Seal on palju võimalusi, kuidas kokk adjika tomat. Retseptid saab valida sõltuvalt oskuste tase perenaine, nagu üsna lihtne ja keerulisem. Kuidas kokk kõige maitsvamad adjika kohta tomatid talveks? Parim retseptid kogutud meie artikkel. Aga ma tahan märkida, et igaühel meist on erinevad maitse-eelistusi. Seetõttu väita, et see on tühi, keedetud konkreetse retsepti, kõige maitsev - see ei ole vajalik. Nad kõik on mingil määral, "kõige maitsev." Ja valik on sinu juba.\nTe otsite retsept kõige maitsvamad adzhika? Siis proovige seda. Adjika, keedetud vastavalt retseptile, seda on kerge maitse, ilma liigse teravuse. Lisaks on see meetod cooking on oma maitse - see on õunad. Nad on nii palju mõju maitse tassi, et see muutub ideaalne täiendus mis tahes garneering.\numbes kaks kilogrammi tomateid;\nÜks kilogramm õunu (kultivar tähtsusetu);\nüks kilogramm porgandid;\nüks kilogramm pipar;\nsada grammi kuuma pipra;\nsada viiskümmend milliliitrit äädikas;\nKakssada milliliitrit päevalilleõli;\nKakssada grammi küüslauku;\nViiskümmend grammi soola.\nPeamine roll selles retsept on antud tomati nad suhtlevad vürtsid, anna erakordne maitse. Sellest järeldub, et tomatid olema roheline ja ei aeglane.\nValmistamisviis. Alates eelpesud tomatite vars lõigata. Veelgi enam, kui tomatid väikestes suurustes, lõigatakse nad kaks tükki, kui suured, siis neljaks. Õunad koorida ja tuum eemaldatud. Porgand puhastada ja pesta. Sweet and kuuma pipra seemned eemaldatud. Kõik tükeldati hakklihamasina ja seejärel saadud massi Nihe põhjaga kausis või veekeetja. Pärast seda, kõik segatakse hoolikalt puulusikaga ning seejärel asetatakse ahju. Adjika keedetakse 60 minutit, kuid see peaks segama pidevalt. Juba lõpus (umbes 7-10 minutit enne lõppu), mida soovite lisada küüslauk, suhkur, sool, äädikas. Pärast seda tassi uuesti hästi segada keedetud ja villitud kaldal.\numbes kaks kilogrammi punase tomati;\nKolmsada grammi küüslauku;\nKolmsada grammi kuuma pipra;\nKolmsada grammi mädarõigas (üks värske juur);\nKakssada grammi soola;\nKakssada milliliitrit äädikas (nõutav 9%).\nValmistamisviis. Tomatid vaja pesta ja lõigata vars. Pepper põhjalikult pesta, eemalda seemned, lõika varrel. Mädarõigas ja küüslauk, puhastada ja lõigata väikesteks tükkideks (mõned koduperenaised eelistavad lihvima neid koostisosi hakklihamasin). Sweet ja mõru pipar tomat läbi hakklihamasin. Järgmine peate lisama soola, äädikat, purustatud küüslauk ja mädarõigas. Pärast põhjalikku segamist liidab kõik mittevajalikud vedelikuna. Saadud mass lagunevad pangad ja tihedas kapron kaaned. See on kõige parem hoida külmkapis alumisel riiulil. Tavaliselt selgub umbes 3 liitrit adzhika.\nAdjika küüslaugu ja tomatid\nAdjika kõige maitsev tomati ja küüslauguga nii fännid ägeda (küüslauk), ja inimestele, kes ei meeldi liiga vürtsikas tooriku.\numbes kolm kilo tomateid;\n1 kg paprika Bulgarian;\n500 g küüslaugu;\n150 grammi kaunpipardes;\nsada grammi soola;\nValmistamisviis. Esialgu teil on vaja eemaldada kõik seemned paprika. Seejärel eemaldage vars ja leidis küüslauk pilled. Ja alles pärast kõikide ülaltoodud samme, võite alustada pesta kõik köögiviljad. Siis lasti läbi hakklihamasin kella ja kuuma paprika. Saadud segu lisatakse soola ja suhkrut. Pärast kõiki neid samme, siis on vaja panna tassi külmkappi päevas. Hommikul kõik liigne vedelik loputada. Pärast keetmist adjika paigutatakse eelnevalt valmistatud tooriku ja siis uuesti panna külmkappi säilitamiseks.\nMõned väidavad, et see kõige maitsvamad adjika. Koristatud talvel, see rahuldab isegi kõige rafineeritud maitseid. Lisaks valmistada see päris lihtne.\n5 kg tomateid (küpse);\npipart (1 kg);\nõunte happe (1 kg);\nporgandi (1 kg);\npoole liitri taimeõli;\nmust ja punane pipar (üks supilusikatäis.);\nEsiteks peame pesta kõik köögiviljad. Peppers puhastada seemnetest ja lõika välja tuum. Siis koorida tomatid (teha seda kiirem ja lihtsam seda teha, on soovitatav täita tomatid keeva veega 5-7 minutit). Pärast seda, kõik köögiviljad purustatakse hakklihamasin. Saadud pasta lisatakse võid, suhkrut, soola, vürtse. Järgmiseks saadud segu asetati plaadile ja keedetud kuni soovitud tiheduse. Pärast selle vahetus vaja vala ettevalmistatud mahutisse. Hoidke soovitavalt jahedas kohas - külmik, kelder, kelder.\nVaatamata pikkus toiduvalmistamise protsessi, adjika tehtud selle retsepti, mis ei jäta teid ja teie külalistele ükskõikseks selle maitse.\numbes 5 kg tomateid (küpse);\n0,5-1 kg küüslaugu;\n0,5 kg kibeda paprika;\nSool (vastavalt maitsele).\nValmistusmeetod: köögiviljad tuleb pesta ja puhastada seemnetest ja tuum. Küüslauk, paprika ja tomatid jahvatatakse hakklihamasinas. Et sool lisatakse saadud mass. Seejärel tassi tuleks jätta emailiga pot jooksul kümme kuni viisteist päeva. Seekord pead adjika kääritatud, samas on vaja segada iga päev. Oluline on meeles pidada, et tomatimahla mis tuleb tühjendada enne küüslaugu ja pipraga lisatakse tassi. Kui te seda ei tee, siis tundub adjika soolatud piisavalt.\nAdjika "Rahutute patune"\nSee retsept on ideaalne fännid "äge" tunne. Pärast üritab adjika igaüks mõistab oma vürtsi.\numbes 2 kg tomateid (punane);\n1015 tükki kuuma pipra;\n400 grammi küüslaugu;\nkolm pulgad mädarõigas;\ntilli kaks kiirt,\nNelja supilusikatäit soola;\nNelja supilusikatäit suhkrut;\näädikas maitsta (nõutav 9%).\nValmistamisviis. Enne valmistub see roog pead pesta kõik köögiviljad ja seejärel edastavad need seemned ja varred. Pärast seda pead tükelda köögiviljad kasutades hakklihamasin või blender. Saadud pasta lisatakse sool, suhkur ja äädikas natuke. Kõik segatakse põhjalikult ja valati valmisteavet purkidesse. Pangad on suletud polüetüleenist kaantega.\nSee adjika on meeltmööda tõelised mehed. See sobib hästi peaaegu kõik toidud, kuid saab erilise maitse kalaroogade.\numbes viis kilogrammi tomateid (küps);\nviie või kuue juhid küüslauk;\nüks kuuma paprika;\nkuus suurt mädarõika;\nValmistamisviis. Aedviljad pestakse külma veega, eemaldatakse kõik seemned ja vars ja seejärel keerutatud hakklihamasinasse. Saadud pasta lisatakse soola ja purustatud küüslauk. Siis Nõu segatakse põhjalikult, misjärel see võib levida ettevalmistatud mahutisse. Hoida külmkapis on vajalik.\nSee adjika, mis on tehtud tuginedes olulisi koostisosi kuuma paprika ja küüslauk. Loomulikult vahelduseks maitse ja lisage muud köögiviljad ja vürtsid. See ei ole mitte ainult maitsev, vaid ka kasulik. Kahjulik võib olla ainult tema ülemäärane kasutamine.\numbes viis kilo tomateid;\n5-10 kraami kuum pipar (maitse);\nViis - seitse pead küüslauku;\nMinu köögivilju. Järgmine, tomatid vaja vabaneda tuum ja viljavarreta pipar puhastatud seemned. Siis tuleb tomatid, paprika ja sibul jagatud 2-4 osad. Kõik koostisosad on kerida hakklihamasinas. Seejärel lisatakse taimeõli, sool ja eelnevalt purustatud küüslauk. Kõik on hästi segatud puulusikaga ja pani põlema. Küpsetusaeg - kaks tundi. Perioodiliselt segama. Pärast küpsetamist roog tuleb laiendada, et pangad ja rulli.\nRetsept kõige maitsvamad kodu adzhika sel juhul on hea, et roog pakub lihtne valmistada. Lisaks väärib märkimist, et tühi Sel viisil valmistatud valikuliselt säilitatakse jahedas kohas. Isegi kui neid hoida soojas toas adzhika maitse see ei halveneks.\nAdjika "Home" kõige maitsvamad juhtub siis, kui ta on valmis kasutama köögivilja kasvatatakse oma voodit. Niisiis, nende toodete nimekiri:\numbes viis kilogrammi tomateid;\nViisteist tükki kuuma pipra;\n250-300 grammi küüslauku;\n450-500 grammi mädarõika;\n200 milliliitrit soolad;\n400 milliliitrit äädikat (nõutav 9%);\nValmistamisviis. Aedviljad tuleb pesta külma veega, seejärel eemaldada seemned, südamik ja koor. Siis kõik on jahvatatud hakklihamasinas, sealhulgas seemned pipar. Seejärel lisage sool, äädikas, suhkur ja eelnevalt hakitud küüslauguküünt. Segage kõik vajaliku tõmbama saadud segu täpselt 50 minutit. Keeda adjika ole vajalik. Mõne aja pärast võid valada adjika pudelid.\nPeegeldades küsimus, mida kõige maitsvamad adjika, me peame meeles pidama, et maitse kvaliteeti tooriku olete valmis täielikult sõltuvad summa maitseained ja proportsioone lisandainete. Kui selle valmistamisel võib ohutult näidata kujutlusvõimet ja lisage olemasolevale retsept midagi ise. Kui katse õnnestub, siis järgmine kord, siis ei saagi suur hulk pudelid maitsva ja kasuliku adzhika.


Martin Helme: meedia produtseerib maaeluministrist libauudiseid. Valitsus pole tülis | Õhtuleht\nMartin Helme: meedia produtseerib maaeluministrist libauudiseid. Valitsus pole tülis (48)\nRahandusminister Martin Helme.Foto: Teet Malsroos\nHelme sõnul on igati loomulik, et koalitsioonikaaslased soovivad saada aru, mis Järviku ümber täpsemalt toimub. „Loomulikult nad seda järgmisel nädalal saavad ka. Arutame asjad läbi ja korrastame oma read, umbusaldus on ju nagunii tulemas,“ rääkis ta, viidates opositsiooni tegevusele.\n„Vastasseis, mis Järviku kaasuse puhul on tekkinud, pole mitte koalitsiooni sees ega isegi mitte niivõrd koalitsiooni ja opositsiooni vahel, vaid valitud ja volitatud poliitikute ning vastutamatute ametnike vahel. Võitlus käib selle üle, kes valitseb Eestit: kas valitsus või ametid. Opositsioon käitub siin lihtsalt oportunistlikult, kasutades tekkinud infomüra ära enda poolt palavalt soovitud umbusalduse korraldamiseks. See kukub loomulikult läbi.\nUrmas Arumäe: terve eesti meedia on saasta täis. Prokuratuurist pole minuga keegi ühendust võtnud


Ellujäämiskunst Kädva küla moodi - Raplamaa Sõnumid\nPraegu veel sõidavad Kädvale bussid, kuid kas ja kuidas need tulevikus sõidavad, on veel lahtine. Fotod: Siim Solman\nEnne haldusreformi Rapla maakonna Käru valda kuulunud Kädva küla kuulub nüüd koos Käruga Türi valda. Vaatamata teisele maakonnale on see küla ikka selle maakonna rahvale oma ja ei ole ka sealsed inimesed ära harjunud järvamaalaseks olemisega.\nKäisime Kädva rahval eelmisel reedel nende kunagises koolimajas, praeguses seltsimajas külas, et kuulda kohalike inimeste muredest ja rõõmudest. Maja ise oli mulle varasemast tuttav tänu paari aasta tagusele ellujäämisretkele, mis lõppes kosutava sauna ja söögilauaga just selles samas majas. Nii et teadsin juba, et maja on mõnus ning selle pererahvas ütlemata soe ja südamlik.\nKohale oli tulnud seitse inimest, kellele viisime ka meie lehte lugemiseks ja lehe kohta jagus neil vaid kiidusõnu. Võrreldes nende uue kodukandi maakonnalehega on meie oma külarahva sõnul palju paksem, pakkudes väärt lugemist ja ka filosoofilisi mõtteterasid.\nKilluke Kädva külast kõrgustest vaadatuna.\nKui vaid selle tee korda saaks\nPeamine mure, mis Kädva küla rahval praegu on, on seotud transpordi ja teedega. Praegusesse uude vallakeskusesse Türile ei vii otse mitte ühtegi bussi. Oma autoga sõites võtaks see teekond aega pool tunnikest, kuid kellel seda pole või on juhtumisi katki, peab Türile saamiseks minema bussiga Kärru, Lelle või Raplasse ning sealt edasi rongi või bussiga. Heal juhul kestab selline sõit natukene üle tunni, kuid enamasti tuleb arvestada üle kahe tunni kestva sõiduga.\nTüri poolelt ollakse murega kursis ja just nüüd on õige aeg sellega tegeleda, kuna praegu veel kehtib Rapla bussifirmal leping, millega nad ka Kädvale sõidavad. Kuid kui see lõpeb, siis ei ole külarahvas kuigi kindel, kas buss hakkab Rapla maakonna piirist nende juurde sõitma või mitte. Ja üks konks on kogu loos veel.\nNeed vähesed väikesed lapsed, kes külla jäänud on, käivad Käru lasteaias. Ja mitte bussi, vaid autoga.\n“Täna on see eriline süsteem, see suurepärane tasuta transport, mis praegu asja huvitavaks teeb, üks piirkond on tasuta, teine ei ole tasuta, “ sõnas Tarmo, kes teab täpsemalt, mida ja kui palju Türi poolel nende murest teatakse. Ta lisab, et eks asi ole kooskõlastamises. Selge on see, et ühendust Raplaga ei saa Kädva rahvalt ära võtta ja kui tuleb uus leping, siis bussid, mis liikuma hakkavad, peavad olema kooskõlas rongiaegadega.\nKädval ei ole poodi ega kooli, postkontorit ega arsti, kõige jaoks tuleb kuhugi sõita. Kuid isegi isikliku transpordiga kaugemale minek võib peavalu tekitada. “Maal on ilus elada, kui vaid saaks selle tee korda. Ega see maainimene ole viletsam kui linnainimene. Tema väärtus on täpselt samasugune, kui on linnainimesel,” sõnas Evi ja rääkis, kuidas näiteks paar aastat tagasi ei saanud rahvas ei Käru ega Lelle poole, kuna autod istusid lihtsalt nende kruusateel poris kinni. “Praegu ei ole nii suurt katastroofi, on isegi hea, et tallavad tee kinni, aga kevadel on kõige hullem, kui tassitakse metsast viimast,” lisas Tarmo juurde.\nEnam kui tunni jooksul käisid laua tagant läbi teemad teedest ja transpordist kuni laulmise ja sütelkõndmiseni välja.\nÜhel nõul on kõik, et tee on maainimese jaoks kõige tähtsam. Ilmselt hakkaks nii mõnigi suvilaomanik stabiilselt seal elama ja tööl käima, kui teed masinaid ei lõhuks või auto sinna kinni ei jääks. Tee sõidukoormust on küll uuritud, kuid mõõtmine lõppes vahetult enne kruusavedu. Kasutuskoormus oli aga väike, nii et musta katet vajavate kruusateede järjekorras on Kädva asukoht päris nutune. Kuid nagu kohaletulnutegi seas kõlas, on juba Riigikogu liikmedki välja öelnud, et maal elamine on luksus.\nJa selles “luksuses” elavad enamasti pensionärid, kuna lastega pered on suuremas osas lahkunud. Kuid ega iga pensionär kodus passi. Seltskonnaga liituski Kädval elav pensionärist vokaalpedagoog Leelo, kes seniajani tööl käib ja seda mitmes kohas. Tal on sagedasti vaja Viljandisse ja Tallinnasse sõita ning järgmine päev ootas teda juba Tartusse minek. Oma autot tal pole. Ühistranspordiga liikumine on aga kaootiline, kuna rongiajad muutuvad või jäetakse mõni rong üldse ära. Sel aastal satubki ohtu tema Viljandis töötamine ja samuti on probleem Kädvale tagasisaamisega. Ta peab kas Lelles või Raplas selleks kolm tundi ootama.\nTarmo ütles Leelo juttu kuulates lause, millega olen isegi päri: “Siit iga päev ühistranspordiga tööl käia, see on medaliväärne tegu.” Ja viie aasta jooksul ei ole Leelo kordagi tööle hiljaks ka jäänud, kuigi olukordi selleks on oi kui palju olnud. Leelo meenutab näiteks paari aasta tagust korda, kui tee oli täis tuisanud, lumi oli põlvini, kuid bussile ta lõpuks siiski jõudis. Seda tänulikum on Leelo selle eest, et Türi vald on ette võtnud ja ajanud lahti ka väikesed külavaheteed majadeni välja. Need teed olevat mõne sõnul isegi paremini aetud kui riigiteed.\nJärgmisel päeval Tartusse saamiseks tuleb Leelol ärgata veerand viiest, kütta maja, sööta koerad, kass ja linnud ning minna siis Lelle teeristi bussi ootama. Kuid sinna ta Kädvalt mineva bussiga ei riski minna, kuna kui see hilinema juhtub või järgmine buss varem saabub, on Tartusse saamine suures ohus. Leelo aga on oluline inimene tulevase laulu- ja tantsupeo jaoks, nii et Tarmo leidis, et Leelo vajadus liikuma saada tulebki teede kordasaamise projekti ette panna. “Selleks, et sina liikuma saaksid, on meil ju teed vaja.”\nLelle bussipeatuse asukoha muutmise kohta on ka Leelol üht-teist öelda. Nimelt on see tema arvates pandud kõige kitsama koha peale, kus bussist väljudes on inimene sisuliselt kraavis. Puudub ka tuulevari, mis eriti lumistel ja vihmastel ilmadel tunda annab. Tarmo sõnas, et see Lelle peatus on vallas pikalt teemaks olnud ja nad ajavad spetsiaalselt ka platsi lahti, et buss saaks ringi keerata ja paremas kohas peatuda, kuid seda võimalust kasutavad pigem vanemad bussijuhid, nooremad mitte.\nBussijuhid saavad veelgi kriitikat, kuna ei näita sageli üles inimlikkust, peatudes ettenähtud kohas, mitte seal, kus inimesel lühem maa kõndida oleks. Samuti ei arvesta bussijuhid sageli Lelles sellega, et inimestel läheb rongilt maha tulles bussini jõudmisega aega, ja sõidavad lausa nina alt minema. “Tegelikult on inimlikkus iga rea pealt kadunud, eriti bussijuhtides, kes peaks just kõige inimlikumad olema. Ei tea, kas bussijuhtidele peaks koolitusi tegema või lisatasu andma, et nad inimlikumad oleks,” lisas Leelo jutule juurde Eha.\nTarmo ütles omakorda, et vanasti, eelmise bussifirma ajal oli talle öeldud, et bussijuhtidel on nii raske, sõidavad odava raha eest ja hakata siis veel inimlikkust neilt nõudma…\nVana puud enam ei istuta\nSeoses sellega, et Kädva ei ole Raplamaa osa, kihvatas Ehal. Ta on iga aasta korraldanud mesinduskursusi ja saanud sellest ka Raplamaa ürituste lehel kuulutada, kuid tänavu enam mitte, kuna nad pole enam Raplamaa. Kuid kohal käivad seal ikka Raplamaa inimesed. Uues vallas oleku kohta lisas Eha, et tema on juba korra läbi elanud mineku 40-aastasena täiesti võõrasse kohta. “Sind ei võta keegi omaks, katsu sa vana puud istutada. Sa sured enne maha, kui sind omaks võetakse. Ja meie oleme siin lükatud täiesti võõraste hulka.”\nJärvamaa päeva külalaulude konkursi nad küll võitsid ja tänu sellele üritusele suheldakse nüüd tihedamalt Väätsa eakatega. “Lakume üksteise liitumishaavu,” nagu Eha sõnas. Kuid väätsalased on ikkagi järvakad olnud ka enne Türiga liitumist. Kädva rahva arvates oleks õige olnud, kui Kädva oleks läinud Kehtna valla alla ja Vahastu Järvamaa alla, mida ta on ka ajalooliselt olnud. “Käru vald oli üks tore vald, üleni mahevald, “ kiitis Eha veel kunagist koduvalda ja lisas, et seal toimunud pensionäride peod olid parimad. Kuid selle aasta uue valla pensionäride peost nad isegi ei kuulnud.\nMida haldusreform muutnud ei ole, on Kädva külamaja külastatavus. Türi vald külastab seda tihti, pidades seal oma koosolekuid ja nõupidamisi. Sealset loodust käivad nautimas lausa rahvusvahelised seltskonnad, näiteks hollandlased, taanlased, prantslased ja venelased. Samuti käib Andres Lääne oma matkagruppidega seal. “Majal on lahke pererahvas, müts maha, et need naised siin jaksavad. Kolm naist hoiavad maja puhta ja majandavad seda,” kiitis Eha pererahvast.\nTraditsioonilised üritused jätkuvad\nRääkides veel sellest, mis on hästi ja mida toredat on tehtud, tuleb peale külalaulu konkursi kohaletulnutel meelde eelmisel aastal toimunud ühislaulmine. Selle tarbeks oli neil kokku köidetud oma laulusalmik, milles küll ei olnud kõiki neid laule, mida Tallinnas lauldi, kuid sisaldas just neid, mida rahvale tõesti meeldib kaasa laulda.\nSeoses laulmisega lisab Leelo küll vahele, et laulupeo kava läheb iga aastaga aina raskemaks ja see on ka põhjus, miks teda ikka veel vajatakse. Lood on keerulised nii lauljatele kui ka kuulajatele, kes neid tahaks kaasa laulda. Öeldakse küll, et taset tuleb tõsta, kuid seda tõstetakse liiga palju. Eeskuju tuleks võtta Lätist, kus antaksegi vanakestele kergemad laulud, kuid samas on nad laval aukohal.\nJätkates toredate üritustega, mis Kädval toimuvad, on kõige tähtsam muidugi Jüriöö jooks. Iga aasta on ühiselt ka vabariigi aastapäeva peetud, kus seekord kaasatakse ka väätsalased. Nendega koos peeti ka lõikuspüha, mida iga aasta peetakse suurelt. Traditsioonilised jõululaadad on aga aina väiksemaks jäänud. Sel aastal ostjaid ei olnudki, kuid ega see rahvale korda läinud, vaid oldi õnnelikud sellegi üle, et sai omi asju tuulutada ja teistele müüjatele näidata. Kädvalt lähevad läbi ka paljud rattamatkajad, kuigi need teed ei ole ratturite jaoks just kõige sõbralikumad.\nPaljud käivad ka joogas, mida annab Jaana Kala, kelle kohta nii mõnigi sõnas, et ta on maailma parim. Varasemast loomaarstist on saanud massöör, kes 15 aastat juba hiina meditsiini õpib. Tema eestvedamisel viidi üle-eelmine aasta läbi ka sütelkäimine. Evi rääkis, kuidas nad olid selle tarbeks pidanud mitu ruumi puid ära põletama, ja kõndimise juurde käisid ka laulud. See on olnud ka üks neist üritustest, kus oli rohkem noori näha. Kuigi alguses tundus, et Kädva külarahval on rohkem kurtmist kui rõõme, on see maarahvas tegelikult tugevast puust, mis muredel end nii kergesti painutada ei lase ja alati ka toredat tegevust leiab.\nKädvalt lahkudes õnnestub kohata ka üht ema lapsega jalutamas ning näha tõestust selle kohta, et bussid Kädvalt liiguvad. Veel.\nEelmine artikkelRebeka Grossfürst leidis tänu Kaitseliidule enesekindluse\nJärgmine artikkelLoomade talvise söögilaua päästis ilus sügis


Pidu oma peos - meiemaa.ee\nAutor: Siret Liiv, linnakodanik\nMind on kasvatatud nii, et kui mult midagi küsitakse, siis tuleb vastata. Seekord küsiti minult arvamust Kuressaare tänavapeo kohta. Mul paluti seda teha kirjalikult ning heale lapsele kohaselt teen nii nagu paluti – avaldan arvamust kirjalikult.\nMa oskan olla inimesele omaselt kriitiline, aga eelistan seda mitte teha. Vajadusel jagan konstruktiivset kriitikat, kuid eelkõige meeldib mulle üles leida see, mis on hästi. Rõõmustada koos tegijatega nende saavutuste ja koos osasaanutega kogetu üle. Seepärast jagangi teiega oma elamusi tänavusest tänavapiknikust pigem positiivsest vaatenurgast.\nKas seda pidu on vaja või mitte? Eks arvamused lähe siingi eri teid pidi. Inimeste emotsioonid ja mõtted jõuavad sinuni, kui istud oma valitud lauas või liigud rahva seas. Mõte hakkab liikuma, kui kuuled kedagi ütlemas: „Siin on ikka ilgelt palju rahvast!“ Ja mõte hakkab liikuma, kui tuttav edastab kuuldu: „Ja mõtle, istuvadki siin niimoodi keset linna!?“ – „Ma lootsingi sind siin näha.”\nMina ka istusin. Istusin tänu sõbrannale, kes igal aastal nobedalt laua broneerib ja siis minult küsib, kas olen sel ajal kodumail või jälle mõne kooliga seoses lennus. Istusin tänulikult tema perega ja nautisin oma perekonna lähedust. Nautisin võimalust, mille sõbranna, kes elab vastasmajas ja kellega me teineteisele sellegipoolest aastas ehk paaril korral külla jõuame, mulle taas kinkis.\nJa ma ei tundnud end halvasti ka siis, kui hetkeks meenus – vaadates neid, kel lauda ei olnud ja kes keskväljaku uutel pinkidel istusid – laulu „Hulkuri valss“ esimene salm:\nSeal voolamas šampanja, viin ja šartröös,\nEi olnud me südamed külmad. Kokku olid saanud sõbrad ja tuttavad. Rõõmu jagasid sõprade sõbrad ja sugulaste sugulased. Koos lustisid ka perekonnad, mis loodud töökollektiivina, tantsutrupina, kooliklassina või hoopis suvise kontserdi fännidena.\nSee oli rõõm ja vabadus, mis lubas nautida elu värskes õhus, uuel ja uhkel kodulinna keskväljakul. Platsil, mille loomine ja valmimine vahutas ja kees, küttis kirgi ja pimestas selget nägemist, kuid mis ometi sai just selline nagu sai. Just selline, mille üle jagub ilmselt nii mõnelgi veel pikaks ajaks kiunu ja kirumist. Kuid peagi tuleb aeg, mil keegi ei oska ettegi kujutada, et võiks olla kuidagi teisiti.\nPika-laua-pidudega on ikka nii, et mingi hetk tahaks laulda „Mis te teete, mis te teete, teise otsa rahvas?” Ainult et laud on nii pikk ja sõpru peol nii palju, et selle lauluga tuleb minna ise laua teise otsa ja kaeda, kes siis ikkagi peole tuli.\nNaeratusel pole mahti raugeda, sest igal sammul näed kedagi, keda kallistada, kellega nalja visata, kellega veidi pikemalt juttu ajada või keda hoopis õnnitleda. Kallistad, sest seal on su väikesed õpilased, kes läinud kooli või kolinud teise linna. Kallistad, sest näed oma endisi lasteaiakaaslasi või kooliõdesid, -vendi. Viskad nalja, sest kedagi näed juba mitmendat korda või soovid õnne, sest kellelgi on just sel päeval sünnipäev ja rõõmustad, et nad on saanud nii vägeva peo. Ja pidu on veel nii vägev, kus iga kohaletulnu saab osa Saaremaale omaks saanud ooperist. No võib-olla on seda mõne jaoks palju, aga teise jaoks just piisavalt, et järgmisel aastal ise ooperisse minna.\nMe ei olnud tegelikult krahvid seal laua taga. Meie „mõisavalitseja“ kõndis rahva seas. Vahetas sõna siin ja seal. Hüüdis rõõmsaid teateid siit rõdult, sealt rõdult ja sealt rõdult ka. Ja see kostis kõikjale. Tundus, et meil pole saladusi. Siit nurgast ja sealt nurgast ja keskpõrandale kokku.\nNeed, kes olid vabatahtlikult peo lauad üles seadnud ja pärast pidu lauad jälle kokku pannud, said peost osa, mitte ei vaadanud kõrvalt. Keegi polnud sel peol tähtsam kui teine. Kõrgema positsiooniga kui teine. Juhid olid osa rahvast ja rahvas osa linnast. Olime ühtne Saaremaa. Meil oli pidu, kus igal laudkonnal oli pidu peos. Pidu, kuhu pidi tulema. Ka siis, kui lend kodumaale tühistati või kui taksoga kodulinna suunduvat bussi püüdma pidi. Pidu, mis nii mõnegi jaoks vääris paguneid ka seetõttu, et septembris ei joo.\nÜheshingamisest sai meie arm\nIlmselt kougib nii mõnigi netikommentaator, kel iga asja kohta mõni negatiivne arvamus, peagi kohvrist välja oma vinguviiuli või hädapasuna, et ka siit-sealt leida umbes miljon viga nii korralduses kui korraldajates, osalejates ja üldse ürituses. Mis teha, eks süüdistamine ja halagi ole üks ellujäämise viise. Tunneme siis rõõmu, et oleme saanud aidata kellegi ellujäämisele kaasa ja peame oma pidu edasi. Nii linnatänavail kui meis endis.\nAitäh kõigile, kes panustasid – olles asja sees nii, naa või hoopis nii ja naa.


Suverahu (05.09.2014 06:54)\nPraegune rahulik kõrgrõhuala ilm viib meelest igasugused suve kõrvalekalded. Lõpuks on aega aias või metsas istuda, ei tuult, ei vihma, kodurahu rahutul ajal.\nTahaks, et september võiks alati olla leebe ettevalmistus külmaks poolaastaks. Aga kindel saab olla vaid selles, et nädalavahetuse ilm püsib kõrgrõhuala servas täpselt samasugune nagu tänane päev. Tänases päevas on juba olemas ka madalrõhuala, mis uuel nädalal ilmamuutuse toob. Fääri saarte lähedal olev tsüklon, mis pole ju mingi ähvardav tormilooja, liigub pikkamööda, kuid kindlalt ida poole ja võib juba teisipäeval jõuda Läänemere ruumi. Suuremaid sadusid see moodustis kaasa ei too, kuid päevasooja jääb vähemaks, sest pilvi on rohkesti ja aeg-ajalt tekib ka vihma võimalus. Päris vihmaseks võib minna siis, kui itta taandunud kõrgrõhuala ja lääne poolt saabunud püsiv madalrõhuala ühisel jõul lõuna poolt soojema õhu liikuma panevad. USA GFS mudel pakub, et nädala pärast on frontaaltsoon meridionaalset asendit võtmas piki Eesti idapiiri.\nOlgem siis rõõmsad oma hääbuvas suverahus, kus julgematel võimalus veel end meres karastada, vaata SIIT. Hiline päike loob uusi õisi ja paneb põsedki veel õhetama.


Binary Options Robot 24 Review: SCAM, Plus Win-Rate Terrible! - Binaarsed valikud Robot Pro Review\nUsaldusväärne maakler, veebisignaalid ja robot! Kasutage Trend Prognoosi, et kontrollida üldist suundumust ja kaubelda ainult siis, kui suundumuse suund vastab signaali suunale!\nKuidas investeerida bitcoini väikese summaga bitcoin s9 kasum optsioonid kauplemine charles schwab. Kuhu investeerida eurot Põhimõtteliselt peavad teil olema tihedad ja kinnitatud peatused, kui kavatsete kaubelda finantsvõimendusega.\nRebastega kauplemise krüpto kas bitcoinidega kauplemine on ohutu?. Põhjus investeerida krüptovaluutasse kas krüptokaubanduse robotid töötavad.\nOn binaarsed valikud reaalsed arvuti krüptovaluutaga kauplemiseks. Investeering parem kui krüpto.\n1. tase Tehingute valik signaaliteenuse pakkuja Kas soovite binaarse optsiooniga kaubelda?. Millise krüptovaluutaga kaubelda krüptovaluutaga kauplemise ira, kui palju krüptovaluutat ma päevas kauban.\nRobinhood krüptokaubandus florida. Kuidas bitcoin jaxxiga kaubelda.\nKas krüptovaluuta teenib raha. Ubs investeerivad bitcoini, bitcoini ostes kuidas täpselt raha teenida, parimad binaarsete valikute signaalid - binaarsete valikuvõtjate ülevaated: kuidas kasutada tuletisväärtust binaarsete optsioonide jaoks: kasum soolo bitcoini kaevandamine krüpto plusside ja miinustega Binaarsed valikud Robot Pro Review.\nKuidas investeerida bitcoin max keiserisse kauplemine bitcoinidega saidil xm. Millist krüptovaluutat Robot IQ valik valik Binaarne võimalus tasuta boonus ilma sissemakseta lõasta krüptovaluutainvesteering, kuidas binaarsete optsioonide vahendaja raha teenib depp õpib bitcoinidega kauplemist juhendama. On bitcoin suurepärane investeering binaarsete optsioonide kaskaadiga kauplemine, bitcoini riskikapitali investeering kaubandus digitaalne valuuta eesti.


Analüütik: elektri tiputundide hind börsil on kolmapäeval kõrgem | Energiaturg.ee\nAnalüütik: elektri tiputundide hind börsil on kolmapäeval kõrgem\nTALLINN, 8. jaanuar, BNS – Power Advisory OÜ analüütiku Peeter Stambergi sõnul voogas elekter esmaspäeval osal mittetiputundidel Eestist Soome ja tiputundidel Soomest Eestisse, mistõttu Estlinki väljasolek aitab mittetiputundide elektri börsihindasid madalamal hoida, samas tiputundide hinnad on kõrgemad kui oleks kaabli töös olemisel.\n“Kui võrrelda esmaspäevaseid ja teispäevaseid hindu, siis isegi tiputundidel hinnad olid kokkuvõttes madalamad kui esmaspäeval, mittetiputundide vahe on palju suurem. Kokkuvõttes olid teispäeval hinnad madalamad Eestis ja kaabli väljasoleku mõju oli olemas,” ütles Stamberg BNS-ile. “Kolmapäeval on tiputundidel elektri hinnad Eestis kõrgemad kui Soomes.”\nEesti–Soome elektriühendust pakkuv merekaabel Estlink1 on teisipäeva hommikul kella 8-st kuni kolmapäeva õhtu kella 19-ni hooldustööde tõttu tööst väljas.\nTööd toimuvad Soome poolel Espoo alajaamas. Hoolduse tellis ühenduse omanik Nordic Energy Link AS ning tööde eesmärk on konverterjaama PLC filtrite kondensaatorite töös avastatud talitlushäirete kõrvaldamine.\n« Elektri kolmapäevane börsihind tõusis 39,92 euroni


Ilmad muutuvad jahedamaks (16.09.2016 10:02)\nAutor: Helve Meitern, Riigi Ilmateenistuse sünoptik\nReedest järgmise nädala keskpaigani jääb meie ilmategijaks Skandinaavia kohal jahedamas õhumassis tugevnev kõrgrõhuala, mis uueks nädalaks koondab oma keskme Läänemere kohale. Kõrgrõhuala pole ise väga jõuline, kuid hoiab siiski suuremad sajud Eestist eemal. Vihma võiksid tuua meist loodes ja kirdes asuvad kõrgele atmosfääri arenenud ja püsivad madalrõhkkonnad. Maalähedases õhukihis väljenduvad need aktiivsemate madalrõhkkondade või nende lohkudena.\nNeist üks, loodepoolne madalrõhkkond püsib kogu perioodi Islandi lähistel ja hoiab end aktiivsena, haarates oma rüppe järjest uusi ja aktiivseid Atlandilt saabuvaid tsükloneid. Kesknädalaks läheneb see tsüklon Šotimaale ja laiendab oma valdusi Skandinaavias, kuid meie aladeni tõenäoliselt veel ei jõua.\nTeine madalrõhkkond pöörleb juba pikemat aega Loode-Venemaal. Kord see nõrgeneb, siis aga saab Musta mere äärest uut jõudu (energiat) juurde ja aktiviseerub taas. See Loode-Venemaal baseeruv madalrõhkkond on meile lähemal ja selle mõju on meie ilmale suurem. Meid ähvardav vihmaoht ja paksemad pilved pärinevad just Loode-Venemaa madalrõhkkonnalt. Kõige suurem ja laialdasem on vihmavõimalus kolmapäeval. Teistel päevadel on sajuvõimalus kohatine ja jääb 25% lähedale.\nTeisalt laskub piki madalrõhuala lääneserva pidi Eestisse põhjast külmemat õhku juurde ja õhutemperatuur langeb, seda nii öösel kui ka päeval. Kõige madalamale langeb õhutemperatuur ööl vastu pühapäeva ja esmapäeva. Siis võib öösel pilvitu taeva korral temperatuur isegi 2 m kõrgusel õhus langeda nulli lähedale. Maapinnalähedases õhukihis on nõrka öökülma oodata juba alates laupäevast ning temperatuur jääb taimekasvu kõrgusel öösel nulli lähedale ka järgmisel nädalal.\nKolmapäeval vahetub õhumass soojema vastu, kuid kui pikkadel öötundidel on võimalus radiatsiooniliseks jahtumiseks hea (vähe pilvi, tuulevaikne või nõrk tuul), siis võib kõigil uue nädala esimese poole öödel esineda maapinnalähedases õhukihis nõrka öökülma. Samuti langeb järsult päevane õhutemperatuur, seda tänu külmemale õhumassile, kui ka eelnenud päevadega võrreldes pilvisemale taevale.\nNädalavahetusel tõuseb päevane maksimum vaid kohati 15 kraadini. Uuel nädalal läheb veidi soojemaks ja alles kesknädalal võib termomeeter mõnel pool mõõta 17..18 soojapügalat.


Hea sõnum kätetööna - Hõimurahvaste aeg\nAvaldatud: Neljapäev, 30 Detsember 2010 11:15\nIgapäevaelus mehaanikutööd tegev Heikki Riim viibis 2007. aasta kevadsuvel kuu aega maride seas Baškiirias, kus ta töötas Birski luterlikus koguduses ehitustalgutööl tõlgina. Tõlkida oli vaja soome talgulisi ja kohalikke ehitajaid, et ühisest tööst koguduse misjonimaja ehitamisel midagi välja tuleks. Muidugi pani Heikki käe külge ka ehitusel ja südamelähedasel autoremontimisel. Idee talguliseks minna sündis aasta algul ühe soomlasest ehitusveterani e-kirja peale, milles mees kutsus ka eestlasi üles minema Venemaale hõimurahvaste kogudustesse talgutöödele, nagu seda olid teinud soomlased juba 1990. aastate algusest saadik.\nTavaks oli kujunenud minna kuuks ajaks, mille jooksul jõuab nii üht-teist näha kui ka ära teha ja samas ei kannata kodune elu märkimisväärselt. Rahalised vahendid on hankinud iga mineja ise, ka on tulnud kodust kaasa võtta tööriistu. Reisi plusspooleks on enamasti peetud kohalikus elus osalemist.\nHeikkiga koos töötas kolm pensionieas soomlast ning kuus-seitse palgatud meest Birski ümbrusest. Kolme nädala jooksul püstitati vundament majale, kuhu tulevad kahele korrusele majutus-ruumid ja töötoad. Töö katkes mõneks päevaks, kui Birskist pühkis üle tugev keeristorm, mis katuseid lõhkudes ja puid murdes viis üheks päevaks gaasi ja kolmeks päevaks elektri kogu linnast. Kui ehitust jälle jätkata sai, ilmus veel üks omakandi mees, kes pakkus end tellistest müüri laduma – sedakorda vabatahtlikuna…Töö oli kiire ja korralik – paistis, et Jumalal oli plaan temale ehitatav maja siiski õigeks ajaks valmis jõuda!linnast. Kui ehitust jälle jätkata sai, ilmus veel üks omakandi mees, kes pakkus end tellistest müüri laduma – sedakorda vabatahtlikuna… Töö oli kiire ja korralik – paistis, et Jumalal oli plaan temale ehitatav maja siiski õigeks ajaks valmis jõuda!\nHeikki julgustab hõimurahvaste juurde talgutööle minema kõiki, kel huvi on. Ei pea sugugi olema ehitusspetsialist, kuna juhendaja on grupiga kaasas. Töö käib traditsiooniliste vahenditega ja igaüks saab edeneda temale sobivas tempos.\nFotod: Heikki Riimi erakogust


9. Tudengite Teatripäevad | Stseenid\n« Inspiring / Inspireeriv\nInimsuhted / Relations »\n9. Tudengite Teatripäevad\nPosted 16/02/2011 by H. in pudinad.\tTagged: postaday2011.\tLisa kommentaar\n18.-20.02 toimuvad Viljandi Kultuuriakadeemias 9. rahvusvahelised Tudengite Teatripäevad. Festivalist võtab osa kaheksa tudengiteatri truppi Eestist ja Soomest. Festivali korraldavad MTÜ Kultuur aitab hingata, TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia ja Viljandi Linnaraamtukogu.\nTruppidest astuvad ülesse TTÜ tudengiteater T- Teater, Improgrupp JAA, TLÜ Tudengiteater Üllar, Tartu Üliõpilasteater, Altermanni teatritrupp ja Eesti Lennuakadeemia tudengid Tartust. Pärnust tuleb teatripäevadele tudengite kollektiiv K- äng2. Rahvusvahelist mõõdet lisab Ilves-teater Helsingist. Off-programmi raames etendub Kondase Keskuses kultuuriakadeemia II kursuse lavastajatöö “Tort”.\nLavastustele annavad tagasisidet kolm Tarka – näitleja Veljo Reinik ja TÜ VKA II kursuse lavastajatudeng Vallo Kirs. Kolmas Tark on veel väljaselgitamisel.\nLisaks etenduste vaatamistele on nii külastajatel kui ka osalejatel võimalus külastada festivali Klubisid. Sellel aastal on nendeks pubi Suur Vend, kus 18.02 esineb akustilise kavaga ansambel Pöölöy Gläänz ja 19.02 klubi Jolly Roger, kus astub üles bänd The Angus.\nFestivali osavõtjatel on võimalus kaasa teha erinevates õpitubades, näiteks foorumteatri- ja kõneõpitoas ja improvisatsiooniliste mängude õpitoas.\n2008. aastaga võrreldes on osalejate arv kahekordistunud. Siis oli osalejate arv 59 sellel aastal ulatub osalejate arv koos meeskonnaga juba 108ni. Festivali peakorraldaja, TÜ VKA IV kursuse kultuurikorralduse tudeng Hannele Känd on märkinud, et võrreldes eelmiste aastatega on sellele festivalile oodata juba kaheksat truppi, kelle seas lisaks staažikatele teatripäevadest osavõtjatele on esmakordselt esindatud ka Tartu Lennuakadeemia üliõpilaste teatriprojekt ja Tallinnast tulev improgrupp JAA.\nAlates 2010. aastast on festivali külastajatel võimalus valida ka oma lemmiklavastus mille alusel antakse välja publiku lemmiku tiitel. 2010. aasta Tudengite Teatripäevade publiku lemmiku auhinna võitis Altermanni näitemängugrupp lavastusega „ Õudukas“.\nHuvilistele on etenduste külastamine tasuta, kuid oodatakse toetusi annetuskasti.\nFestivali kava ja täpsem info http://www.tudengiteater.ee


Judith Ann Hawkins Bio, Vanus, rahvus, abielus, netoväärtus, palk - Kuulsused\nüks Mis on Judith Ann Hawkinsi netoväärtus ja palk?\n2 Kes on Judith Ann Hawkins? Lapsed\n3 Judith Ann Hawkinsi pikkus ja kaal\n4 Judith Ann Hawkinsi karjäär\nJudith Ann Hawkins on pensionil psühhiaatriaõde. Inimesed tundsid teda peamiselt kuulsa Ameerika näitlejanna Halle Berry emana, kes on tuntud oma rollide eest mõnedes filmides, sealhulgasX-meeste sari.2000. aastate jooksul oli ta Hollywoodis üks kõige paremini tasustatud näitlejanna.\nJudith Ann Hawkins sündis Sawley Derbyshire'is. Tema täpne sünniaeg pole praegu saadaval, kuid tema fotot vaadates võime eeldada, et ta võib olla 50ndate lõpus. Ta on tütarNellie Dicken (isa) ja Earl Ellsworth Hawkins (ema). Tema etniline kuuluvus on segane (Aafrika, Ameerika, Saksa ja Inglise) ning ta kuulub Ameerika kodakondsusse.\nKuna tema õdede-vendade kohta puudub teave, võib ta olla oma vanemate üksiklaps. Tema hariduse kohta pole kooli või kolledži kohta teavet. Kuna me teame, et ta on pensionil psühhiaatriaõde, võiks ta olla lõpetanud tuntud Sawley Derbyshire'i ülikooli.\nMis on Judith Ann Hawkinsi netoväärtus ja palk?\nJudith teenis suurema osa oma elust haigla saatjana, kelle kaudu ta elatise teenis. Psühhiaatriaõe mediaanpalk jääb vahele 47 948 - 84 870 dollarit aastas. Võimalik, et ta oli kogunud suhteliselt suure varanduse. Praegu elab ta koos oma miljonärist tütre Halle Berryga, kelle netoväärtus on hinnanguliselt umbes 80 miljonit dollarit. Samuti on Halle peamine sissetulekuallikas filmidest ja tema tasud10–15 miljonit dollaritfilmi kohta. Peale selle sai ta ka12,5 dollaritmiljonit filmi nimirolli eestKassinaine.\nLisaks sellele omab naine8 miljonit dollaritmõis sisseMalibu, Los Angelessamuti veel üks luksuslik15 miljonit dollaritkodu sisseHollywoodi Los Angeles.Tal on mõned luksusautod, näiteksBMW ja Lexus RX.Lisaks on ta kaasomanikPrantsuse pesu kaubamärk Scandale Parisja 2009. aastal võttis ta kasutusele oma parfüümiliini Halle. Samamoodi toetab ta ka selliseid globaalseid kaubamärke naguVersace ja Revlon.Praegu elab ta luksuslikku moodi ülbe eluviisi.


Eile nägin ma Eestimaad | Teatritasku\n19. juuli 2019 Margus Mikomägi\tLisa kommentaar\nKummaliselt mõjuv õhkkond on praegu mu jaoks me riigis. Üks, mida enda juures märkan, on terav vastumeelsus igasuguse labasuse suhtes. No ja siis see teine pool – ilu muudab meele hellaks.\nSattusin pühapäeval Haapsalus Ameerika autode paraadi sisse. Lõppematu autode rong sõitis Kiltsi lennuväljale. Keegi ütles, et seal peetakse kiirendusvõistlust. Sain autoaknast vaadata Ameerika lippe läikivatel rauast iludustel ja ka seda, kui palju inimesi oli teede ääres seda vaatamas. Panin tähele just lapsi. Iseloomulik see, et enamusel kümnetest oli käes nutitelefon ja nad midagi filmisid. Täiskasvanud seda vähemalt nii märgatavalt ei teinud.\nEt lugu, millest räägin, selgem oleks, pean ütlema, et Ameerika autod ja selle kultuuri austajad sõitsid Haapsalu linnast Kiltsi lennuvälja poole, meie Kiltsi lennuväljalt kodu poole Raplas. Mu mõte kuskil seal alateadvuses tegeles mängu ja mängulisusega. Eestimaa mastaabis.\nPäev tagasi seisin Peipsiääre valla Ranna külas. Seal oli Eesti kooliteatrite suvelaager. Selline vaba ja mänguline. Nüüd hommikul, otsides õiget teeotsa, kust keerata Kiltsi lennuväljale Eesti jahimeeste suvelaagri (kokkutuleku) paika, jõudsime korraks Rohukülla. Ühe suure vee äärest teise veel suurema vee äärde. Vee ääres olev on oma maa, vete vahel oma rahvas. Rannal teatrilaagris oli ehk paarsada noort inimest, Kiltsi lennuvälja jahimeeste seltskonnas üle viie tuhande inimese ikka.\nKuidas see Juhan Liiv kirjutas: „Eile nägin ma Eestimaad!/ Põõsastikud ja võsad kõik/ suikumise ja näotuse paik,/ vaimuilm nii hämaras, vaik –/ eile nägin ma Eestimaad!”. Seda Juhan Liivi pilti enam pole meil. Õigemini on, aga see ei domineeri. Kui just mitte see vaikiv vaimuilm. Luuletaja kindlasti ei mõelnud kirjutades neile, kes võiksid kirjutada ja rääkida, aga vaikivad…\nÜhel päikeserohkel varahommikul vaatasin oma punast kassi, kes omakorda keskendunult aknast välja vaatas, ja mõtlesin sellele, et äkki elu ongi hoopis film ja mina koos oma kassiga tegelane selles. Kes seda filmi võiksid vaadata?\nNägin jahimeeste kokkutuleku hommikul peibutusvõistlust. Enne ei teadnud ma sellest tuhkagi. Kümmekond täiskasvanud meest, enamus kihvtides jahimehekaabudes, istus laval, oodates oma esinemisjärjekorda. Lava ees, esinejate poole seljaga, istus kolmeliikmeline žürii. Ja jahimehed siis tegid järgi hirve ja šaakali häält. Seal on omad nüansid, tehti järgi noore pulli otsimishüüdu, ärritunud pulli hoiatust, keskealise pulli häält karjas, vana pulli otsimishäält, kahe pulli võitlushüüdusid, pulli häälitsemist peale paaritust.\nMõtlesin jahimeeste peibutusvõistlust kuulates-vaadates sellest, kuidas nood on harjutanud, nagu head näitlejad seda teevad. Võimsad hääled meestel! Nagu mõned unistavad ilma võimenduseta üldlaulupeost, mõtlesin ma sellest, kuidas see peibutamine kostuks ja mõjuks looduses. Ajasin paari jahimehega juttu, kes ei võistelnud, ja need muidugi üsna kavala irooniaga ütlesid, et selleks, et kiimas hirvepulli häält järele teha, tuleb seda looduses kuulata. Ja muidugi tuleb selleks, et kuulda, metsas konnata. Jahimehed muidugi viitasid sellele, et tänapäeval aitab hääli järele teha mitte kõikvõimas mets, vaid kõikvõimas You-tube. See muidugi ei vähenda järeletegijate näitlejameisterlikkust.\nJuuli lennuvälja peal\nPärast jahimeestest näitlejate lavalt maha astumist astusid sellelesamale lavale Lauri Saatpalu ja Peeter Rebane. Oma häältega. Peibutasid mind ära. Kuidagi päriselt. Kell oli 11 hommikul. Ja kui Lauri siis pisut hommikuuniselt alustas, et käib paljajalu lume peal ja linn, kus inimesed sees, sillerdab kauguses, olin müüdud mees. „On tunne nagu täna küll, keegi ei surma saa,” laulis Saatpalu jahimeeste kokkutuleku hommikul. Ta ei teinud liigseid liigutusi ja ta teadis, mida räägib. Teadis, mida mängib. Nad Peetriga mõlemad mängisid ja see tund kuulata-vaadata ei olnud raisatud.\nVahest vaid hetk enne selle laulmise algust rääkisime loodusemees Val Rajasaarega linnulaulust ja ta ütles, et teab inimesi, kes tunnevad linnulaulu järgi linde ja on lindudele just hääle järgi oma nimed pannud. Ametlikud nimed neid ei huvitavatki.\nLinnud ja loomad ja putukad kõik mängivad, et olla päris. Mis siis inimestelgi muud üle jääb. Inimestel muidugi on raskem, neid õpetatakse ka võltsmänge mängima. Ja raske on olla päris aus laval ja elulaval. Saatpalu ja Rebane on. Siirad ja iroonilised ühekorraga. Vähemalt sellel hommikul minu jaoks. Ja keegi ei surma saa.. – muusikalise kuju võtnud peenus. Šveits Eestis (kui mõtelda loo pealkirjale „Šveits”).\nEnseväljendamise vajadus on ilmselt meisse kõigisse sisse kodeeritud. Lilled ju ka õitsevad. Ja nõgesed õitsevad. Kuidas inimesed õitsevad? Üks selline pilt Peipsi äärest, kooliteatrite suvekoolist Rannal.\nLianne Saage-Vahur istub, no ütleme aidatrepil ja kuulab esinemas Uku Uusbergi. Uku räägib oma kogemuste pealt nii ühiskonnas sündivast kui teatri tähtsusest. See on 24. kord Ranna suvekooli. Uku on olnud koolipoisina seal osaline ja Lianne on seda koosolemist ja otsavaatamist 24 aastat vaimselt ja praktiliselt vedanud. Mõtlen, kas siin sõnad ongi tähtsad. Piisab, et tead seda teed. Tead, kus mati all on õnne võti. Kuidagi selline mõte jääb saatma, et suurim rõõm on jagada rõõmu. Kõigil ja kõigel. Meele olu. Et see meeles püsiks ka 2019. aasta suvel\nEelmine postitusMaailma lõpus pole kohvik, on vanadekoduJärgmine postitusJaak Allik, Püve Peeter ja harrastusteatrite näitejuhid


Haapsalu skulptuuridest (18)\nPalun avaldage arvamust, kellele ja kuhu võiks Haapsalus teha skulptuuri. Palun põhjendage, miks just Teie pakutud isik jäädvustamist väärib. Kas Haapsalu linnapilt vajaks veel ajalooliste isikute büste või võiks mõni kuju olla ka julgema välimusega, näiteks abstraktne? Samuti ootame lugejate tähelepanekuid skulptuuride või mälestustahvlite kohta (neid on Haapsalus kokku üle 60), mis vajaksid remonti.\nRaudteeühendus Haapsalu–Tallinn(–Peterburg) (29)\nKas raudteeühenduse taastamine liinil Haapsalu–Tallinn(–Peterburg) parandab Läänemaa demograafilist olukorda ja on kohaliku elu edendajaks samamoodi, kui raudteeliikluse areng oli tsaariajal? Mida teie arvate?\nKuidas reformida Haapsalu koolivõrku? (12)\nKas ja kuidas peaks tegema Wiedemanni gümnaasiumist riigikooli? Kuidas peaks Haapsalu koolivõrku reformima, et koolid saaks korda, et lapsed saaksid head haridust, et neile meeldiks seal õppida ja et õpetajad oleks oma ala parimad?


26. märtsi praktikum\nLoome koos sellele vastav automaat. Seejärel proovige ise luua järgmise grammatikale vastav automaat.\nTegelikult saab süstemaatiliselt teisendada iga grammatika automaadiks. Selleks on kaks põhilist konstruktsiooni, üks mis vastab LL parseritele ja teine vastab LR parseritele. Võite proovida "Convert CFG to PDA(LL)", aga see on rohkem järgmise nädala praktikumi temaatika.\nGrammatika ja derivatsioonid\nJärgmisena võiks proovida natuke loengute grammatikatega natuke parse'ida ja vaadata neid derivatsioone. Alustame sellise mitmese grammatikaga:\n(Kasutame lekseemi klassi id asemel lihtsalt üks konkreetne muutuja "x".) Vaatame, kõigepealt Varmo näide x+x*x. Teeme näiteks üks vasak ja üks paremderivatsioon, aga valime siis endale oma derivatsiooni strateegia.\nÜlesanne on siis saada kaks erinevat süntakspuud kogu aeg kasutades näiteks vasakderivatsioone.\nEemaldame grammatikast mitmesust nii nagu loengus oli tehtud (lehekülg 12).\nVeenduge, et enam ei saa mitut süntaksipuud, ükskõik kuidas derivatsioon on tehtud.\nSüntaksanalüüsi jaoks on meie peamine töövahend ANTLR. Praegu vaatame ainult, mismoodi erineb lekser ja parseri käitumine ANTLRis. Praktikumis kasutatud näide on siin.\nKodutööks ettevalmistus: lekseri kirjutamine\nKodutöös kirjutame käsitsi oma keele jaoks lekseri. Pärast teeme seda ANTLR'is, aga väga hea on ise ka aru saada, mida üks lekseri generaator teeb. Harjutame siin lihtsalt funktsiooni argumentlisti jaoks lekseri kirjutamist:\nKodutöö kirjeldus on siin ja sealt on juba lahenduse skelett võimalik endale kopeerida, aga me mõtlesime seda siin ise jooksvalt välja mõelda, et me ei pea siin päris samamoodi kõik tegema.


President ja „Pealtnägija”: (sala)mikrofon on vaba? – MEEDIAVAHT\nSeptember 10, 2021 September 10, 2021 meediavaht\nPresident ja „Pealtnägija”: (sala)mikrofon on vaba?\nKa aumeeste salasalvestus on julgeolekurisk\nOma mikriga ÜRO peaassambleele?\nParem vabandus enne, kui häbi vande ajal\n1995. aasta 6. oktoobri õhtul murdis president Lennart Meri sisse Aktuaalsesse Kaamerasse poliitilise avaldusega: „See ei ole skandaal. See on demokraatliku riigi kriis.” Jutt käis siseministri ja Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare poolt peetud koalitsioonikõneluste varjatud salvestamisest… Savisaaare enda poolt. Etteheide oli, et vestluskaaslased polnud salvestamisest teadlikud. Savisaar löödi selle eest mõneks ajaks poliitikast auti.\n2021. aasta 8. oktoobril ilmus Aktuaalse Kaamera eel aga Pealtnägija reportaazh, kus tulevasele presidendile Alar Karise põue oli temaga kokkuleppel peidetud 48 tunniks Rahvusringhäälingu mikrofon. Nüüd ei olnud see demokraatliku riigi kriis, ega isegi mitte skandaal. Opositsioon ei märganud midagi ja täis-kuss on ka meedia. Peatse riigipea poolt salaja mikrofoni kandmine on seega tänases Eestis tunnistatud parimaks praktikaks.\nLisaks hotellis, tänaval, Lossiplatsil ja Toompea lossi rõdul erinevate inimestega vahetatatud repliikidele kandis tulevane president mikrofoni ka Riigikogus toimunud kohtumisel SDE fraktsiooniga. Ja kuigi selle kohta olla Pealtnägija sõnul tehtud Karisega aumeeste kokkulepe seda osa saates mitte kasutada, ei ole sellesse kokkuleppesse kaasatud kolmas osapool – terve ühe Riigikogu opositsioonierakonna fraktsioon.\nAga mis siis, kui poliitilise tähekaardi pöördumisel ja/või toimetuspoliitika muutumisel tekib ükskord Pealtnägija arvates kõrgendatud avalik huvi just selle kohtumise salvestuse vastu? Mis siis, kui selline salvestus ilmub juba teadmata lättest poliitilisele turule? Või keegi loob hoopis ise sellest kohtumisest nö „deep-fake” salvestuse ja väidab allikaks Pealtnägija toimetuse (heli ja pildi võltsimistehnika kiirest arengust rääkis sama saate teine lugu)? Ja kui see annab aluse manipulatsiooniks mõnele välisriigile, kelle eesmärgiks pole Eesti kuvandi tugevdamine maailmas?\nAga see pole veel kõik! Karis kandis mikrofoni ka Riigikogu istungitesaalis kui kogu parlamendi liikmed ükshaaval teda õnnitlesid. Paljude kaamerate vaateväljas toimunud kombetalitus oli laia publiku jaoks tummfilm. Tõsi küll, väga kõnekas tummfilm, kus kehakeele, näoilmete, käepigistuste kestuse, õlalepatsutuste arvu ja kallistuste (kõik muidugi justkui ranges koroonaolukorras) järgi võis igaüks teha teatud järeldusi, milline osa riigikogust oli tulemusega tegelikult rahul, kes tegid ainult head nägu ja kes mitte sedagi.\nÕnnitlejatele ja otseülekande vaatajatele oli aga teadmata, et äravalitud president kannab Rahvusrinhäälingu mikrofoni. Ja nüüd on juba toimetuse vaba valik, kas, millal, kelle ja milliseid presidendile lausutud fraase avalikustatakse. Ja jällegi on võimalikud avaldamata materjali lekked, „deep-fake” jpm mile ühisnimetajaks on julgeolekurisk.\nJa nüüd palun kujutagem ette, et sammub meie värskelt ametisse kinnitatud riigipea näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peaaasambleel. Või mistahes muul assambleel, tippkohtumisel või konverentsil. Oletame, et seekord täiesti ilma põuemikrita. Kuidas me saame aga kindlad olla, et seal esindatud maade saatkonnad või muud vastavad teenistused pole oma riikide esindajaid juba informeerinud, et Eesti riigipea võib kanda peidetud mikrofoni, sest Eestis peetakse seda igati normaalseks praktikaks. Vähemalt kandis ta seda enne ametisse nimetamist mõlemal valimispäeval Riigikogus, kus küll kummalgi välisdiplomaate kohal ei viibinud.\nKaris teatas Pealtnägijale ausalt, et seni pole ta meediatreeninguid vajanud ning on ise improviseerides hakkama saanud. Enne ametisse astumist on tal siiski võimalik praegune faux pas ära klaarida avaliku vabandustega, mis avalikkuse poolt ka praegu veel kiiresti andestataks ja ehk ka unustataks.\nMõistagi on vabandamise koht eelkõige avalikkuse ees ka Pealtnägijal. Et Rahvusringhääling on Eestis ainus meediaorganisatsioon, kus on koosseisus ka meediaeetika nõunik, vääriks juhtum kindlasti Tarmu Tammerkilt mõnd selget sõna.\nSeda kõike juhul kui president Alar Karis, Pealtnägija ja kogu Eesti rahvas ei taha, et presidendile juba Riigikogus ametivande andmise päeval 11. oktoobril ei joonistataks selga pusa kirjaga: „Mikrofon on vaba”.\nLugu on ilmunud 10. septembril 2021 Õhtulehe veebis. Foto: Arno Saar\nPrevious Keskaeg küberruumis: Twitter ja Taliban\nNext Putin valib internetis


Käärimine Vabaerakonnas kogub hoogu: Herkeli toetajad helistavad liikmeid läbi, vastased hauvad üldkoosoleku kokkukutsumist - Delfi\nKäärimine Vabaerakonnas kogub hoogu: Herkeli toetajad helistavad liikmeid läbi, vastased hauvad üldkoosoleku kokkukutsumist\nEhkki eelmisel reedel jäi mulje, et Vabaerakonna juhatus sai olukorra rahustamiseks nädala armuaega, kogub käärimine parteis aina hoogu. Erakonna esimehe Andres Herkeli toetajad püüavad liikmeid veenda viimase headuses, vastased aga hauvad erakorralise üldskoosoleku kokkukutsumist.\nÜks Vabaerakonna Harjumaa piirkonna juhatuse liikmeist, kes oma nime uudistest lugeda ei soovi, rääkis Delfile, et Herkeli toetajad eesotsas erakonna aukohtu esimehe Eino Murustega on käivitanud kampaania, mille raames helistatakse läbi erakonna lihtliikmeid ja püütakse veenda neid nii Herkeli headuses kui ka selles, et erakonnas on kõik väga hästi. Erakonna vastasleer kaalub Murustet tema tegevuse tõttu aukohtusse kaebamist.\nHerkeli nii-öelda toetuskampaania oli alanud isegi enne möödunud reedel toimunud ümarlauda, kus erakonna juhatusele partei sisemise rahu taastamiseks nädalajagu armuaega anti ja on jätkunud ka pärast seda. Delfiga rääkinud Harjumaa juhatuse liikme sõnul vastasleeril, mille tuumikuks on 18 Pärnumaa piirkonna juhi Heli Künnapase kirjale allakirjutanut, niisugust poliittehnoloogilist võimekust ei ole ning pole ka aega ega ressurssi.\nHarjumaa piirkonna juhatuse liige nentis, et Andres Herkel ja Külliki Kübarsepp suhtuvad erakonda kui isiklikku ettevõttesse ja see on ka suuresti kõigi pingete põhjus. Erakonna aukohtu esimees, tegevjuht ja kampaaniajuht tegutsevat mitte erakonna, vaid konkreetselt teatud huvigrupi heaks.\nAukohtu esimees Eino Muruste ütles Delfile, et tema ei ole mingisuguseid telefonikõnesid teinud, sellekohased süüdistused on vastaspoole laim ja osa nende võitlustaktikast.\nHerkel ise nimetas Harjumaa piirkonna juhi kirjeldust väljamõeldiseks, keeldus igasugustest edasistest kommentaaridest ja katkestas kõne.\nSeltskond Herkeli kursiga mittenõustujaid nõuab erakonnas muutusi, mille eest on neid hakatud Harjumaa juhatuse liikme sõnul nimetama eelmise Vabaerakonna esimehe Artur Talviku jüngriteks. Ta kinnitas aga, et Talvikul puudub igasugune huvi Vabaerakonna vastu ja ta on väga pühendunud oma uuele projektile ja on valmis võtma ka vabaerakondlasi selle liikmeks ja Vabaerakonnaga ka koostööd tegema, kui olukord erakonnas peaks muutuma.\nHeli Künnapas on levitamas Vabaerakonna liikmete seas erakorralise üldkoosoleku kutset. Mittetulundusühingute seaduse järgi peab ühingu üldkoosoleku kokkukutsumise kutsel olema märgitud kindlasti koosoleku aeg ja koht.\nKünnapas ütles selgituseks Delfile, et tegemist ei ole ametliku kutsega, vaid eesmärgiks on saada kokku see üks kümnendik liikmetest, kelle toetusel algatada erakorralise üldkoosoleku kokkukutsumine. Siis läheksid välja ka ametlikud kutsed, kus on kirjas nii üldkoosoleku aeg kui ka koht.


Soome-ugri mehed — Sirp\n„Samojeedid võivad täiesti ükskõikselt vaadata peaaegu kõike, mis maailmas juhtub. Hea söök on teadagi samojeedi filosoofia kohaselt elu tähtsaim küsimus, kuid sellessegi raskesse küsimusse suhtub vaevalt keegi rahulikumalt kui samojeed. Talle meeldib parema meelega isegi rohkem magada kui süüa. Mugavuse nimel on ta valmis taluma nälga ja janu ning kannatama igasuguseid pilkeid.“\nSaami mehe kohta kirjutas Matthias Johann Eisen, et nagu „loodus tema ümber külm ja kurvamoeline, nii ka ta oma mood ja väljanägemine. Puudub rutuline töö, magab ta heameelega rohkesti.“ Karjalaste kohta olevat aga venelaste seas käibel olnud kõnekäänd, et põleta karjalast, karjalane ei põle kolmel aastal ära.\nAjaloolane ja Helsingi ülikooli rektor Zakharias Topelius pidas XIX sajandi teisel poolel soomlastele omaseks iseenese üle valitsemist, sissepoole pööratud mõttejooksu, rahulikku meelt elu hädaohus olekul, tahtmist oodata ja viivitada. Eisen edastab ka andmeid selle kohta, et „soomlasele peab lõhkepommi selga saatma, et ta liikuma pääseks“.\nSee äärmuslik tardumus pole tundmatu ka tänapäeva soomlastele. Kord Kallios Sirdie pubis lebas üks noormees leti ees põrandal. Minu hämmastuse peale selgitasid soome sõbrad, et tegu on kunstnikuga: „See on performance „Soome sisu“.“ Paari tunni pärast tõusis see kunstnik püsti ja läks minema.\n„Ta on nii 50-aastane, mustade juuste ja rõõmsate silmadega taibukas vanamees, mitte kõva viinajooja. Räägib üsna hästi vene keelt, mistõttu oli hõlbus temaga toime tulla. Kuid kõiki sõnaraamatutegija „andeid“ mehel ei olnud: ta ei jaksanud istuda. Kui oli viis, kõige enam kümme minutit istunud, siis juba hüppas püsti, katsudes seejärel kas kõndides või seistes täiendada minu voguliteadmisi. Ja tihemini kui kord päevas sain kuulda, et metsas on mehe meel, soobli jälgedes kulgemas, seal on mees igavesti elanud ja sinna himuga igatseb, vabasse jahimaa loodusesse. Ja just nii see käiski, et ei mallanud mees enam kauem seal olla, vaid läks ära.“\nFilosoof Herbert Spencer, üks evolutsionismi vaimsetest isadest pidas põlisrahvaid muutlikeks, sest nende „hinge püsimatu olek viib selleni, et osutub võimatuks arvestada nende lubadustega. See kahjustab vastastikkust usaldust, mis on ühiskondlikuks progressiks möödapääsmatu. Alludes despootlikele emotsioonidele, mis teda üksteise järel valdavad, ei valitse primitiivne inimene kõigi tunnete kombinatsiooni, vaid käitub impulsiivselt, kaootiliselt, ettearvamatult, mis teeb koostöö äärmiselt raskendatuks.“


Suzuki katus - 4x4.ee\nTänane kuupäev on L Mär 06, 2021 3:42 am\nLiitunud: E Dets 31, 2007 10:35 pm\nPostitus Postitas rullivana » E Veebr 18, 2013 8:55 pm\nTere. Paneks teema uuesti päevakorda.\nMure järgmine. Suzukil suvine kerg katuse tagumised lukud puruks. Kas kuskil õmmeldakse või saab lasta uue õmmelda.Samas kui kellegil seisab kõva katus andke märku.\nTegu siis suzuki samuraiga. 95a. 1,3 l, 47 kw, 4 kohta.\nTänud ette Ivo\nViimati muutis rullivana, K Okt 30, 2013 7:18 pm, muudetud 1 kord kokku.\nRe: Suzuki katus\nPostitus Postitas tyyp07 » E Veebr 18, 2013 9:47 pm\nUute õmblemisel võid pöörduda nende poole:\nPostitus Postitas rullivana » K Okt 30, 2013 7:20 pm\nSuhtlesin antud firmaga. Sealt kahjuks tuli negatiivne vastus .\nTeema ikka päevakorras.\nPostitus Postitas jlx » K Okt 30, 2013 7:40 pm\nKüsi sealt ka, istmeid teevad küll hästi.\nPostitus Postitas enx » K Okt 30, 2013 8:09 pm\nKuressaares, Kaubaaida vastas, seal kus üks onu tegeleb roostevabast toodete valmistamisega, seal sama hoovi peal peaks üks väike putka olema, kus üks sadulsepa onu tegutseb.\nKalev on nimi, pole küll ise seal ta juures nüüd käinud, aga sõber rääkis, et tal pisike töökoda seal.\nUsun, et teeb ära.\nPostitus Postitas enx » P Nov 17, 2013 10:26 am\nMis siis katusest sai?\nKäisid Kalevi juures?\nRe: Suzuki katus, ja muu\nPostitus Postitas rullivana » K Mai 04, 2016 9:18 am\nSain lõpuks Suzuki uuesti liikuma. Tänud info eest, katsun lähiajal Kalevi juurest läbi hüpata. Samas oleks vaja Suzukile ukse käepidemeid võib-olla isegi kunde klaasi liigutamis süsteemi ( kui lahti võetud saan siis selgus käes mis üle annab ).\nPostitus Postitas enx » K Mai 04, 2016 4:20 pm\nrullivana kirjutas: Tere taas.\nMul läks ka üks lukk laiali, lasin kohe mõlemad uued panna http://www.welcomest.ee/?ca=firmast\nAsub Kuressaares Hydroscandiga sama hoovi peal. Korralikud tummised lukud olid kohapeal olemas.\nMinu käest saaksid klaasi liigutamis mehanismi, uuri järgi mis viga on ja ehk saame kaubale.\nPostitus Postitas rullivana » P Mai 08, 2016 7:13 pm\nKlaasid liiguvad. Mure käepidemetega, plastik katki ja mingi vahe puksi moodi asi plastiku ja metall sõrme vahelt puudu. Järsku leidub venti ka, termo ei toimi. Saan labad näpuga seisatada kui temp ülal.


Meie seast on lahkunud sõudmistreener Igor Grinko - Sport\nMeie seast on lahkunud sõudmistreener Igor Grinko\nLahkunud on peale pikaajalist haigust Igor Grinko, sõudetreener üle maailma. Aastal 2004 valiti ta Eesti parimaks treeneriks.\nIn Memoriam IGOR GRINKO (17.02.1946 – 17.03.2014)\nElu viis mind temaga kokku juunis 1986, toonase NL koondise laagris Birštonases, kus ta oli paariaerugrupi peatreener. Igor oli selge visiooniga edule orienteeritud süsteemilooja, mille tulemus väljendus selsamal 1986 ja 1987 aastal NL meeste paarisneljase maailmameistritiitlites ning naiste medalites. Varem sõudjana korduvalt ja edutult NL koondise kaudu rahvusvahelisele areenile jõuda üritanud, realiseeris ta neil aastail end hiilgavalt treenerina. Sealsamas, mu esimeses suure koondise laagris põrkusid mu kodutreeneri Mihkel Leppiku ja minu maailm tema omaga, kohati korraliku pauguga. Meie eestimaine sportlast säästev tarkus versus edusüsteem, mis tugevad olümposele viis ja nõrku kui loogu murdis. Mis lõppes sellega, et 1987 kevadel ta mu koondisest välja viskas...\nIgor oli visionäär. Ta tunnistas teaduse ülimuslikkust, kombineerituna ta enda selge arusaamaga süsteemi eelistest. Ei kõigutanud teda see, et tolsamal 1987 suvel ta sportlased kõigil suvistel võistlustel eestimaise talupojatarkuse abil ära võitsin. Souli olümpia-aasta ettevalmistumise tegin juba kaasa Süsteemis, õppides tundma nii selle eeliseid kui Igori tarkust. Selle tarkuse sümbioos Suure Mihkli tööga avaldus mu maailmameistritiitlis 1990.\nFOTOD: Tõnu Endrekson võitis sisesõudmisevõistlusel Allar Rajat (3) 25.01.2014\nDELFI VIDEO: Taimsoo meelemärkuse kaotanud Risto Mätase juhtumist: see oli kindlasti väga ohtlik (16) 29.12.2013\nIgori edasipüüdlev hing ent nõudis väljakutseid, arengut. Oma neljase taaskordse maailmameistritiitli järel 1990 lahkus ta Ühendriikidesse, alustades seal nullist USA paarisaerugrupi ettevalmistussüsteemi loomist. Töö käis inimestega, kel erinevalt NL kodanikest tohutult alternatiivvalikuid ja -väljakutseid. Ent taas tuli edu, Atlanta OM meeste paarisneljase hõbe on kõrge palk tehtud tööle, esimene USA-le selles paadiklassis.\nEdu läbi valu on tema tõe baasvalem, mida teavad kõik, kes tema juures olnud.\nMe taaskohtumine Treeneriga toimus 2002 varasügisel. Taas Süsteemis, mille eeliseid ja puudusi ma hästi tundsin. Taas süsteemiinsener Igori tarkuse ja lõputu surve all. Taaskord edul. Aga talle oli veel vähe... 2004 sügisest ehitas ta Süsteemi juba Hiinas. Pekingi OM kullaheitluses võitis Hiina naiste paarisneljane Inglismaad, rabades põhjalikult vana sõudekantsi...\nIgor oli võitleja. Ta enda raskeim võitlus algas kolme aasta eest. Sitkus ja usk, et saab jagu rängast haigusest, kandis teda pikka aega. Kandis veel nüüdsama jaanuari lõpus, kui viimati kohtusime ja südamest rääkida saime, kui juba valusid trotsides särasid ta silmad, tulevikust ja lapselapse kasvamisest vestes. Juba ammu ei olnud me suhteks sport, elu oli meist sõbrad teinud.\nMu hing on rahul. Nagu peabki rahul olema pärast pikaajalist võimalust suhelda lõputu optimistiga nagu Igor. Loodan, et ka tema oli rahul...\nPuhka rahus, Igor!\nFOTOD: Rein Kilgi spordioksjoni hitiks kujunes Jüri Jaansoni võidutrofee\nVeerpalu kohtuvõit eemaldatakse "Aasta spordihetk" konkursilt sportlase enda palvel


Asmenol - Asmenol pakendi infoleht - RX.EE\nAsmenol - Asmenol pakendi infoleht\n1. Mis ravim on Asmenol ja milleks seda kasutatakse\n2. Mida on vaja teada enne Asmenol’i võtmist\n3. Kuidas Asmenol’i võtta\n5. Kuidas Asmenol’i säilitada\nAsmenol’i toimeaine on montelukast, mis on leukotrieeniretseptori antagonist. See blokeerib kopsudes olemasolevate, leukotrieenideks nimetatavate keemiliste ainete toimimist, mis põhjustavad hingamisteede ahenemist ja põletikku kopsudes, mis võib viia astma sümptomite tekkeni.\nAsmenol on määratud astma raviks:\n- Asmenol’i kasutatakse astma raviks patsientidel, kelle haigust ei ole astmaravimitega piisavalt kontrolli alla saadud ning kes vajavad täiendavat ravi.\n- Asmenol aitab ära hoida astma sümptomeid, mis vallanduvad füüsilisel koormusel.\n- Patsientidel, kellele on Asmenol näidustatud astma raviks, aitab see sümptomaatiliselt leevendada ka sesoonsest allergilist riniiti.\nArst määrab sõltuvalt teie astma sümptomitest ja raskusest, kui palju te peate Asmenol’i kasutama.\nAsmenol 10 mg õhukese polümeerikattega tabletid on mõeldud 15-aastastele ja vanematele patsientidele.\nÄrge võtke Asmenol’i\n- kui te olete allergiline (ülitundlik) montelukasti või Asmenol’i mõne koostisosa suhtes (lisainfo vt lõik 6).\nEriline ettevaatus on vajalik ravimiga Asmenol\n- Rääkige otsekohe oma arstile, kui teie hingamine halveneb või astma ägeneb.\n-Suu kaudu manustatav Asmenol ei ole mõeldud ägedate astmahoogude raviks. Hoo tekkimisel tuleb täpselt järgida arsti poolt antud juhiseid. Hoidke alati käepärast inhaleeritavat astma esmaabiravimit.\n- Oluline on, et te võtaksite kõiki astmaravimeid, mis arst on teile määranud. Asmenol’i ei tohi kasutada teiste astmaravimite asemel, mida arst on teile määranud.\n-Konsulteerige oma arstiga niipea kui võimalik, kui teil tekib selline sümptomite kombinatsioon nagu gripilaadne haigus, käte-jalgade surisemine või tuimus, kopsusümptomite halvenemine ja/või lööve (vt lõik 4 „Võimalikud kõrvaltoimed“).\nKui te võtate Asmenol’i, siis veenduge, et te ei võta ühtegi teist ravimit, mis sisaldab sama toimeainet\nMõned ravimid võivad mõjutada Asmenol’i toimet ja Asmenol võib mõjutada teiste ravimite toimet.\nRääkige oma arstile, kui te võtate enne ravi alustamist Asmenol’iga:\n-fenobarbitaali (epilepsia ravim)\n-fenütoiini (epilepsia ravim)\n-rifampitsiini (tuberkuloosi ja mõnede teiste nakkuste ravim).\nÄrge võtke aspiriini või teisi põletikuvastaseid ravimeid (valuvaigisteid, mida nimetatakse ka\nmittesteroidseteks põletikuvastasteks aineteks e MSPVA-d), kui need halvendavad teie astmat. Kui te\nei ole kindel, pidage nõu oma arstiga.\nAsmenol’i võtmine koos toidu ja joogiga\nAsmenol’i õhukese polümeerikattega tablette võib võtta koos toiduga või ilma.\nKasutamine raseduse ajal Naissoost patsiendid, kes on rasedad või plaanivad rasestuda, peavad enne Asmenol’i võtmist pidama nõu oma arstiga. Arst otsustab, kas te võite sel ajal Asmenol’i võtta.\nKasutamine imetamise ajal Ei ole teada, kas montelukast eritub inimese rinnapiima. Kui toidate last rinnaga või kavatsete hakata imetama, konsulteerige enne Asmenol’i võtmist oma arstiga.\nEeldatavalt ei mõjuta Asmenol teie autojuhtimise ega masinatega töötamise võimet. Siiski võib ravivastus olla individuaalselt erinev. Teatud kõrvaltoimed (nt pearinglus ja uimasus), millest on väga harva seoses montelukastiga teatatud, võivad mõjutada mõnede patsientide võimet juhtida autot või töötada masinatega.\nOluline teave mõningate Asmenol koostisainete suhtes\nAsmenol sisaldab laktoosi. Kui arst on teile öelnud, et te ei talu teatud suhkruid, peate te enne ravimi kasutamist konsulteerima arstiga.\nVõtke Asmenol’i alati täpselt nii, nagu arst on teile rääkinud. Kui te ei ole milleski kindel, pidage nõu oma arsti või apteekriga.\n- Ravimit võetakse suu kaudu.\n- Amsenol’i tuleb võtta ka siis, kui astma sümptomid puuduvad, samuti astma sümptomite ägenemisel.\n- Asmenol’i õhukese polümeerikattega tablette tohib võtta koos toiduga või ilma.\n15-aastased ja vanemad patsiendid:Üks 10 mg tablett üks kord ööpäevas õhtuti.\nSeda ravimit ei ole soovitatav kasutada alla 15-aastastel lastel.\nKui te võtate Asmenol’i rohkem kui ette nähtud\nÜleannustamise teadetes ei ole tavaliselt kõrvaltoimeid kirjeldatud. Kõige sagedasemateks\nsümptomiteks, millest on teatatud üleannustamise puhul lastel ja täiskasvanutel, on kõhuvalu, unisus,\njanu, peavalu, oksendamine ja hüperaktiivsus.\nKui te unustate Asmenol’i võtta\nPüüdke võtta Asmenol’i nii nagu teile on välja kirjutatud. Kui te siiski unustate annuse võtmata, jätkake lihtsalt tavalise raviskeemiga üks tablett üks kord ööpäevas. Ärge võtke kahekordset annust, kui annus jäi eelmisel korral võtmata.\nKui te lõpetate Asmenol’i võtmise\nAsmenol’iga saab ravida teie astmat vaid niikaua, kuni jätkate selle ravimi võtmist.\nOn tähtis, et te võtaksite Asmenol’i nii kaua, kuni teie arst on seda teile välja kirjutanud. See aitab teie\nastmat kontrolli all hoida.\nNagu kõik ravimid, võib ka Asmenol põhjustada kõrvaltoimeid, kuigi kõigil neid ei teki.\nRääkige otsekohe oma arstile, kui teil tekib üks või mitu järgmistest sümptomitest:\nMontelukastiga ravitud astmapatsientidel on väga harvadel juhtudel teatatud sellisest sümptomite\nkooslusest nagu gripilaadne haigestumine, käte-jalgade surin ja tuimus, kopsusümptomite halvenemine\nja/või nahalööve (Churgi-Strauss’i sündroom) (vt lõik 2, „Eriline ettevaatus on vajalik“).\nKliinilistes uuringutes montelukasti annustega 10 mg on kõige sagedamini (rohkem kui 1 patsiendil 100-st või vähem kui 1 patsiendil 10-st) teatatud järgmistest kõrvaltoimetest, mida peeti montelukasti poolt põhjustatuteks:\nNeed kõrvaltoimed olid tavaliselt kerged ja esinesid suurema esinemissagedusega patsientidel, kes said raviks montelukasti, võrreldes platseeboga (ei sisalda toimeainet).\nLisaks on montelukasti turuletuleku järgselt teatatud järgmistest kõrvaltoimetest:\n- ülemiste hingamisteede infektsioon\n- suurenenud kalduvus verejooksudele\n- allergilised reaktsioonid, sh lööve, näo, huulte, keele ja/või kõri turse, mis võib põhjustada hingamis- või neelamisraskust\n- meeleolu ja käitumise muutused: unehäired, sh õudusunenäod, hallutsinatsioonid, ärrituvus, ärevustunne, rahutus, agiteeritus, sh agressiivne käitumine või vaenulikkus, treemor, depressioon, unehäired, uneskõndimine, enesetapumõtted ja -katsed (väga harvadel juhtudel)\n- pearinglus, uimasus, surin ja/või tuimus, krambid\n- kõhulahtisus, suukuivus, seedehäire, iiveldus, oksendamine\n- maksa ensüümide aktiivsuse tõus (ASAT, ALAT), hepatiit (maksapõletik)\n- verevalumite teke, sügelus, nõgestõbi, hellad punased nahaalused muhud, kõige sagedamini säärtel (nodoosne erüteem)\n- liigese- või lihasvalu, lihaskrambid\n- väsimus, halb enesetunne, tursed, palavik.\nRääkige otsekohe oma arstile, kui teil tekib midagi järgnevast:\n- allergiline reaktsioon, sh lööve, näo, huulte, keele ja/või kõri turse, mis võib põhjustada hingamis- või neelamisraskust, sügelus ning nõgestõbi.\nTäiendavat infot kõrvaltoimete kohta küsige oma arstilt või apteekrilt. Kui ükskõik milline kõrvaltoimetest muutub tõsiseks või kui te märkate mõnda kõrvaltoimet, mida selles infolehes ei ole nimetatud, palun rääkige sellest oma arstile või apteekrile.\nÄrge kasutage Asmenol’i pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud pakendil. Kõlblikkusaeg viitab kuu viimasele päevale.\nMida Asmenol sisaldab\n-Toimeaine on montelukast. Üks tablett sisaldab 10 mg montelukasti (montelukastnaatriumina).\n-Abiained on: Tableti sisu: mikrokristalliline tselluloos, laktoosmonohüdraat, kroskarmelloosnaatrium, hüdroksüpropüültselluloos (E463), magneesiumstearaat. Tableti kate: Opadry valge 20A28671, hüdroksüpropüültselluloos, hüpromelloos, titaandioksiid (E171).\nKuidas Asmenol välja näeb ja pakendi sisu\nAsmenol õhukese polümeerikattega tabletid on valged ümmargused kaksikkumerad tabletid.


Hiina roostevabast terasest koputamise tootmine ja tehas | Daren\nRoostevabast terasest kaablisidemeid (tibasid) saab kasutada sise- ja välistingimustes. Kasutuskoha järgi saab seda paindlikult kinnitada ja seda saab hõlpsasti käsitsi paigaldada. Vananemisvastane, korrosioonivastane, ultraviolettkiir, tihedus. Täielikud spetsifikatsioonid.\nTooteid kasutatakse laialdaselt telekommunikatsioonis, elektrienergias, nafta-, keemia-, laevatehastes, sildades, elektrijaamades, elektriseadmetes, mehaanilistes seadmetes, paberiveskites, tulekaitses ja muudes torujuhtmete sidumistes ja kinnitustes või muudes kohtades, mis tuleb köita ja kinnitada.\nRoostevabast terasest rihm / roostevabast terasest kaablilips / roostevabast terasest teipimine on jagatud kõva ja pehmeks. Peamiselt toodavad 201 ja 304 seeriaid, mis on läbinud GBT standardid.\n1. pole kerge roosteta, kõrge tõmbetugevus, tugev korrosioonikindlus;\n2. Puhas värv, tee pakend ilusaks;\n3. vananemisvastane, pikk kasutusaeg;\n4. See suudab karmides tingimustes säilitada hea jõudluse.\nSee sobib peamiselt mitmesuguste insenerpakendite, postide, mere-, elektrijaamade, dokkide, sildade, seadmete jms jaoks ning sobib ka roostevabast terasest dekoratiivtorude ja autoosade tööstuse jaoks.\nPlastpihustatud roostevabast terasest rulli kasutamine:\n1. Demonteerige lindi ots 2-3 cm lahti luku põhja lähedal;\n2. Viige lint kinni vajava eseme ümber ja laske läbi luku;\n3. Viige lint horisontaalselt läbi turvavöö pingutusmasina noaserva ja pressimisosa ning pingutage samal ajal rihma suud;\n4. Sidemete pingutamiseks hoidke lukust kinni ja pöörake käepidet;\n5. Pärast pingutamist painutage lint ja lindi pingutusmasinat ülespoole rohkem kui 90 kraadi, et vältida lindi pandla tagasitõmbumist.\nRoostevabast terasest ladustamismeetod:\n1. Plastiga pihustatud roostevabast terasest lindi hoiustamisel peaks transporter kandma professionaalse kindaid, et tagada pinna puhtus. Samal ajal on pindade kriimustuste vältimiseks seadmete kaitsmiseks kõige parem kasutada spetsiaalseid roostevabast terasest kaablisidemeid.\n2. Säilitamisel peate pöörama tähelepanu ka keskkonnale, näiteks eemaldage niiskus, tolm, õli, määrdeõli ja muud tegurid nii palju kui võimalik, vastasel juhul põhjustab see pinnale roostet või halba keevitamise korrosioonikindlust.\n3. Kui kile ja plastiga pihustatud roostevabast terasest teibialuspinna vahele sukeldub niiskus, on korrosioonikiirus suurem kui kile puudumisel. Hoida puhtas, kuivas ja ventileeritavas kohas. Hoidke originaalpakendis. Vältige otsest valgust kaetud roostevabast terasest lindile. Filmi tuleks perioodiliselt kontrollida. Kui kile halveneb (filmi eluiga: 6 kuud), tuleb see kohe välja vahetada. Kui pakkematerjal on padja lisamisel leotatud, tuleks padjapinna korrosiooni vältimiseks koheselt eemaldada.


Sõnumite saatmine Apple Watchis - Apple Tugi\nSõnumite saatmine Apple Watchis\nKüsige Sirilt. öelge näiteks: “Tell Pete I’ll be there in 20 minutes” (Ütle Petele, et olen seal 20 minuti pärast). Seejärel laske saatmiseks ranne alla.\nAvage Apple Watchis rakendus Messages .\nKerige ekraani ülaossa ning puudutage New Message.\nPuudutage Add Contact, puudutage kuvatavas hiljutiste kontaktide loendis soovitud kontakti, seejärel tehke valik.\nPuudutage kellegi otsimiseks oma kontaktide hulgast või telefoninumbri dikteerimiseks .\nPuudutage oma kontaktiloendist valimiseks .\nPuudutage telefoninumbri sisestamiseks .\nKerige Digital Crowniga sõnumi allaossa, seejärel valige vastamisviis.\nKiirelt funktsiooniga Tapback vastamiseks topeltpuudutage vestluses olevat sõnumit, seejärel puudutage Tapbackil – näiteks ülessuunatud pöidlal või südamel.\nVestluses olevale sõnumile otse vastamine\nRühmavestluses on võimalik vastata kindlale sõnumile reasiseselt, et hoida vestlused korrastatuna.\nPuudutage ja hoidke rakenduses Messages vestlust, millele soovite vastata, seejärel puudutage Reply.\nLooge oma vastus, seejärel puudutage Send.\nTeie sõnumit näeb ainult isik, kellele vastasite.\nSõnumi koostamiseks Apple Watchis on mitu viisi.\nEnda fraasi lisamiseks avage iPhone'is rakendus Apple Watch, puudutage My Watch, valige Messages > Default Replies, seejärel puudutage Add Reply. Vaikevastuste kohandamiseks puudutage Edit, seejärel lohistage neid ümberkorraldamiseks või puudutage kustutamiseks .\nKui nutivastused pole soovitud keeles, siis kerige alla, puudutage Languages, seejärel puudutage keelt. Saate valida iPhone'i menüüst Settings > General > Keyboard > Keyboards lubatud keelte hulgast.\nKirjutamine: puudutage , seejärel kirjutage. Kirjutamisel keerake Digital Crowni, et kuvada ennustatavaid tekstivalikud, seejärel puudutage seda valimiseks. Kirja saatmiseks puudutage Send.\nKui olete seadistanud Apple Watchi kasutama rohkem kui ühte keelt, siis puudutage Language, valige keel, puudutage või , seejärel looge oma sõnum.\nEmoji saatmine: puudutage , puudutage kategooriat, seejärel kerige piltide sirvimiseks. Kui leiate õige sümboli, siis puudutage seda saatmiseks.\nMemoji-kleebise saatmine: puudutage , puudutage kogus Memoji Stickers olevat pilti, seejärel puudutage saatmiseks selle varianti.\nKleebise saatmine: puudutage , kerige alla, seejärel puudutage More Stickers. Puudutage saatmiseks soovitut. Kasutage uute kleebiste loomiseks või kõikide oma kleebiste kuvamiseks iPhone'is rakendust Messages.\nApple Pay kasutamine raha saatmiseks ja vastuvõtmiseks\nAlustage uut vestlust või jätkake olemasolevat.\nValige Digital Crowniga saadetav summa, seejärel puudutage Pay.\nSaatmiseks topeltklõpsake küljenuppu.\nVt. Raha saatmine, vastuvõtmine ja küsimine Apple Watchiga (ainult Ameerika Ühendriikides).\nMärge: Apple Cash ei ole saadaval kõikides piirkondades.\nKui soovite saata kellelegi kaarti oma hetkeasukohaga, siis kerige alla, seejärel puudutage Send Location.\nVeenduge seotud iPhone'is, et funktsioon Share My Location oleks lülitatud sisse menüüst Settings > [teie nimi] > Find My > Share My Location. Või avage mobiilsidefunktsiooniga Apple Watchis rakendus Settings , valige Privacy > Location Services, seejärel lülitage funktsioon Share My Location sisse.\nVestluses osaleva inimesega ühenduse võtmine\nKerige vestluse kuvamisel alla\nPuudutage Details, seejärel puudutage , või .\nEelmine Sõnumite lugemine Järgmine Digital Touchi saatmine


Mis vahe on heal sisuturundusel ja parajal käkerdisel? - Geenius\nMis vahe on heal sisuturundusel ja parajal käkerdisel?\nPealtnäha oskavad sisuturundada kõik, kes suudavad mõned lõigud ritta panna. Mis see siis ära ole: mul on toode/teenus/onupoeg, millest kõik teadma peaks. Panen kirja, miks see hea on ja miks lugeja peaks just minu pakutu valima.\nNii lihtne see siiski pole.\nOn suur vahe sellel, mida üritab teha hea sisuturundus, nigel sisuturundus ja keskpärane sisuturunduslaadne toode, mille võiks pigem paiguta flaieri-copy kategooriasse. Mis neil vahet on?\nOn see üldse sisuturundus?\nSisuturunduse mõistet loobitakse tänapäeval laialt ringi ning paljud tahavad sisuturunduse alla paigutada kõike, kus on mingist tootest artikli vormis räägitud. Selline lähenemine võib küll teatud juhtudel asjalik olla, näiteks kui on vaja ladu teleritest tühjaks müüa ja oluline on vaid sõnum inimesteni viia, kuid see ei ole tegelikkuses sisuturundus, pigem on see teksti vormis reklaam.\nHea viis sellisele artiklile mõelda on panna end kujundaja rolli. Kas sa suudaksid täpselt sama tulemuse luua paari bänneriga? Kui nii, siis on tegemist tekst-reklaamiga.\nSelline artikkel võib küll mõned müügid tuua, kuid sel puudub suurem väärtus.\nSellist lähenemist on mõttekam kasutada osana suuremast kampaaniast. Tekstreklaamide tootmine ei ole kuigi keeruline, niisamuti saab nende abil jõuda inimesteni, kes on bännerid kinni keeranud ja viskavad kõik postkasti jõudnud kliendilehed esimese hooga prügikasti.\nSaab minna paremaks\nKui tahta aga midagi paremat kui tekstreklaamid, siis tuleb ka veidi rohkem vaeva näha. See on ka koht, kus tuleb läbi mõelda, kas sisuturundus on üleüldse midagi, mis sinu ettevõtte väärtuste, strateegiate ja eesmärkidega kokku läheb.\nEsimene samm hea sisuturunduse suunas on endale, ülemusele, tema koerale ja teksti teostajale selgeks teha, sellise artikli mõte ei ole inimestele pakkumist kurgust alla suruda. Sellise artikli mõte ei ole ennast taevani kiita. Sellise artikli mõte ei ole mõõta, kas iga selle loomisele kulutatud euro tõi ka kohe hüppe käibereal. Kui see ei ole asi, millega su ettevõte nõustuda saab, siis tasub kaaluda teisi turundusvorme.\nHea sisuturundus on lugeja jaoks õpetlik, abistav, toetav ja suunav. Kui artikli loomise lõpp-produktiks on tekst, kus lugejale ei jää muljet, et teda on üritatud ajupesta, oled õigel teel. (ääremärkus: mujal maailmas on sisuturunduse siht tihti positsioneeritud teistmoodi, selle artikli kontekstis räägime sellest, mida Eestis sisuturunduseks kutsutakse)\nHea sisuturundus ei ürita inimesele pakkumist kurgust alla suruda, vaid pakub talle abi ja ekspertide õpetusi.\nSee ei tähenda muidugi seda, et sisuturundustekste toodetaks vaid seetõttu, et ettevõttel on turunduseelarves raha üle ja võiks ju miskit teha. Pigem vastupidi, see võib olla üks kõige kuluefektiivsemaid lahendusi müükide suurendamiseks ja klientide onboardimiseks. Tuleb vaid meeles pidada, mida sa soovid saavutada.\nHea sisuturundusartikkel üritab panna inimest mõtlema millegi peale, mis on sinu ettevõttega seotud. Oletame, et sina oled turundusjuht firmas, mis tegeleb akende müügiga. Kuidas võiks sisuturundus siin kasuks tulla?\nKui minna tekstreklaami teed, siis tuleks valmis vorpida artikkel, kus räägid, et sinu ettevõttel on parimad hinnad ja kõik konkurendid on ühed parajad kobakäpad. See võib müüke küll tuua, kuid sa ei saavuta maksimaalset tulemust.\nHoopis parem lähenemine oleks alustada kaugemalt. Näiteks võiks kirjutada artikli sellest, kui palju vanad aknad aastas küttearvet suurendavad, teha juurde väike kalkulatsioon, mis näitab, kui palju uued aknad aitaks seda arvet vähendada, ja rääkida ka sellest, mis juhul ei tasuks lugejal akende vahetamise peale mõelda.\nEriti hea oleks, kui artiklis jagaks infot ettevõttes 25 aastat töötanud meistrimees Ivo, kes on näinud rohkem aknaid kui ükski teine eestlane.\nPõhjus on lihtne. Esiteks positsioneerid sa oma aknafirma kui ettevõtte, mis tahab päriselt inimesi aidata, mitte neile iga hinna eest uusi aknaid müüa. Teise olulise punktina positsioneerid sa ennast läbi Ivo kui ettevõtet, kus töötavad oma ala vaieldamatud eksperdid, keda saab usaldada ja kelle käest nõu küsida. Kolmas ning kõige olulisem — sa paned inimesed mõtlema millegi üle, millele nad enne ei pruukinud üleüldse mõeldagi.\nKui varem ei pruukinud artikli lugeja uute akende soetamist kaaluda, siis pärast selle artikli sirvimist tabab ta end üsna kindlalt mõttelt, et millal tema kodus viimati aknaid vahetati. Kui sellest oli jupp aega möödas, siis võiks äkki pakkumist uurida. Kellelt? No muidugi, Ivolt, sellelt mehelt, kes talle kogu aknamaailma just arusaadavalt lahti seletas ja kelle puhul on selge, et ta ütleb ausalt, kui mul tegelikult uusi aknaid vaja pole.\nSelliste artiklite positiivsetest külgedest võiks kirjutama jäädagi, sest me pole veel isegi puudutanud SEO eeliseid, parema pealkirja eeliseid ning pikemaajalist mõju, need jäävad järgmiste postituste teemaks.\nSeni tasub aga meeles pidada: mida kasulikum oled sina potentsiaalsele kliendile, seda suurem on ka tõenäosus, et tema on kasulik sulle.\nSellest, mida sisuturundus endast kujutab, kirjutasime pikemalt ka siin, seega kui soovid tutvuda selle reklaamivormi ajalooga ja hea sisuturunduse eeliseid veelgi paremini mõista, siis loe seda kindlasti.\nMärksõnad: eesti, juhis, sisuturundus


Käes on märts – päike käib juba kõrgemalt ja vaatamata külmale on õhus kevade lõhna.\nKäesoleva veeru kirjutamise ajal on Riigikogu valimised alles ees, kuid kui leht lugejateni jõuab, peaks valijate tahe selleks korraks teada olema. Erinevad ennustajad on Riigikogu kohta pakkunud kahele Suure-Jaani vallas elavale kandidaadile. Järgmisel neljal aastal ilmselt on meie kandi inimestel n-ö kelle pintsakunööbist külavahel kinni võtta ja aru pärida.\nEelmisel kuul toimus üks Suure-Jaani piirkonna jaoks väga oluline sündmus – valmis Lõhavere Ravi- ja Hooldekeskuse juurdeehitis. Selle hoone kasutuselevõtmisega muutusid hooldekeskuse inimeste elu- ja töötingimused oluliselt paremaks. Juurdeehitis tundub vana hoone kõrval kui klaaspalee – suurtel akendel peegeldumas põlised puud. Kui tehtud saab ka vana hoone rekonstrueerimine, ei pea me enam vanurite ees silmi maha lööma. Lõhaveres on loodud igati kena keskkond inimestele, kes vajavad hooldamist.\nKuid just selles kaunis hoones tahaks Martin Luther Kingi sõnadega hüüda – I Have a Dream. Jah, üks unistus tuleb nendes kaunites ruumides veel selgemalt silme ette. Millal jõuame kord Eestis nii kaugele, et meil on pakkuda piisavalt erinevaid sobivaid elukohti vanemaealistele inimestele? Praegu tundub, et enamus eakatele mõeldust on neile, kes endaga peaaegu üldse enam ise hakkama ei saa – kes vajavad pidevat hooldust, kes on voodihaiged. Eks teab vist igaüks mõnd vanainimest, kes kuskil maakodus kõigest väest pingutab, et ikka ise oma elu korraldamisega toime tulla. Vanadekodu on praeguste eakate jaoks enamasti viimane võimalus – kuni veel vähegi võimalik, sinna ei kiputa. Välismaal näeme aga eakatele mõeldud asutustes tihti rõõmsaid ja veel suhteliselt ettevõtlikke vanemaid inimesi, kes on oma elu korraldamisest vaid mõne osa teiste teha jätnud.\nMilline võiks olla see koht, kus vanainimesel oleks hea kerge – eakohane – elada? Kuhu meelsasti asutaks, kui ollakse näiteks üksi jäänud ja enam maja või suurt korterit ei vajata – ega jõuta pidada? Kui ei jaksa enam ise lund rookida, muru niita ja hekke pügada või kui haiged jalad ei luba keldrikorrusel kütmas käia. Kui teisel korrusel asuvasse magamistuppa on liialt raske minna. Kui kaugest metsatalust enam poes ei jõua käia. Harvad pole ju enam need juhud kui lapsi on küll mitu, aga paraku on kõik enda elud kuskile kaugemale – lausa välismaalegi – sättinud ja pääsevad küllagi vaid haruharva – igapäevasest aitamisest rääkimata.\nNii mõnigi kord tahaks mõnele vanainimesele soovitada, et koligu ta väikesesse keskküttega korterisse kuskile poe ja inimeste lähedale – kus vajadusel kergem ka abi saada. Kuid samas tuleb endale aru anda, et päris sobivaid elukohti tihtipeale peaaegu ei olegi. Isegi esimesel korrusel asuvatesse korteritesse tuleb meil tavaliselt mööda treppi tõusta – iseseisvaks abivahendiga ja eriti ratastooliga liikumiseks on aga sedagi liialt palju.\nKas sobiv elupaik on selline nagu neid näiteks Rootsis ja Soomes nähtud: üks-kaks väikest keskküttega tuba, kuhu saab kaasa tuua oma mööbli – madalas majas, kus igasse korterisse pääseb otse, ilma trepita; mugavalt sisustatud kööginurk – maailmas toodetakse isegi spetsiaalselt vanemaealistele ja vaimupuudega inimestele mõeldud köögitehnikat; WC ja dušš; soodne asukoht, et võimalikult ilma kõrvalise abita omaealistega suhelda ja vajalikke asjatoimetusi teha; võimalus toitu tellida ja meditsiiniabi saada; võimalus tellida koristamist; naabrivalve teiste samasuguste inimeste poolt? Kas selliste võimaluste olemasolul meie inimesed neid kasutaksid? Muidugi eeldusel, et sellise n-ö pansioni tüüpi elamise eest maksta jõutaks. Hetkel on vanadekodude kohamaksumused enamuse inimeste pensionitest suuremad.\nSuurimaks puuduseks on vanadekodudes minu arvates privaatsuse vähesus. Paljud meist on nooruses ühiselamus elanud või mõnda aega haiglas viibinud, aga kas kujutate ette, et peate aastaid elama olukorras, kus teil ei olegi kuskil mujal olla kui koos kolme, kahe või heal juhul ühe võõra inimesega ühes toas? On ütlemine – oma tuba, oma luba. Oma luba magada või olla üleval, naerda või nutta – tuult lasta! Just sellest oma loast tahab ju iga inimene võimalikult kaua kinni hoida. Saan aru, et inimesed võivad rohkem maksta ja omaette toas elada. Paraku on selline võimalus suhteliselt vähestel. Seetõttu ongi mul unistus, et jõuame kord sinnamaale, et ei oleks ainult „viimane võimalus“ – et oleksid ka „eelviimased võimalused“.\nLõhaveres jätkuvad nüüd rekonstrueerimistööd – järgmine samm edasi selle poole, et võimalikult paljud saaksid elukoha lähedal võimalikult mugava vanaduspõlve veeta. Kui ehitustööd lõpetatud ja park korrastatud, võime tõdeda, et meie vallas on Olustvere ja Lahmuse kõrval kolmaski kordasaanud mõisasüda, mis meie piirkonda hulga töökohti pakub.\nPäikest ja soojust kõigi südamesse!\nAvaldatud : March 2011


Pisiingli hobiurg: jaanuar 2009\ntäitsa crazy quilt\nEelmisel nädalal olid Roosi käsitööäris õpitubade teemaks crazy quilt. Tegin igaks juhuks ka Isetegijas luuret, mis mind ees ootab. Tõotas tulla huvitav nokitsemine. Esimese asjana tuli õmblusmasinal tükid kokku õmmelda. Nagu ma korduvalt olen kirjutanud, siis õmblemine ei ole minu kõige tugevam külg, või õigemini ütleks täitsa nõrk külg. Aga masin oli seal hea ja kuidagi sain hakkama. Valikus olevad kangad olid täitsa minu meele järele. Kodus oli kohe tunne, et minu masin on traktor ja sellist peenikese musriga kangast minu varudes ei ole (selle nädala Järvamaa kangatretil selgus, et ka poes pole seda saada). Igatahes midagi ma sinna oma varudest siiski juurde vuristasin.\nReedel selgus kohapeal, et mõned usinamad olid suisa paar ööd juba kaunistamisega tegelenud. Mina olin vaid suutnud välja mõelda, et teeksin oma proovitööst sünnipäeva kingiks pinali ja isegi luku ostnud :P Eks see minu valitud lukk oli ka "murelaps", aga midagi sai välja lõigatud ja kaunistamiine võis alata. Kõigepealt masinaga kaunistuspisteid, siis masinaga kaunistuspaelu ja lõpuks panin ka mõned pärlid paika. Ühe vana särgi pealt olin "ärandanud" sinna liimitud liblika ja see sai uue sooja koha pinali peal.\nNii ma sealt siis kaheksa aeg koju tulin. Mehe vanemate kodus sai siis veel tikkimispisteid harjutatud ja öösid pandud ja paelgi neist läbi. Uuele omanikule meeldis see iseäranis.\nEile kui lapsed magama lõpuks läksid, vuristasin ma siis selle vaimusünnitise kokku, nii hästi või halvasti kui oskasin. Hmjah, isegi kantimine ei tulnud välja :(\nPanen siia pildid ka, aga õmblemise koha pealt vaadake kohe hästi kaugelt, minge kohe ekraanist kaugele teise seina ;)\nSildid: pärlid, tikkimine, õmblemine, õppimine\nTihti on minuga nii, et suure hooga hakkan midagi tegema ja siis jääb see soiku. See kott oli ka mõeldud jõulukingiks, aga kusagil sai isu otsa. Aga siis tuli kaalulangetamise projekt. Olin sellest varem mööda vaadanud, sest nime taga arvasin olevat midagi muud, kui hiljem lugedes selgus. Enne jaanuari oli kotist valmis 15 grammi, täna valmistöö all näitas kaal 79 grammi, ehk siis 64 grammi on juurde tekkinud. Nüüd varajastel tundidel, küpsetasin ka uued nööbid, sest varasemad olid liialt suured. Lukk külge ja selline ta sai:\nLõng Katia linen 50 grammi=112 meetrit, 53% puuvilla, 47% linast.\nVardad nr. 3. Roheline sätendav Fimo nööpideks ja üks lukk.\nÕpetus raamatust Kootud kotid.\nPostitas Helle kell 02:43 Kommentaare ei ole:\n...ja mind on siis nüüd see haigus tabanud.\nKõigepealt tegi täna Nele kilpkonna\nja pärast mina roosa lepatriinu\nPostitas Helle kell 22:06 Kommentaare ei ole:\nLaupäeval oli Tartu hotellis käsitöö päev. Mina asjatasin lapikudumise töötoas ja haarasin kaasa ka kootud lillede juhised. Neid ma katsetanud ei ole veel.\nMõned lõngad ostsin ja endale käsitöö tarvikute hoidiku.\nKadri ja Anneli jäid vahele viltimise töötoas.\nHiljem vedasin Nele kaasa Kadri reedeseid pärleid ära tooma ja Roosi äri pärlipäevale, kus mul valmis üks väike kilpkonn. Siin pildil on ta juba poja käest läbi käinud ja suhteliselt lapik :)\nPostitas Helle kell 18:46 Kommentaare ei ole:\nSildid: kudumine, pärlid, õppimine\nKõigepealt sõi poja mu salli sisse augu...\nja õhtul käisime Kadri ja anneliga Roosi äris õpitoas.\nKadri käed olid kogu aeg tööd täis :D\nMinu saak oli selline\nPostitas Helle kell 18:40 Kommentaare ei ole:\nSildid: ehted, savi, õppimine\nkaalu langetamise vahepeal\nMa nii hoolega üritan kaalu langetada, aga...no venima kipub see asi, nii kui vardad haaran teeb kumbki lastest häält: "tegele hoopis minuga". Aga nagu juba tigu ütles: "ikka edasi ja edasi ja mitte sammukestki tagasi". Loodan et see tagasimineku asi paika ka peab, sest üks kaalukas asi sai küll selline nagu ma ei plaaninud ja läheb harutamisele ja veelgi jämetamate varrastega uuesti kudumisele. Aga enne tuleb need jämedad vardad leida. Sobivad oleks nr 15 kas 60 cm või 80 cm vardad.\nVahepeal nokitsesime FIMOga ka. Panen siia paar pilti "küpsetistest". Esimesel pildil on esimene katsetus läbikumava FIMOga ja mõned sellest tööst üle jäänud pärlid ning minu uus vaimustus nööbid.\nTeisel pildil üritasin esimese küünlaaluse vigu vältida ja tulemus oli juba parem :)\nPostitas Helle kell 19:21 Kommentaare ei ole:\nSildid: ehted, Isetegija TK, kudumine, savi\nHakkan kaalu langetama. Mitte kehakaalu vaid lõngakilosid. Püüan kirja panna kõik, mida suudan kududa või heegeldada. See saab olema minu esimene TK projekt Isetegijas.\nLõngavarusid kokku ei ole arvutanud, aga olema peaks neid praeguseks nii kolm suurt kasti. Pooleli olevaid töid on ka ja need on plaanis lähiajal ära kaaluda ja siis lõpetada, et lõpetusosa saaks kaalu langetamises osaleda.\nPostitas Helle kell 23:17 Kommentaare ei ole:\n...täna lõpetatud. Vot selline sai. Idee on see posti panna ja soovijale saata.\nPostitas Helle kell 23:14 Kommentaare ei ole:\nNatuke sai ka täna nokitsetud.\nPoja pusale oli tekkinud liimilaik, katsin selle triigitava helkuriga, mille igaks juhuks hoopis õmblesin.\nAlustasin ka ühe tellitud kee heegeldamist, aga see ilmselt tänase päeva sees valmis ei saa.\nPõhitegevuseks sai täna siiski puhkamine ja oma töötoas (näilise)korra loomine.\nUue aasta esimeste tööde seas peaks olema mehe pükste taskud, siis veel ühed püksid talle ja ööülikond Nelele. Ja kui helmehaldjast pakk saabub, siis tahaks teha küünla aluseid.\nSildid: heegeldamine, vanast uus, õmblemine


Maris – Page 13 – Traveller’s blog\nÜks huvitavam asi eelmise nädala Photoshopi kursuselt oli tutvumine Adobe Creative Suite’i failihaldusprogrammiga Bridge. Kuigi Bridge‘iga saab avada kõiksuguseid faile, sobib see programm eriti hästi just fotode haldamiseks. Aja jooksul on mul kogunenud tuhandeid fotosid ja olen juba ammu mõelnud, et võiks neid kuidagi nutikamalt kategoriseerida, kui pelgalt aastate ja teemade kaupa. Bridge võimaldab fotodele […]\nPosted byMaris February 24, 2009 Posted inFotokool1 Comment on Adobe Bridge pildihalduseks\nÜha rohkem läheb tööga seoses vaja Photoshopi üksikasjalikumat tundmist. Kuigi seni olen oma fotode puhul Photoshoppi kasutades piirdunud tonaalsuse ja kontrastsuse paika timmimise ning piltide kadreerimisega, siis inimesi ja akte pildistades läheb paraku rohkem teadmisi vaja. Niisiis ootabki mind järgmisel nädalal ees kolmepäevane enesetäiendus Photoshopi vallas. Youtube’is leidub tohutult erinevaid õpetusi konkreetsete PS tööriistade kasutamiseks, […]\nPosted byMaris February 13, 2009 Posted inFotokool2 Comments on Proloog Photoshopi koolitusele


Piirivalvebüroo juht: Euroopa Liidu liikmesriikide abi võib vaja minna ka Kreeka maismaapiiril - DELFI\nPiirivalvebüroo juht: Euroopa Liidu liikmesriikide abi võib vaja minna ka Kreeka maismaapiiril\nMigrandid Kreekas Lesbose saarelScanpix/AFP\nEesti on lubanud Frontexi ühisoperatsiooni raames Kreekale piiri turvamiseks appi saata kuni 20 PPA ametnikku ja kaks kaatrit, kuid täpne koosseis alles selgub, kuna hetkel töötatakse välja plaani.\nPõhja prefektuuri piirivalvebüroo juhi Ivo Utsari sõnul tagatakse Euroopa Liidu välispiiri kaitstes ka turvalisust Eestis. "Seetõttu vastasime kiirelt Frontexi esmaspäevasele abipalvele ning osaleme pidevalt ka muudes ühisoperatsioonides välispiiril," selgitas Utsar.\nFrontex teavitas liikmesriike Kreeka abipalvest merepiiri turvalisuse tagamisel esmaspäeval. "Teisipäeval tegi PPA ettepaneku saata Euroopa välispiirile appi 20 PPA ametnikku ja jätta Kreekasse kauemaks Põhja prefektuuri Tallinna kordoni teenistuses kasutatav kaater. Samuti pakkusime Frontexile saata Kreekasse veel üks kaater, mis talvehooajal Eestis kasutuses ei ole," rääkis Utsar.\n"Frontex ja Kreeka töötavad praegu välja ühisoperatsiooni plaani, millest selgub, kui palju Eesti ametnikke ühisoperatsioonile läheb ning milliseid ülesandeid nad seal täitma hakkavad. Näiteks saime eile eelinfo, et liikmesriikide abi võib vaja minna ka maismaapiiril," märkis Utsar.\nTema sõnul kestab see ühisoperatsioon esialgsetel andmetel kuni kaks kuud, kuid vajadusel seda pikendatakse. "Saame vajadusel Kreekasse saata ka uue värske vahetuse kolleege ning esimesena lähetatud ametnikud tagasi koju hinge tõmbama tuua."\nVIDEO | Kreeka võimud kasutasid Türgi piiril migrantide vastu pisargaasi ja šokigranaate (178) 04.03.2020\nMart Helme: Eesti on valmis Kreekale appi saatma kaks patrullpaati ja 20 piirivalvurit (148) 03.03.2020\nFrontexi ühisoperatsioonist osavõtmisel katab PPA ametnike töötasu ja erinevate kuludega seonduva käibemaksu. Frontex tasub kõik muud kulud, näiteks transpordi, kütuse, majutuse jms.\nEsimest korda osalesid piirivalvurid Frontexi ühisoperatsioonidel 2006. aastal ning praegu osaleb neis aasta jooksul keskmiselt 200 ametnikku, seda erinevatel perioodidel ja ülesannetega. Praegu on Frontexi ühisoperatsioonidel 19 PPA ametnikku, neist kümme Kreekas.\nEesti Päevaleht kirjutas esmaspäeval, et Türgi president on Euroopa Liitu pikka aega piiri avamisega ähvardanud, kuigi 2016. aastal sõlmisid pooled seda välistava kuue miljardi euro suuruse migrandileppe. Nüüd on Türgi teoks teinud oma ähvarduse avada piir ja saata migrandid Euroopasse. Recep Tayyip Erdoğan rõhutas, et piir jääb avatuks. "Me ei sulge eeloleval ajal uksi ja kõik jätkub," sõnas Erdoğan laupäeval Istanbulis. "Miks me nii teeme? Euroopa Liit peab oma lubadusi täitma, me pole kohustatud nii paljude pagulaste eest hoolitsema ja neid toitma," ütles ta.\n2016. aasta kokkuleppes nõustus Türgi Euroopasse pääseda soovivaid migrante tõkestama ja sai selleks rahalist abi.\nErdoğani suunamuutuse tagant paistab soov, et Euroopa Liit ja NATO toetaksid Ankara uut sõjakäiku Süüria loodeosas, kus mässulised kaitsevad Idlibis viimast kantsi, mis on veel nende kätte jäänud. Tuhanded Türgi sõdurid toetavad Süüria mässulisi, kes üritavad valitsusvägede pealetungile vastupanu osutada. Möödunud neljapäeval tabas Türgi sõjaväge Süüria konflikti suurim kaotus: õhurünnak tappis 36 sõdurit.\nTürgi presidendi tegevus on kutsunud esile vägivaldsed kokkupõrked ja kaose Kreeka maismaapiiril, kuhu on kogunenud tuhanded migrandid. Veel sajad inimesed on püüdnud jõuda meritsi Kreeka saartele.\nKreeka valitsus on nimetanud olukorda otseseks ohuks Kreeka riiklikule julgeolekule ja on tarvitusele võtnud erimeetmed kiireteks väljasaatmisteks ja varjupaigataotluste külmutamiseks üheks kuuks. Teatatakse, et migrante on surutud grupiviisiliselt piirilt tagasi Türgisse.\nKreeka võimude teatel oli täna Kreeka-Türgi maismaapiiril umbes 15 000 inimest. Laupäeva hommikust täna hommikuni olid Kreeka võimud blokeerinud 27 832 piiriületamiskatset ja vahistanud kokku 220 inimest, kellel õnnestus piir ületada.\nVIDEO | Türgi saadab piirile politsei eriüksuse, et takistada Kreekal migrantide tagasi...