebaasile. Nimelt põhines sellesse andmebaasi kandidaatide kandmine tulemustel, mis saadi ebaõiglastel tingimustel korraldatud valikumenetluse raames.\n86 Sellega seoses tuleb märkida, nagu seda on teinud ka Hispaania Kuningriik, et asjaomasesse andmebaasi kantud kandidaadid ei saanud selle põhjal mingit töölevõtmise tagatist. Seega neile kandidaatidele – vastupidi kandidaatidele, kellele on juba pakutud lepingulise töötaja ametikohta seetõttu, et nad on kantud kõnealusesse andmebaasi, ning kellel on selle põhjal tekkinud õiguspärane ootus, et nende töölevõtmist ei vaidlustata – ei olnud administratsioon andnud mingeid täiendavaid tagatisi, mis võivad tekitada õiguspärase ootuse nende töölevõtmise suhtes.\n87 Seega tuleb asuda seisukohale, et üksnes kandidaatide asjaomasesse andmebaasi kandmine ei saa tekitada õiguspärast ootust, mis nõuaks tühistatud osalemiskutse tagajärgede jõussejätmist. Andmebaasi tühistamine seevastu ei saa mõjutada juba aset leidnud võimalikke värbamisi.\n88 Neil asjaoludel tuleb andmebaas tühistada.\n89 Vastavalt kodukorra artikli 138 lõikele 1 on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.\n90 Kuna Hispaania Kuningriik on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja parlament on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud temalt välja mõista.\n1. Tühistada osalemiskutse „Lepingulised töötajad – I tegevusüksus – Autojuhid (M/N), EP/CAST/S/16/2016“.\n2. Tühistada osalemiskutse „Lepingulised töötajad – I tegevusüksus – Autojuhid (M/N), EP/CAST/S/16/2016“ kohaselt koostatud andmebaas.


Kuidas kehakaalu langetamine toimub kehas -\n10 soovitust, kuidas sügisel kaalu langetada – Erik Orgu blogi\nNad võtsid selle uuringu lühikese aja jooksul keskmiselt 0,82 kg loe siit. Peamine on mitte unustada fraktsionaalse toitumise põhimõtet ja mitte muuta portsu liiga suureks.. Nektareid ning mahlajooke võiks pigem mitte juua. Uuringud näitavad, et unepuudus võib vähendada teie RMR-i.\nKuidas säilitada kehakaalu dieedi järgselt?\nKõige lihtsam ja loomulikum kaalulangetamise meetod on tervislik toitumine Millegipärast seda meetodit sageli ei armastata. Põhjuseid on mitmeid: 1 Näiteks võib kuulda väiteid, nagu peaks kaalu langetamiseks bodyspace kaalulangus olulisimatest naudingutest loobuma ning rasvastest ja suhkrurikastest toitudest ei olda valmis loobuma. Tegelikult võib ju kõike süüa, kui toidulaud on tasakaalus ja mitmekesine ning toidukogustega ei liialdata 2 Teiseks põhjuseks on kindlasti see, et inimesed ei tea, mida tervislik kaalu langetav toitumine üldse tähendab.\nMine kohe peale ärkamist jalutama\nTegelikult pole asi üldse nii! Õnneks on tänasel päeval võimalik väga kerge vaevaga leida hulgaliselt köögivilijarikaste roogade retsepte, mis on tõepoolest imemaitsvad ning mida on kerge oma toidumenüüsse lülitada.\nKõhulihaste tugevdamine see taastab lihastoonuse ja tekitab soolestikule ja teistele siseorganitele massaažiefekti ; Massaaž liigse mahuga piirkondades. Eespool kirjeldatud järkjärgulised juhised võimaldavad teil leida õige lähenemise tõhusale ja ohutule kõhu salenemisele. Kuidas eemaldada kõht - 5 tõhusat viisi See peatükk võimaldab teil üksikasjalikumalt kaaluda iga efektiivse kaalulanguse komponenti vöös ja saate lõpuks välja mõelda, kuidas kõht eemaldada. Meetod 1.\nKui soovite kaalu langetada ning olla sale ja terve ka eakana, siis on just praegu aeg oma toitumine tervislikuks muuta. Vaatame lähemalt, mida see endast kujutab ja tutvume kaalulangetusmeetoditega, mille mõju meie tervisele ei ole hea.\nÄärmuslikud dieedid ja meetodid kaalu langetamiseks Primitiivsevõitu lähenemine kaaluprobleemile lähtub nn kaloraažiteooriast, mille kohaselt on küsimus vaid kalorite bilansis.\nTuleb lihtsalt kulutada rohkem kaloreid kui toiduga saame, ja probleem ongi lahendatud. Kui see alati tõsi oleks, võiks järeldada, et ülekaal on probleemiks vaid laiskadele ja tahtejõuetutele, kes ei viitsi piisavalt trenni teha ega ülesöömisest ja maiustamisest loobuda.\nNiisugune lähenemine on väga lihtsustatud, sest kehakaaluga seotud mehhanismid on palju keerulisemad.\nMis on väetoidud?\nTeiselt poolt aga on kuidas kehakaalu langetamine toimub kehas ajal on populaarseks muutunud üksikute toitainetega liialdamine — näiteks nn rasvadieedid ketogeensed dieedid.\nNing ajalehed-ajakirjad jätkavad info avaldamist uutest imedieetidest. Samuti kasutatakse kaalu langetamiseks äärmuslikke treeningkoormusi.\nKaalu langetamiseks on kasutusel ka kirurgilised operatsioonid, mida võidakse pidada kõige lihtsamaks võimaluseks, sest sel juhul ise justkui ei peakski pingutama — vaevanägijaks on kirurg, kes lõikab mao väiksemaks või juhib toidu maost mööda. Kahjuks aga ei tutvuta eelnevalt niisuguse sekkumise tagajärgedega, ning alati ei hoiatata inimesi selle eest, mis pärast operatsiooni saab. Tegemist on sammuga, mida ei saa enam tagasi võtta.\nKuidas kodus rasvast lahti saada\nInimene peab kogu edasise elu lõikuse tagajärgedega elama. Meie peame seda jõumeetodiks ja kõige viimaseks valikuks. Kõigepealt peaks füsioloogiliste vahenditega tegema kõik mis võimalik, et operatsiooni vältida. Inimese seedesüsteem on tervik, mille kõik osad on seedimiseks vajalikud.\nVesi Vesi Vesi on inimese keha peamine koostisosa ja on elulise tähtsusega organite funktsioneerimisel ja termoregulatsioonis. Vees lahustub rohkem aineid kui üheski teises teadaolevas lahustis. Enamik meie rakkudes toimuvatest keemilistest reaktsioonidest vajavad toimumiseks vett.\nKui mingi osa süsteemist eemaldada, rikub see paratamatult kogu seedimisprotsessi. Niisuguste operatsioonide tagajärjel tekib väga sageli toitainetepuudus.\nMuidugi kehakaal langeb, kui osa seedekulglast eemaldada. Aga mille arvelt see toimub?\nTee treeningud lühemaks!\nToitu enam korralikult ei seedita ja seetõttu jääb ka hädavajalikke toitaineid saamata. Rasvumine ja ülekaal on seotud paljude erinevate faktoritega Rasvumine ei ole vaid liigsete kalorite saamise ja liiga väheste kalorite põletamise teema.\nTänapäeval on teada, et toiduainetest saadavate kalorite hulk sõltub paljudest teguritest — sh ka toiduvalmistamise viisist, soolestiku seisundist ja seal elutsevate bakterite kooslusest.\nOluline on ka toiduainete kvaliteet ja nende spetsiifiline mõju kehale ning kehakaalule.\nPaljud uuringud näitavad, et hoolimata samasugusest kaloraažist võib kehakaal erinevate toiduvalikute puhul nii tõusta kui ka langeda. Samuti võivad kõhnadel ja rasvunutel imenduda toidust toitained tänu soolebakterite erinevatele kooslustele erinevalt. Rasvunutel domineerivad soolestikus teistsugused bakterid, ning nende kehas toimuvad metaboolsed ehk ainevahetuslikud protsessid on sageli tugevalt häirunud.\nEt need protsessid korda saada, peab organismile kehafunktsioonide toimimiseks ja ainevahetuse normaliseerimiseks hädavajalikke kuidas kehakaalu langetamine toimub kehas andma.\nKui tunnete magusaisu või näksimisvajadust, on teie veresuhkru tase langenud ja tegelikult vajate selle normaliseerimiseks täisväärtuslikku toitu. Mingi magus suupiste või kohv võivad küll korraks enesetunnet parandada, aga mitte pikalt.\nPeatselt vajate uut magusalaksu või kohvi. Nälgimise füsioloogia paneb inimese sööma jõuga, millele on väga raske vastu seista — tegemist on ju organismi enesesäilitamise instinktiga.\nSiis aga süüdistatakse iseennast, et puudub tahtejõud dieeti pidada.\nSlim down jump start kit


Про Яноша | Hinge peeglid\nJanosh. Minu lugu\nSee juhtus 2003.a. novembris.\nTol ajal ei teadnud ma vaimsusest, energiatest ja sagedustest midagi.\nKuid minus olid küpsenud mõned eluliselt tähtsad küsimused:\nKes ma olen? Ja mis põhjus on Kõigel, Mis On?\nMis on mu elu eesmärk?\nLõpeb kõik peale mu surma?\nJa kui nii, siis kas tõesti toimub kõik asjatult?\nHologramm on valdava energia otsene tõlgendus. Hologramm, mida nimetatakse ka koodiks, avab(mõtestab lahti) osa teadvusest teie sees. Iga hologramm sisaldab teatud tähendusega geoeetrilisi mudeleid. Hologrammile häälestudes ja seda silmitsedes (fookustades pilgu koodi keskpunkti) saate ühenduse selle osaga endast, mis resoneerib hologrammile. Loe edasi…\n(Русский) Интервью с Яношем на радио “Серебрянный дождь”\nViibides 2013.a. veebruari keskel Hollandis külastas Daniel koos perega Janosh’i galeriid… Ebatavalise jõu ja energiaga koht!… Tere tulemast virtuaalsele ekskursioonile!\nJanosh'i artikkel "Hingede ühinemine"\nAlustasin seda päeva suure entusiasmiga. Suurepärane tunne – olla iseenda päralt ja töötada arvuti t...\n(Русский) Энергетическая частота - Семена\nTervendav sagedus 432 Hz - 584,416 views


COBALT nõustas Outotec ja Eesti Energia ühisettevõtte loomist\nVandeadvokaat Kristel Raidla juhitud meeskond nõustas Helsingi börsil noteeritud Outotec’i gruppi kuuluvat Outotec GmbH’d ühisettevõtte loomisel Eesti Energiaga. Outotec on maailma üks juhtivaid kontserne, mis pakub teenuseid, tootmisprotsesside terviklahendusi ning innovaatilisi tehnoloogiaid metallide ning maavarade töötlemise valdkonnas.\nUue ühisettevõtte eesmärgiks saab olema uue põlvkonna põlevkiviõli tootmistehnoloogia Enefit ja sellega seotud intellektuaalse omandi õiguste hoidmine ning kommertsialiseerimine. Innovaatiline lahendus põlevkiviõli tootmises on energiasäästlik ning vastab Euroopa Liidu keskkonnanormidele. Eesti Energia ning Outotec sõlmisid koostöökokkuleppe uue põlevkiviõli tootmistehase ehituseks Ida-Eestis, mis peaks tagama loodud ühisettevõtte tõusmise maailma juhtivaks põlevkiviõli uue tootmistehnoloogia arendajaks ning turustajaks. Tehase planeeritav valmimistähtaeg on aastal 2012.\nMeie ülesandeks oli Outotec’i nõustamine aktsionäride vahelise lepingu, projekteerimis- ja ehituslepingu ning muude vajalike tehingudokumentide koostamisel, tehingu lõpuleviimisel ning ühisettevõtte asutamisel.\nCOBALT nõustas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi energiatõhususe näidislepingu koostamisel


Inno ja Irja kohvik: Tartust on saanud vanglalinn\nTartust on saanud vanglalinn\nLapsepõlvest meenuvad seoses Tartuga romantilised meeleolud, kuna Tartu kaudu käis tee vanaema juurde, kus linnalapsel oli lõpmata hea ja huvitav olla. Ülikooli valikut ei olnud seetõttu raske teha- ikka Tartusse! Paarkümmend aastat tagasi andsid Tartus sügisest kevadeni tooni üliõpilased, samas kui suveperioodil ja sesside vaheajal oli linn praktiliselt välja surnud.\nNüüd aga, võibolla on veel keegi märganud, on Tartu linna siginenud uus kontingent- endised, praegused ja tulevased vangid. Neid kohtab igal pool: turu juures, McDonaldsis, kesklinna pargis, Emajõe ääres. Nad on hõivanud bussijaama, selle ajutiseks ehitatud kuudi, mis pidi olema kasutusel kuni uue bussijaama valmimiseni, ent bussijaama kohale tehti hoopis järjekordne kaubanduskeskus. Kipakast bussijaamast on saanud tänase Tartu omalaadne ümbol.\nSeal, kus varem oli kuulda laste kilkeid ja tudengite jutuajamist, on nüüd näha pinkidel kõrvuti istumas siilisoenguga jõmme, silmad enda ette jõllitamas. Nad suurt juttu ei tee, pudel või suits käib käest kätte. See on selline kammitsetud ja veidi kõhedust tekitav vaikus.\nMa mäletan aega, kui Vasalemmast ja Rummust läbi sõites autod peatust ei teinud, iga juhuks, sest mine tea, mis võib juhtuda. Teede ääred olid sealkandis täis samasuguseid meesterahvaid, neid, kes olid kamraadidele külla minemas või külastamast tulemas, või hängisid niisama ringi. Paljud jäid pärast tsoonist vabanemist sinnsamma elama, seegi oli üldteada, mistõttu sinnakanti inimesed eriti elama ei läinud. Nüüd on see hõng kandunud üle Tartusse. Tudengid ei anna enam mingit tooni. Ülikooli peahoone ümber valitseb vaikus ühtviisi sessi ajal kui vaheajal, peahoone esine on steriilselt puhas ja kuiv.\nkirjutas Inno at 14:13\nMis maitse on eestis elada?\n20. september 2012 21:27\nSee postitus oli mulle nagu viimane kild mosaiigis, olin juba ammu vaadanud et mis värk on kahtlaste kujude suure hulgaga bussijaamas, Taskus ja mujal läheduses.\n7. november 2012 02:32


Soome uurija: Juminda miinilahingu üle ei tunne uhkust ükski osapool - Sõnumitooja\nSoome uurija: Juminda miinilahingu üle ei tunne uhkust ükski osapool\nSoomlanna IMMI WALLIN on eraalgatuslikult uurinud Juminda miinilahingus hukkunud laevade vrakke, muinsuskaitseameti allveearheoloogia nõunik MAILI ROIO tegi suvel samalaadset koostööd Venemaa uurimisrühmaga.\nSoome ja Venemaa sukeldujad tegid suvel kindlaks 1941. aasta Juminda miinilahingus uppunud mitme laevavraki nime.\nAugusti alguses käsitleti Käsmu meremuuseumis Juminda miinilahingu 80. aastapäeva puhul teemat, kuidas Soome ja Vene uurimisrühmad on teinud meresügavusest leitud laevavrakkide põhjal täpselt selgeks, mis asupaigas milline alus ühes maailma suurima hukkunute arvuga merelahingus endale haua leidis. 1941. aasta 28. ja 29. augustil vajus Juminda lahinguväljal miinide, lõhkepoide või pommide plahvatuse tagajärjel meresügavusse üle 60 laeva ja hukkus ligi 16 000 inimest.\nPõhiettekande esitas 2008. aastast alates Juminda miinilahingus uppunud vrakke otsinud ja nende nimesid selgeks teinud soomlanna Immi Wallin, ettevalmistuselt kalabioloog, kes on kiindunud mereajaloo uurimisse. Tema sõnul ei tunne miinilahingu ükski osapool, ei Saksamaa, Soome ega Nõukogude Liidu õigusjärglane Vene Föderatsioon enneolematu merekatastroofi üle uhkust: „Soomlased on kohkunud, sest Soome väeosad panid merre suure osa miine. Sakslased ei räägi Teisest maailmasõjast üldse meelsasti. Ka venelaste jaoks pole tegu sangarilooga.”\nSaksa väegrupi Nord eesmärk oli jõuda Leningradi, aasta varem punaarmee okupeeritud Eesti vallutamine oli vaheetapp teel Neevalinna. 26. augustiks olid Saksa väed jõudnud Tallinna külje alla, vallutades Dvigateli tehase ja Ülemiste lennuvälja, kirjutasid sõjaajaloolased Mati Õun ja Hanno Ojalo 2018. aastal avaldatud raamatus „Juminda miinilahing 1941. Kadalipp Soome lahel”. Punaarmee väejuhtidel oli Balti laevastiku peastaabi, sõdurite, spetsialistide, tööliste, tsiviilisikute, vangide, haigete ja sõjavarustuse Tallinnast äraviimisega tuli takus. Ligi 30 000 punasõdurit ja laevastiklast ei valmistunud vastuhakuks, vähemalt pole selle kohta leitud kinnitust. Enne põgenemist lõhuti ja rüüstati, põlema süütati muu hulgas tööstushooned ja Balti jaam, sadamas uputati kaubalaevu, et Saksa laevad sinna ei pääseks.\nImmi Wallin: „Sakslased piirasid Tallinna ja venelased said viimaks aru, et jäävad kotti. Kuni 26. augustil saabus Moskvast luba alustada laevadega evakueerumist Soome lahe kaudu Kroonlinna ja Leningradi.”\nMeckeli joonistusel lükatakse miini üle miiniveeskaja ahtri vette.\nSoome allveelaevad panid esimesed miiniread tulevase Juminda miinitõkke lõunaserva 22. juunil ehk samal päeval, kui Saksamaa käivitas operatsiooni Barbarossa ja alustas sõda Nõukogude Liidu vastu. Nõukogude lennukid pommitasid omakorda mõni päev hiljem Soome linnu, ka Helsingit. Pärast Talvesõda sõlmitud rahulepinguga oli NSV Liidule jäänud Hanko poolsaare piirkond, kus paiknesid väeosad. Punalaevastiku tegevust Läänemerel tuli kiiresti takistada ja kokku ehitas Soome-Saksa laevastik miinitõket põhjast lõunasse 32 kilomeetri ulatuses. Augustis jäi miinide ja lõhkepoide panek traalimise takistamiseks peamiselt soomlaste õlule. Viimased miiniread pandi 27. augusti õhtul ning järgnenud ööl, kirjutasid Mati Õun ja Hanno Ojalo.\n„Arusaamatu, millist ükskõiksust Saksa ja Soome loodud miinitõkke suhtes üles näidati, ei tehtud mingit katsetki neid takistada,” ütles ajaloolane Mart Laar 2006. aastal Soome telekanali YLE tellitud dokumentaalfilmis „Põrgu Soome lahel”. Emotsionaalset tagasivaadet Juminda meretragöödiale näidati 2016. aastal Leesi rahvamajas.\nMiinivälja rajamine oli Saksa-Soome salajane operatsioon. Dokumentaalfilmis arutles väeosa „Virkki” koosseisus miinitõkke rajamisel osalenud Soome madrus Åke Krohn lihtsõduri valikuvabaduse üle: „Küsimusi oli, aga vastuseid ei tulnud. Küsisime, miks ja mille jaoks oleme tulnud siia. Keegi ei vastanud midagi.”\nVäeüksuse ülesanne oli osaleda Eesti saarte vallutamisel. Dokumentaalfilmis loeti ette väljavõte 27. augustil „Virkki” rivistuses Loksale saabunud nooremseersant Paavo E. Kauppineni päevikust: „Olime tahtmatult minemas teisele maale, kolmanda riigi sõjamasina alluvatena, et osaleda sõjas vennasmaa juures. Aga kas see oli moraalselt õige? Peastaap oli seda otsustanud meie eest.”\nSoome ja saksa autorite raamatutes on erinevad miinide ja lõhkepoide arvud. Immi Wallini sõnul on ametlikes dokumentides kirjas ligi kaks tuhat miini, samale arvule tuginetakse YLE dokumentaalfilmis. Mati Õun ja Hanno Ojalo on eri allikaid võrreldes teinud järelduse: soomlased panid 1075 ja sakslased ligi poole vähem, 537 miini, kokku seega 1612. Lisaks oli miiniväljal 657 lõhkepoid.\n28. augustil startis Tallinna neljast sadamast 195 laeva, neist 70 olid sõjalaevad, lisaks veel 29-37 alust, osa tulid Leedust ja Lätist. Teekond Kroonlinna oli 175 meremiili ehk 324 kilomeetrit. Põrgu algas miiniväljal pärastlõunal, esimesena uppus aurik Ella, pardal 848 inimest, kellest sadakond päästeti.\nLennukipomm tabas kõige uhkemat Eesti Vabariigi reisilaeva Vironiat, mille pardal oli Balti laevastiku staabiohvitsere. Päästelaev Saturn võttis Vironia puksiiri, kuid sõitis siis ise miinile. Vironia jäi merel ankrusse, kuni miinid reisilaeva öösel põhja viisid. Mõne minutiga hukkus 2328 inimest, pääses 209. „Tegemist on läbi aegade suurima ohvrite arvuga hukkunud Eesti laevaga,” seisab teoses „Juminda miinilahing 1941.” Vironia vrakki pole siiani leitud.\nMiinile sõitis hävitaja Jakov Sverdlov, kus olevat Venemaale reisinud Nõukogude Eesti rahvakomissaride nõukogu esimees Johannes Lauristin, kinnitust sellele aga pole.\nImmi Wallin: „Saksa pommituslennukilt on tehtud foto laeva plahvatamisest. Merel valitses kaos, miinid hulpisid vee peal. Alustel oli mõnisada kuni 4000 inimest. Soome madrused jälgisid kohutavat vaatepilti eemalt, nii tohutut katastroofi ei oodatud. Ilmselt ei eeldatud, et laevad hakkavad miinitõkkest läbi sõitma.”\nJuminda neeme ja miinivälja vahel viibinud madrus Åke Krohn: „Õhtul pidime minema merele. Väeüksuse juht ütles, et merel saab olema veidi müra, tõstke uppujaid veest välja, kui saate. Vaatepilt oli õudne. Laevad põlesid ja inimesed hulpisid merelainetes nagu piljardikuulid, oli ka naisi. Oli kohutav näha uppujate silmis palvet.”\nSukeldujad tõe otsinguil\nLahkumise eel Naissaarelt ligi 1500 sõdurit pardale võtnud Läti aurikuga Everita vajus merepõhja 1561 inimest, hukkumiskoha lähedal sõitis miinile ka päästma saabunud vahilaev Tsüklon. Everita ja Tsüklon olid olulised alused Venemaa uurimisrühma möödunud suvises tegevuses.\nVenemaa uurijate juuli alguse ekspeditsioonist andis Käsmu meremuuseumis videosilla vahendusel ülevaate rühma juht Konstantin Bogdanov. Tema sõnul tehti Everita vrakk kindlaks Prangli saare lähedal ja selle kõrval identifitseeriti Tsüklon, kuigi algse info põhjal pidanuks seal asuma allveelaev. Venemaa sukeldujate põhieesmärk Eesti vetes oli siiani allveelaeva vrakkide otsimine, möödunud suvel asusid nad koostöös muinsuskaitseametiga uurima Juminda miinilahingus uppunud laevu. Muinsuskaitseametit esindas ekspeditsioonis allveearheoloogia nõunik Maili Roio. Idanaabrite uurimisrühma rahastab Vene geograafia selts.\nKonstantin Bogdanov: „Tänu Vene allikatele, eeskätt ajaloolase, erukontradmirali Radi Zubkovi dokumentidest kogutud infole saime paari päevaga selgeks, kus tuleb vrakkide otsimiseks sukelduda. Leidsime Paldiskist teele läinud transpordilaeva Balhaši, kus Zubkovi andmetel oli 3900 inimest, nende seas ka patsiendid. Pääses sadakond, 3800 hukkus mõne minutiga.”\nSamuti leidsid nad auriku Naissaar, mis pidi peale võtma 1500-2000 nimest. Seda leidu pidas rühma juht suureks kordaminekuks, kuna puudus arhiiviinfo hukkumise aja ja koha suhtes.\nKui kalabioloogiks õppinud Immi Wallin huvitus lennuki Kaleva allatulistamisest 1940. aastal Soome lahel ja uuris vraki asukohta, soovitati tal lugeda Mati Õuna 2006. aastal ilmunud raamatut Juminda merelahingust. See sütitas temas kirgliku soovi selgeks teha miinilahingus uppunud aluste täpne saatus.\nImmi Wallini ettevõtte SubZone OY teeb koostööd arheoloogidega, tal endal pole vastavat ettevalmistust: „Käin küll arhiivides uurimas, sest pean tõeni jõudmisest lugu. Mul on uurimislaeva kapteni paberid, oskan sukelduda ja vee all pildistada.”\nTänavu filmis SubZone OY mitut vrakki ja tegi kindlaks kahe aluse nime, Luga ja Andrei Ždanov. Samuti identifitseerisid soomlased miinilahingu eel uppunud Leene.\nImmi Wallin rääkis, et on tahtnud algusest peale teha veealuseid uuringuid nii-öelda puhtalt lehelt. Eri allikatega tutvudes pani ta tähele, et eksitavat teavet oli liialt palju. Veeteede ameti kaardil on märgitud arvukalt vrakkide asupaiku miiniväljal, kuid suur osa neist on identifitseerimata või on kirjas vale nimega: „Tahaksin, et Juminda miinilahingu ajalugu kirjutatakse uuesti ja siis juba tuginedes nimedele ja arvudele, mis on leidnud kinnitust. Ise ma ilmselt kirjutama ei hakka, anname kogu uuritava info muinsuskaitseametile.”\nEelmine artikkelAlavere tiik on taas vetikaid täis\nJärgmine artikkelMida on toonud meile vabadus?\nRaasiku vald paneb kaks maatükki suulisele oksjonile


Taani põllumajandusminister toetab Eesti positsioone - Põllumajandusuudised\nAutor: Meelika Sander-Sõrmus • 19. detsember 2012\nTaani põllumajandusminister toetab Eesti positsioone\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder kohtus eile Brüsselis Taani toidu-, põllumajandus- ja kalandusministri Mette Gjerskoviga, et arutada EL ühise põllumajanduspoliitika reformi ning tutvustada Eesti positsioone.\n„Otsetoetuste kõrval rõhutasime maaelu arengukava rahastamise olulisust,“ ütles minister Seeder. „Eesti selge seisukoht on, et otsetoetused peavad muutuma võrdsemaks, kuid mitte maaelu arengu vahendite arvelt. Maaelu arengukavast makstavad investeeringutoetused on meie põllumajanduse jätkuva arengu jaoks hädavajalikud ja me ei saa nõustuda nende vähendamisega.“\nTaani minister avaldas mõistmist Eesti vajadusele olukorra kiirema ühtlustamise osas ning sõnas, et see tuleb saavutada EL eelarve läbirääkimistel. Maaelu arengukava rahastamine on mõlemale riigile oluline prioriteet, kuid Taani suuri ümberjagamise võimalusi liikmesriikide vahel ei näe. Rohestamise osas otsivad nii Eesti kui Taani paindlikkust, et meede saavutaks parima keskkonnakasu.\nPõllumajandusminister Helir-Valdor Seeder osaleb Brüsselis EL põllumajandus- ja kalandusministrite nõukogus, kus täna tuleb arutlusele eesistujariigi Küprose eduaruanne ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta.


ipswich on küll vääääga kaugel 1 divisioni liidergruppi kuulumisest, mis sest et teistega võrreldes 2-3 mängu vähem peetud\nDerbylt täna hea mäng...Gregory olla täna mänginud 3-5-2 (või 5-3-2 kui wing-backe kaitsjatena võtta) ning see õigustas ennast. Ipswishi poolel näitas end kõige rohkem Holland, kelle paar suurepärast lööki tõrjust Poom hiilgavalt. Poom olla väga hea mängu teinud ning ega Ipswishi keeperil ka kerge polnud.\nVärava tegi Carbonari set-piece tulemusena peaga - ning samuti oli ta ka kaitses tubli töötegija. Kahe noore - Higginbotham ja Riggot - vahele peaks kogenud kaitsja suurepäraselt sobima. Lisaks olla suurepärase debüüdi teinud 17-aastane ründaja McLeod ,kes pole varem isegi reservis mängind.\nI Divisioni ühele liidrile\nOhjah..Tagantpoolt neljas siiski-siiski...Lihtsalt eeldasin, pole ju isegi tabelisseisu pikemat aega uurinud, usun siiski, et hooaja lõpuks nad seal ka on. Huvitaval kombel on eelmisel aastal Premiershipist väljakukkunud meeskonnad I divisionis vastupidises järjekorras...\nMängud - Punktid\nPortsmouth 11 28\nLeicester City 11 26\nNorwich 11 24\nSheff Utd 11 18\nCoventry 11 18\nWatford 11 18\nDerby 11 15\nReading 11 14\nGillingham 10 14\nStoke 11 13\nWalsall 11 13\nMillwall 11 12\nCrystal Palace 10 11\nWimbledon 11 10\nIpswich 8 9\nGrimsby 10 5\nBrighton 11 4\nworthless cupil siis Poom suutis koguda kaks kollast, mis ei lase tal mängida Nottinghami foresti vastu, mida derby kodulehel peetakse moraalselt tähtsaks mänguks sest derbiga ikka teegemist.\ntäpsemalt lugeege siit!\nPoom keeras taas sitta\ntõmbas viimastel minutitel mehe karistus alas maha ning Derby mängis viiki 2:2\nJah aga samas tegi paar super tõrjet. Kahju hakkab küll kahest punktist mindi ju kahe kolliga ette pikemalt loe ise\nPeale Riggotti räiget eksimust karistusala serval, ei jäänud Poomil suurt midagi üle\nBranko Strupari vigastused on nii tõsised, et arvatavasti on ta karjäär lõppenud. Belgia eest ei oleks ta niikuinii enam mängind (sest lõpetas rahvuskoondises mängimise peale selle suvist WorldCup-i), kuid kahju tast ikkagi.\nNo kuule mees, ega siis Mart ka kõiges meeskonna sitas süüdi ole. Ära kuku kohe meie meest süüdistama. Ilma temata oleks Derby ........\nOlud Derbys aina halvenevad. Müüki on pandud praktiliselt kõik mängijad, kelle eest kas või mingi kopika võib saada, sh. Poom. Liikumisi muidugi enne jaanuari ei toimu. Klubi on sunnitud mängijaid müüma ja on selge, et sundseisus tuleb neil leppida tunduvalt väiksemate summadega kui meeldiks. Pakun, et kui Mardi eest pakkumine tehakse, ei ületa see £2,5m. Kõrgepalgalistest pinginühkijatest (Kinkladze, Ravanelli) pole ka suudetud lahti saada. Klubi töötajatel paluti nõustuda 20% palga vähendamisega, veidi hiljem pöörduti samaga mängijate poole, kelle palk nagunii Premierist väljakukkumisega automaatselt vähenes. Rahalaeva, mis juba suvest saati õhus rippus, pole siiani saabunud, kuigi pakkumisi, ja veel päris soliidseid, on tehtud. Tõenäoliselt venitatakse uue aastani välja, müüakse kallimad pallurid ära, selle raha eest venitatakse kevadeni, kui peaks laekuma £6m Premierist väljakukkumise kompenseerimiseks. Seejärel on selge, kas on vaja finantssüsti või suudetakse oma jõududega hakkama saada. Kui palgakulud viiakse normaalsele tasemele ja pealtvaatajad endiselt entusiastlikult mänge külastavad, võib situatsioon kiirelt paraneda. Praegused omanikud ei soovi klubi siiski veel müüa.\nMidagi positiivset ka Poomi koduklubist. Viimati võideti ilusa mänguga liiga esiotsa kuuluvat Sheffield Utd, ees ootab külaskäik teise sama linna klubisse. Ehk tuleb sealt see kauaoodatud (ca 14 kuud) teine järjestikuna võit. Imedess võib ju vahest uskuda. Poom tegi hea mängu, mida morjendab veidi asjaolu, et Millwalli vastu saadud punane kaart jääb jõusse ning väravavahil tuleb kaks liigakohtumist vahele jätta.\nRavanelli kaalub manager John Gregory kohtusse kaevata, kuna peatreener on mängijat avalikult süüdistanud vigastuse teesklemises, lisaks pole hallipäine itaallane juba kolm kuud palka saanud. Samas asjas kaalub kohtuteed ka Craig Burley, kes samuti vigastuse tõttu 11 kuud on pidanud vahele jätma\npoom peab kaks järgmist mängu vahele jätma\nM6iss,kuule! Miks sa oma vanust varjad? Ja miks sa kräppi suust välja ajad?\nIgatahes, Derby võitis eile Wimbledoni 3-2...Kui kedagi peaks huvitama\nDerby - Wimbledon 3:2\nDerby: Elliott (16), Burton (48), Morris (75)\nWimbledon: Shipperly (7), Connelly (87)\nDerby: Lee Grant, Ian Evatt (Danny Higginbotham (46), Steve Elliott, Chris Riggott, Warren, Barton, Robert Lee, Craig Burley (Adam Bolder 69), Paul Boertien, Malcolm Christie (Lee Morris 76), Deon Burton, Izale McLeod\nSubs: Andy Oakes (GK), Georgi Kinkladze.\nWimbledon: Kelvin Davis, Darren Holloway (Damien Francis 83), Rob Gier, Mikele Leigertwood, Peter Hawkins, Joel McAnuff (Patrick Agyemang 83), Trond Andersen, Nigel Reo-Coker (Wayne Gray), Jermaine Darlington, David Connolly, Neil Shipperley\nSubs:Paul Heald (GK), Lionel Morgan\nKülalised olid enne seda kohtumist võitnud 4 mängu järjest ja püsinud seitsemes liigamängus kaotuseta. Neid oli toetamas ca 40 fanaatilist fänni :P