Sündmused, üritused, tegevused Hiiumaal - Kirikuteated\nEesti Apostlik-Õigeusu Kirik Hiiumaal\nESMASPÄEV, 24 detsember,\nKristuse sündimise püha eelpäev - Jõululaupäev.\nKell 14:00 Kristuse sündimise püha õhtuteenistus ja Püha Liturgia. Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 13:00 ja Käina Konsumi parklast kell\n13:30. Peale JÕULUTEENSITUST sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nTäna sünnitab Neitsi selle, kes on kõrgem kõigest loodust ja maa toob koopa sellele, kelle ligi ei või saada. Inglid laulavad kiites karjastega ja targad reisivad tähe järele, sest meie pärast on sündinud väike lapsuke – igavene Jumal!\nKIRIKUBUSSI HOIAB KÄIMAS AS DAGÖPLASTI TÖÖKAS PERE\nMe ei ole kunagi üksi\nJõulupühad on nii kalendriaasta kui ka kirikuaasta ühed suuremad pühad. Sellel suurel pühal tulevad pered kokku, lapsed külastavad oma vanemaid. Igal aastal kui ma Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikusse Kristuse sündimise eelõhtu jumalateenistust pidama lähen - märkan ja imetlen ma valguskuma, mis Kuriste surnuajast meie uinunud esivanemate aga ka lapsukeste, vendade ja õdede haudadelt, keset pimedust kumab. Need on palveküünlad, mis meie südant soojendavad ja valgustavad. Tõesti sellel pühal on pere koos – nii maine kui ka „taevane pere“ meie südameis. Kõik on koos ja inglid laulavad karjastele: „Au olgu Jumalale kõrges ja maa peal rahu, inimestes hea meel.“\nKuid on väga palju neid, kes on üksi, kellele ei tule keegi külla ja ei ole ka kellelegi külla minna. On ka neid, kes tunnevad end üksi – väga üksikuna – nii üksi, et ei ole sõna, mis aitaks. Mida on meil neile lohutuseks öelda? Just nendel hetkedel on oluline mõista, et see on vaid üks pettepilt minu peas – ma ei ole kunagi üksi - sest Jumal on alati minuga, ta ei jäta mind iialgi maha! Ja miks ma seda nii kindlalt julgen väita? Aga sellepärast, et Jumal on armastus. Ta on kogu loodu endast väljamineva armastuse väes loonud, ja enamgi veel Ta armastab iga loodud olendit ja kogu loodut tingimusteta, lakkamatult - ka praegusel hetkel ja igavesti, sest vastasel juhul ei oleks Ta armastav Jumal.\nKas me oleme kunagi mõelnud miks on see nii? Aga sellepärast, et Jumal tuleb ise inimese juurde ja ilmutab meile ennast - Ta koputab meie südame uksele ja ootab...\nPüha Aleksandria piiskop Athanasios Suur (295-373) on öelnud: „ Jumal sai inimeseks, et inimene saaks Jumalaks.“ See ei tähenda seda, et inimene saab iseenesest Jumalaks vaid seda, et inimene saab Jumalaks Jumala Armus - ehk ta on kutsutud jumalikustuma ehk üha rohkem ja rohkem oma Loojale, armastavale Jumalale, sarnanema. Kristus, kes on tõeline Jumal, sünnib neitsist Maarjast ja saab tõeliseks inimeseseks - selleks, et ühendada langenud inimene oma Loojaga - „et inimene saaks uuesti vaimseks, rikkumatuks ja igaveseks,“ ütleb püha Siimeon Uus Teoloog (949–1022) ja jätkab: „ja mil kõik loodud olendid, kelle Jumal inimesele tema töös ja vaevas allutas, saavad samuti uuesti vabaks, saavad uueks koos inimesega ja nagu tema, saavad uuesti rikkumatuks ja vaimseks.“\nJust Kristuse sündimises seisneb jõulupüha kõige sügavam mõte, see on meile eksistentsiaalse tähendusega. Ja mitte ainult meile vaid kogu loodule, ütleb püha Siimeon Uus Teoloog, sest inimene on mikrokosmos, kes võtab endas kokku nii nähtava kui ka kogu nähtamatu maailma - kõik on koondatud inimesesse, nii päike, maa kui ka kuu, kõik tähed, kõik taevakehad aga ka inglid. Inimene on loodud olema kogu loodu preester, kes kogu loodu kirgastamiseks Jumala ette viib või siis seda ei tee... Ja selles seisneb vaba tahtega, Jumala kaasloojaks, kaasvalitsejaks ja kaasarmastajaks loodud olendi vastutus nii Jumala kui kogu loodu ees…\nKokkuvõtteks võime öelda et inimene on liturgiline olend, kes on loodud elama lakkamatus osaduse oma Loojaga, teise inimesega ja kogu looduga - me ei ole kunagi üksi ja kõike seda tänu meile igavesti sündivale Jeesuslapsele, kes sünnib meile päästjaks ja keda hüütakse Immanueliks ( heebrea keeles - עִמָּנוּאֵל ), mis tõlkes tähendab Jumal on meiega.\nIlusat Kristuse sündimise püha - Jeesuslapse sündimist meie südameisse!\nEAÕK Hiiumaa preester Aabraham\nEesti Evangeelne Luterlik Kirik Hiiumaal\nEsmaspäeval 24. detsembril\nkl 15:00 Reigi kirikus jõuluõhtu jumalateenistus, kaasa teenib koguduse naisansambel;\nkl 15:00 Emmaste kirikus jõuluõhtu jumalateenistus, kaasa teenib Kärdla Johannese koguduse kammerkoor;\nkl 16:30 Pühalepa kirikus naiskoor "Anna" jõulukontsert;\nkl 17:00 Pühalepa kirikus jõuluõhtu jumalateenistus;\nkl 17:00 Mänspäe kabelis jõuluõhtu jumalateenistus;\nkl 19:00 Kassari kabelis jõuluõhtu jumalateenistus, kaasa teenib ansambel “Hõbelõng";\nkl 19:00 Kärdla kirikus jõuluõhtu jumalateenistus,\nTeisipäeval 25. detsembril -\nkl 10:00 Kärdla kogudusemajas Pikk 26 Kristuse sündimise püha missa, kaasa teenib kirikukoor;\nkl 12:00 Reigi kirikus Kristuse sündimise püha missa;\nkl 14:30 Pühalepa kirikus Kristuse sündimise püha missa.\nKolmapäeval 26. detsembril -\nkl 13:00 Emmaste kirikus\nKristuse sündimise püha missa\nkl 15:00 Käina kogudusemajas\nKristuse sündimise püha missa.\nPühapäeval 30. detsembril -\nkl 10:00 Kärdla kogudusemajas Pikk 26 Püha Perekonna pühapäeva missa;\nkl 12:00 Reigi kirikus\nPüha Perekonna pühapäeva missa;\nkl 14:30 Pühalepa koguduse korteris Uus 4-2 Suuremõisas Püha Perekonna pühapäeva missa, järgneb koguduse jõululaud.\nEsmaspäeval 31. detsembril -\nkl 18:00 Emmaste kirikus vana-aastaõhtu palvus;\nkl 18:00 Kassari kabelis vana-aastaõhtu palvus Taizé lauludega;\nkl 20:00 Kärdla kirikus vana-aastaõhtu palvus Taizé lauludega kl 23:40 Reigi kirikus aastavahetuse palvus.\nLaupäev, 30 juuni kell 19:00 ORTHODOX SINGERS kontsert\nKuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPiletid müügil kohapeal enne kontserdi algust\nPühapäev, 1. juuli kell 10 PÜHA LITURGIA\nPeale liturgiat tee- ja kohvilaud ning\nHiiumaa Jumalasünnitaja sündimise koguduse TÄISKOGU järgmise päevakorraga:\n1. Koguduse tegevus ja majandusaasta aruande kinnitamine;\n2. Koguduse revisjonikomisjoni aruande kinnitamine;\n3. Puski Kristuse sündimise kiriku taastamine, arutelu.\nIga koguduseliikme osavõtt koguduse täiskogust on väga oluline!\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20. Peale TÄISKOGU sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev 27. mai, Viiekümnenda päeva püha. Kolmainupüha. Nelipühi.\nKell 10 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale liturgiat tee- ja kohvilaud ning vestlusring Kiriku pärimusest\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nLaupäeval, 19. mai, alates kell 16 MUUSEUMI ÖÖ Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPühakojas on kohal koguduse preester Aabraham, kes tutvustab pühakoda ja räägib Kiriku pühast pärimusest.\nLisaks külastame kellatorni, vaatame tornist üle Hiiumaa metsade ja helistame kellasid.\nKell 19:00 Kärdla Johannese koguduse kammerkoor, vaimuliku muusika kontsert*.\nKell 21:00 räägime palvest ja teeme küünla ja õlilambi valgel ühise õhtupalvuse, kus kõik kes soovivad palvetamist harjutada saavad kaasa palvetada.\nPühakoda hoiame avatuna kuni 22:00\n*Kärdla Johannese koguduse kammerkoor on osaduskoor, kus käib lauljaid üle Hiiumaa. Kooris käib erinevate koguduste/konfessioonide liikmeid, aga ka neid, kellel kodukogudust veel ei ole. Südamesooviks on olla Jumala kaastöölised ja eelkõige kasvada Tema poole. Laule aitab selgeks õppida Kristiina Harjak.\nPühapäev, 20. mai, Taevaminemise püha järelpüha. Kell 10:00 Püha Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.Peale liturgiat tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusukiriku pärimusest.\nKIRIKUBUSSI HOIAB KÄIMAS AS DAGÖPLASTI TÖÖKAS PERE.\nPühapäev , 18. märts, SUURE PAASTU NELJAS, TAEVAREDELI JOHANNESE PÜHAPÄEV.\nKell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale liturgiat tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusukiriku traditsioonist\nPühapäev , 4. märts, SUURE PAASTU TEINE, GRIGOORI PALAMASE PÜHAPÄEV.\nViimse kohtu pühapäev ja suur paast\nMöödunud pühapäev oli õigeusukiriku kalendri järgi viimse kohtu pühapäev.\nViimse kohtu pühapäeva evangeelium räägib meile Issanda tähendamissõna rahavaste kohtust, kus Inimese Poeg tuleb oma kirkuses ja kõik inglid on temaga, siis ta istub oma kirkuse troonile ja ta ette kogutakse kõik rahvad ja ta eraldab nad üksteisest, otsekui karjane eraldab lambad sikkudest. Ja ta seab lambad oma paremale käele, sikud aga vasakule käele. Siis ütleb kuningas oma paremal käel olijatele: „Tulge siia, minu Isa õnnistatud, pärige kuningriik, mis teile on valmistatud maailma rajamisest peale!“\nKallid sõbrad, see Kristus kutse- „Tulge siia, minu Isa õnnistatud, pärige kuningriik, mis teile on valmistatud maailma rajamisest peale“ – on kutse meile kõigile! See on alati aktuaalne, see ei ole lihtsalt üks lõik tähendamissõnast, mille evangelist Matteus kunagi Pühast Vaimust inspireerituna üles kirjutas. See on alati elav Jumala sõna - Kutse, eranditult meile kõigile, kes me oleme Tema näo järgi ja Tema sarnaseks loodud - see on kutse olla Tema kaaslooja, kaasvalitseja - Tema kaasarmastaja.\nEsimeses Moosese raamatus (1Ms4:1-16) on üks traagiline lugu, kus Kain vihastas oma venna Aabeli peale, tungis talle kallale ja tappis tema. Siis küsis Issand Kainilt: „Kus on su vend Aabel?” Ja tema vastas: „Ei mina tea. Kas ma olen oma venna hoidja?”\nArmsad sõbrad, aga just oma venna hoidjad me olemegi!\nMe oleme Issanda omad, kui me üksteist armastame!\nSee Kristuse kutse on kutse Tema armastuse käsu täitmisele - armastage üksteist! Nõnda nagu mina teid olen armastanud, armastage teiegi üksteist! Mida tähendab armastada Kristuse eeskujul?\nJa Kristus jätkab tähendamissõna oma õpilastele: „Sest mul oli nälg ja te andsite mulle süüa, mul oli janu ja te andsite mulle juua, ma olin kodutu ja te võtsite mu vastu, ma olin alasti ja te riietasite mind, ma olin haige ja te tulite mind vaatama, ma olin vangis ja te tulite mu juurde.“ Kutsutud aga vastavad kuningale: „Millal me nägime sind haigena või vangis ja tulime su juurde?” Ja kuningas vastab neile: „Tõesti, ma ütlen teile, mida te iganes olete teinud kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete teinud mulle.”\nSee tähendamissõna ütleb meile selgelt, mida Kristus meilt ootab, ja mida tähendab armastada Kristuse eeskujul. Kristuse armastus meie vastu väljendub selles, et Ta andis meie eest oma elu, meie aga väga tihti või pigem enamasti ei suuda loobuda oma pisikestest ihadest ja naudingutest – Tema aga annab meie eest oma elu!\nAlles siis kui me oleme lahti öelnud ja oleme tõeliselt vabad sellest maailmast, ja oleme pühendanud oma elu Kristusele, alles siis oleme me valmis ohverdama oma elu ligimese eest, nagu Kristus tegi seda meie eest. Enamasti ei tähenda see füüsiliselt oma elu andmist, kuigi ka seda võib ette tulla, aga pigem tähendab see tingimusteta ohverdada oma aega, tööd ja energiat, tähelepanu aga kui vaja ka raha. Ühest hetkest, kui meis on piisvalt ohvrimeelsust hakkame märkame ligimese vaeva ja valu, et tõesti rasketel hetkedel olla oma venna kõrval, aidata kanda oma venna koormat. „Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust“, ütleb apostel Paulus oma kirjas galaatlastele.\nEeloleval esmaspäeval algav suur paast, milleks me ennast just algaval nädalal ette valmistame, on meile kui üks suur harjutus, mis aitab meil vabaneda selle maailma asjade kirglikust armastamisest, mis õpetab meile alandlikku ja kannatlikku meelt, mis viib meid meelpuhtusele, ja mis peamine õpetab meid armastama ligimest - ja läbi ligimese Jumalat.\nLaupäev, 10. veebruar VANEMATE LAUPÄEV: Kõigi uinunud õigeusklike - meie isade ja vendade, emade ja õdede mälestus\nKell 17:00 HINGEPALVE Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus JÄÄB LAUPÄEVAL ÄRA JA TOIMUB PÜHAPÄEVAL PEALE LITURGIAT!\nPühapäev, 11. veebruar VIIMSE KOHTU, LIHAST LOOBUMISE PÜHAPÄEV\nKell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus\nPEALE LITURGIAT HINGEPALVE uinunute eest!\nPeale jumalateenistust tee- ja kohvilaud ning vestlusring suurest paastust\nPühapäeval väljub kirikubuss Kuristesse Kärdla pritsumaja eest kell 9:00 ja Käina Konsumi parklast kell 9:30\nPeale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi\nKirikubussi hoiab käimas DAGÖPLAST AS töökas pere\nPühapäeval 24. detsembril\nkl 13:00 Käina kogudusemajas (Lootuse 4) jõuluõhtu jumalateenistus;\nkl 15:00 Mänspäe kabelis jõuluõhtu jumalateenistus;\nkl 16:30 Pühalepa kirikus koguduse naiskoor "Anna" jõulukontsert;\nkl 17:00 Emmaste kirikus jõuluõhtu jumalateenistus;\nkl 19:00 Kassari kabelis jõuluõhtu jumalateenistus, kaasa teenib ansambel “Hõbelõng"\nkl 19:00 Kärdla kirikus jõuluõhtu jumalateenistus.\nEsmaspäeval 25. detsembril\nkl 10:00 Kärdla kirikus Kristuse sündimise püha missa, kaasa teenib kirikukoor;\nkl 14:30 Pühalepa Kristuse sündimise püha kirikus missa.\nTeisipäeval 26. detsembril\nkl 13:00 Emmaste kirikus Kristuse sündimise püha missa ;\nkl 15:00 Käina kogudusemajas Kristuse sündimise püha (Lootuse tn. 4) missa.\nPühapäeval 31. detsembril\nkl 10:00 Kärdla kirikus vana-aasta missa;\nkl 15:00 Käina kogudusemajas (Lootuse 4) vana-aasta missa;\nkl 18:00 Emmaste kirikus vana-aasta õhtupalvus.\nPühapäev 26. NOVEMBER tähistame Jumalasünnitaja templisseviimise püha\nPühapäev 12. NOVEMBER, kell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale liturgiat tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusukiriku traditsioonist.\nKolmapäev 15. november on Kristuse sündimise paastu algus\nKirikubussi hoiab käimas Dagöplasti töökas pere.\nLaupäev 21. OKTOOBER\nDimitri vanemate laupäev - UINUNUTE MÄLESTUS\nKell 18:00 HINGEPALVE uinunute eest\nKuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus\nPühapäev 22. OKTOOBER\nJumalasünnitaja Kaasani pühakuju (1612) meenutamine\nKell 10:00 PÜHA LITURGIA\nKirikubussi hoiab käimas Dagöplasti töökas pere!\nPühapäev 1. oktoober, MEIE KÕIGEPÜHAMA VALITSEJA JUMALASÜNNITAJA IKKANEITSI MARIA KAITSMISE PÜHA,\nLaupäev 9. SEPTEMBER, Jumalasünnitaja sündimise püha, KOGUDUSE NIMEPÄEV.\nPeale liturgiat koguduse nimepäeva ja Kuriste Haridusseltsi sünnipäeva tähistamine.\nKogudusel on külas metropoliit Stefanus.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20. Peale pidu sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\n26. augustil (laupäeval) EELK Reigi koguduse 390 ja Reigi Jeesuse kiriku 215 aastapäev.\nKell 11.00 jalutuskäik Reigi kirikuaias Helgi Põllo juhendamisel.\nKell 12.00 pidulik missa, jutlustab EELK piiskop Joel Luhamets. Peale missat on kohvilaud.\nKell 15.00 kirikukontsert, kus astuvad üles Ene Salumäe orelil ja laulab Karin Salumäe.\nLAUPÄEV 12. AUGUST,\nPUSKI PÄEV Puski Kristuse sündimise kiriku hoovis\nNB! Ajakava on muutunud!\nkell 12:00 HINGEPALVE\nkell 13:00 PUSKI päeva ettekanded:\nHelgi Põllu - teadusdirektor, SH Hiiumaa Muuseumid;\nDan Luukas - nõunik, Eesti Muinsuskaitse\nTauri Tölpt (teoloog, Tartu Ülikooli doktorant) räägib teemal Pühakoja roll ja tähtsus õigeusukirikus.\nkell 14:00 - 15:00 Vestlusring, arutelu hõlbustaja Riho Rahuoja, Haridusselts EDU.\nVäike eeskava Taimi Mark ja Maimu Kallas.\nKaetud on kohvilaud, võimalik toetada Puski Kristuse sündimise kiriku taastamist.\nPuski päeva korraldaja on Haridusselts EDU.\nSurnuaiapüha Kõpu õigeusukiriku surnuaias\nkell 16:00 Hingepalve uinunute eest\nPÜHAPÄEV , 13. AUGUST\nMeie Issanda, Jumala ja Päästja Jeesuse Kristuse muutmise püha lõpetus\nKirikubussi hoiab käimas Dagöplast AS töökas pere!\nPühapäev , 16. juuli, NELJANDA, HALKEDONI KOGUMAAPEALSE KIRIKUKOGU (451) JUMALAKANDJATE ISADE PÜHAPÄEV\nPeale liturgiat tee- ja kohvilaud ning vestlusring metropoliidiga.\nHingepalveteenistused õigeusukiriku surnuaedades Hiiumaal:\n+ Malvaste 23. juuli kell 11:30 peale Püha Liturgiat Malvaste prohvet Eelija kabelis, mis algab kell 10:00\n+ Kuri 5.august kell 16:00\n+ Puski 12. august kell 11:00, hingepalvele järgnevad Puski Päeva üritused Puski Krituse sündimise kiriku surnuaias kell 12:00\n+ Kõpu 12. august kell 15:00\nLaupäeval 17. juunil kl 12:00 Kõpu surnuaias, kl 15:00 Kassari surnuaias; Pühapäeval 18. juunil kl 13:00 Mänspäe surnuaias, kl 15:00 Käina surnuaias;\nLaupäeval 24. juunil kl 11:00 Kärdla surnuaias, kl 14:00 Emmaste surnuaias; Pühapäeval 25. juunil kl 12:00 Reigi surnuaias, kl 14:30 Pühalepa surnuaias.\nLaupäev, 20. mai kell 10:00 on PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nKell 18:00-22:00 on Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirik Muuseumiöö raames külalistele avatud. Preester tutvustab pühakoda.\nKell 22:00 esitab Kärdla Püha Johannese kiriku kammerkoor vaimulike laule. Kontsert on tasuta.\nPühapäev, 4.juuni, Viiekümnenda päeva püha. Kolmainupüha. Rahvakeeli Nelipühi. Kell 10 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale jumalateenistust tee ja kohvilaud ning koguduse täiskogu alljärgneva päevakorraga:\n3. Koguduse juhatuse valimine;\n4. Koguduse revisjonikomisjoni valimine;\n5. Koguduse esindajate valimine EAÕK täiskogule;\n6. Koguduse tulevikuplaanide arutelu ja Puski Kristuse sündimise kiriku taastamine.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20. Peale koguduse täiskogu sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nLaupäev, 8. aprill 2017 LAATSARUSE LAUPÄEV, kell 18:30 Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus PÜHA ÕLITAMISE ehk haigete võidmise teenistus.\nHaigete võidmise salasus on ihulike, tundeelu ja vaimulike haiguste ravimiseks, mis inimest ja kogukondi vaevavad. Haigused ja surm ei ole Jumalast. Need on patulanguse kibedad viljad. Kõik meist on ühel või teisel viisil haiged ja kõik me oleme surelikud, kuid südames on meil põhjust rõõmu tunda, sest Kristus meie Jumal võttis meie peale meie patud ja haigused ja Ta ütles: “Maailmas ahistatakse teid, aga olge julged: mina olen maailma ära võitnud” , ning ta on meiega meie valus ja kurbuses. Haige võidmine juhatab meid Kristuse juurde, kuid ei asenda arstiteadust. Ta on midagi palju laiemat, kui paljas meditsiin. Täiuslik harmoonia Jumalaga välistab haiguse ja põdura tervise.\nPühapäev, 9. aprill 2017 PALMIPUUDE PÜHA, kell 10:00 Püha Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale jumalateenitust kohvi- ja teelaud ning vestlusring õigeusu traditsioonist\nPühapäev , 5. märts, SUURE PAASTU ESIMENE, ÕIGEUSU PÜHAPÄEV.\nPühapäev , 19. märts, RISTIKUMMARDAMISE PÜHAPÄEV.\nKell 10:00 PÜHA LITURGIA Malvaste prohvet Eelija kabelis.\nKirikubuss Malvastesse väljub Kuriste seltsimaja juurest kell 9:00, Käina Konsumi parklast kell 09:20 ja Kärdla pritsumaja eest kell 09:40. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev , 5. veebruar, TÖLNERI JA VARISERI PÜHAPÄEV. Kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nPühapäeva, 22. jaanuar, Sakkeuse pühapäev. Kell 10:00 Püha Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale liturgiat tee ja kohvilaud ning vestlusring ristimisest ja salvimisest.\nPühapäev, 8. jaanuaril tähistame meie Issanda, Jumala ja Päästja Jeesuse Kristuse ristimise, Jumalailmumise püha.\nKell 10:00 Piiskoplik Liturgia ja suur veepühitsemine Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus. Kogudusel on külas metropoliit Stefanus.\nPühitsetud vee kojuviimiseks võtke kaasa veeanumad.\nPele teenistust tee- ja kohvilaud ning vestlusring metropoliit Stefanusega.\nReede, 13. jaanuaril kell 18:00 õhtuteenistus Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus. Jutlust peab EELK Hiiumaa koguduste vaimulik Kristjan Simson.\nVesi on energia kandja ja inimene on Jumala kaastööline, tema hea majapidaja. See on ka põhjus, miks me võtame Jordanipühal pühitsetut vett oma kodudesse. Seda suurt veepühitsemist Issanda ristimise päeval pühitsetakse üks kord aastas. Sellel pühal pühitsetud vesi kannab endas Jumala, meile lõpuni hoomamata, Suurt Väge. Suure veepühitsemise oluline moment on see, kui preester kastab risti kolm korda vette, meenutamaks Kristuse ja iga kristlase kolmekordset kastmist ristimisel. Siinjuures on väga tähtis rõhutada, et veepühitsemine ei teostu mitte preestri ega kaaspalvetajate maagilise tegevuse läbi, vaid nende palvete peale kordab Kristus ise seda pühitsemist, mille ta esimest korda andis Jordani veele oma ristimisel. Täpselt sama moodi nagu Jumal pühitses inimese ja kogu loodu pühitsemiseks Jordani vee, pühitseb Jumal ka Suurel Veepühitsemisel meie poolt tema ette toodud vee, nii meie kui ka kogu loodu pühitsemiseks. Seepärast saage julgelt osa sellest Suurest Veepühitsemisest ja võtke seda pühitsetud vett kaasa nii enda kui ka oma lähedaste tarbeks ja kodude pühitsemiseks.\nKristuse sündimine - Jumala armastuse lugu\nKallid sõbrad! Just täna jõulupüha eel, mil see väike mõtisklus ilmub, on hea mõelda, meie rahvakalendri ühe suurima püha - Jõulupüha tähenduse üle. See ei ole pelgalt pööripäev, millest alates valguse vägi meie ajalises maailmas päev-päevalt üha enam pimeduse üle võitu saavutab. Täna mõtiskleme tõelisest, jumalikust valgusest, mis on onud maailmas tema loomisest saadik.\nKurb tõsiasi on aga see, et ta on olnud ja on maailmas aga me ei ole teda ära tundnud. (Jh1:9-10) Me oleme asendanud oma loomupärase kire Jumalat otsida ja ihaldada ning Temaga lakkamatus osaduses elada ebaloomuliku kirega – ihaldada loodud asju. Ja kui me neid piisavalt ei saa, siis hakkame muretsema, ja nende saamiseks valimatult ebaloomulikke vahendeid kasutama. Nõnda me langeme üha sügavamale hingesegadusse ja muresse, kuni see koorem meid haigeks teeb ja murrab.\nKuid Jumal, kes on kõik endast väljamineva armastuse väel loonud, mida Tema teeb? Ta ei saa ükskõikselt vaadata oma loodud olevuse silmapilgu tuhmumist ja tema kire loomastumist. Ta tuleb maailma, et valgustada iga inimest, et luua uuesti ja täiendada oma loodut. Ja seda mitte üks kord, ligi kaks tuhat aastat tagasi ajaloos, aga iga kord, kui me oleme valmis seda jõululapsukest oma südames vastu võtma. Enamasti püüame me omal jõul selles inimesekesksusest läbiimbunud ja kildudeks purunenud maailmas hakkama saada, selleasemel, et lasta Jumalal endas tegutseda. Me ei suuda omal jõul seda valukäes ägavat maailma tervendada. Kristus ise on meile öelnud: „Inimeste käes on see võimatu, mitte aga Jumala käes, sest Jumala käes on kõik võimalik.” (Mk10:27)\nKuid mida meie saame teha? “Kandke üksteise koormaid, nõnda te täidate Kristuse seadust”, ütleb meile apostel Paulus. Mida tähendab, kanda üksteise koormaid? See tähendab ohvrimeelsust. See tähendab seda, et teine inimene on minu jaoks olulisem, kui ma ise. “Ei ole olemas suuremat armastust kui see, et keegi annab elu oma sõprade eest”, ütleb meile Kristus ja lisab: “Teie olete minu sõbrad, kui te teete, mida ma teid käsin.” (Jh15:13-14) Kristus annab meie eest oma elu, aga meie ei suuda loobud oma pisi-pisikestest enesekesksetest himudest. Jõululapse sünd ehk Jumala Poja inimesekssaamine on Jumal Isa, Jumala Poja ja Püha Vaimu armastuse tegu - Tema ohver langenud inimesele. Kristus ei ole sündinud, et lasta ennast teenida, vaid et ise teenida ja anda oma elu meie eest. (Mt20:28) See kes, olles Jumala kuju, ei arvanud osaks olla Jumalaga võrdne, vaid loobus iseenese olust, võttes orja kuju, sündides Ikkaneitsi Maarjast, saades tõeliseks inimeseks, samas jäädes tõeliseks Jumalaks. Ta alandas iseennast, saades kuulekaks surmani, pealegi ristisurmani. Kui me armastame nii nagu Jumal on meid armastanud siis ei jäta ta meid hädasse vaid tuleb ja võitleb oma sõprade eest.\nVäga tihti me tõstame käed taeva poole ja otsime Jumalat kuskil kõrgel - aga me ei leia teda. Elus on olukordi, kus me palvetame, et leida Jumalat iseendas - aga ta vaikib. Võibolla just nendel hetkedel suudame me Teda leida kuskil allpool, olukorras, mis on veel keerulisem ja raskem kui seda on meie oma. See tähendab teise inimese viletsuses, teise inimese teenimise ahastuses, olukorras, mida meie ei tea ja ei tunne. Kui me aitame patusel oma patust pöörduda, august välja tulla ja ei tee seda ülevalt alla, vaid teeme seda teenides alandlikkuses ja tõelises teenimises, siis see ongi armastuse tegu, mida Issand on meid kutsunud koos endaga tegema. Just sellel hetkel me tunneme Ta ära ja jätkame koos Temaga.\nKallid sõbrad! Ma soovin, et meis kõigis oleks rohkem ohvrimeelsust, et me muutuksime enesekesksusest jumalakeskseks ja lõpuks, et meie igaühe südames sünniks jõuluime – Kristus meie tõeline Jumal. Ilusat Kristuse sündimise püha!\nLaupäeval 24. detsembril\nkl 15:00 Reigi kirikus jõuluõhtu jumalateenistus;\nkl 15:00 Kassari kabelis jõuluõhtu jumalateenistus, kaasa teenib lauluansambel “Hõbelõng";\nkl 19:00 Mänspäe kabelis jõuluõhtu jumalateenistus;\nkl 19:00 Kärdla kirikus jõuluõhtu jumalateenistus, kaasa teenib Kärdla koguduse kammerkoor.\nPühapäeval 25. detsembril\nkl 10:00 Kärdla kirikus Kristuse sündimise püha missa, kaasa teenib Kärdla kirikukoor;\nEsmaspäeval 26. detsembril\nkl 13:00 Emmaste kirikus Kristuse sündimise püha missa;\nLaupäeval 31. detsembril\nkl 18:00 Kärdla kirikus vana-aastaõhtu palvus Taizé lauludega;\nkl 20:00 Kassari kabelis vana-aastaõhtu palvus Taizé lauludega;\nkl 23:40 Reigi kirikus aastavahetuse palvus.\nPühapäeval 1. jaanuaril\nkl 10:00 Kärdla kirikus Jeesuse nimepäeva missa;\nkl 13:00 Emmaste pastoraadi kabelis Jeesuse nimepäeva missa;\nkl 15:00 Käina kogudusemajas (Lootuse 4) Jeesuse nimepäeva missa.\nAlates 15-ndast novembrist oleme me sisenenud Kristuse sündimise paastuaega. Selle 40-päevase paastu on Kirik, kui hea ema, andnud meile selleks, et me ennast aasta üheks suuremaks pühaks ette valmistaksime aga ka selleks, et Krsitus meie südames sünniks ja alaliselt kohal oleks. Paastu mõte ei ole mitte ainult loobuda rasketest lihatoidudest ja ajutiselt piimatoidust, mis on ka iseenesest hea ja tervislik. Paast on eelkõige meeleparanduse abivahend, otse kui harjutus, kus me loobume kõigest, mis on südames minu ja Jumala vahel. Olgu selleks siis kas laiskus või liigne uudishimu kõike teada ja kontrollida, auahnus, tühi lobisemine, kurjad mõtted, uhkus, kärsitus, oma venna või õe üle kohtumõistmine ja tagarääkimine. Need on südamepatud, mis on kõikide muude nähtavate pattude põhjusteks. Paast kui meeleparanduse vahend on tõeline, kui sellega kaasneb palve, andeksandmine ja andekspalumine.\nJõulupaastuaja jumalateenitused Hiiumaal:\nPühapäeval, 27-ndal novembril tähistame Jumalasünnitaja Ikkaneitsi Maria templisseviimise püha. Kell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale teenistust tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusukiriku traditsioonist.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev, 11. detsember on pühade esivanemate pühapäev.\nLaupäev, 24. detsember, Kristuse sündimise püha eelpäev - Jõululaupäev.\nKell 14:00 Kristuse sündimise püha õhtuteenistus ja Püha Liturgia.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 13:00 ja Käina Konsumi parklast kell 13:30.\nPeale JÕULUTEENSITUST sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nKIRIKUBUSSI HOIAB KÄIMAS AS DAGOPLASTI TÖÖKAS PERE!\nPühapäev , 19. juuni, VIIKÜMNE PÄEVA PÜHA, KOLMAINU PÜHA ehk NELIPÜHI*.\n*Viiskümmend päeva peale ülestõusmispühi on viiekümne päeva püha ehk nelipühi. Nelipühi on Püha Vaimu väljavalamise püha aga ka Kolmainu püha.\nMida tähendab Kolmainu püha? Püha Vaim on Isa Vaim, Ta lähtub Taevasest Isast. Aga Püha Vaim on ka Poja vaim, kes Ta meile Isa nimel saadab ja ilma kelleta ei saa me Poega kogeda ega teda Issandaks hüüda. Seega juhatab Püha Vaim meid kolmainu osadusse.\nPühapäev , 8. mai, Apostel Tooma pühapäev, ANTIPAASA, emadepäev.\nPühapäev , 22. mai, HALVATU PÜHAPÄEV.\nPEALE TEENISTUST HIIUMAA JUMALASÜNNITAJA SÜNDIMISE KOGUDUSE TÄISKOGU\nEesti Apostlik Õigeusu Kirik Hiiumaal\nPühapäev , 24. aprill, PALMIPUUDE PÜHA.\nSUURE NÄDALA TEENISTUSED\nKuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus:\nPüha ja Suur Neljapäev, 28. aprill kell 18:00\nMeie Issanda Jeesuse Kristuse päästvate kannatuste mälestus -12 kannatusevangeeliumi lugemine\nKirikubuss toob kirikulised pühakotta telefonitsi kokkuleppimise peale.\nPüha ja Suur reede , 29. aprill\nMeie Issanda Jeesuse Kristuse päästvate kannatuste mälestus:\nKell 10:00 Kuninglike tundide palvekord\nKell 17:00 Matuseteenistus\nPüha ja suur laupäev , 30. aprill\nKell 10:00 VAIKSE LAUPÄEVA PÜHA LITURGIA\nKRISTUSE SURNUIST ÜLESTÕUSMISE HELGE PÜHA – PAASA TEENISTUS\n30. aprill kell 23:00 Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale teenistust on kõik kirikulised oodatud Paasa pidulauda Kuriste seltsimajas.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 22:00 ja Käina Konsumi parklast\nkell 22:20. Peale pidu sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev , 17. aprill, SUURE PAASTU VI PÜHAPÄEV,\nMeie vaga ema Egiptuse Maria mälestus*.\nKirikubuss Malvastesse väljub Kuriste seltsimaja eest kell 9:00, Käina Konsumi parklast kell 09:10, Kärdla pritsumaja eest kell 09:30. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nBussiinfo Johannalt 5246376\nPüha Maria Egiptusemaalt\nVaga Maria, tuntud kui Maria Egiptusemaalt, elas V – VI saj. vahetusel. Tema noorpõlv ei tõotanud midagi head. Maria sai 12 aastaseks, kui ta lahkus oma majast Aleksandrias. Olles vanemate hoole ja valvamise alt ära, noor ja elus kogenematu sattus ta laiale patuteele. Polnud kedagi, kes oleks teda õigele teele tagasi juhatanud. Kiusatusi ja kiusajaid oli palju. Nii elas Maria 17 aastat pattudes, kuni armuline Issand juhtis ta kahetsuseteele.\nJuhtus see nõnda. Asjaolude kokkulangemise tõttu ühines Maria palveränduritega, kes olid teel Pühale Maale. Laeval olles jätkas ta oma ahvatlusterikast tegevust, viies kiustausse paljusid noori mehi. Jõudes Jeruusalemma ühines ta palveränduritega, kes olid teel Ülestõusmise kirikusse.\nInimesed sisenesid suurte hulkadena kirikusse, aga Maria peatus sissekäigu ees nähtamatu käe poolt tagasihoituna ja vaatamata jõupingutustele ei õnnestunud tal kirikusse siseneda. Siin mõistis ta, et Issand ei lase tal sisse minna tema patususe tõttu. Õudusest haaratuna ja sügava kahetsustundega hakkas ta paluma Jumalalt halastust, tõotades põhjalikult oma elu muuta.\nSilmates sissekäigu ees Jumalaema ikooni hakkas Maria paluma, et Jumalaema oleks tema eestpalujaks Kristuse ees. Kohe tundis ta hinges valgust ja sisenes takistamatult pühakotta. Valades ohtralt pisaraid Issanda haua ees väljus ta pühakojast uue inimesena.\nMaria täitis oma lubaduse muutuda uueks inimeseks. Ta läks Jeruusalemmast karmi ja inimtühja Jordaania kõrbe ja viibis seal peaaegu täielikus eraldatuses peaaegu pool sajandit. Läbi paastu ja palve õnnestus tal välja juurida endast kõik patused kired, tehes oma südame Püha Vaimu templiks.\nVanake Zosimas, kes elas Püha Ristija Johannese kloostris Jordaanias kohtus Jumaliku ettehoolduse läbi vaga Mariaga, kes oli selleks ajaks juba kõrges vanaduses. Vanake oli rabatud tema pühadusest ja läbinägelikkusest. Ükskord nägi vanake teda palves justkui hõljumas maapinna kohal, teine kord minemas üle Jordani jõe.\nZosimase lahkudes palus Maria teda tulla aasta pärast kõrbesse, et võtta osa pühadest andidest. Vanake tuli kokkulepitud ajal ja tõi armulauaannid. Veel aasta pärast tuli ta, et jagada armulauda, kuid ei leidnud Mariat elavana. Sealsamas kõrbes mattis ta vaga pühaku maised jäänused. Selles oli tal abiks üks sinna tulnud lõvi, kes kraapis valmis haua. See juhtus umbes aastal 521.\nNõnda sai patuelu elanud Mariast Jumala abiga üks suurimaid pühakuid, kes maa peal elanud.\nTema palvevõitlus ja kahetsuse suurus olgu meile kõikidele eeskujuks ja kinnituseks.\nMälestuspäevad 12.märts ja 1.aprill\nEesti õigeusu kirikutest on pühale Mariale pühitsetud Kaarepere kirik.\nPühapäev, 20. märts, SUURE PAASTU ESIMENE, ÕIGEUSU PÜHAPÄEV.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20.\nPeale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev , 13. märts, ANDEKSANDMISE, PIIMAST LOOBUMISE PÜHAPÄEV*. Kell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale Liturgiat on tee- ja kohvilaud ning vestlusring armulauasalasusest.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast\nkell 09:20. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\n*Armastust ei ole ilma andeksandmiseta! Ainult armastus võib meid päästa sellest põrgulikust patuahelast, ainult andeksandmine katkestab selle: solvang, mis on patt ja mis toob kaasa kättemaksuhimu ja kätemaksu, mis on patt. Kurjus põhjustab kurjust. Tuletagem meelde seda hetke, kui nad Jeesuse risti lõid ja Ta oma piinajate eest palvetas: “Isa, anna neile andeks, sest nad ei tea, mida nad teevad!” Andeksandmine on seisund, mille võtab armastav süda, kui talle on ülekohut tehtud.\nPühapäev , 14. veebruar, KAANANI NAISE PÜHAPÄEV. Kell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale liturgiat tee- ja kohvilaud ning vestlusring armulauasalasusest.\nPühapäev , 31. jaanuar, SAKKEUSE PÜHAPÄEV*.\n*Sakkeus oli tölnerite ülem, ja ta oli rikas. Sakkeus püüdis näha saada, milline on Jeesus, aga see ei õnnestunud rahvahulga pärast, sest ta oli lühikest kasvu. Siis ta ronis mooruspuu otsa, et teda näha.\nSakkeus näitas väga selgelt üles oma suhtumist– ta näitas kuhu kuulub tema süda. Teda ei huvitanud, mida arvavad temast teda ümbritsevad inimesed. Ta soovis vaid üht – ta tahtis ära tunda Jumalat ja näha Teda palgest palgesse, teenida Jumalat aga mitte pattu.\nJust uhkus, edevus, soov näida: rikas ilus ja tark; soov teistele meeldida; soov mitte vaadata endasse ja mitte tunnistada oma patusust, mitte tunnistada, et ka mina sõltun Jumalast panevad meid maailma meele järgi käituma ja kurja tegema.\nPühapäev, 10. jaanuar 2016, kell 10 Püha Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja sünimise kirikus.\nTähistame MEIE ISSANDA, JUMALA JA PÄÄSTJA JEESUSE KRISTUSE RISTIMISE, JUMALAILMUMISE püha.\nPeale Püha Liturgiat toimub SUUR VEEPÜHITSUS*.\nPühitsetud vee kojuviimiseks võtta kaasa klaasanumad.\nPele suurt veepühitsust tee-ja kohvilaud ning vestlusring, kus sellel korral pühitsetud veest ja selle kasutamisest räägime.\nKäimas on kirikubuss, mis väljub Kärdla pritsumaja eest kell 9:00 ja Käina Konsumi parklast kell 9:20. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi. Kirikubussi telefon 5246376.\nKIRIKUBUSSI HOIAB KÄIMAS DAGOPLASTI TÖÖKAS PERE.\n*Veepühitsus ei teostu mitte preestri ega kaaspalvetajate maagilise tegevuse läbi, vaid nende palvete peale kordab Kristus ise seda pühitsust, mille ta esimest korda andis Jordani veele oma ristimisel. Täpselt sama moodi nagu Jumal pühitses inimese ja kogu loodu pühitsemiseks Jordani vee, pühitseb Jumal ka Suurel Veepühitsusel meie poolt tema ette toodud vee, nii meie kui ka kogu loodu pühitsemiseks. Seepärast saage julgelt osa sellest Suurest veepühitsusest ja võtke seda pühitsetud vett kaasa nii enda kui ka oma lähedaste tarbeks ja kodude pühitsemiseks.\nJõulujumalateenistus Mäeltsel Oled oodatud 24. detsembril kell 11 jõulujumalateenistusele Käina Baptistikoguduse palvelas Mäeltse külas, Käina vallas.\nJõululaule laulavad lapsed ja Rebeka Bannikov.\nKoha leiad ülesse selle kaardi järgi: https://goo.gl/maps/FWossy5799L2\nPühapäev, 6. detsember kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nKuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus. Püha Nikolause mälestus.\nPeale teenistust ühine tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusukiriku traditsioonist.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell\n09:20. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev , 20. detsember, Pühapäev enne Kristuse sündimist.\nKell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nTeenib metropoliit Stefanus\nPeale Liturgiat KOGUKONNA JÕULUPIDU Kuriste Haridusseltsi Majas.\n09:20. Peale JÕULUPIDU sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nLaupäev, 21. november, Jumalasünnitaja Ikkaneitsi Maria templisseviimise püha.\nPeale teenistust ühine tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusukiriku traditsioonist.\nÕigeusu pärimuse kohaselt kasvas Neitsi Maarja templis, kuhu ta oli vanemate poolt kolmeaastasena jäetud vastavalt antud tõotustele. Krikuisade järgi on Jumalasünnitaja pühadus ja puhtus ”vaimne neitsilikkus” see, milleks teda valmistati Jeruusalemma templis elades.\nKirikuisa, püha Nikolaos Kabasilas XIV sajandist kirjutab: "Kristuse lihakssaamine ei olnud ainult Isa, Tema väe ja vaimu tegu, vaid ka Jumalasünnitaja vaba tahte ja usu väljendus. Ilma puhta Neitsi kaastööta oleks Jumala päästeplaan olnud ebatõenäoline.\nJumalasünnitaja või Jumalaema - selle nimega tunnistab Kirik usku, et Jumal-Sõna sai Neitsi Maaria üsas tõeliseks inimeseks, usku, et Kristus oli samal ajal täielik inimene ja täielik Jumal.\nPühapäev, 8. november, Peaingel Miikaeli ja kõigi auliste ilmihuta taevavägede koondmälestus.\nPühapäev, 25. oktoober kell 10:00 PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nKoht pühapäeva evangeeliumi lugemisest mõtisklemiseks:\nAga kui Jeesus astus maale, juhtus talle vastu üks linnast tulnud mees, kel oli kuri vaim. Ammust ajast ei kandnud ta enam riideid ega elanud majas, vaid surnuhaudades.\nAga Jeesust nähes hakkas ta karjuma, heitis tema ette maha ja hüüdis valju häälega: „Mis on mul sinuga asja, Jeesus, Kõigekõrgema Jumala Poeg? Ma anun sind, ära mind piina!”\nMiks nii tihti või enamasti, olles piinas – hingevalus, süüdistame teisi ja enamgi veel - Jumalat?\nPühapäev, 11. oktoober kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nSeitsmenda, Nikaia kogumaapealse kirikukogu pühade isade mälestus.\nPühapäev, 25. oktoober kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nPühapäev, 30. august kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nTähistame kiriku- ja kooliaasta algust.\nPühapäev, 6. september kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nTähistame koguduse templipüha - Jumalasünnitaja sündimise püha.\nPeale teenistust ühine pidulaud.\nLaupäev, 15. august, meie kõige pühama valitseja Jumalasünnitaja Ikkaneitsi Maria uinumine.\nkell 10:00 PÜHA LITURGIA Puski Kristuse sündimise kiriku hoovis.\nPeale liturgiat kell 11:30 HINGEPALVE Puski surnuaias. Hingepalvele järgneb ühine tee- ja kohvilaud ning vestlusring.\nKirikubuss Puski väljub Kuriste seltsimaja eest kell 9:00, Käina Konsumi parklast kell 09:10, Kärdla pritsumaja eest kell 09:30. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nKell 15:00 uue Kõpu surnuaia risti sisseõnnistamine ja HINGEPALVE Kõpu surnuaias.\nPühapäev, 14. juuni EESTIMAA PÜHADE PÜHAPÄEV, kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nPühapäev, 21. juuni kell 10:00 PÜHA LITURGIA\nKell 11:30 HINGEPALVE Kuriste surnuaias.\nPeale hingepalvet ühine tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusukiriku traditsioonist.\nNelipühi on Püha Vaimu väljavalamise püha aga ka Kolmainu püha. Miks Kolmainu püha? Kindlasti sellel põhjusel, et Kristus, kes on tõeline Jumal ja tõeline inimene saadab meile Püha Vaimu, kes on Kolmainu Jumala kolmas isik, kes lähtub Jumal Isast, kes on kõige algallikas ja kõige olemise põhjus. Aga ka sellepärast, et Kristust ainusündinud Jumala Poega on võimalik kogeda ainult läbi Püha Vaimu, ja see kes on näinud Poega on näinud ka Isa.\nKui me seisame Kristuse ikooni ees ja vaatleme Kristust siis oleks meil otse kui lihtsam Temasse uskuda ja Teda vastu võtta, kuna me näeme Teda ikoonil. Pühast Vaimust ei ole meil ikooni ega kujutist. Püha Vaimu ei ole meil võimalik enne vastuvõtmist vaadelda ega tundma õppida. Püha Vaimu on meil võimalik kogeda ja tundma õppida alles peale seda, kui me oleme ennast täielikult ja jäägitult Tema hoolde usaldanud ja Ta vastu võtnud. See tähendab aga loobumist kõigest, mis nähtav, piiritletud ja kindel tundub olevat selle kasuks, kes on nähtamatu ja piiritu. Meil tuleb ennast tühjaks teha ja vabaneda kõigest sellest, mis on südames minu ja Jumala vahel (laiskus, uudishimu, meelheide, auhahnus, tühi lobisemine ja tagarääkimine, vaen jne). See tähendab aga astumist teadmatusse ja "pimedusse", milles särab tõeline Valgus. Olles vastu võtnud Püha Vaimu, hakkame alles kogema, kes on Kristus ja kes on meie Taevane Isa.\nPühapäev, 31. mai kell 10:00 NELIPÜHI LITURGIA\nPeale teenistust toimub Hiiumaa Jumalasünnitaja sündimise ja Kõrgessaare Kristuse sündimise koguduste ÜHINE TÄISKOGU koosolek.\nTäiskogul kinnitame aastaaruanded, ja kahe koguduse ühinemislepingu, ning vaatame koos tulevikku.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20. Peale täiskogu koosolekut sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nBussiinfo telefon: 524 6376, Johanna\nPühapäev, 24. mai kell 10:00 meie Issanda, Jumala ja Päästja Jeesuse Kristuse taevaminemise püha LITURGIA\nMalvaste Prohvet Eelija pühakojas.\nPeale teenistust ühine tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeususkiriku traditsioonist.\nKirikubuss Malvastesse väljub Kuriste Seltsimaja eest kell 09:00, Käina Konsumi parklast kell 09:10 ja Kärdla pritsumaja eest kell 09:30. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nMõttelõng Issanda taevaminemise pühaks:\nMiks oli vajalik, et Kristus ihulikult oma õpilaste silme ees ülesse taevasse võetakse?\nAga sellepärast, et me juba siin usuksime ja teatud mõttes kogeksime ihulikku ülestõusmist. See ei ole illusoorne, see on reaalne – täpselt nagu me usutunnistuses ütleme: “...ma ootan surnute ülestõusmist ja tulevase aja elu. Aamen!”. Oma ihuliku taevaminemisega võtab Kristus, kes on tõeline inimene, kuid samas ka tõeline Jumal, meie rikutuse ja viib meid täiesti teistsugusesse, uude ja rikkumatuse olukorda, andes meile tagasi meie algse au, millest me oleme langenud.\nMe elama langenud maailmas, ja meie maised kehad on muldsed ja need kuuluvad sellesse piiritletud maailma. Kuid inimese hing on loodud otsima piiritut ja kui ta on osaduses ja koos Jumalaga, kes on piiritu, siis on inimene see, kes saab osa sellest piiritust ja avardab kogu loodut, ja leiab uue karjamaa, uue loodu, kus kõik on täiesti uus, teistmoodi - rikkumata.\nPeale teenistust toimub Kuriste Jumalasünnitaja sündimise ja Kõrgessaare Kristuse sündimise koguduste ÜHINE TÄISKOGU koosolek.\nPühapäev, 5. aprill,\nIssanda Jeruusalemma minemise püha ehk Palmipuude püha,\nPeale teenistust ühine tee- ja kohvilaud ning vestlusring õigeusu kiriku traditsioonist.\nSuure nädala ja Kristuse surnuist ülestõusmise püha teenistused.\nNeljapäev, 9. aprill kell 18:00\nMeie Issanda Jeesuse Kristuse päästvate kannatuste mälestus -12 kannatusevangeeliumit\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 17:00 ja Käina Konsumi parklast kell 17:20. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nSuur reede , 10. aprill\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 16:00 ja Käina Konsumi parklast kell 16:20. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPüha ja suur laupäev , 11. aprill\nLaupäev, 11. aprill, kell 23:00 KRISTUSE SURNUIST ÜLESTÕUSMISE HELGE PÜHA – PAASA TEENISTUS\nPeale teenistust on kõik pidulised oodatud Paasa pidulauda Kuriste seltsimajas\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 22:00 ja Käina Konsumi parklast kell 22:20. Peale pidu sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nSest kui te annate inimestele andeks nende eksimused, siis annab ka teie taevane Isa teile andeks, kui te aga ei anna inimestele andeks, siis ei anna ka teie Isa teie eksimusi andeks. (Mt 6:14-15)\nMiks on see nii tähtis – andeks anda?\nEeloleval pühapäeval tähistab õigeusukirik üle kogu maailma andeksandmise pühapäeva. Möödunud esmaspäeval loobusid õigeusklikud liha söömisest, eeloleval esmaspäeval saab alguse aga Suur Paast ja lisaks lihasöömisele hoidutakse siis neljakümne päeva jooksul ka piimatoitudest.\nPaast – liha- ja piimatoitudest loobumine ei ole kunagi eesmärk omaette. Sest paast, nagu hingamisepäev, on tehtud inimese jaoks, mitte inimene paastumise jaoks. Paast on otsekui abivahend, mis aitab meil võtta aeg maha ja astuda kõrvale igapäeva elu sekeldustest, muredest, ahvatlustest, tarbimisest, liigsöömisest ja himudest. Paast on loobumine kõigest sellest, mis lahutab mind Jumalast.\nSöögipaastu tuleb pidada väga oluliseks, juhul kui me omistame sellele tõelise vaimuliku väärtuse ja tähenduse.\nLäbi paastu anname me enda Kristuse ja Tema Sõna „käsutusse“. Sel hetkel me otsustame kuhu kuulub meie süda!\nPaast aitab meil eelkõige paremini kontrollida oma tegusid, mõtteid ja sõnu;\nParemini koondada oma tähelepanu Issanda nõudmistele;\nPaast on tervik, mille sisu ja vormi ei tohi üksteisest lahutada, aga milles kõige tähtsam on sisu.\nPaast juhatab meid palvesse –osadusse Jumalaga.\nLoobudes maistest hüvedest ja jättes maha elumured avaneb meie süda palvele ja sisemisele kaemusele. Läbi paastu ja palve, läbi askeesi jõuame me oma hinge sügavamatesse soppidesse, kus nii mõnigi avastus läbi valusate südamepisarate ja pihisalasuse meeleparanduseni viib.\nInimese süda muutub läbivalgustatuks, kus palve kristalliseerub – „kivist süda“ muutub armastavaks -„lihast südameks“. Paast juhatab meid meelaparandusele!\nMe paastuma kindlal tingimusel: selleks, et sureksime iseenese jaoks ja armastaksime teisi. Iga kord kui me väljendame oma armastust teise inimese vastu oleme me Jumalast ja Jumal on meis. Armastus, mis ühendab ühe inimese teisega, lähtub Jumalast, kelle kohta püha Johannes ütleb, et Tema on armastus ja kes püsib armastuses, püsib Jumalas ja Jumal püsib temas (1Jh4:6).\nArmastust ei ole ilma andeksandmiseta! Andeksandmises saab askees oma tähenduse ja ilma milleta ei saa ta olla tõeline.\nMeil ei ole mõtet loobuda lihasöömisest ja samas rääkida halba oma venna kohta talle andeksandmata. Surmahetkel kohtume me oma südametunnisusega ja mis on siis Jumala silmis olulisem, kas see, et oma elu eelõhtul võiksin öelda, et ükski loomse päritoluga toit ei ole minu kurgust paastu ajal alla läinud või, et ma olen õppinud armastama oma venda ja olen talle andeks andnud?\nAndestades oma vendadele, saame me ise omakorda andeks paluda. Me praktiseerime paastuajal askeesi lootuses, et ka meile antaks andeks meie eksimused, kogu oma hinge ja ihuga andeks paludes. Täpselt nii nagu see on kirjas Meie Isa palves, mille Kristus meile isiklikult on andnud: „Anna meile andeks meie võlad nagu meiegi andeks anname oma võlglastele.“\nMeie maailm on täis kurjust. Täpselt nagu katkise tööriistaga ei saa parandada katkiseid asju ei saa ka kurjusega kurjuse vastu.\nAinult armastus võib meid päästa sellest põrgulikust patuahelast, ainult andeksandmine katkestab selle: solvang, mis on patt ja mis toob kaasa kättemaksuhimu ja kätemaksu, mis on patt. Patt põhjustab pattu.\nTuletagem meelde seda hetke, kui nad Jeesuse risti lõid ja Ta oma piinajate ja ristilööjate eest palvetas: “Isa, anna neile andeks, sest nad ei tea, mida nad teevad!”\nAndeksandmine on seisund, mille võtab armastav süda, kui talle on ülekohut tehtud.\nPaastuda on palju lihtsam, kui andeks anda, kuid andeksandmine on palju suurem ja tervendavam kui paast (André Borrely).\nAndku Jumal meile tarkust ja väge andeks anda ja andeks paluda!\nPühapäev, 22. veebruar ANDEKSANDMISE PÜHAPÄEV\nSuure paastu algus. Peale teenistust ühine tee- ja kohvilaud ning vestlusring paastumisest.\nPÜHAPÄEV, 11. JAANUAR 2015, KELL 10:00\nJEESUSE KRISTUSE RISTIMISE, JUMALAILMUMISE PÜHA LITURGIA KURISTE JUMALASÜNNITAJA SÜNDIMISE KIRIKUS\nToimub suur veepühitsus. Pühitsetud vee koju viimiseks võtke kaasa veepudelid. Peale liturgiat tee- ja kohvilaud ning vestlusring Kristuse ristimise püha tähendusest.\nKirikubuss väljub Kärdla pritsumaja eest kell 9:00, Käina Konsumi parklast kell 9:20. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi. Bussiinfo Johannalt, telefon 5246376\nMöödas on nii rahvakalendri kui ka kristliku maailma ühed suuremad – Meie Issanda Jeesuse Kristuse sündimise pühad või rahvakeeles Jõulupühad. Jõulupüha - Kristuse sündimise püha teenistused olid pühendatud Kristuse sündimisele Pettlemmas, Issanda Ingli kuulutusele, taevaste vägede kiitusele ja karjaste rõõmule kuid ka hommikumaa tarkade saabumisele (Mt 2.1-12). “Lääne-kirikus” tähistatakse hommikumaa tarkade saabumist aga ka Kristuse ilmumist 6. jaanuaril. Sealt ka kolmekuningapäev - kolmekuningapüha nimetus. Õigeusukirik tähistab samal 6 jaanuari päeval Issanda ristimise ehk Jumala ilmumise püha või ka Jordanipüha. Sellel pühal toimub suur veepühitsus siit ka Veeristsepüha nimetus.\nKreeka keeles kutsutakse Issanda ristimise püha epifaania’ks ehk ilmumiseks ja ka theofaania’ks ehk Jumala ilmumiseks. Issanda ristimise püha on laiahaardeline ja sügav. Selle mõistmine, nii palju kui võimalik, on oluline ristiusu põhialuste mõistmiseks.\nKristuse ristimise püha kandev teema on Kolmainu Jumala ilmumine: Jumal Isa tunnistas Jeesuse oma pojaks ja Püha Vaimu nähti tuvikesena laskuvat Isalt Pojale (Jh1:29-34).\nSamal ajal räägib Issanda ristimise püha Kristuse maapealse kuulutustöö algust, millega ta tuli maailma valgustama (Mt 3:16-17). Jordanipüha Liturgial laulame: „Oh Kristus Jumal, kes Sa oled ilmunud maailma valgustama, au olgu Sulle!“\nValguse püha nime all tunti seda püha esimestel sajanditel ja sellel päeval toimus rohke inimeste ristimine.\nParatamatult kerkib küsimus: miks toimub Kristuse ristimine? Inimese ristimine on arusaadav: inimene sünnib patus ja läheb ristimisvette patusena. Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel, läbi müsteeriumi, sureb inimene lihalikuks patueluks ja sünnib uuesti Pühas Vaimus eluks Kristuses.\nAga Kristus, kes oli patuta? Sellele vastab kaanoni tekst, mida Liturgial laulame: „Kuigi Jumal ei vajanud ristimist, siiski laskis Ta end Jordanis ristida patuste inimeste pärast.“ Kristus olles tõeline Jumal võttis endale inimese kuju, et saada tõeliseks inimeseks, et saada osa meie elust, et saada kiusatud nagu meiegi, selleks, et ka meie saaksime osa tema elust. Kristuse ristimine tähendab kogu inimkonna ristimist. Kristuse ristimisel on lisaks veel kosmiline tähendus. Kristus ei kaasanud endaga ristimisele Jordanis mitte ainult inimese vaid ta pühitses ka Jordani vee, kaasates pühitsusse kogu loodu selleks, et inimene koos kogu looduga saaks vaimseks, rikkumatuks ja pühaks.\nVesi on energia kandja ja inimene on Jumala kaastööline tema hea majapidaja. See on ka põhjus, miks me võtame Jordanipühal pühitsetut vett oma kodudesse. Seda suurt veepühitsust Issanda ristimise päeval pühitsetakse üks kord aastas. Sellel pühal pühitsetud vesi kannab endas Jumala, meile lõpuni hoomamata, Suurt Väge.\nSuure veepühitsuse oluline moment on see, kui preester kastab risti kolm korda vette, meenutamaks Kristuse ja iga kristlase kolmekordset kastmist ristimisel. Siinjuures on väga tähtis rõhutada, et veepühitsus ei teostu mitte preestri ega kaaspalvetajate maagilise tegevuse läbi, vaid nende palvete peale kordab Kristus ise seda pühitsust, mille ta esimest korda andis Jordani veele oma ristimisel.\nTäpselt sama moodi nagu Jumal pühitses inimese ja kogu loodu pühitsemiseks Jordani vee, pühitseb Jumal ka Suurel Veepühitsusel meie poolt tema ette toodud vee, nii meie kui ka kogu loodu pühitsemiseks. Seepärast saage julgelt osa sellest Suurest Veepühitsusest ja võtke seda pühitsetud vett kaasa nii enda kui ka oma lähedaste tarbeks ja kodude pühitsemiseks.\nEesti Apostlik-Õigeusus Kiriku Hiiumaa preester Aabraham Tölpt\nEELK Hiiumaa kogudused\n24. detsember – Jõuluõhtu\n15:00 jumalateenistus Kassari kabelis\n15:00 jumalateenistus Reigi kirikus, kaasa teenib Kärdla kiriku kammerkoor\n16:30 naiskoor “Anna” jõulukontsert Pühalepa kirikus\n17:00 jumalateenistus Pühalepa kirikus, kaasa teenib naiskoor “Anna”\n17:00 jumalateenistus Emmaste kirikus\n19:00 jumalateenistus Kärdla kirikus\n19:00 jumalateenistus Mänspäe kabelis\n25. detsember – Kristuse sündimispüha\n10:00 missa Kärdla kirikus, kaasa teenib Kärdla kirikukoor\n12:00 missa Reigi kirikus\n14:30 missa Pühalepa kirikus\n13:00 missa Emmaste kirikus\n15:00 missa Käina kogudusemajas (Lootuse 4)\n10:00 missa Kärdla kirikus\n15:00 jumalateenistus Käina kogudusemajas (Lootuse 4)\n31. detsember – vana-aastaõhtu\n18:00 palvus Emmaste kirikus\n20:00 palvus Taize lauludega Kärdla kirikus\n23:40 aastavahetuse palvus Reigi kirikus\nKolmapäev, 24. detsember kell 14:00 KRISTUSE SÜNDIMISE PÜHA, suur õhtuteenistus ja Basilius Suure liturgia Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nKäimas on kirikubuss!\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 13:00 ja Käina Konsumi parklast kell 13:20. Peale jõuluteenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev, 21. detsember, kell 10:00 PIISKOPLIK LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus. Teenib metropoliit Stefanus. Peale teenistust on JÕULUPIDU kuhu ootame kõiki koguduse ja kogukonna liikmeid, lapsi ja lapselapsi, nende vanemaid.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla pritsumaja eest kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20. Peale JÕULUPIDU sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev, 7. detsember kell 10:00 PÜHA LITURGIA Malvaste prohvet Eelija pühakojas.\nPeale teenistust katame ühise tee- ja kohvilaud ning vestleme abielust ja perest.\nPühapäev, 23. november Jumalasünnitaja Ikkaneitsi Maria templisseviimise püha,\nPühapäev 5. oktoober kell 10 Püha Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nPeale liturgiat tee- ja kohvilauaud ning vestlusring õigeusukiriku usutunnistusest.\nKäimas on kirikubuss, mis väljub Kärdla pritsumaja eest kell 9:00 ja Käina Konsumi parklast kell 9:20. Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nEesti Apostlik Õigeusukirik Hiiumaal\nPühapäeval 17. august kell 10:00 PÜHA LITURGIA PUSKI Kristuse sündimise kiriku hoovis.\nPeale liturgiat toimub PUSKI surnuaias HINGEPALVE (litaania) lahkunute eest.\nPeale HINGEPALVET toimub koosolek, kus on aruteluks Hiiumaa Jumalasünnitaja sündimise ja Kõrgessaare Kristuse sündimise koguduste ühinemine.\nPeale koosolekut ühine tee ja kohvilaud.\nKäimas on kirikubuss, mis väljub Kuriste Haridusseltsi eest kell 8:50, Käina Konsumi parklast kell 9:00, Kärdla pritsumaja eest kell 9:20 ja. Buss sõidab sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäeval 7. september kell 10:00 Jumalasünnitaja Ikkaneitsi Maria sündimise püha LITURGIA ja kiriku TEMPLIPÜHA Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus.\nEnne liturgiat toimub väike veepühitsus, peale liturgiat ristikäik kellahelina saatel ümber pühakoja kirikulippude ja ikoonidega.\nPäeva võtame kokku ühise pidulauaga Kuriste Haridusseltsi majas.\nKäimas on kirikubuss, mis väljub Kärdla pritsumaja eest kell 9:00 ja Käina Konsumi parklast kell 9:20. Peale pidulauda sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev, 20. Juuli kell 10 Prohvet Eelija pühakoja TEMPLIPÜHA LITURGIA.\nPeale liturgiat katame ühise pidulaua.\nKäimas on kirikubuss, mis väljub Kuriste seltsimaja eest kell 9:00, Käina Konsumi parklast kell 9:15, Kärdla pritsumaja eest kell 9:35.\nPeale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nLaupäeval 21. juunil toimuvad hingepalved Hiiumaa surnuaedades:\nKURI surnuaias algusega kell 12:00\nKÕPU surnuaias algusega kell 14:00\nKURISTE surnuaias algusega kell 16:00\nKristus ütles kord saduseridele: „Mina olen Aabrahami Jumal ja Iisaki Jumal ja Jaakobi Jumal. Jumal ei ole surnute, vaid elavate Jumal." (Mt 22:32)\nKristus ütleb, et tema on ka nende Jumal, kes on siit elust juba lahkunud. Jumal ei lahuta meid elavateks ja surnuteks. Tema jaoks oleme me kõik olemas. Jumala jaoks oleme me kõik elavad.\nLäbi palve astume me dialoogi Jumalaga. Läbi hingepalve palume me Jumalalt, et ta mõtleks nende peale, kes enne meid siit elust on lahkunud: meie isade ja emade, õdede ja vendade ja lapsukeste peale – kõigi peale kelle me oma palves Jumala ette viime. Tema teab meie igaühe hingesügavust, Tema teab kuidas aidata nii meid kui ka neid, kes enne meid siit elust on lahkunud.\nPühapäeval 22. juunil, 10:00 liturgia Kuriste Jumalasünnitaja sündimise kirikus. Ristija Johannese sündimise püha.\nPele liturgiat vestlusring õigeusu kiriku traditsioonist.\nTelefon +372 5090251\nKoduleht: www.kirik-hiiumaal.ee ja www.eoc.ee\n+Suur Neljapäev 17.aprill 2014, kell 20:00,\n12 KANNATUSEVANGEELIUMI teenistus Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\n+Suur Reede 18. aprill 2014, kell 10:00,KUNINGLIKUD TUNNID Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\n+Suur Reede 18. aprill 2014, kell 16:00,KRISTUSE MATMISTEENISTUS Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\n+Püha ja Suur Laupäev 19.aprill kell 10:00,\nVAIKSE LAUPÄVA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nPeale liturgiat vestlusring pihist ja meeleparandusest.Kirikubuss Kuristesse väljub Kärdla Pritsumaja parklast kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:20.Peale vestlusringi sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\n+KRISTUSE SURNUIST ÜLESTÕUSMISE HELGE PÜHA. PAASA, Laupäev 19.aprill 2014,\nkell 22:00 Uute koguduseliikmete ristimine;\nkell 23:00 RISTIKÄIK, HOMMIKUTEENISTUS JA LITURGIA. Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nPeale teenistust katame ühise PAASAPÜHADE pidulaua Kuriste haridusseltsi majas.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla Pritsumaja parklast kell 21:00 ja Käina Konsumi parklast kell 21:20. Peale pidulauda sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi\nKirikubussi infoAnna Mišinalt 56606349\nPühapäev 02. märts 2014, kell 10:00 ANDEKSANDMISE, piimast loobumise pühapäeva LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus. Peale liturgiat vestlusring sakramentidest.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla Pritsumaja parklast kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:30. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev 30. märts 2014, kell 10:00 Suur paastu 4. pühapäeva LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nLaupäev 12. aprill 2014, kell 10:00 LAATSARUSE laupäeva LITURGIA Malvaste prohvet Eelija pühakojas.\nPühapäev 13. aprill 2014, kell 10:00 Issanda Jeruusalemma minemise ehk PALMIPUUDE PÜHA LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nIgale teenistusele toob kirikulisi kohale KIRIKUBUSS. Kirikubussi hoiab käimas AS Dagöplast.\nKirikubuss Malvastesse väljub Kuriste kiriku juurest kell 09:00; Käina Konsumi parklast kell 09:15 ja Kärdla Pritsumaja parklast kell 09:30. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nAnna Mišinalt 56606349\nPühapäev 22. detsember, kell 10:00 Piiskoplik LITURGIA\nKuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus. Teenib metropoliit Stefanus.\nPeale liturgiat orienteeruvalt kell 11:30 EAÕK Hiiumaa koguduste jõulupidu Kuriste Haridusseltsi majas. Peole ootame ka kõiki lapsi ja lapselapsi. Katame ühise peolaua.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla Pritsumaja parklast kell 09:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09:30. Peale jõulupidu sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nTeisipäev 24. detsember Jõululaupäev\nkell 13:00 KRISTUSE SÜNDIMISE PÜHA LITURGIA. Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla Pritsumaja parklast kell 12:00 ja Käina Konsumi parklast kell 12:30. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nIlusat pühade ootust!Tänulik Aabraham\nJõulud on ühed suuremad rahvakalendri pühad. Jõululaupäeva õhtul on tänavad tühjad ja kõrtsid vaiksed vaid üksikud teevad kauplustes veel oma viimaseid sisseoste, et pidulaud ikka rikkalikult kaetud oleks. Kuid kõigil ei lähe nii “hästi”. Paljud pered istuvad võrdlemisi kasina laua taha. Mõned meist on üksikud, mõned lisaks vanad, haigustest vaevatud, mõned vanglas, mõned kodutud. Nii me siin maailmas elame...\nKuid kas me oleme mõelnud sellele, mis on jõulupühade sügavam –vaimne tähendus?\nJõulud on Kristuse sündimise püha (Mt 1: 18-25). Kristus, kes on tõeline Jumal sünnib inimesest, saab tõeliseks inimeseks, selleks, et taasühendada langenud inimene oma taevase Isaga, et anda meile, kes Temasse usume ja Temale järgneme Jumala laste staatus, et me päriksime igavese elu meie Issandas Jeesuses Kristuses (Jh 1:12; Jh 5:24;\nJumala inimeseks saamine on meile suur ime, mille olemust me ei suuda mõista. Ka Neitsi Maarja oli vapustatud ja talle oli arusaamatu ingel Gabrieli tervitus ja tema sõnad, kui ta neitsile rõõmusõnumit Jõululapse sünnist kuulutas (Lk 1:26,34).\nMe ei suuda mõista Jumala olemust, küll aga saame me Jumalat kogeda Tema väes (energiates) - Tema tegutsemises – me tunneme ju Teda oma südames, kui Ta meid üliõrnalt puudutamata puudutab ja meiega ülivaiksel häälel, otsekui tasane sahin, kõneleb (1Kun. 19.11-12).\nJõululapse sünd on väga eriline tegu. Esiteks on see Jumal-Isa armastuse tegu temast langenud inimese vastu, kes kutsub meid eranditult kõiki tagasi enda juurde ja annab meile selleks oma ainusündinud Poja. Teiseks on see Neitsi Maarja vaba tahte ja usu tegu, suurim tegu mida üks inimene ealeski suudab teha – võtta endas vastu Jumal, Teda endas kanda ja Ta ilmale tuua. Jõululapse sünnis väljendub Jumala ja Inimese koostöö ehk sünergia. See on Püha Vaimu tegu koostöös inimesega ja tema vaba tahtega. Olenemata sellest, et Maarjale oli ingli sõnum lõpuni mõistmata, tundis ta jumalaigatsuse ajendil oma südames ära Jumala ja Maarja vastab: "Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle sinu sõna järgi!" (Lk 1:38)\nNeitsi Maarja tundis ära Jumala ja ütles selle “JAH”, mida kogu loodu hinge kinni hoides ootas. Jumal on loonud meid ühe ainsa eesmärgiga, et me valitseksime kogu loodu üle, aga mitte omapead, vaid teeksime seda koos Jumalaga – Temaga osaduses olles (1Ms1:26). Me ei ole autonoomsed, me oleme elavad, kui me elame Jumalale (1Kr10:31) . Elada Jumalale tähendab aga elada südamega, mis on niivõrd puhas ja avar, et suudab endasse Jõululapse mahutada. Ka meie ülesanne on Jumalaema eeskujul Jumala Sõna ära tunda, öelda see “JAH”, mida kogu loodu meilt ootab - Jõululaps endas vastu võtta, Teda endas kanda ja Teda iga oma mõtte, sõna ja teoga ilmale tuua.\nKallid sõbrad! Me oleme Jumala kaasvalitsejad, me oleme tema kaasloojad. Ma soovin,\net me kõik võtaksime oma südames suure armastusega vastu selle väeti ja õrna\nJõululapse, et ta kasvaks meie südames suureks, et Teda siis maailmale jagada. Aamen!\nEesti Apostlik-Õigeusukirik Hiiumaal\nkell 15:00 HINGEPALVE Kuri surnuaias\nkell 17:00 HINGEPALVE Kõpu surnuaias\nPühapäev 11. august, PUSKI PÄEV, kell 10:00 LITURGIA Puski Kristuse Sündimise Kiriku hoovis.\nKell 11:30 HINGEAPALVE (peale liturgiat) Puski surnuaias.\nLaupäeval 20. juuli, kell 09:45 toimub Malvaste prohvet Eelija kabelis PIISKOPLIK LITURGIA, kus tähistame prohvet Eelija kabeli templipüha. Teenib metropoliit Stefanus. Peale liturgiat katame ühise laua, toimub vestlusring meie metropoliiidiga.\nKäimas on Kirikubuss, mis väljub Malvastesse Käina Konsumi parklast kell 09:00 ja Kärdla Pritsumaja parklast kell 9:30. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäev 21. juuli kell 12:45 VOX CLAMANTIS vaimuliku muusika kontsert Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise Kirikus. Õigeusukiriku vanas koolimajas avatud kohvik.\nPühapäeval 17. Märts, Andeksandmise, piimast loobumise pühapäev. Suure paastu algus.\nKell 10:00 LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nPeale liturgiat ühine söömaeg ja vestlusring paastust ja palvest ning andeksandmisest.\nNB! Igal teenistusel on käimas kirikubuss\nKirikubuss Kuristesse väljub Kärdla Pritsumaja parklast kell 9:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09.30. Peale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi. Info Anna Mišinalt 56606349\nLaupäeval 2. VEEBRUARIL, Kell 10:00 LITURGIA, Jeesuse Kristuse templisseviimise püha, Malvaste Prohvet Eelija Kabelis.\nNB! Käimas on kirikubuss väljumisega:\nNurste kauplus kell 8:30 - Kuriste Haridusseltsi maja kell 8:45 - Ühtri 9:00 - Käina Konsumi parkla kell 09.15 - Kärdla Pritsumaja parkla kell 9:40 - Malvaste kabelPeale teenistust sõidab buss sama marsruuti mööda tagasi.\nPühapäeval 6. JAANUAR\nKristuse ristimise ehk jumalailmumise püha. Kell 10:00 LITURGIA ja SUUR VEEPÜHITSUS Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus\nLaupäeval 02. VEEBRUAR\nJeesuse Kristuse vastuvõtmise, templisseviimise püha.Kell 10:00 LITURGIA Malvaste Prohvet Eelija Kabelis.\nPühapäeval 17. MÄRTS\nAndeksandmise, piimast loobumise pühapäev. Suure paastu algus.Kell 10:00 LITURGIA Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus\nNB! Igal teenistusel on käimas kirikubuss Kirikubuss Kuristesse väljub Kärdla Pritsumaja parklast kell 9:00 ja Käina Konsumi parklast kell 09.30.\nInfo Anna Mišinalt 56606349\nKONTAKT:EAÕK Hiiumaa koguduste preester AabrahamTelefon +372 5090251e-post Aabraham@eoc.ee\nMöödas on nii rahvakalendri kui ka kristliku maailma ühed suuremad – Meie Issanda Jeesuse Kristuse sündimise pühad või rahvakeeles Jõulupühad. Jõulupüha - Kristuse sündimise püha teenistused olid pühendatud Kristuse sündimisele Petlemmas, Issanda Ingli kuulutusele, taevaste vägede kiitusele ja karjaste rõõmule kuid ka Hommikumaa tarkade saabumisele (Mt 2.1-12). Katoliku ja Luteri ja Anglikaani kirikutes tähistatakse tarkade saabumist 6. jaanuaril. Sealt ka kolmekuningapäev - kolmekuningapüha nimetus. Õigeusukirik tähistab samal 6 jaanuari päeval Issanda ristimise ehk Jumala ilmumise püha või ka Jordanipüha. Sellel pühal toimub ka suur veepühitsus siit ka Veeristsepüha nimetus.\nKreeka keeles kutsutakse Issanda ristimise püha epifaania’ks ehk ilmumiseks ja ka teofaania’ks ehk Jumala ilmumiseks. Issanda ristimise püha on laiahaardeline ja sügav. Selle mõistmine, nii palju kui võimalik, on oluline ristiusu põhialuste mõistmiseks.\nKristuse ristimise püha oluline teema on Kolmainu Jumala ilmumine: Jumal Isa tunnistas Jeesuse oma pojaks ja Püha Vaimu nähti tuvikesena laskuvat Isalt Pojale (Jh1:29-34).\nValguse püha nime all tunti seda püha esimestel sajanditel ja sellel päeval toimus rohke inimeste ristimine. Paratamatult kerkib küsimus: miks toimub Kristuse ristimine? Inimese ristimine on arusaadav: inimene sünnib patus ja läheb ristimisvette patusena. Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel, läbi müsteeriumi, sureb inimene lihalikuks patueluks ja sünnib uuesti Pühas Vaimus kristlikuks eluks.\nAga Kristus kes oli patuta? Sellele vastab kaanoni tekst, mida Liturgial laulame: „Kuigi Jumal ei vajanud ristimist, siiski laskis Ta end Jordanis ristida patuste inimeste pärast.“ Kristus olles tõeline Jumal võttis endale inimese kuju, et saada tõeliseks inimeseks, et saada osa meie elust, et saada kiusatud nagu meiegi, selleks, et ka meie saaksime osa tema elust. Kristuse ristimine tähendab kogu inimkonna ristimist. Kristuse ristimisel on lisaks veel kosmiline tähendus. Kristus ei kaasanud endaga ristimisele Jordanis mitte ainult inimese vaid ta pühitses ka Jordani vee, kaasates pühitsusse kogu loodu selleks, et inimene koos kogu looduga saaks rikkumatuks ja pühaks.\nSuure veepühitsuse oluline moment on see, kui preester kastab risti kolm korda vette, meenutamaks Kristuse ja iga kristlase kolmekordset kastmist ristimisel. Siinjuures on väga tähtis rõhutada, et veepühitsus ei teostu mitte preestri ega kaaspalvetajate maagilise tegevuse läbi, vaid nende palvete peale kordab Kristus ise seda pühitsust, mille ta esimest korda andis Jordani veele oma ristimisel. Täpselt sama moodi nagu Jumal pühitses inimese ja kogu loodu pühitsemiseks Jordani vee, pühitseb Jumal ka Suurel Veepühitsusel meie poolt tema ette toodud vee, nii meie kui ka kogu loodu pühitsemiseks. Seepärast saage julgelt osa sellest Suurest Veepühitsusest ja võtke seda pühitsetud vett kaasa nii enda kui ka oma lähedaste tarbeks ja kodude pühitsemiseks.\nPühapäev 16. detsembril algusega kell 10:00 Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus Pühade esivanemate pühapäev.\nPühapäeval 16. detsembril kell 16:00 esineb Käina segakoor Hiiula Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus. Koori juhatab Sirje Lillo.\nJõululaupäev 24. detsembril algusega kell 13:00 KRISTUSE SÜNDIMISE PÜHA Suur Õhtuteenistus ja Püha Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nJõulud on ühed tähtsamad rahvakalendri pühad tänapäeval.\nJõuludest hakkavad päevad pikemaks muutuma ja valgus hakkab võitu saama pimeduse üle. Jõuludest saab alguse kevade ja kogu loodu ärkamise ootus.\nKristlastele on jõulud eelkõige Kristuse sündimisega seotud. Täpselt nii nagu looduses on jõulud valguse võit pimeduse üle on ka Kristuse sünd Valguse võit, mis taas avab oma algsest aust langenud inimesele tee Taevase Isa juurde.\nJõulupüha teenistuste tekstid kasutavad kõiki neid jõuludega seotud elemente nagu mähkmed ja sõim, härg ja eesel, karjased ja lambad, sest just inimesele lõpuni mõistmatus paradoksis on sündinud meile väike lapsuke – igavene Jumal.\nSelles imes peitub Kristuse sündimise püha ülim ja oluline tähendus: Jumal sündis inimesest, saades tõeliseks Inimeseks, samas jäädes tõeliseks Jumalaks, lebas sõimes ja elas meie keskel selleks, et saada osa meie elust, et meiegi saaksime osa tema elust. Läbi selle ime andis Jumal meile tee ja lootuse igavesele elule Jumalas.\nEesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Hiiumaa koguduste preester Aabraham\nSurm on inimese hinge ja keha brutaalne lahutamine. See on midagi väga jõhkrat ja ebaloomulikku. Surm ilmub inimese ellu peale Aadama pattu langemist, peale inimese eemaldumist oma Jumalast – oma Loojast, peale inimese ajalikuks saamist.\nKuid surmale saab vaadata ka teist moodi. Jumal on armastanud ja armastab inimest niivõrd, et ta ei jäta meid iialgi maha. Ta on andnud meile oma ainusündinud Poja, meie Issanda Jeesuse Kristuse, kes taasühendab langenud inimese tema Loojaga. Kristus ütleb: Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kes kuuleb minu sõna ja usub teda, kes minu on saatnud, sellel on igavene elu, ning ta ei lähe kohtu alla, vaid on läinud surmast ellu (Jh 5:24). Inimese ajalik elu on otsekui ettevalmistus. Ettevalmistus kohtumiseks igavese eluga, tõelise eluga, eluga, millest räägib Kristus. Kuid elu ei ole igavene iseenesest. Elu on igavene ainult Jumala Armus, temaga osaduses elamises.\nMe teame väga vähe elust peale surma. Igasugustesse lugudesse surmjärgsest elust tuleb suhtuda äärmise ettevaatusega. Kui õige on üldse inimese elu jagada praeguseks ja surmajärgseks eluks?\nKristus ütleb, et tema on ka nende Jumal, kes on siit elust juba lahkunud. Jumal ei lahuta meid elavateks ja surnuteks. Tema jaoks oleme me kõik olemas. Jumala jaoks oleme me kõik elavad. Jumal ei ole surnute Jumal vaid elavate Jumal.\nHingepalved õigeusukiriku surnuaedades Hiiumaal:\nLaupäeval, 16. juunil algusega kell 13:00 Hingepalve Kuriste surnuaias\nPühapäeval, 17. juunil algusega kell 12:00 Hingepalve Malvaste surnuaias\nReedel, 27. juulil algusega kell 17:00 Hingepalve Kuri surnuaias\nLaupäeval 11. augustil algusega kell 13:00 Hingepalve Puski surnuaias\nLaupäeval 11. augustil algusega kell 15:00 Hingepalve Kõpu surnuaias\nJumalateenistused õigeusu kirikutes Hiiumaal:\nPühapäeval 17. juunil algusega kell 10:00 Liturgia Malvaste prohvet Eelija kabelis\nLaupäeval 21. juulil algusega kell 10:00 Liturgia ja templipüha Malvaste prohvet Eelija kabelis.\nLaupäeval 28. juulil algusega kell 10:00 Liturgia Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.\nPühapäeval 12. augustil algusega kell 10:00 Liturgia ja Puski päev Puski Kristuse Sündimise kiriku hoovis.\nLaupäev 8. septembril algusega kell 10:00 Jumalasünnitaja sündimise püha Liturgia ja templipüha Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus. Teenib metropoliit Stefanus.


Kolesterooli mõõteseade - Põhjused 2022\nAvaleht kolesterooli mõõtevahendid\nKõrge kolesterool võib põhjustada mitmeid ohtlikke haigusi. See tekitab laevade blokeerivate naastude ilmumise. Sellised protsessid on täis tagajärgi kardiovaskulaarsete haiguste kujul. Seda saab vältida korrapäraste kolesterooli taseme mõõtmisega.\nKehaliste protsesside juhtimiseks peate jälgima kolesterooli taset. Seda saab teha kodus abivahendiga.\nSellised seadmed võivad õppida mitte ainult kolesterooli taset, vaid ka hemoglobiini, happesust. Kõik protsessid on olulised ja nende rikkumine tuleks õigeaegselt tuvastada. Nende seadmete eeliseks on see, et tulemuste aeg on lühike. See võimaldab mõne minutiga tervislikku seisundit tundma õppida.\nNagu näitab praktika, on kodade vere kolesterooli mõõtmine väga lihtne ja seadme hind on üsna vastuvõetav. Kui seade tuvastab rikkumise, peaksite otsima professionaalset abi.\nMultifunktsionaalse biokeemilise vereanalüsaatori omandamine aitab tuvastada paljusid olulisi protsesse. Siseturul pakutakse selliseid seadmeid:\nEasytouch analüsaatori abil saab patsient kontrollida suhkrut, kolesterooli ja hemoglobiini. Eriti oluline on tunnistada neid näitajaid diabeedi korral. Easytouch on ka üsna lihtne kasutada.\nKriitiline analüsaator TriageMeterPro aitab tuvastada südame ägenemist, neeruhaigusi.\nPortatiivne MultiCare-in-seade aitab kontrollida sellist indikaatorit triglütseriidina. Accutrendplus analüsaator aitab tuvastada laktaati. Accutrend on liider mõõturite seas.\nSamuti on olemas testriba mõiste. See element on kohustuslik koos analüsaatoritega. Need on instrumendis oleva spetsiaalse auku sisestatud diagnostilised ribad. Nende tipus on keemilised reagendid, mis mõõdavad kolesterooli taset maksimaalse täpsusega.\nIndikaatorite õigsuses on üks tingimus: neid ei saa puudutada. Sellel pinnal on veri rakendatud. Ribad sobivad kasutamiseks pool aastat. Neid tuleb säilitada tehasekandurites.\nNeed seadmed võimaldavad patsientidel kontrollida oma keha seisundit.\nSiseturg pakub tarbijale erinevaid mudeleid, mis võimaldavad määrata isegi kolesterooli tüüpi.\nTuntud on selle aine kaks tüüpi: madala tihedusega lipoproteiin LDL ja kõrge tihedusega lipoproteiin HDL.\nOluline on teada aine kahe aine tüübi suhe. Leibkonna arvesti tööpõhimõte on sarnane läämuspaberi toimimisele - ainete mõju all muutub riba värv lihtsalt. Katseribade kasutamine tagab näitajate täpsuse.\nUsaldusväärseid tulemusi saab järgida järgmiste soovitustega:\nTäpsete näitajate saamiseks peate hommikul läbi viima uurimisprotseduuri.\n12 tundi enne analüüsi ei tohiks tarbida kohvi, mahla, teed. Lubatud on ainult puhas vesi ilma gaasita.\n12 tundi enne uuringut peate sööma loobuma.\nPeale selle peate järgima kindlat dieeti. Analüüsimiseks vajalik päev tuleb loobuda praetud, rasvase suitsutatud toidust. See reegel kehtib sigarettidega alkohoolsete jookide kohta.\nKui neid soovitusi rangelt järgitakse, saab patsient uuringu kõige täpsemaid tulemusi. Õige tulemuse saamiseks peate teadma, kuidas seadet õigesti kasutada.\nMenetluse algoritm on järgmine:\nEsiteks lülitage arvesti sisse.\nPange testriba seadme erilises kohas.\nKomplekti tera peab läbima nahka, et analüüsida verd.\nAsetage spetsiaalsesse avausse riba tilk verele.\nProtsessi viimane etapp on anda tulemuseks seadme ekraan.\nPostitaja: admin haiguste ja ravi 06.12.2018 0 9 Vaated


Tõniste kokkuvõtlikult riigi eelarvestrateegiast: jahutame veidi majandust - Poliitika - Postimees.ee\nTõniste kokkuvõtlikult riigi eelarvestrateegiast: jahutame veidi majandust\nAlber: eesmärgiks peaks olema ülejääk\nRiigi eelarvepoliitika suurem eesmärk on jahutada majandust: võtta majandusest raha välja ja maksta sellega tagasi laene, selgitas rahandusminister Toomas Tõniste.\nTänasel riigikogu istungil arutati olulise tähtsusega riikliku küsimusena riigi eelarvestrateegiat aastateks 2019–2022. Avakõne pidanud rahandusminister Toomas Tõniste ütles oma ettekandes, et tasakaalus riigi eelarvestrateegia panustab majanduse, rahvaarvu, julgeoleku, sidususe ja heaolu kasvu nii, et riigi võlakoormus väheneb ja riigi rahaasjad on ka järgmisel neljal aastal heas korras. Rahandusministri sõnul on valitsus leppinud kokku maksurahus ja uusi makse ei tule.\n«Laiem raam, milles me oma eelarvepoliitikat kavandame, on kokkuvõttes see, et eelarve on struktuurses tasakaalus ja nominaalses ülejäägis ja see tähendab, et me täna veidi jahutame majandust, võttes majandusest raha välja ja makstes sellega tagasi laene,» ütles Tõniste tänasel riigikogu täiskogu istungil olulise tähtsusega riikliku küsimusena «Riigi eelarvestrateegia 2019–2022» arutelul.\nEttekandega esinenud riigieelarve kontrolli erikomisjoni esimees Aivar Sõerd ütles, et Eesti sõltuvus välisvahenditest on väga suur. Tema sõnul tuleks riigi eelarvestrateegias käsitleda Euroopa Liidu toetuste võimalikku vähenemist järgmisel eelarveperioodil. Sõerd nentis, et praegu pole veel Euroopa Komisjoni täpne seisukoht Eesti asjus teada, kuid toetuste vähenemist käsitlev peatükk peaks eelarvestrateegias juba kirjas olema. «Ja kui hiljem tuleb uut informatsiooni, siis iga aasta saab seda peatükki ju täiendada,» leidis Sõerd.\nRahanduskomisjoni esimees Mihhail Stalnuhhin tõi oma ettekandes välja, et riigikogu liikmed soovivad eelarve küsimustes suuremat sõnaõigust. Stalnuhhin tegi ettepaneku, et järgmisel aastal võiks arutada riigi eelarvestrateegiat jooksva aasta eelarve vastuvõtmise protsessi ajal. «See tähendab, et kui ministrid käivad läbi oma valdkonna komisjonid ja rahanduskomisjoni, juba sellel hetkel võiks rääkida sellest, kuidas nad näevad mitte ainult järgmise aasta, vaid ka järgmise kolme või isegi nelja aasta põhipunkte – millised on nende soovid seoses riigieelarvega,» selgitas rahanduskomisjoni esimees.\nEelarvenõukogu aseesimees Andrus Alber tõi välja, et oodatud meetmed ei pruugi tuua oodatud mahus lisatulusid. «Eelkõige see, et täiendavad maksutulud, mida oodatakse tööjõumaksudest, või täiendavad dividenditulud ei pruugi sellises mahus realiseeruda,» sõnas Alber.\nNäiteks on aastaks 2021 planeeritud dividendid riigiettevõtetest on läbi aegade kõige suuremad, mida riik ootab. Alber lisas, et eelarvenõukogu hinnangul on seaduse eesmärk - saavutada riigieelarve tasakaal - täidetud, kuid selle eesmärgi saavutamine eeldab sisuliselt kõikide kavandatud meetmete edukat rakendumist ja realiseerumist.\n«Kui me vaatame varasematele aastatele tagasi, siis me näeme, et alati on olnud neid kavatsusi, mis päris ei ole täitunud. See on ka see põhjus, miks me oma kommentaarides ja soovitustes oleme hinnanud riske, juhtinud neile tähelepanu ja soovitanud ka teatud puhvreid eesmärkide kavandamisel,» toonitas Alber oma ettekandes.\nEesmärgiks peaks olema eelarve ülejääk\nRääkides majandustsüklist ning tänasest majanduskeskkonnast ning arvestades eri näitajaid (tööpuudus, tööhõive, maksude laekumine jms), tundub eelarvenõukogule, et Eesti majandus on piisavalt heas olukorras selleks, et tasakaalu asemel võiks eesmärgiks olla eelarve ülejääk.\n«Kui nüüd küsida, kas ülejääk on eesmärk iseenesest, siis kindlasti mitte, seda tulebki vaadata kontekstis laiemalt. Kui me kõik nõustume sellega, et halbadel majandusaegadel võiks olla puudujääk põhjendatud, siis tekib vastuküsimus, millal siis ülejääk on põhjendatud, kui mitte hea majanduskasvu keskkonnas, kus me täna oleme. Samuti ütleb nii valitsuse eelarvestrateegia kui ka eelarveseadus seda, et teatud miinusesse on võimalik minna varasemate ülejääkide arvel, aga kui neid ülejääke ei ole kogutud, siis on ju ka praktiliselt võimatu halbadel aastatel miinusesse minna. Nii et see on see kontekst, miks me oma hinnangus oleme soovitanud valitsusel 2019. aasta eelarve koostada nii, et eelarve oleks struktuurses ülejäägis, mitte lihtsalt tasakaalus,» selgitas Alber.\nPostimees avaldab rahandusminister Toomas Tõniste riigikogus peetud kõne täismahus ja muutmata kujul:\nOn kahtlemata põhjendatud, et riigi eelarvestrateegiat aastateks 2019–2022 arutatakse Riigikogus olulise tähtsusega riikliku küsimusena.\nIga riigi jaoks on oluline, et riigi majandus ja rahaasjad on heas korras, sest see on meie ja meie laste heaolu üks oluline tagatis. Ilma toimiva majanduseta ei ole riiki ja riik, kes on suurtes võlgades, lämmatab varem või hiljem ka majanduse. Meie soovid on alati suuremad kui võimalused, aga laenurahaga kipub tihti minema nii, et mis kergelt tulnud, see kergelt läinud.\nMul on väga hea meel, et oleme kokku pannud eelarvestrateegia, milles valitsussektori eelarve on struktuurselt tasakaalus ja nominaalselt ülejäägis. 2022. aastaks oleme tagavaraks kavandanud isegi väikese struktuurse ülejäägi.\nSee tähendab seda, et riigi rahandus on ka tulevikus heas korras. Valitsuse eelarvepoliitika on vastutustundlik ja, mis minu meelest on oluline, me ei ela üle oma võimete.\nEestile on iseloomulik, et meie valitsussektori võlakoormus on Euroopa Liidus kõige väiksem. Nii on ka edaspidi. Veelgi enam, me kasutame eelarveülejääke ja reserve selleks, et maksta tagasi varem võetud laene. Möödunud aastal oli valitsussektori võlakoormus 9% SKPst, siis 2022. aastaks kahe kahaneb see ligi kaks korda ehk 5,3%-ni SKPst. Ja juba 2020. aastal jõuame me olukorda, kus valitsussektori võlad on väiksemad kui reservid. Seega kokkuvõttes valitsussektori netovarad kasvavad. Need, kes nüüd on otsustanud oma kriitika suunata reservidele, tegelikult tegelevad lihtsalt eksitamisega, sest laene ja reserve tuleb alati vaadata koos.\nPõhimõtteliselt võiks me otsustada ka laenud refinantseerida ja koguda reserve veel juurde, kuid see ei oleks majanduslikult otstarbekas, sest meie reservid võimalikeks kriisiolukordadeks on rahandusministeeriumi hinnangul enam kui piisavad ja madalate intresside tõttu ei ole kasulik raha lihtsalt niisama reservides hoida.\nLaiem raam, milles me oma eelarvepoliitikat kavandame, on kokkuvõttes see, et eelarve on struktuurses tasakaalus ja nominaalses ülejäägis ja see tähendab, et me täna veidi jahutame majandust, võttes majandusest raha välja ja makstes sellega tagasi laene.\nStruktuurne tasakaal oma olemuses tähendab seda, et riigi eelarvepoliitika vastab riigi majanduse olukorrale ja ei jahuta ega kuumuta seda üleliia. Need, kes nüüd soovitavad, et tegelikult peaks valitsuse eesmärk olema hoopis struktuurne ülejääk, soovitavad kaudselt seda, et me peaksime oma majanduskasvu jahutama rohkem, kui majanduse olukorra hindamiseks mõeldud metoodika järgi mõistlik oleks. Loomulikult on ka see võimalik, aga ma ei ole veendunud, et see oleks mõistlik.\nEesti maksukoormus on jätkuvalt allapoole Euroopa Liidu keskmist, mis on 40% SKPst. Samas on meie maksukoormus Lätist ja Leedust mõnevõrra kõrgem, mis tähendab, et majanduse konkurentsivõime huvides me ei peaks maksukoormusel laskma kasvada.\nKui heita pilk ajalukku, siis oli meie maksukoormus enne suurt kriisi 31% lähedal ja tõusis juba 2016. aastaks 34% tasemele. Kusjuures peamine – üle 2% suurune – hüpe toimus aastatel 2014–2016, kui valitsust juhtis Reformierakond. Tuletan meelde, et 1% maksukoormust tähendab üle 200 miljoni euro suurust lisakulu maksumaksjatele aastas. See ei ole väike raha.\nSellepärast on mul rahandusministrina eriti hea meel selle üle, et valitsus, mille partnerid on minu koduerakonnast maailmavaateliselt pigem vasakul, on kokku leppinud eelarvestrateegias, mis maksukoormust sisuliselt ei tõsta ja järgmistel aastatel püsib meie maksukoormus stabiilselt 34% lähedal SKPst.\nKa Eesti tööjõumaksud on alla Euroopa keskmise. See aitab säilitada Eesti majanduse konkurentsivõimet. Maksukoormust ja tööjõumakse vähendab muu hulgas maksuvaba tulu reform, mis vähendab tööjõumakse töötajatel, kes saavad väiksemat palka.\nSamuti on mul väga hea meel selle üle, et valitsus on kokku leppinud maksurahus ja uusi makse ei tule. Järgmise aasta algusesse kavandatud alkoholiaktsiisi tõus jääb ära. Samamoodi jätsime juba varem ära eelmise valitsuse tänavu aasta algusesse kavandatud diislikütuse aktsiisitõusu. Jäävad ära ka magustatud jookide maks ja pakendiaktsiisi muudatused.\nRäägin mõned sõnad ka Eesti majanduse arengust. Eesti majandus kasvab kiiremini, kui me varem ootasime. See on hea uudis. Sel aastal kasvab majandus 4%, järgmisel aastal 3,3% ja siis stabiliseerub kasv 3% lähedal. Eesti on väike ja avatud majandusega riik. Meil läheb hästi siis, kui ka meie naabritel läheb hästi. Aga me peame ise oskama seda head keskkonda ära kasutada ja valitsus ei tohi teha asju, mis ettevõtteid ilmaasjata takistavad. Ning valitsus peab tagama, et riik ja Eesti puhul eriti e-riik toimiks lihtsalt, mugavalt iga kodaniku jaoks.\nMajanduse kasvades tõusevad ka palgad. Keskmine palk jätkab kiiret tõusu rohkem kui 5% aastas. Järgmisel aastal on keskmiseks palgaks oodata ligi 1380 eurot.\nHea on see, et inimestel jätkub tööd ja tööpuudus on madal. Pigem on muresid tööandjatel, kellel puudub või pole töökäsi nii palju, kui nad seda sooviksid. Valitsuse algatatud töövõimereform on siin appi tulnud ja on aidanud rakendust leida inimestel, kes seni on tööturult kõrvale jäänud.\nSamuti tõusevad pensionid. Kokku nelja aastaga on oodata keskmise pensioni tõusu veerandi jagu. Ehk siis keskmine pension tõuseb 2022. aastaks 112 euro võrra ehk 559 euroni.\nHinnatõus jääb aga pidama 2% lähedale. See tähendab seda, et palgad ja pensionid tõusevad kiiremini kui hinnad ja rahva ostujõud kasvab.\nRiigieelarve kulude pool on samuti kokku pandud vastutustundlikult. Kui vaadata riigieelarve suuri näitajaid, siis eelarve maht kasvab järgmisel aastal circa6,5% ja see on sarnane SKP nominaalkasvuga ja riigieelarve kulud suhtena SKPsse oluliselt ei muutu. Kui vaadata kogu strateegia perioodi, siis riigieelarve kulude suhe SKPsse väheneb. See tähendab, et riigieelarve kulud kasvavad aeglasemalt kui majandus. Selle põhjuseks on osalt see, et Euroopa Liidu 2014.–2020. aasta perioodi vahendid lõppevad selle planeerimisperioodi lõpuks. Järgmise perioodi vahendeid aga ei ole me saanud veel arvestada ei tulude ega kulude hulka. Aga eks selles osas annab rohkem selgust ehk juba järgmine eelarvestrateegia, mis valmib vähem kui aasta pärast.\nKui vaadata suuremaid kulugruppe, siis loomulikult on suurimaks kasvavaks kulukohaks riigieelarves sotsiaalkaitse ja tervishoid, sest koos majanduse ja palgatõusuga kasvavad nii pensionid ja peretoetused kui ka ravikindlustuse kulud ning abisaajate ringi, aga ka peretoetusi ja eriti toetusi suurtele peredele on oluliselt kasvatatud.\nRavikindlustuse eelarve kasvab isegi kiiremini kui majandus, sest oleme otsustanud ravikindlustuse eelarvesse hakata kasvavas joones maksma täiendavaid vahendeid ka mittetöötavate pensionäride eest, mis võimaldab pakkuda rohkem ja paremaid raviteenuseid, makstes samal ajal tervishoiutöötajatele ka korralikku palka.\nKokku kulub tervisele ja sotsiaalkaitsele ligi pool riigieelarve kuludest ja need kulud kasvavad tõenäoliselt kiiresti ka tulevikus, sest meie rahvastik vananeb ja neid, kes makse maksavad, jääb aina vähemaks, samas kui abivajajate arv kasvab.\nTeine valdkond, mis kasvab koos majandusega, on riigikaitse. Sellele kavandame ka järgmistel aastatel 2% SKPst ja lisaks veel liitlaste vastuvõtuga seotud kulud. Peale selle kavandame aastatel 2018–2022 täiendavalt 100 miljonit eurot tankitõrjesüsteemide, õhutõrjesüsteemide, suurtükkide ja miinipildujate laskemoona hangeteks.\nSamamoodi kasvavad ka kulud teadus- ja arendustegevusele. Järgmise nelja aasta jooksul kulub selleks 659 miljonit eurot. Sellega me tagame, et teaduse ja arendustegevuse kulud on üle 0,8% SKPst ja kasvavad koos majandusega. Riigi panuse kõrval on aga jätkuvalt keeruline küsimus see, kuidas erasektor suudab riigiga sammu pidada sellel teel. Riik võib siin olla vedur, aga vaja on ka vaguneid ja pikemas perspektiivis on loomulik, et eraettevõtted võtavad juhtohjad enda kätte.\nMeie üks eesmärk seda eelarvestrateegiat kokku pannes oli suunata meie käsutuses olevad vahendid valdkondadesse, kus neist ühiskonnale rohkem kasu tõuseb. Selleks vaatasime me üle ka Euroopa rahade jaotuse, mis pandi paika juba neli aastat tagasi. Kui mõnes valdkonnas oli kavandatud vahendeid rohkem, kui tegelikult vaja on või kasutada suudetakse, ja samal ajal näiteks teedeehituses on olemas nii vajadus paremate teede järgi kui ka projektid ja ehitajad, siis on ju loomulik, et me kasutame Euroopa raha vajalike teede ehitamiseks. Parematele teedele ja ühendustele kavandamegi me järgmisel neljal aastal kokku kaks miljardit eurot.\nNeed on ehk kõige olulisemad arvud selles eelarvestrateegias, aga täpsema ülevaate palju põhjalikuma ülevaate järgmisteks aastateks kavandatud kuludest ja tuludest saate loomulikult eelarvestrateegiast ning juba sügisel riigieelarvest ja selle seletuskirjast.\nKui rääkida aga strateegilisest vaatest, mis jääb kaugele selle eelarvestrateegia perspektiivi taha, on kõige olulisem arv töötegijate ja maksumaksjate arv, kelle õlul on nii hariduse, kaitseväe, tervishoiusüsteemi, turvavõrkude ja tegelikult kogu riigi ülalpidamine. Mida vähem meid on, seda kallimaks inimese kohta läheb ainuüksi meie taristu ülalpidamine, sest Eesti on ka tulevikus 45 000 ruutkilomeetri suurune.\nSelles mõttes on tõesti miljoni euro küsimus see, kuidas kasutada meile usaldatud maksmaksja raha paremini selleks, et meil oleks tulevikus rohkem maksumaksjaid, kellele on kallis Eestimaa, eesti keel ja eesti kultuur. Muidu pole meil paarisaja aasta pärast ei oma riiki ega riigieelarvet. Ka selle eelarvestrateegia üks prioriteet on meie rahvaarvu kasvatamine, aga ma usun, et see on ülesanne, millega peavad pead murdma veel paljud töörühmad, valitsused ja riigikogud. Aga see on juba veidi teise arutelu teema.\nRiigi eelarvestrateegia aluseks olnud rahandusministeeriumi majandusprognoosile ning eelarvestrateegia eesmärkidele on andnud oma hinnangu sõltumatu eelarvenõukogu. Mul on väga hea meel tõdeda, et eelarvenõukogu hinnang meie majandusolukorrale langeb kokku rahandusministeeriumi prognoosiga. Välja toodud negatiivsete riskidega – nagu madalam välisnõudluse kasv, palgakasvu aeglustumine, aga ka maksukäitumise riskid maksusüsteemide muutumisel – võib üldjoontes nõustuda.\nKriitikana on Eelarvenõukogu toonud välja, et eelarvestrateegias nimetatud meetmeid eelarve eesmärkide saavutamiseks ei ole piisavalt põhjalikult selgitatud ning mõjuhinnangud on pealiskaudsed. Tahan siinkohal kinnitada, et kõiki meetmeid on hinnatud täie tõsidusega ning konservatiivsetel eeldustel. Seetõttu ei saa kuidagi nõustuda väitega, et struktuurne tasakaal ei ole saavutatav. Meetmete rakendamiseks jätkub töö eelnõudega, kus on toodud ka põhjalikumad selgitused ja mõjuhinnangud. Samuti analüüsitakse kõiki meetmeid veel kord juba suveprognoosis, et järgmise aasta riigieelarve püsiks kindlatel alustel.\nKasutan siinkohal võimalust selgitada mõnda olulisemat meedet. Soodne majanduskeskkond on suurendanud riigiettevõtete kasumi väljavaateid, mis võimaldavad neil maksta suuremaid dividende. Siinjuures me ei eelda siiski kogu puhaskasumi väljavõtmist, vaid ettevõtetele jääb ka teatav puhver. Tavapärane on ka välisvahendite kasutamise pidev ülevaatamine ja optimeerimine. Kinnisvara projektide hindamise raames võtsime aluseks realistliku ajakava ja mõned investeeringud nihkuvad ajas edasi.\nEelarvenõukogu viitab konkreetsemalt täiendavaid töökohti loovate meetmete puhul väljatõrjumise võimalusele, mis vähendaks täiendavalt planeeritud eelarvelaekumisi. Näiteks tuuakse korterelamute renoveerimine, kuna ehitusturul vabu ressursse ei ole ja uusi projekte saab algatada vaid millegi muu arvel. On tõsi, et eelmisel aastal suurenes nõudlus ehitussektoris märkimisväärselt, ammendades suures osas olemasolevad ressursid, ja valdavalt oli nõudluse kiire kasvu taga valitsussektor, kelle investeeringute maht suurenes rahaliselt 29%.\nKorterelamute renoveerimise meede on aga plaanis käivitada alles 2019. aastal, kui valitsussektori investeeringute kasvutempo on langenud 7%-le ja alaneb edaspidi veelgi. On põhjust arvata, et selle aja peale on ehitussektor suutnud kõrgema nõudluse tasemega kohaneda ning täiendavad tellimused täita.\nEelarvenõukogu viitab ka välismaalaste seaduse muudatuse puhul väljatõrjumise efekti võimalusele. Samas on selle seadusemuudatuse eesmärk lubada riiki täiendavat tööjõudu vaid kas kohalike tippspetsialistide puudusel või majandustsükli kõrgseisust tuleneva laiapõhjalisema tööjõupuuduse leevendamiseks. Nendel tingimustel peaks väljatõrjeefekt olema minimaalne.\nSee tasakaalus riigieelarvestrateegia panustab meie majanduse, rahvaarvu, julgeoleku, sidususe ja heaolu kasvu nii, et maksud ei tõuse, riigi võlakoormus väheneb ja riigi rahaasjad on ka järgmisel neljal aastal heas korras.


Aed: Näpunäited Oranžide Puude Istutamiseks Suvel - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Näpunäited Oranžide Puude Istutamiseks Suvel\nApelsinipuud annavad kevadel õitsvat valget õisi ja sügisel vilja. Paljud apelsini puud on ikkagi puuviljad, kui toodavad järgmise kevadise lilli. Apelsinipuud kasvavad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 9-11 ning neid saab istutada igal aastal, ka suvel, koos...\nJuurte jahutamine ja kontakt\nKorralikult istutatud apelsinipuud annavad aastaid apelsine.\nApelsinipuud annavad kevadel õitsvat valget õisi ja sügisel vilja. Paljud apelsini puud on ikkagi puuviljad, kui toodavad järgmise kevadise lilli. Apelsinipuud kasvavad Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 9-11 ning neid saab istutada suvalisel aastal, kaasa arvatud suvel, eriti hoolikalt ja käitlemisel. Pärast paari näpunäiteid aitab puu ellu jääda soojana ilmaga ümberistutamise stressi.\nSuvine ilm on värskelt istutatud puudel raske. Ilm kõikub alates kuumast kuni külmast udust kuni sõltuvalt puuküpsuse mikrokliimast. Suvel on aeg, mil puid keskenduvad oma kasvule maapinnal, seega võib võras kasvada juured (enamasti juurdekasvu tekib talvel ja kevadel). See tasakaalustamata kasv võib põhjustada oranži puu halva veekasutuse, mis põhjustab lehtede leevendamist ja stressi, kui kõrged temperatuurid tekivad.\nIsegi kui oranž puu vajab nõuetekohast kasvu saamiseks täis päikese käes, võib see suvise istutamise ajal kannatada kuumarabanduse all. Üks võimalus on püstitada ajutine päikese varjund, mis jääb paigale, kuni juured muutuvad kindlaks. Kaks postide vahel sirgendatud vahekaugus tagab piisava pärastlõike varju puu jahtluse vähendamiseks ja vee vajaduste vähendamiseks. Veenduge, et oranž puu saab täispäeva päikest.\nLasteaedad kasvatatud apelsinipuud on tavaliselt kasvatatud pinnases mittepuhutavas pommitamissegus. Juhtpalli käes olev vesi jahutab taime ja peseb juurtest välja mõnda pudeli segu. Loputus leiab juurpalli juurtest väljapoole ja istutatud korral on juurtega kokkupuutunud juured ja pinnas kontakte, julgustades juuri ümbritsevas pinnases jõudma. Need puud kasvavad enamikus pinnasetüüpides, kuid mullastiku või kuivendamise parandamiseks on vaja enne istutamist parandada orgaanilise materjaliga rasket savi või liiva.\nPihustage puu veega, et seda istutamise ajal jahutada. Pärast puu istutamist kohe juurpalli vett. Viige voolik paar minutit enne jootmist, et eemaldada päikeseküte vett. Loo mullerõngas 24 tolli ja 6 tolli pikk. Täida rõngas veega ja laske sellel leotada. Laske muljet veetavate sessioonide vahel kuivada.\nMillised Põrandad Blondkappidele Sobivad?


Kas Vene kapitalile anda erastamisel määrav roll?\nMitte ühegi riigi kapitali ei saa erastamisest eemale hoida. Kui Vene kapital on avalik, tema päritolu, ja see, kes selle taga, on teada, siis miks mitte?\nEesti Merelaevanduse erastamise otsustab lõplikult muidugi erastamisagentuur. Minu idee on, et see toimuks aktsiakapitali laiendamise või olemasolevate aktsiate müügi teel. Nii oleks kogu firma terviklikkus säilitatud. Väliskapitali on igal juhul küllaltki palju vaja. Aktsiate kontrollpakist peaks aga vähemalt viiskümmend protsenti kuuluma Eesti päritolu firmale. See on vajalik selleks, et säilitada Eesti Merelaevanduse laevadel Eesti lippu. Seda nõuab ka registriseadus.\nAlguses ei oleks ka paha, kui säiliks riigi osalus Eesti Merelaevanduses. Küsimus on siin muidugi põhimõtteline.\nIgal juhul peaks kontrollpakk olema erasektori käes, sest muidu ei tulekski keegi erastama. Kas selle kontrollpaki suurus saab olema 51% või 67%, see on juba omaette küsimus.\nEesti transiidi arengu kõige suurem takistaja on praegu ebakindlus piiril. Autodega vedu võtab väga kaua aega. Venemaal on väga palju ebaselgust tolliformaalsustes ja muudes küsimustes. Ning ega Eesit ja Vene riikidevahelistes suhetes erilist usaldust ka ei ole. Transiidis peab hinnapoliitika olema kindel. Peab olema pikaajaline hinnaperspektiiv. Muidu on väga raske teha kaugemaid plaane.\nEesti riigil ei ole nii palju raha, et raudtee kiirelt üles ehitada. Suhtun igati positiivselt sellesse erastamisskeemi, mida kasutati Eesti Gaasi puhul -- kahe tugeva välisinvestori (Saksa ja Vene) kaasamine lisaks Eesti osalusele.\nTõenäoliselt on optimaalne variant kas mingi ühiskapitalile tugineva ettevõtte moodustamine või kontsessioon. Kapitalil, olgu ta punane, sinine või roheline, ei ole vahet. Igasugune kapitali sissetoomine mõjub positiivselt.\nMis puutub Signe Ratso esitatud süüdistustesse nagu oleks Eesti Raudtee üks põhilisi transiidi takistajaid, siis tahaksin öelda, et probleem pole mitte niivõrd raudtee, kui riigi oma. Eesti Raudtee teeb transiidi võimalikuks. Transiit kasvab praegu 11% aastas.\nOn olemas takistavaid tegureid, mis ei võimalda transiitkaupu rohkem läbi vedada. Piirijaamu ei ole, eriti oleks see nõutav Narvas. Raudtee nõuab väga suuri investeeringuid ja siin ei hoolitse riik oma hea äriidee eest. Omal ajal tuli raha raudtee remondiks Vene naftadollaritest. Praegu neid enam ei ole. Investeeringute vähesusest hoolimata on raudtee püüdnud tegutseda nii hästi kui võimalik.\nOn kujunenud välja selline situatsioon, kus raudtee on sadamast märksa halvemas olukorras. Sadam on väga suure läbilaskevõimega, kuid raudtee ei ole. Siin on midagi väga valesti plaanitud.