Sündmuste info 18.-21. oktoober\n18. oktoobril kell 20:19 sai Häirekeskus teate gaasilisest reostumisest Põhja- Tallinna linnaosas Madala tänaval, kus korteris oli tööle hakanud vingugaasiandur. Kohale jõudnud päästjad tuvastasid korteris vingugaasi taseme 60 PPM’i, evakueerisid korterist inimesed ning tuulutasid ruumid, mispeale vingugaasi tase langes nulli. Päästjad instrueerisid elanikke ning sündmusega tegelevad edasi spetsialistid. Keegi õnnetuses viga ei saanud.\n18. oktoobril kell 23:53 sai Häirekeskus teate tulekahjust Mustamäe linnaosas Kadaka teel. Päästjad tuvastasid saabudes, et ühes kortermaja korteris oli toimunud toidukõrbemine, mis oli likvideeritud enne päästjate saabumist. Päästjad kontrollisid korteri üle ning tegid selgitustööd. Keegi õnnetuses viga ei saanud.\n21. oktoobril kell 4.30 teatati tulekahjust Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Käru külas, kus põles elumaja (15x6 m) lahtise leegiga. Hoiti ära tule levik kõrvalhoonele. Tulekahju lokaliseeriti kell 06.06. Inimesed kannatada ei saanud.\n20. oktoobril tehti kahjutuks Lääne-Viru maakonnast Rakvere vallast Lasila külast leitud miinipildujamiin.\n18. oktoobril kell 10.43 teatati, et Põltsamaal Lossi tn on koer jalgapidi traataia külge kinni jäänud. Päästjad lõikasid traadi läbi, vabastasid looma ja viisid ta koduaeda tagasi.\n19. oktoobril kella 9.36 ajal süttis Põltsamaa linnas Männi tänaval eramaja keldrikorrusel seina puurimisel soojustus. Puurija lasi voolikuga vett seina vahele ja hakkas seda lahti lammutama. Päästjad avasid seina veelgi ja kastsid süttinud soojustuse korralikult veega üle.\n20. oktoobril tegid demineerijad kahjutuks Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas metsast leitud käsigranaadi.\n19. oktoober kell 01.25 said päästjad väljakutse Paide linna Tallinna tänavale, kus sõiduauto põles lahtise leegiga. Teadmata põhjusel süttinud sõiduauto kustutasid päästjad kell 1.57.\n18. oktoobril kell 14.10 said päästjad väljakutse Põhja-Pärnumaa valda Tootsi alevikku Kooli tänavale. Naabrite sõnul tuli korterist suitsu ning kedagi kodus polnud. Päästjad tuvastasid toidukõrbemise ning likvideerisid selle.\n18. oktoobril kell 18.29 teatati häirekeskusele, et Tihemetsa alevikus Asuvere teel asuva kortermaja trepikoda on suitsu täis ja inimesed ei pääse korterist välja. Alumise korruse korteris tehti pliidi alla tuli ning see hakkas suitsu sisse ajama. Päästjad ventileerisid korteri ja trepikoja ning ühe inimese vaatas kiirabi üle. Tulekahju ei tuvastatud.\n19. oktoobril kell 00.51 vajati päästjaid Saarde valda Saarde külla, kus elektripost koos juhtmetega oli kukkunud risti üle tee. Elektrikud võtsid elektri välja ning päästjad eemaldasid takistuse teelt.\n19. oktoobril kell 7.39 teatati häirekeskusele alajaama tulekahjust Kohila vallas Salutaguse külas. Elektrikud võtsid alajaamast elektri välja ning päästjad tegelesid ühe alajaama kustutamise ning kõrvalasunud alajaama kaitsmisega süttimise eest. Tulekahju likvideeriti kell 8.32.\n19. oktoobril kell 13.36 said päästjad väljakutse Märjamaa valda Vängla külla. Põlema oli süttinud viljakuivati ahi. Päästjad lahtist leeki ei tuvastanud ning tuli viljapunkrisse ei levinud. Omanik jäi edasi valvesse ohutuse tagamiseks.


Õppelaenu intresside mahaarvamise nõuded\nTeie maksude tasumata õppelaenu intressid võivad säästa teie raha\nKuigi enamik isikliku võla tasumisele kuuluvatest intressidest ei kuulu mahaarvamisele, on valitsus teinud erandi üliõpilaslaenude intresside kohta. Mahaarvamine võib vähendada teie maksustatavat tulu tuhandetes, sõltuvalt teie olukorrast.\nÜlevaade õppelaenu Intressimäära vähendamisest:\nÜliõpilaslaenu intresside mahaarvamine võimaldab isikul kalendriaasta jooksul õppelaenult tegelikult makstud, mitte ainult akumuleeritud intressi maha arvata, kui teatud tingimused on täidetud.\nMaksimaalne mahaarvamine on 2,500 dollarit ja see kehtib tulude piirangute kohta.\nSee mahaarvamine on tegelikult "ülaltoodud" kohandamine, mis tähendab, et teil ei ole vaja teisi mahaarvamisi täpsustada, et seda saada. Teisisõnu võite võtta tavapärase mahaarvamise ja maha arvata oma õppelaenuintressid .\nTegelik mahaarvamine nõuab keerukama valemi kasutamist, kuid peamine eeldus on lihtne. Sisuliselt võite maha arvata ainult osa intressi esindava laenu maksmisest.\nLaenu eluea jooksul võib maha arvata ka kõik tasud, mis tuleb laenu saamiseks sisse maksta, näiteks sisseseadmistasud.\nTeatud tüüpi laenud ei vasta üliõpilaslaenu intresside mahaarvamisele. Need hõlmavad laenu, mis on võetud kvalifitseeritud kavast, nagu 401K või 403b, ja seotud osapoolte vahel tehtud laenud. Näiteks, kui teie vanavanem andis teile oma hariduskuludeks isikliku laenu, ei oleks laenuintressi maha arvata.\nLisaks sellele tuleb laenu eest saadud raha kasutada ainult õppemaksu, ruumi, laua, raamatute või tasude kohta.\nMahaarvamisele kuuluva intressi laenu puhul tuleb järgida alljärgnevat:\nTeie esitamise staatus pole abielus eraldi esitamine .\nKeegi teine ei saa nõuda teid oma maksudeklaratsiooni suhtes.\nTeil on juriidiline kohustus tasuda õppelaenu intresse .\nSa tegelikult maksnud intressi. Intresside kogunemine oma tasakaalu kohta iseenesest ei ole mahaarvatav.\nÜks levinumaid väärarusaamu õppelaenu intresside mahaarvamise kohta on see, et vanem võib seda nõuda lapse laenu maksete tegemisel. Tegelikult see nii ei ole. Vanem võib maha arvata ainult siis, kui nad on isiklikult selle laenu eest vastutavad. See tähendab, et Stafford , Perkins ja PLUS Graduate laenud ei saa vanemale maha arvata, kuna õppur on laenuvõtja.\nÜliõpilaslaenu intresside mahaarvamine väheneb (või lõpetatakse) maksumaksjatel, kellel on teatud määral muudetud korrigeeritud brutotulu (MAGI) .\nÜhtse, kodumajapidamise juhataja või naise (er) staatust nõudvate maksumaksjate puhul:\n59 999 dollarit (MAGI) või vähem - täielik mahaarvamine on lubatud.\n$ 60,000 - 74,999 (MAGI) - osaline mahaarvamine on lubatud.\n75 000 dollarit (MAGI) või rohkem - mahaarvamist ei ole lubatud.\nAbielupaaride taotlevate maksumaksjate puhul Ühine staatus:\n119 999 USA dollarit (MAGI) või vähem - täielik mahaarvamine on lubatud.\n$ 120,000 - $ 149,999 (MAGI) - osaline mahaarvamine on lubatud.\n150 000 dollarit või rohkem - mahaarvamist ei lubata.\nKooskõlastamine muude maksude hüvitistega:\nÜliõpilaslaenu intresside mahaarvamine võib toimuda samal aastal kui lootuse stipendium ja elukestva õppe maksukrediit.\nSiiski on "topeltpöörde" reegel, mis keelab intressi maha arvata kahel korral, kui see vastab eraldi mahaarvamise tüübile.\nKui palju raha pean pensionile minema?


Suurbritannia ajaleht: Venemaa saadab Eestis paiknevatele Briti sõduritele ähvardavaid sõnumeid | Õhtuleht\nSuurbritannia ajaleht: Venemaa saadab Eestis paiknevatele Briti sõduritele ähvardavaid sõnumeid (39)\nToimetas Aare Kartau, 16. oktoober 2019, 13:29\nBriti sõdurid Patarei vanglat korrastamas.Foto: Robin Roots\nVäidetavalt on Eestis paiknevaid Briti sõdureid tekstsõnumite ja Facebooki kaudu hoiatatud: „Me jälgime teid“. Suurbritannia ajalehe The Daily Telegraph sõnul on tegu Venemaalt saadetud sõnumitega.\nEestis asuvad Briti sõdurid on kurtnud kummaliste sõnumite pärast, mis nende sotsiaalmeediakontodele ja telefonidesse laekuvad. Ühendkuningriikide ametnikud arvavad, et saladuslikud sõnumid on üks osa Moskva poolt suunatud kübersõjast, mille eesmärk on Briti vägesid ja nende liitlasi heidutada. Teadaolevalt hakkasid sõdurid kummalisi sõnumeid saama juba 2017. aastal – kohe, kui nad Eestisse saabusid.\n„Mõned meist on saanud veidraid SMSe ja Facebooki sõnumeid jne. Need on alati kirjutatud inglise keeles ning mõnikord on seal kirjas teated nagu „Me jälgime teid“. See teeb olukorra üsna murelikuks, sest nad teavad kes me kõik oleme. Siiski on meid treenitud selliseid asju ignoreerima, mistõttu ei usu ma, et Venemaa plaan töötab,“ teatas anonüümseks soovida jäänud Briti sõdur The Telegraphile.\nVäljaande sõnul on Facebooki ja Twitteri sõnumid saadetud nn botide poolt, ehk Venemaaga seotud kontodelt, mis regulaarselt Kremli propagandat väljastavad. Ka NATO ametnikud on väljendanud muret, et Moskva võib kasutada „kaasaskantavat saatjat“, mille abil on võimalik nutitelefonidest kasulikke andmeid ja kontakte näpata. Eelnevalt on asukohapõhise jälgimise üle kaevanud ka USA ja Hollandi sõdurid. Hollandi hävituslennukite piloodid teatasid, et nende abikaasad on saanud kõnesid Vene aktsendiga meestelt, kes uurisid neilt infot sõdurite ülesannete kohta.\nBriti väed pole oma Eestis viibivatel sõduritel personaalsete nutitelefonide kasutamist keelanud, ent kasutusse on võetud „vajalikud ettevaatusabinõud“, mis peaks neid Vene mõju eest kaitsma. Eelnevalt sel aastal teatas Briti armee, et liitub esmakordselt sotsiaalmeediasõjaga – Vene küberrünnakute vastu on loodud lausa eraldi üksus.\nÜhendkuningriigi parlamendisaadiku ning kaitsekomitee eesistuja Julian Lewise sõnul on venelaste tegevus neile kasulik, sest see näitab kui ebakindel on elektrooniline meedia ning kui oluline on olla neid süsteeme kasutades diskreetne. „Eesti kui NATO riik, mis võib olla Venemaa poolt ohustatud, asub rindejoonel. Seepärast ongi meie väed seal – kõik NATO riigid on edukad vaid koos töötades,“ sõnas Lewis.\nSEL SÜGISEL TÄIESTI UUS: Jysk avas Ülemiste keskuses esimese uue kontseptsiooniga poe\nGerli Padar kiidab kollageenitooteid: nahk oli siledam juba kahe nädala möödudes!\nEESTLASED ON KASSIRAHVAS: 50,1% inimestest hääletas, et armastab kiisusid rohkem kui kutsusid!


Surmad piiblis – ebaloomulikud ja jäledad | Elu\nSurmad piiblis – ebaloomulikud ja jäledad (20)\nAllan Espenberg, 4. jaanuar 2019 19:45\nFilipiinidel peetakse festivali, kus vabatahtlikud osalejad teevad läbi kõiki piinu, mida olevat oma viimastel elupäevadel ja -tundidel saanud tunda Jeesus.Foto: Linus Escandor II / AP / Scanpix\nPiiblis on jutustatud paljudest karistustest erinevate pattude eest, kusjuures surmad võisid olla vägagi piinarikkad, brutaalsed ja kohutavad. Paljud piiblitegelased surid ka märtrisurma, mis polnud sugugi kergem.\nPiibel on küll paljudele rahvastele püha ja oluline teos, aga samas on see arvatavasti üks verisemaid raamatuid terves inimkonna ajaloos. Selles raamatus hukatakse, mõrvatakse ja saadetakse mõnel muul viisil teise ilma miljoneid inimesi. Kusjuures kõige tapmishimulisem piiblitegelane on Jumal ise.\nPiibliajaloolaste kinnitusel on Jumal tunduvalt suurem inimeste tapja kui Saatan. On välja arvestatud, et Jumal tappis 2 476 633 inimest, samal ajal kui Saatan vaid kümmekond. Seejuures ei saa isegi neid kümmet tapmist kirjutada täielikult Saatana arvele, sest Jumal oli andnud nende tapmiseks loa. Kui aga lisada mõlema kontosse needki tapmised, mille kohta piiblis pole toodud täpseid arve, siis on tulemused veelgi ilmekamad: Jumal on vastutav 25 miljoni (pluss-miinus mõni miljon) hukkunu eest, samal ajal kui Saatana arvele jääb umbes 60 tapetut.


Vene meedias ilmus soovitus, mida teha NATO vastutuumarünnaku korral - aga see võeti maha - eestinen\nVene meedias ilmus soovitus, mida teha NATO vastutuumarünnaku korral – aga see võeti maha\nVene eriolukordade ministeerium avaldas teisipäeval, 19. aprillil soovituse, mida teha NATO-poolse vastutuumarünnaku korral.\nHiljem võeti see info aga maha ja väideti, et ministeeriumi veebi oli sisse murtud ja see info ei vasta tegelikkusele.\nVenemaa eriolukordade ministeerium avaldas juhised „NATO riikide vastutuumalöögi” puhuks. Ministeeriumi info kohaselt on vastutuumarünnak Venemaa territooriumile võimalik lihavõttepühade ajal.\nAvaldatud tekstis kutsus ministeerium elanikke üles „jääma rahulikuks ja mitte andma paanikale järele”, samuti koristama keldrid ja lähedalasuvad pommivarjendid.\n„Operatiivandmetel on lihavõttepühade tähistamiste ajal 24. aprillil 2022 võimalik NATO riikide vastutuumarünnaku oht,” märkis eriolukordade ministeerium.\nMinisteeriumi juhises oli märgitud, et kodanikel on soovitav varuda 80 liitrit kütust transpordivahendi kohta, joogi- ja tehnilist vett, kauasäilivaid toiduaineid (kruubid, makaronitooted, liha- ja kalakonservid, suhkur, sool) ja ravimeid.\nToodud on juhised kaaliumjodiidi tablettide manustamise kohta lastele ja täiskasvanutele. Üle 40-aastastel täiskasvanutel pole vaja kaaliumjodiidi tablette võtta.\nKaaliumjodiidi tablettide puudumisel võib võtta kaaliumjodiidi vesilahust või joodi piirituselahust.\nSoovitatud on järgida ametlike kanalite kaudu edastatavaid juhiseid.\nInfo oli veebis selline:


JPMorgan ChaseFoto: epa\nViis aastat kestnud uurimise järel otsustasid ELi regulaatorid, et pankadele JPMorgan Chase, HSBC Holdings Plc ja Credit Agricole SA määratakse Euribori kursi manipuleerimise eest 485,5 miljoni euro suurune trahv.\nKolm suurpanka vahetasid üksteisega tundlikku informatsiooni, et tuletisväärtpaberite turul kasumlikke positsioone võtta, millega rikuti Euroopa Liidu reegleid, teatas Euroopa Komisjon kolmapäeval. JPMorgan peab trahvi kogusummast maksma 337,2 miljonit eurot, HSBC 33,6 miljonit ning Credit Agricole 114,7 miljonit eurot.\n„Sellistes skeemides osalemine on pankadele väga tulus,“ ütles Euroopa Liidu konkurentsivolinik Margrethe Vestager. Ta lisas, et tehingutelt saadud kasumite kindlakstegemine on väga keeruline. „Isegi väike Euribori liikumine võib kasumeid palju mõjutada, sest mahud on suured.“\nEuribori ja teiste intressimäärade manipuleerimise eest on maailma regulaatorid erinevate juhtumite puhul määranud viimase nelja aasta jooksul trahve kokku 9 miljardi dollari eest.


Pedro Krusten – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Peeter Krustein)\nPedro Krusten (õieti Peeter Krustein, pseudonüüm – Miini Mihkel; 21. mai 1897 Harku vald, Muraste – 14. jaanuar 1987 USA, Virginia osariik, Arlington) oli eesti kirjanik.\nPeeter Krustein sündis Muraste mõisa aedniku peres, progümnaasiumis õppis Tallinnas. Venemaa oktoobripöördest ja kodusõjast võttis osa punaste poolel. Alates 1920. aastatest töötas Tallinnas kohtuametnikuna ja seejärel ajakirjanikuna. 1944. aastal põgenes Saksamaale, aastal 1950 asus ümber USA-sse, abiellus samal aastal Edla Remmelgaga ning töötas 1951–1967 Ameerika Hääle eesti toimetuses. Pedro Krusten suri 1987. aastal USA Virginia osariigis Arlingtonis. 1992. aastal maeti ta Tallinna Metsakalmistule ümber.\nTa oli Tallinna Kirjanike Ühingu liige.\nKrusten tegutses ajakirjanikutöö kõrvalt nii Eestis kui ka hiljem paguluses viljaka veste- ja romaanikirjanikuna. Alustanud sõja-aastaid kujutavate autobiograafiliste proosaraamatutega, tõusis ta kõrgemale kunstilisele tasemele kodukohaainelise romaaniga "Vehklemõisa aednik" (1936) ja psühholoogiliste teostega. 1940.–1950. aastate romaanid kajastavad esimeste pagulasaastate probleeme. Ta on avaldanud ka kultuuriloolisi mälestusi ja reportaaže.\nNoorpõlves joonistas Pedro Krusten ka karikatuure, mida avaldati ajalehes Kilk.\nPagulasaja algust – Saksamaa-aastaid – kujutavates raamatutes ("Üle parda" 1946, "Ihaldatud silmapilk" 1950, "Inimese hoidja" 1952, "Laev akna taga" 1955, "Kaugelviibija käekõrval" 1957) jälgib Krusten eelkõige võõrsile paisatud inimese siseprobleeme, eetilise, süümeka inimese kogemusi ja katsumusi teise maailmasõja järgses pohmeluses.\nRomaani "Laev akna taga" (1955) lähteks oli juhuslik kohtumine kahe talutaja vahel liikunud eestlasest pimeda sõjaohvriga Saksamaal Geislingenis. Kirjanik hakkas tema kohta andmeid koguma, külastas teda pimedatekodus, kus viimane elas, ning oli külaliseks tema pulmas. Pärast pulmi kadus kontakt invaliidi ja tema naisega, kuid Krusten hakkas neist romaani kirjutama. Romaanis on põhjalikult kirjeldatud romaani kirjutamisele tõuganud asjaolusid.\nKrusteni pagulasaja kõige erakordsem teos on 1959–1963 ilmunud nn Kaldametsa triloogia (uustrükk Tallinnas 1992), mis koosneb romaanidest "Torn üle metsa", "Laul kõrgel kaldal" ja "Neiuke läks roosiaeda". Juba 1936. aastal kirjutas Krusten mälestusliku taustaga romaani "Vehklemõisa aednik". Selle kordaläinud teose protoaineks on autori lapsepõlvekodu Murastes. Paguluses kirjutas ta sama aine uuesti läbi — hoopis sügavamas ja suurejoonelisemas arenduses. "Meil on olnud oma lapsepõlvest võtta siiamaani," kirjutab ta 1966. aastal, lähtekohaks oma venna Erni Krusteni luuletus "Juka", mis käsitles sama ainet. Kaldametsa triloogia loomist kommenteerides on kirjanik mõni aasta varem üldistanud: "Kõik on elust võetud, kuigi midagi niisugust ei ole juhtunud. Mahukas mõte ning tasub tähele panna, kui täpselt-napilt sõnastatud."\nPedro Krusteni looming rikastab eesti kirjandust isikupärase žanriga, mida Ilmar Mikiver on nimetanud kirjanduslikuks kameeks. See koosneb lühipaladest, milles eri kombinatsioonides liituvad kirjutaja mälestused, kultuuriloolised tõsiasjad ja üldistavad mõtted. Domineerima pääses see ammune žanr hilisemas loomingus (raamatud "Hullumajast möödumisel" 1972, "Aiapidu lampioonidega" 1978, "Kingitus" 1982).\n1928 – "Südamerahu", Krusteni esikromaan, sai K/Ü Loodus romaanivõistlusel III auhinna. Raamatu kaane kujundas Jaan Vahtra.\n1930 – "Õilis vale"\n1932 – "Punane ohvitser", eelmise järg. Autobiograafilise lähtekohaga diloogia jutustab eestlase Timmi Komiste heitlikust elukäigust Venemaal. Peategelasest saab küll Punaarmee ohvitser ja kommunistliku partei liige, kuid kuna revolutsionääri temas polnud, võidab koduigatsus.\n1934 – "Vasema käega", Jutustisi. Eesti Kirjanikkude Liidu Kirjastus. Kaas Roman Vaher.\n1936 – "Vehklemõisa aednik"\n1938 – "Pime voorus"\n1939 – "Kalle Jaanuse kättemaks". Kultuurikoondis. Kaas Paul Luhtein.\n1946 – "Üle parda"\n1947 – "Päästja"\n1950 – "Ihaldatud silmapilk"\n1952 – "Inimese hoidja"\n1955 – "Laev akna taga"\n1959 – "Torn üle metsa"\n1962 – "Laul kõrgel kaldal"\n1963 – "Neiuke läks roosiaeda"\n1968 – "Pikerpõld ja Piirapeel"\n1990 – "Aedniku armastus", kogumik Krusteni paremaid novelle, koostanud ja järelsõna Ülo Tonts, sari "Eesti novellivara", Eesti Raamat, Tallinn\n1992 – "Torn üle metsa" (kordustrükk)\n1958 – Henrik Visnapuu preemia ("Kaugelviibija käekõrval")\nPedro Krusten oli Erni ja Otto Krusteni vend.\n↑ Eesti Arhiiv Ühendriikides, Pedro Krusten\n↑ "Ristsed trükimustaga > P. Krusteni ringtee – Karikatuuri ja luuletuste kaudu romaanini". Uudisleht, 15. aprill 1938. Vaadatud 05. mai 2018.\nMall Jürma, "Pedro Krusten". Lühimonograafia. Sari Meie kirjanikke, nr 5, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, Lund 1964\nEesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 2. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 240–245 (käsitluse autor Ülo Tonts) ja bibliograafia lk 249\nLinda Uustalu, "Pedro Krusteni sõjajärgseist romaanidest" – Looming 1987, nr 3, lk 426–429\nHarald Peep, "Pilk Pedro Krusteni loomepärandile" – Keel ja Kirjandus 1987, nr 5, lk 316–317\nMall Jõgi, "Isiksuse võlu. Pedro Krusten 100" – Looming 1997, nr 7, lk 935–942\nHellar Grabbi, "Tulgu uus taevas: mõtteid viiekümnest kirjanikust". Virgela, Tallinn 1999, lk 152–156 ("Märkmeid Pedro Krusteni pagulasloomingust")\nÜlo Tonts, "Klassikuks kodust kaugel". Ilmamaa, Tartu 2006, lk 62–119 (4 artiklit: "Pikk teekond Murastest Kaldametsale. Märkmeid Pedro Krusteni triloogiast ja selle ümber"; "Pedro Krustenist ja tema lühiproosast"; "Pagulane pagulusest. Ühest ainealast Pedro Krusteni loomingus"; "Kes kõndis(id) kaugelviibija käekõrval? Ühe pealkirja lugu ja tähendus")\nÜlo Tonts, "Kahe kirjaniku raamat" (raamatu "Kaugelviibija käekõrval. Mälestusi Henrik Visnapuust paguluses" uustrüki arvustus) – Keel ja Kirjandus 2006, nr 10 lk 836–841\nÜlo Tonts, "Pedro Krusten ja unustatud eesti kirjandus" – Looming 2007, nr 5, lk 755–759\nÜlo Tonts, "Pedro Krusten. Elu ja loomingu lugu". Sari Eesti kirjanikke, Ilmamaa, Tartu 2007, 280 lk\nPedro Krusten Eesti biograafilises andmebaasis ISIK\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Pedro_Krusten&oldid=5699944"\nLehekülje viimane muutmine: 20. august 2020, 17:41\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:41, 20. august 2020.


Miks on maailmas nii palju kurjust? Miks on maailma ajalugu praktiliselt sõdade ajalugu? Miks inimesed omavahel läbi ei saa? Miks isegi koerad ja kassid omavahel läbi ei saa?\nNiisugustele küsimustele oli kavandatud vastama jaanuarikuu noorteõhtu.\nJuba uksel tervitas saabujaid sõjaväemundris Älis, kes ka kogu õhtut juhtis ning osavõtjad „koerte“ ja „kasside“ leeri jagas. Kaidi oli ette valmistanud viktoriini sõdade kohta erinevatel ajastutel ning Ardo selgitas Piibli põhjal ja mõlema võistkonna abiga, kuidas kurjuse ajalugu on kulgenud ja milline saab olema selle lõpp.\nNäitlikustamaks iga inimese isiklikku vaimulikku võitlust Saatanaga esitasid noored Heldi initsiatiivil pantomiimi ning kõige lõpus lauldi sellest, et me igaüks oleme sõdurid Jumala armees.


Groove Armada | Allstarz.ee\n2.oktoobril ilmus Groove Armada uus album "Edge Of The Horizon". 11-loolise plaadi lugu "Lover 4 Now", featuring Todd Edwards, avaldati 19.augustil.\nKristiine - cristine_amusic@hotmail.com 28.04.2004 - 10:47\nTõnu - tonu@allstarz.ee 02.10.2020 - 08:12\nBriti tantsumuusikaduo Groove Armada alustas tegevust 1996 aastal Londonis ning liikmeteks on 1972 aastal sündinud Andy Cato ja Tom Findlay. Aastaks 2012 oli välja antud 8 stuudioalbumit, 13 kogumikku ning 33 singlit.\nNende fantaasiarohkete helide külluslikes komplektides võib supelda siiani. Võtame palad nagu “Entrance To Zanzibar” Groove Armada debüütalbumilt “Northern Star” (1998) või “If Everybody Looked The Same”, “I See You Baby” ja “At The River” teiselt plaadilt “Vertigo” (1999).\nSiis tõmmati tekstuuri minimalistlikumaks ja saundi konkreetsemaks, järsumaks, ja tuli “Goodbye Country (Hello Nightclub)” (2001) ning looga “Superstylin” tõusti kõikide klubi-DJde lemmikuiks ning hullutati rahvast veel teisegi singliga “My Friend”.\nJärgmisel albumil “Lovebox” (2002) võeti lisaks housemusale veel juurde funk ja isegi rock elemente. Olulised kuulamisobjektid olid “Madder” ning Sandy Denny vokaalidega “Lovebox” ja “Remember”. 2004 sügisel tõmmati senisest loomingust otsad kokku 14-loolise kogumikuga “The Best of Groove Armada”.\n2007 aastal ilmud album “Soundboy Rock” hõljus särtsakatel uutel electro-popi lainete UK garage trendis koos rock-elementidega. Eriti tuli see esile lugudes “Get Down” ja “Groove Extracts”. Plaadi pärliks oli üheks selle aasta parimaks UK looks valitud “Song 4 Mutya (Out of Control)”, milles kõlasid endise Sugababes laulja Mutya Buena vokaalid. Singliks oli veel “Love Sweet Sound”, kus vokaale esitas Candi Staton.\nBändi seitsmes stuudioalbum “Black Light” näitas Groove Armada süngemat poolt. Singliteks olid koos uue vokalistiga Saint Saviour “I Won't Kneel” ning “Paper Romance”. Augustis tuli singel “History” koos popstaariga Will Young. Peale 2010 Inglismaa ja Austraalias tuuri ei anna Groove Armada enam live-kontserte ent jätkavad DJ-töö ja produtseerimisega. Hiljem sel aastal ilmus veel teinegi album “White Light”, mille peal seitsmenda albumi live-esinemiste remiksid ning lisaks uus lugu “1980”. Aastal 2012 avaldati singel “Pull Up”.\n11.mail 2015 avaldas Groove Armada kaheksanda albumi “Little Black Book”. Plaadil kõlabs 8 lugu ning 10 eksklusiivset varasemate lugude remiksi. Enne plaati esitleti avalikkusele lugusid “Alright” ja “Get On The Floor (Fabric Edit)”.\n2019 aastal anti välja album "GA21", mis sisaldas kogumikku nende karjäärist kokku 50 looga.\n30.aprillil 2020 andis Groove Armada välja uue singli "Get Out On The Dancefloor", kus taustavokaalidel kuuleb Empire of the Sun Nick Littlemore'i.\nGroove Armada lugu "He's On My Heart" kõlas 12.juunil 2020 ilmunud heategevuskogumikul "CARE4LIFE", mis avaldati London labeli Above Board Projects' Bandcampis.


Hingake, ärge hingake: kuidas hingamist enda kasuks tööle panna?\nEvelin Kivilo-Paas, 23. veebruar 2015 17:05\nHingamine on üks tähtsamaid protsesse organismis, mille esimeste soorituste eest jagatakse vastsündinutele isegi Apgareid. Hingamisega on seotud kõik füsioloogilised toimingud. Selle protsessi kaudu satub organismi hapnik ja eemaldub süsihappegaas.\nTõsi, nendel esimestel Apgari punktidel ei pruugi hilisemas eas kuigi suurt tähtsust enam olla, küll aga sellel, milliseks me ajapikku oma hingamisstiili harjutame.\nEsitleme üheksat väidet ja põhjendust, millal ja miks on tähtis oma hingamist rohkem teadvustada. Selgitusi jagavad Tallinna Ülikooli terviseteaduste ja spordiinstituudi dotsent, sportlaste hingamise teemal väitekirja kaitsnud Karin Baskin, holistiline terapeut ja jooga-õpetaja Kadi Kütt ning personaaltreener Mark Sermat.\n1. Ka kõht hingab!\nBeebi esimene elukuu\nJooga: vahendid rändajale\nSoovid kaalust alla võtta? Pese käsi ja värskeid toiduaineid! (3)\nTilluke inimene magab õndsat und, väike punnkõht rütmiliselt vaheldumisi kerkimas ja langemas. Õnn kükitab suunurgas! Suur inimene jõuab lõõtsutades viimasel sekundil bussile ning vajub hingeldades ja rinnust kinni hoides kossti toolile. Ohh, raske on! Pindmine, kiire hingamisviis saadab teda ka hiljem kontorilaua taga.\nVäikelapsel liigub hingates peale rindkere kaasa ka kõht, tol rahutul kiirustajal aga tõenäoliselt mitte. Miks on tähtis ka kõht hingamisse kaasata ning miks see oskus paljudel kaduma kipub? Karin Baskin selgitab: selleks, et organismi efektiivselt hapnikuga varustada, peavad hästi toimima kõik hingamise etapid:\n• kopsude ventilatsioon (õhuvahetus väliskeskkonna ja kopsualveoolide vahel (sisse- ja väljahingamine),\n• gaaside difusioon ehk segunemine kopsualveoolide ja kapillaarvere vahel,\n• gaaside transport verega,\n• gaaside difusioon kapillaarvere ja rakkude vahel.\nKopsude ventilatsiooni eesmärk on viia kopsualveoolidesse ehk -sompudesse võimalikult suur hulk õhku, mis osaleks gaasivahetuses. Kõige olulisemaks sissehingamislihaseks on diafragma ehk vahelihas. “Sissehingamisel diafragmalihased kontraheeruvad, vahelihas lamendub, mis võimaldab allpool asetsevatel kopsuosadel hästi avarduda ja ventileeruda.\nOlenevalt sellest, kas rindkereõõs suureneb peamiselt roiete tõstmise või vahelihase langetamise abil, eristatakse rinnahingamist ja kõhuhingamist. Kopsude heaks ventileerimiseks on oluline, et töös oleksid mõlemad lihased,” selgitab Karin Baskin.\n“Väga sageli on vale hingamise põhjus see, et diafragmat kasutatakse kopsude ventileerimisel vähe. Seda takistab ka näiteks pidev istuv asend või pitsitav riietus.”\nSeetõttu soovitab Karin Baskin teadlikult harjutada ja jälgida diafragmahingamist. Parim on seda õppida lamades, käsi kõhul. Sissehingamisel peab kõht võlvuma, väljahingamisel lamenduma. Mida paremini me oma kopse ventileerime, seda rohkem jõuab alveoolidesse õhku, mis osaleb gaasivahetuses.\nKoolis õpetatakse meid kõhtu sisse tõmbama (nii näeb ju saledam välja!), pinges kõhuga ei ole aga võimalik vabalt hingata. “Kui oleme emotsionaalselt pinges, on hingamine samuti häiritud. Iseenesest on see normaalne, ebanormaalne on aga see, et harjume pideva pingega ega pane enam tähele, et keha tunneb end ebamugavalt ja nii on ka hingamine katkendlik ja pinnapealne või puudub hoopis," tõdeb joogaõpetaja Kadi Kütt.\nTa arvab, et kehv kehatunnetus ongi tänapäeval peamine põhjus, miks hingamine on vale. “Suurel osal inimestest pole aimugi, et nende kõht on pinges, õlad longus ja selg küürus. Kõik see takistab aga õigesti hingamast!” teab ta.\n2. Tervemaks või haigemaks\nKolmandik (vahel isegi pool) päevast istume suletud akende-uste taga kontoris, tsehhis, poes… kus keegi. Valgus on kunstlik, õhk konditsioneeri toodetud. Millal sa viimati metsa sattusid? Maal käisid? Vanad targad idamaalt on esinenud avaldusega, et kui inimesed suudaksid hingata õigesti, võiks enamik haigusi maa pealt kadunud olla.\n“Kogu organismi tervis sõltub suurel määral keha varustamisest hapnikuga,” sõnab joogaõpetaja Kadi Kütt. Ta toob välja peamise, mida pindmiselt ja kiirustades sisse ahmitud õhk ning napiks jäänud värskeõhuvannid võivad kaasa tuua.\n• Kui südame ringlema pandud veri on hapnikuvaene, pingutab süda üle ja kurnab end ära.\n• Ilma hapnikurikka vereta muutub kogu organism happeliseks ja organid võivad haigestuda.\n• Kui inimene ei hinga piisavalt värsket õhku, ei saa veri täielikult puhastuda – jääkained, mis tuleks hapnikuga küllastamise protsessis välja viia, tuuakse hoopis kehasse tagasi ja veri kannab need organismis laiali.\n• N-ö poolik hingamine võib soodustada depressiooni ja ärevust.\n• Pinnapealne hingamine jätab suure osa kopsudest tegevuseta ja nii saavad kasutamata soppidesse koguneda haigustekitajad.\n• Puudulik hingamine mõjutab ka maovedelike ja -ensüümide koostist.\n• Aeglustub soolestiku läbimise protsess, mis toob kaasa jääkainete ladestumise kehasse.\n3. Rahustab või ergutab aju\nMiks öeldakse inimesele, kes on endast väljas, et püüa jääda rahulikuks ja hinga sügavalt sisse ja välja?\nHingamise rahustamine mõjutab automaatselt ka ajutegevust. “Sisemine dialoog, millega meie aju pidevalt tegeleb, muutub rahulikumaks,” tõdeb Kadi Kütt. “See vähendab aju hapnikutarbimise vajadust ja nii jääb ülejäänud keha jaoks rohkem energiat. Arvestades sellega, et hapnik on keha uuenemises üks kõige olulisemaid elemente, suureneb keharakkude võime end parandada. Vaid paari teadliku hingetõmbega on võimalik väsinud keha kiiresti rahustada ja lõõgastada.”\n4. Hingamine pikendab elu\nHingamisest mõtlevad, teavad ja räägivad kõige rohkem need, kelle elustiili hulka kuulub Pilatese, tai chi, jooga või mõne teise idamaise praktika harrastamine. Nad teevad seda teadlikult, hingates harjutusi sooritades kindla rütmiga, sügavalt, teinekord isegi häälekalt. Mis on see tarkus, millest nad lähtuvad?\nJoogi ei mõõda oma eluiga mitte elatud aastatega, vaid hingetõmmete arvuga.\n“Seega – mida rahulikum ja aeglasem hingamine, seda rohkem eluenergiat, seda pikem elu,” tõdeb joogaõpetaja Kadi Kütt, kes ise peab just hingamise tähele-panelikku jälgimist olulisimaks joogas omandatud oskuseks. “Olen joogaharjutusi tehes täielikult kohal – tunnetan hingamist ja sellega koos justkui igat rakku oma kehas. Teadlikult hingates elan teadlikumalt.”\nHingama õppimine kuulub iga joogatunni juurde, seda nimetatakse pranayamaks. Joogaõpetaja sõnul hingatakse sügavalt seepärast, et nii väljuvad mürgid organismist kõige paremini.\n"Sel moel aitame kaasa hea tervise säilimisele.”\nKeskendudes joogaasendeid võttes hingamisele, õpime alateadlikult keha paremini valitsema: me ei pingesta lihaseid, mida pole parajasti vaja pingutada.\n“Nii ei raiska me mõttetult oma jõudu ja energiat. Kui tunneme kehas pinget ja vastuseisu, siis teadlikult pingekoldesse hingates märkame õige pea, et pinge kaob ja painduvus suureneb,” avab ta jooga mõju.\n5. Püüab kinni bakterid\nInimesel on võime hingata nina või suu kaudu. Enamasti teeb ta seda nina kaudu, ja kindla põhjusega. Kuid vahel, kui nina kaudu organismi voolav hapnik selle vajadusi täita ei suuda, läheb käiku variant B ja appi tuleb suu.\nKarin Baskin selgitab, miks on oluline hingata sisse nina, mitte suu kaudu.\nSissehingamisel läbib õhk kõigepealt ülemisi hingamisteid ja alles seejärel jõuab alveoolidesse. Väljahingamisel tühjenevad jällegi kõigepealt ülemised hingamisteed ja seejärel väljub õhk alveoolidest. Seega üks osa õhust, mis ventileerib kopse, ei osale gaasivahetuses. Seda osa õhust nimetatakse anatoomiliseks surnud ruumiks.\n“Surnud” on see õhu hulk küll alveolaarse ventilatsiooni jaoks, kuid samas täidavad hingamisteed tervet rida hingamise abifunktsioone. Siin puhastatakse, soojendatakse ja niisutatakse sissehingatavat õhku. Ninakarbikute suur pind ja rikkaliku verevarustusega nina limaskest oma hästi tootlike limanäärmetega püüavad kinni õhus olevad väikesed osakesed, tolmu ja bakterid. Suu kaudu hingates suureneb vastuvõtlikkus hingamiselundkonna haigustele.\n6. Puhastab organismi\nMitmesuguste teraapiate ja eneseabi praktikud räägivad, et õige sügava hingamisega organism puhastub. Mida nad sellega mõtlevad?\nAnatoomiliselt sõltuvad kõik organismi rakud pidevast hapniku juurdevoolust ning saavad energia toitainete oksüdatiivsest lagundamisest.\n“Selle ainevahetusprotsessi lõpp-produkt on süsinikdioksiid, mis tuleb organismist eemaldada,” selgitab Karin Baskin. Seega võib ka öelda, et väljahingatava õhuga koos väljuvad organismist mürgid.\nSageli mõtlevad puhastusest kõnelejad anatoomiale lisaks aga ka muud. Mida?\n“Meie kehas on hulk seiskunud energiat – vanu mõtteid ja emotsioone. Takistatud hingamisega hoiame nendest vanadest energiatest kinni, sügavalt hingates aitame neil aga pinnale pääseda ja lahustuda,” selgitab Kadi Kütt, kel holistilise terapeudina on sageli tulnud inimese tähelepanu juhtida tema pinnapealsele või katkendlikule hingamisele.\nSeejärel on terapeudi esimene ülesanne õpetada inimest oma hingamist märkama ning hingamisharjutusi tegema. “See on esimene samm keha puhastamisel vanast ja mittevajalikust.”\n7. Kasulikum on hingata korraga rohkem, aga harvem\nVäidetakse, et kes suudab teadlikult hingamissagedust vähendada, võidab tohutult.\nMilline on see kasu ning millise sageduse poole peaksime püüdlema?\nTäiskasvanud inimene hingab minutis keskmiselt 14 korda, tavaliselt kõigub sagedus 10–18 korra vahel. Sagedamini hingavad lapsed: 20–30 korda, väikelapsed 30–40 korda ja vastsündinud 40–50 korda minutis. Ühe hingamise maht on täiskasvanud inimesel keskmiselt 500–600 ml, mis teeb minutimahu suuruseks 7,0–8,5 liitrit. Füüsilise töö ja treeningu ajal suureneb hapnikuvajadus ja siis võivad kopsude ventilatsiooni näitajad kasvada 120–160 liitrini minutis.\nSelleks, et kindlaks teha, kui efektiivselt me hingame, tuleb välja arvutada alveolaarse ventilatsiooni suurus. Kopsude ventilatsiooni ehk kopse läbiva õhu minutimahu saame teada, kui korrutame hingamismahu ja hingamissageduse.\nKarin Baskin toob näite: üks inimene hingab 10 korda minutis ja tema ühe hingamise maht on 600 ml, seega on tema kopsude minutiventilatsioon 6 l/min. Surnud ruumi jääb umbes 150 ml. Alveoolidesse jõuab igast 600 milliliitrist 450 ml õhku. Järelikult on alveolaarne ventilatsioon 4,5 l/minutis.\nTeisel inimesel on kopsude minuti-ventilatsioon samuti 6 l/min, aga tema hingab 20 korda minutis ja ühe hingamise maht on 300 ml. Ka temal jääb anatoomilisse surnud ruumi 150 ml õhku. Seega jõuab igast 300 ml-st alveoolideni 150 ml, mis teeb alveolaarse ventilatsiooni suuruseks 3 l/min.\nSellest selgub, et organismile on kasulikum hingata suurema mahu ja väiksema sagedusega. Nii osaleb gaasivahetuses märksa suurem hulk õhku. Mida suurem on alveolaarõhu uuenemise osakaal, seda suurem on ka hapniku osarõhk alveolaarõhus.\nViimasest oleneb aga juba hapniku segunemise efektiivsus kopsudes.\n8. Kahjustav suits ja saast\nAnatoomiaõpikust tuttavad pildid näitavad kõnekalt suitsetaja ja mittesuitsetaja kopsu, esimene mattunud halli kobrutava tolmukorra alla, teine rõõsa ja roosa. Suurlinnades, nagu Tokyo, Shanghai, Bangkok, ei vaadata enam ammu kummaliselt, kui inimene tuleb vastu, valge arstimask nina ja suu ees. Millist rolli mängib õhu kvaliteet?\n“Kui hapnik on jõudnud kapillaarverre, tuleb see transportida kudedesse. Seda funktsiooni täidab vere punalibledes sisalduv hemoglobiin,” selgitab Karin Baskin. Et organismi hapnikuvajadust rahuldada, peab hemoglobiini hulk veres olema 120–150 g/l.\nVingugaas on lõhnatu mürgine gaas, mida on sigaretisuitsus umbes 4% ja mida leidub ka saastatud atmosfääriõhus.\n“Vingugaas satub kopsudest verre ja seostub punavereliblede hemoglobiiniga. Sellised verelibled ei suuda enam hapnikku transportida ja organismi hapnikuvarustus halveneb. Seetõttu väheneb inimese jõudlus (6–10%), ta ei jaksa teha vastupidavust nõudvat tööd endise jõuga. Suitsetaja ei suuda joosta nii nagu enne. Seepärast enamik sportlasi ei suitseta,” teab Karin Baskin.\n9. Parem kehatunnetus ja tugi treeningul\nInimesel, kes pidevalt ainult istub, kes ei tee füüsilist tööd ega trenni, kahaneb võime hapnikku kudedesse laiali trans-portida. Kannatada saavad nii keha kui ka aju töövõime.\n“Keha hapnikuga varustamine on otseselt seotud aeroobse võimekusega, mis on ükskõik millise soorituse parandamise alus,” teab personaaltreener Mark Sermat.\nKa harjutuste kasutegur on tunduvalt suurem, kui neid saadab õige hingamisrütm.\n“Pöörates oma tähelepanu ühel ajal nii hingamisele kui ka parasjagu tehtavale liigutusele, on võimalik paremini oma keha tunnetada. On suurem tõenäosus vältida lihaste üleliigset pingesse minekut ja seega pikendada sooritusvõimet,” selgitab Mark Sermat.\nSeetõttu soovitab ta eriti algajatel valida selliseid treeninguid, kus on võimalik oma hingamist jälgida. Näiteks alustada personaaltreeningutega või väiksemates treeningugruppides.\nKes üksinda alustab, võiks valida harjutamiseks tegevused, kus tehakse üht ja sama liigutust tuhandeid kordi, näiteks rattasõit ja kõndimine. Kui treeningul süstemaatiliselt hingamist jälgida, tekib inimesel seos, et ka igapäevaelus samu asju jälgida.\nEriti rõhutab personaaltreener seda, et kõhuhingamist harjutades tuleb väljahingamisel keskosa peenikeseks, mitte lihtsalt tugevaks tõmmata.\n“Käib see nii, et sisse hingates liigub kõht ette, välja hingates sisse. Kõige parem on seda harjutada selili maas, jalad põlvest kõverdatuna. Hiljem aga proovida seda kõndides, harjutusi tehes... ja nii igal pool. Kusjuures selg ei tohiks olla nõgus, sest siis läheb kõhtu sisse tõmmates selg pingesse,” soovitab Mark Sermat.\nSüstemaatiliselt harjutades võib ka loosunglik “Hinga end saledaks!” reaalsuseks saada.\n“Nüüd ei ole enam kolm korda nädalas tund trenni, mis lihaseid mõjutab, vaid iga ärkveloldud hetk päevas,” sõnab Mark Sermat.\nTesti oma hingamist!\nIstu sirge seljaga, hoia pea püsti ja õlad vabad. Pane üks käsi rinnale ja teine alakõhule.\nHinga sügavalt sisse ja jälgi, kumb käsi liigub rohkem. Kui liigub ülemine ehk rinnal olev käsi, on hingamine pinnapealne. Nii täidame kopsust vaid 20%. Hingamine on õige, kui alumine, kõhul paiknev käsi liigub rohkem.\nAllikas: Kadi Kütt\nHarjuta teadlikku hingamist!\n• Alustuseks ära püüa oma hingamist muuta või suunata, vaid lihtsalt jälgi tähelepanelikult, kuidas keha tahab hingata. Luba kehal pingevabalt ja loomulikult hingata, olles samal ajal täie tähelepanuga hingamise juures. Muuda hingamise jälgimine igapäevaseks harjumuseks!\n• Istu sirge seljaga, hoia pea püsti ja õlad vabad. Pane üks käsi kõhule. Hinga sügavalt, nii et kõht liigub kaasa (sisse hingates liigub kõht ette, välja hingates tagasi selgroo poole). Kontrolli, et kõhul olev käsi liiguks koos hingamisega!\n• Kui oled ärev ja stressis...\nÄrevat meelt aitab rahustada aeglane ja sügav hingamine. Hinga nina kaudu sügavalt sisse ja välja. Hoia kogu tähelepanu hingamise juures! Tunneta, kuidas iga välja-\nhingamisega keha lõdvestub ja muutub raskeks. Kujutle, kuidas sa hingad koos õhuga kehast välja ka ärevuse ja stressi. Lihtsam on, kui annad sellele oma kujutluses ka mingi värvi, nt hingad endast välja musta värvi ärevust.\n• Kui uni ei tule...\nVäga hästi aitab ka siin rahulik ja sügav kõhuhingamine. Oluline on olla kogu tähelepanuga hingamise juures, tunnetada õhu liikumist ninasõõrmetes ning hoida kõht pehme ja pingevaba.\n• Kui olen uimane ja vajan erksust...\nUimasuse korral tasub sirutada selga ja teha paar sügavat hingetõmmet. Samuti muudab erksamaks ja annab energiat läbi parema ninasõõrme hingamine.\nKuidas õueskäimine tervist mõjutab?\nSoovid kaalust alla võtta? Pese käsi ja värskeid toiduaineid!


Teenused – Ofit\nKontoritreening kujutab endast 15-25-minutilist seanssi, mis katab põhilised murekohad vastavalt tööiseloomule. Tegelikkuses ei ole kontoritreening mõeldud vaid kontoritöötajatele. Me pakume liigutamisseansse ka tootmistöölistele, kelle tööiseloom on samuti organismi ühekülgselt koormav.\nMeie programmid on koostatud individuaalselt iga ettevõtte tööiseloomu silmas pidades ning lähtudes tööfüsioterapeutide ja treenerite parimatest praktikatest. Vastavalt ettevõtte võimalustele käivad treenerid ise kontorid läbi, et säästa töötajaid ja juhte liigsest ajakulust. Meie programmid ei võta higiseks ega nõua mingisuguseid teadmisi/oskusi. Rõhk on vereringe parandamises, hapnikutaseme tõstmises ajus ja pinges olevate kehaosade (näiteks selg, kael) teaduspõhises läbiliigutamises.\nKontoritreening parandab verevarustust kehaosades, mis on olnud sundasendis, ning aitab selle abil ennetada ja vähendada ebamugavustunnet, mis pikaajalise istumisega (või muu sundasendiga) kaasneb. Isegi lühiajaline treening parandab infotöötlust ja mälu, lisaks annab energiat ja teeb tuju heaks. Regulaarne liigutamise harjumus teeb töökeskkonna mõnusamaks.\nPane tähele! Võimalik on pakkuda töötajatele kontoritreeninguid ka virtuaalselt. Kodukontorites kohtab harva korralikke kontoriruume, mistõttu mööduvad tööpäevad söögilaua taga või hoopis diivanil. Nii on aga erinevad vaevused kerged tulema. Virtuaalne kontoritreening pakub ka kaugtööl olijatele võimaluse end päeva jooksul liigutada ning loob ühise videosilla abil võimeldes ka mõnusat meeskonnatunnet.\nKuidas peaks istuma? Kuidas leida parimat asendit? Kuidas saab iga töötaja ise tekkinud pingete korral olukorda parandada? Miks üldse on vajalik liigutamine ning mida see meile annab? Kuidas ennetada ja toime tulla lihas-luukonna vaevustega (alaseljavalu, randmevalu jne.) Neile ja paljudele teistele küsimustele vastab füsioterapeut Liina Pääbo.\nÜheks võimaluseks on pakkuda töötajatele töökeskkonna koolitust. Vastavalt ettevõtte murele/huvile saab koolituse sisu kohandada iga ettevõtte keskkonnaga ja ootustega sobivaks. Soovi korral võimalus koolituse lõpus saada ka praktilist väljundit programmilise poolega (kontoritreeningu”näol), kus näidatakse põhiliseid efektiivseid liigutusi, mida iga töötaja peaks teadma. Koolituse jaoks võiks varuda 2-3 tundi sõltuvalt osalejate arvust. Kuna tegu on kaasava koolitusega, antakse sõna ka töötajatele.\nTeine võimalus on veenduda enda töökohtade ergonoomikas. Pakume töökoha hindamist. Tööfüsioterapeut käib igal töökohal, hindab töökohad ning jagab soovitusi võimalikeks parendusteks.\nIndividuaalne nõustamine on teenus, mida paljud tööandjad ei tea enda töötajatele pakkuda, kuid töötajad seda väga ootavad. Paljude töötajate kohta kehtib paraku reegel, et kui ei küsita, siis ei räägita. Ehk tööfüsioterapeut nõustab töötajaid individuaalselt, kuulab nende küsimusi ja probleeme ning pakub lahendusi. Õnneks on üha rohkem ettevõtteid seda võimalust avastamas. Rõõmsamad töötajad, paremad tulemused.\nAitame muuta töökeskkonna paremaks.\nMitmed ettevõtted on läinud tänaseks seda teed, et pakuvad oma töötajatele võimalust käia trennis töölt lahkumata. Siinkohal on mõeldud rühmatreeninguid, mis varieeruvad joogast lihastreeningute ja zumbani. Igaüks leiab enda soovile meelepärase võimaluse töölt lahkumata saada mõnus füüsiline koormus ja positiivne emotsioon.\nMeie treenerid on EOK 6.taseme treenerid ning koolitajad. Igal ühel neist on oma “käekiri” ja stiil, mistõttu suudame pakkuda mõnusat vaheldust ja professionaalsust.\nMassaaž on populaarne moodus leevendada tööst tulenevaid lihaspingeid. Suur osa ettevõtetest on juba leidnud massaažile koha enda kontoris. Pakume nii klassikalist vajaduspõhist massaaži massaažilaual või -toolil, aga ka refleksioteraapiat. Meie massöörid on palavalt armastatud erinevate ettevõtete ja nende töötajate poolt.\nKoostöös ettevõtte soovide ja vajadustega loome sobiva graafiku ja viisi, kuidas pakkuda töötajatele võimalust pingete leevendamiseks. Soovituslik seansi pikkus ühe töötaja kohta on vähemalt 20 minutit, et massöör saaks avaldada piisavat mõju enesetunde parandamiseks. Massaažide sagedus sõltub ettevõtte suurusest ja soovidest. Võimalik jagada töötajad mitme päeva päevale.\nMassaažid ei sobi mitte vaid kontoritöötajatele, aga ka lao- ja tootmistöölistele. Pidev lihaspinge ja korduvad liigutused muudavad massaži ladudes ja tootmistehastes oluliseks osaks töötervishoiust.\nCopyright - Ofit OÜ


PÄEVATEE. Päevatee suvekülaline. Valdu Välimäe (10.06.2017)\nOisu kandi mees Valdu Välimäe on entusiastlik priitahtlik pritsimees, koduloo-uurija ja muuseumi rajaja, vanavara koguja, kuldsete kätega tehnikamees, abikaasa ja isa, suurepärane vanaisa kuuele lapselapsele ja ennekõike tubli eestimeelne mees...\nPÄEVATEE. Päevatee suvekülaline. Leonhard Soom (01.07.2017)\nKülas on legendaarne kergejõustikutreener Leonhard Soom, kes on Türil lapsi ja täiskasvanuid treeninud juba peaaegu 40 aastat. Loonud pere, saanud kolm last, siis lahutanud ja üksikuks jäänudki...\nPÄEVATEE. Martin Viirand (10.12.2016)\n"Päevatee" külaline on kauaaegne Eesti Raadio kirjandussaadete toimetaja Martin Viirand, kes töötas Eesti Raadios 41 aastat. Ta tuli raadiosse tööle "kuldsetel kuuekümnendatel" (1967), mil kõrgtaset näitasid noored kirjanikud, kunstnikud ja teatritegijad...\nPÄEVATEE. Päevatee suvekülaline. Marje Metsur (25.06.2016)\nPäevatee suvekülaline on näitleja Marje Metsur. Marje Metsur lõpetas 1965. aastal Lavakunstikooli II lennu ja töötas seejärel kuni 2009. aastani ENSV Riiklikus Noorsooteatris. Ta on üks Noorsootetari asutajaliikmeist...\nPÄEVATEE. Päevatee suvekülaline. Vello Mikk (18.06.2016)\n"Päevateel" on külas kauaaegne raadioreporter, -ajakirjanik ja toimetaja Vello Mikk. Päritolult on ta mulk, aga suurema osa oma elust veetnud Tallinnas, kus elab praegugi. Lõpetanud tollases Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehakutuuri ja muusika eriala, töötas Vello Mikk lühikest aega õpetajana, tuli siis Eesti Raadiosse noorte reporterite kooli, kus tema juhendajaks oli ka Valdo Pant...\nPÄEVATEE. Päevatee suvekülaline. Herbert Last (02.07.2016)\nPäevatee suvekülaline on 75-aastane koerulane, elupõline emakeele ja kirjanduse õpetaja, harrastusnäitleja ja lavastaja, luuletaja, mitmete näidendite ja kodulooliste raamatute autor, isa, abikaasa ja vanaisa Herbert Last, kellel käis külas Olev Kenk...\nPÄEVATEE. Päevatee suvekülaline. Peeter Kaljumäe (16.07.2016)\nPäevatee suvekülaline on Peeter Kaljumäe. Peeter Kaljumäe on sündinud, kasvanud, koolis käinud ja töötanud Pärnus, kus elab põhiliselt ka praegu. Tallinnas Georg Otsa nimelises Muusikakoolis õppis klaverit ja laulmist...\nPÄEVATEE. Päevatee suvekülaline. Aleksei Turovski (06.08.2016)\nPäevatee suvekülaline on zooloog, parasitoloog, etoloog ja zoosemiootik Aleksei Turovski, kes 4. augustil tähistas 70. juubelisünnipäeva. Tallinna Loomaaias on ta kirjas vanem-metoodikuna, mis tähendab tema sõnul seda, et teeb kõike, mida vaja...\nKokku: 171 | Näitan: 11-20 | Näita kõiki


Tulekul on mardipäev! 7 lustakat tegelast, kelleks võiksid end maskeerida | Tarbija\nTulekul on mardipäev! 7 lustakat tegelast, kelleks võiksid end maskeerida (2)\nToimetas Laura Liinat, 7. november 2019 07:00\nMardipere on kirjuFoto: Andres Treial, Zoomfoto.ee\nMardid käivad ringi peredena, kus on palju erinevaid tegelasi. Mardipere liikmed riietatakase tavaliselt meesteks või loomadeks, nad on karused, tumedad, mustad ja lärmakad. Mida karvasem ja karusem mardisant sa oled, seda parem!\nMardid on maskeeritud tegelased, kes käivad perest peresse ja toovad õnne. Arvatakse, et mardisandid on tulnud siia kaugelt teispoolsusest ja endale maski ette pannes kehastavad nad meie esivanemate hingi. Mardisante oodatakse, sest nad toovad väge ja õnne, saades vastu head-paremat. Kas teadsid, et varasemalt on mardisandiks käinud täiskasvanud mehed ja noored? Tänapäeval käivad marti jooksmas rohkem lapsed.\n10 HÕRGUTIST MARDILAUPÄEVAKS: kostita uhkelt sante ja iseennast just selleks pühaks sobiliku toiduga\nNeed 5 tegevust toovad mardipäeval õnne majja! (2)\nÜLESKUTSE | Anna teada, kas sinu lapsed käivad veel marti jooksmas! (52)\nMardisanti minnes võid maskeerida end vastavalt fantaasiale ükskõik milliseks tegelaseks, erinevaks ametimeheks: korstnapühkija, kaardimoor, tohter, soldat, kingsepp, madrus. Oluline on, et sellel tegelasel oleks sandiperes oma roll. Lisaks ametimeestele on mardiperes olnud ka traditsioonilised liikmed. Vali neist endale meelepärane ja kasuta loovust!\nKarvase kasukaga karu, kel kaelas või ümber piha suur (lehma-)kett, mis liikudes kõliseb. Karutaltsutaja hoiab karu ohjes, kuid karu teeb ulakusi, ei kuula sõna. Karu lööb karutantsu.\nKotimehel on andide kogumiseks suur kott (kartulikott, padjapüür), mis riputatud kaela või pistetud vöö vahele. Kotimees kogub kõik annid kotti.\nEdev ja lustakas tegelane, kes kutsub pererahvast tantsima. Seljas on tal suur kirju seelik, mille alla võib panna peitu vööle riputatud kellukese.\nHanel on suurrätt või lina üle pea visatud ja nokaks kulp, kuhu ta kogub õnnemünte. Hani koogutab üles-alla, häälitsedes ”kii-ka-kaa”.\nMardihobust saab teha nii kahekesi kui ka üksinda. Üks võimalus on siduda endale taha kartulikorv (sellest saab hobuse tagumine osa), lasta küürakile ja tõmmata suurrätt või lina üle ja siduda kaseviht sabaks taha. Hobuse pea tee toki otsa pistetud täistopitud sokist või rulli keeratud lambanahast. Hobune lööb takka üles ja kappab mööda tuba. Kui hobune väsib ja maha kukub, tuleb teda meelitada andidega.\nKahekesi tehes seistakse teineteise selja taga. Esimene võtab kätte hobuse pea, teine võtab temalt selja tagant ümbert kinni, mõlemad lasevad küürakile ja neile tõmmatakse üle suurrätt või lina, taha seotakse vihast saba.\nVaata rohkem: www.mardipaev.com\nKarune mardisantFoto: Andres Treial, Zoomfoto.ee\nMis tegelane see on?Foto: Andres Treial, Zoomfoto.ee


Praegu on, 65 külastaja(d) ja 0 kasutaja(d) kes on praegu portaalis.\nPostitatud: T mär 19, 2019 12:03 am Postita teema:\nKuid pole viga,sest minu arvates sellel autol ei peaks olema juba määrdenippel. Väino,räägi lahti see lause.\nPostitatud: N mär 21, 2019 7:40 pm Postita teema:\nPostitatud: L mär 23, 2019 12:41 am Postita teema:\nKas mitte ei alanud kogu see ümberehitus just nendest tiivaliistude küsimusest???!\nAga see masin saab võimas olema!\nPostitatud: L mär 23, 2019 8:23 pm Postita teema:\nPaar pisiasja, mida restaureeriad ei pea oluliseks või lihtsalt nende olemasolust pole olnud nad teadlikud. Valdavalt on taastatuil aga need siiski puudu. Võib olla on põhjus selles, et need detailikataloogis ei kajastu.\nEsiteks mingid mõttetud tihendijupid kapotihingede piirkonnas kaare põhjas kumbalgi pool. Need on U-kujulised ja sama profiiliga, kui kapoti tagumise serva pikk tihend.\n1959. a. ja 1968 a. autod\nTeiseks tulemüüri ja lanseka plekkide vahele käiv tihend. Need on pehmed ja vahulisest kummist, nagu uksetihendid, kuid nad on kahe haaraga V-kujulised.\n1959. a ja 1968. a autodel\n1968. a. autol vastaspool ja vaade koopast\nPostitatud: P mär 24, 2019 5:09 pm Postita teema:\nTänan info eest - saab tehtud. No tõesti ei teadnud nendest tihenditest.\nÜmberehitus sai alguse, kui üks tagumine tiib kokku sai ja siis tekkis kahtlus, et midagi on vist valesti. Nii hakkaski see lumepall veerema.\nPostitatud: K mär 27, 2019 10:52 pm Postita teema:\nPostitatud: P mär 31, 2019 5:04 pm Postita teema:\nOotasin vaikselt mitu päeva lootuses, et ehk Medvedjev kommenteerib spidomeetri sinist kuplit. Saan aru, et tõsisele eesti mehele meeldib sini-must valge värvikombinatsioon, aga seda sinist (nagu ka roosat) kuplit pole ma näinud kunagi ühegi Volga küljes, ainult tänapäevaste replikatena veebipoodides. Ka tänapäevased rohelised ei ole õige värvusega (kollakad), kuid säilinud originaale (koos autoga või ilma) ikka leidub.\nPanen ühe uduse pildi originaalist, mis on üsna toonis selle autoga\nPostitatud: P mär 31, 2019 11:28 pm Postita teema:\nJah, Vahur, su vihje on tõepoolest asjakohane ja õige. Mina pean originaalseks kahte tooni kupleid. Roheline, mis on hilisem ja mida ma olen kohanud sellistega komplekteerituna kaubandusvõrgus müüdud valge kruntvärviga värvitud korpustega spidomeetriplokkidel. Ja vanemad klaasid, mis on heledad kergelt sinakat tooni. Sellise värvusega on juhtunud olema just need kokkuvaunud-sulanud klaasid. Muud värvused on minu silmale võõrad- valmistatud tuunijatele. Proovin hiljem pilte lisada.\nPostitatud: E apr 01, 2019 9:09 pm Postita teema:\nTänan info eest! Aga mis mul peaks siis olema - Kas helesinine? Äkki need helesinised, mis tänaseni säilinud olidki kunagi sinised?\nPostitatud: T apr 02, 2019 2:30 am Postita teema:\nKindlasti mitte. Klaasi toon ehk on kõige sarnasem võrdlusega, kui paksema aknaklaasi lõikeservast sügavuti sisse vaadata-rohekas-sinine või sinakasroheline.\nPimedas välguga, kuid valgusti on klaasile suunatud\nSellisena tundub pigem rohekana. Ja sarnane rohkem Vahuri pildil olevaga.\nPimedas ilma välguta, lisavalgus kuplile suunatud\nNiimoodi läbi valgustatuna pigem sinakas\nPostitatud: T apr 02, 2019 6:16 pm Postita teema:\nOma mahukast pildipangast leidsin mõned fotod veel.\nNo ei ole ta sinine ega ka roheline. Aga originaal on just selline.\nPostitatud: T apr 02, 2019 9:32 pm Postita teema:\nPostitatud: T apr 02, 2019 10:27 pm Postita teema:\nJuhtme kude igati kena ja originaalilähedane.\nLeidsin oma kaustast pildi juhtmekomplektist, kus kõik lisajuhtmed on küll "jalutama" läinud, kuid alles on see lint, millega mässitakse kaitsmaks happepritsmete eest aku läheduses alaliselt viibiv juhtmestik kinni. Näited tõin varasemalt.\nPostitatud: L apr 06, 2019 10:56 pm Postita teema:\nPostitatud: P apr 07, 2019 11:15 am Postita teema:\nSama järeldus mitmete nii uute kui kasutatud näidete põhjal.\nOlenevalt valgusest ja vananemisastmest kõik kas sinakasrohelised või täitsa rohelised.\nJa üks 100% säilinud eksemplar Soomest tulnud 22 pealt:


Vooremaa Viivislaenude kasv märtsis aeglustus\nViivislaenude kasv märtsis aeglustus. Rohkem kui 60 päevase makseviivitusega laenud moodustasid pankade laenuportfellis 0,93 protsenti, mis oli vaid 0,03 protsendipunkti kõrgem näitaja kui eelmisel kuul.\nEesti ettevõtete ja eraisikute laenu- ja liisingumaht suurenes märtsis 2,6 miljardi krooni võrra. Aastakasv taandus 27 protsendilt 25 protsendile.\n2008. aasta esimese kolme kuu jooksul lisandunud laenumaht oli poole väiksem aastatagusest näitajast ja jäi alla ka 2006. aasta alguse kasvule. Mõõdukama laenukasvu jätkumist võib eeldada ka järgnevatel kuudel.\nKoondarvestuses võis täheldada positiivset arengut eluasemelaenude kvaliteedis, kus pikaaegselt viivises olevate laenude maht vähenes ligi 11 protsendi võrra, ent pankade lõikes olid muutused eluasemelaenude kvaliteedis siiski erinevad. Kuigi märtsis jätkus ettevõtete laenude ja eraisikute tarbimislaenude kvaliteedi mõningane halvenemine, ei ole ühegi laenusegmendi juures ilmnenud laenuteenindamise probleeme ulatuses, mis võiksid takistada majanduse sujuvat kohandumist või tekitaksid probleeme finantssektorile.\nTöötleva tööstuse ettevõtete finantseerimine on kasvanud ettevõtlussektori keskmisest kiiremini, kuigi eelmise kuuga võrreldes jäi laenumahu suurenemine siiski oluliselt tagasihoidlikumaks.\nMuutunud majanduskeskkonnas on pankade kasumlikkus püsinud tugev. 2008. aasta esimeses kvartalis ulatus Eestis registreeritud pankade ning siin tegutsevate välispankade filiaalide puhaskasum 981 miljoni kroonini. Koondarvestuses ületas pankade nelja viimase kvartali omakapitali keskmine tulukus 27 protsenti.\nfinantssektori poliitika allosakonna juhataja


Küünlad millel on kosmeetikalaiuste ekstraktiga - Tsüstiidi sümptomid noorukite tüdrukutes\nKulinaaria spetsialist. Hiljem asendas puu metalli. Serveeri julepit piparmündilehtede ja sidrunikiiludega kaunistatud prillides. Termin "suposiit" võeti vastu\nKuiva haava korral on soovitatav korrapärane sidumine ja haavavedeliku eritumise korral on soovitatav kasutada imavat sidet. Salvi vahetatakse vastavalt haava tüübi tavalisteleintervallidele. Kroonilistele, raskesti ravitavad haavad katkesalvikiht tavalise marli või sidemega.\nKui haav sisaldab õõnsusi, siis võib salvi kanda haavasidemele, mida kasutatakse haavaõõnes. Salvi abil immutatud marli tuleb vahetada iga päev või igal teisel päeval.\nRoot ja pärast urineerimist naistel


Lamineeritud klaaspiirded - lamineeritud klaas - tooted - QINGDAO MIGO GLASS CO., LTD\nLamineeritud klaasist reelingud/piirded\nKuju: Lame või kumer.\nKlaasi valikud: lõõmutatud (tavalisest klaasist), mustriline, karastatud (5 x tugevus lõõmutatud),\nTugevdada soojuse (2 x tugevus lõõmutatud), happega söövitatud, silk trükitud klaas.\nKategooriad: Tavalisest lamineeritud klaasist\nKlaasist piirded / piirded on kasutusel erinevaid elu- ja seadeid ohutuse ja Ilu klaas lisab struktuurile. Lamineeritud klaas pakub erinevaid disaini võimalusi: PVB vahekiht võib olla selge, toonitud, või custom trükitud; klaas võib olla lame või kumer. Lamineeritud klaas pakub olulist kasu monoliit klaasi kasutatakse piirded; nimelt PVB vahekihid klaasikildude säilitada ja hoida klaasi purunemise korral puutumata.\nKasutamise eeliseid MIGO lamineeritud klaasist reelingud/klaaspiirete nagu:\n●Permanent kaitse alla klaasi. Negatiivne külg, et monoliitne karastatud klaas on purunemise pärast klaasi kaasnähtusi. Alla klaasi võivad põhjustada tõsiseid vigastusi inimestele allpool, lamineeritud klaasi killud järgib Keskmine kiht, vältides klaas osakesed hajutades ja kukkumine.\n●No klaasist võimaldab kujundada kõnnitee all lamineeritud klaaspiirded.\n●Glass pinnad on vastupidav-ei kollasus, pragunemist või grillimisseadmeid.\n●Unobstructed nägemus peale võrdsed. Lamineeritud klaasist reelingud annab Sport ohutuse paljudes kohtades üle maailma. Metallist ülemisele kaanele ja käsipuu on elimineeritud paljud need süsteemid annavad pealtvaatajad takistusteta peale võrdsed.\n●Glass piirded kaubanduskeskustes ja lennujaamade luua avatud tunne sees suur avalik ruum. Puhul mitut lugu tutvustuse, ostjatel on kauplustes lahtise teiste tasandil. Lennujaamades, võib asuda klaaspiirded kõrval liikuvad kõnniteed. Mõlemal juhul avalik julgeolek on nii.\n●MIGO ionoplast vahekiht talub temperatuuri ja niiskuse tõttu serva defektid teket. MIGO lamineeritud klaasi saab kasutada basseini aiad.\nHot Tags: Lamineeritud klaaspiirded, lamineeritud klaas


Françoise Sagan – Vikitsitaadid\nFrançoise Sagan (kodanikunimi Françoise Delphine Quoirez; 21. juuni 1935, Cajarc, Prantsusmaa – 24. september 2004, Honfleur, Prantsusmaa) oli prantsuse kirjanik, näitekirjanik ja stsenarist.\nFrançoise Sagan, 1960.\nMa ei otsi inimeste kujutamises täpsust. Püüan anda kujuteldavatele inimestele teatud tõepärasuse. Oleksin surmani tüdinud, kui paneksin oma romaanidesse inimesed, keda ma tunnen. Mulle näib, et on kaht liiki nõkse: "fassaadid", mille inimesed võtavad omaks üksteise silme ees, ja "fassaad", mille kirjanik asetab tõelisuse näole.\nMuidugi on kunsti illusioon panna inimene uskuma, et suur kirjandus on elule väga lähedal, kuid tõde on täpselt vastupidine. Elu on amorfne, kirjandus on formaalne.\n"Kurbus kummaline tunne"Redigeeri\nTsitaadid väljaandest: Françoise Sagan, "Kurbus kummaline tunne", tlk Heli Seitam, rmt: "Kurbus kummaline tunne. Kas te armastate Brahmsi", 2009.\nKummaline, kuidas tõrjumatu saatus armastab end näidata läbi mõne mittemidagiütleva, täiesti keskpärase näo. (lk 112)\n"Kas te armastate Brahmsi"Redigeeri\nTsitaadid väljaandest: Françoise Sagan, "Kas te armastate Brahmsi", tlk Tiiu Vilimaa, rmt: "Kurbus kummaline tunne. Kas te armastate Brahmsi", 2009.\nTa ei mõelnud, et selline ettevaatlik stiil: "Teeksin teile haiget, see oleks ettevaatamatu jne", on tavaliselt armuloo jutumärgid, mis pannakse kas vahetult enne või pärast, kuid mille pärast mingil juhul ei tule julgust kaotada. (lk 194-195)\nÜhel õhtul läks ta koos sõbraga mingist süngest trepist alla ja leidis end väikesest, talle tundmatust öölokaalist. Nad olid palju joonud, tellisid juurde ja jäid taas kurvaks. Siis hakkas laulma üks neegritar, kellel oli tohutu roosa suu, mis avanes justkui tuhande igatsuse värav, süüdates meeleheitlike tunnete tulva, millele nad vastupanuta andusid. (lk 195)\nJa poolel teel, enne kui naine ta õnnetut nägu nägi, hakkas ta vaaruma. Paule toetas teda järjekordselt, toetas tema kurbust, nagu ta oli toetanud tema õnne. Ja ta ei suutnud vältida kadedust selle nii jõulise kurbuse, kauni kurbuse, ilusa valu pärast, nagu tema ise seda enam kunagi ei tunne. (lk 237-238)\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Françoise_Sagan&oldid=64929"\nLehekülje viimane muutmine: 20. juuni 2021, 16:09\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:09, 20. juuni 2021.


Tee ost WebCamSeks.ru — BongaCams Sex Chat lehel ja võid iga päev saada kuni 200 boonustokenit!\n1. Kampaania jooksul annab webcamseks.ru iga päev 5 liikmele auhindu (päev algab 00:00 am GMT+2 ja lõpeb 11:59 pm GMT+2).\n2. Tasuta tokenid kantakse mõne tunni jooksul võitjate webcamseks.ru kontole.\n5. webcamseks.ru jätab endale õiguse käesolevaid ametlikke reegleid ja auhinnasummasid oma äranägemise järgi muuta.\n6. webcamseks.ru jätab endale õiguse kampaania oma äranägemise järgi tühistada. Kampaanias osalemisega kinnitavad osalejad, et kampaania tühistamise korral ei ole neil õigust auhindu saada.


Kiili kooli Ic-IIc-IIIc-IVc: detsember 2008\nReedel, 19. detsembril oli veerandi viimane koolipäev. Meil oli see planeeritud ülekoolilise stiilipeona - Eesti jõulud ja näärid. Hommikul tervitas meid kooli fuajees Jõul, kellel oli kaasas Näär. Toimusid rahvalikud mängud, laat, esinemised, meisterdada sai töötubades ja muidugi ei puudunud ka jõuluvana. Meie laulsime klassiga ühislaulu "Jõuluõhtune kirikukell" ning saime selle eest kõik ka kommipakid. Ürituse lõpetuseks toimus klassijuhataja tund, sest käes oli ju tunnistuste jagamise aeg - "palgapäev". Meie laste tunnistused olid kõik väga head ja loodetavasti jätkub kõigil indu uuel aastal end jälle pingutada. Igatahes oli huvitav 2008. aasta ning usun, et põnevust jätkub ka uude aastasse.\nNeljapäeval, 18. detsembril oli viimane töine koolipäev. Olime just oma koolitükkidega hoos kui lahti läks klassiuks ja sisse astusid kaks päkapikku. Üllatuseks oli see, et päkapikud teadsid paljude laste nimesid ning Carmeni käest küsiti koguni, kas ta on oma pikad juuksed maha lõiganud. Päkapikud jäid meie klassi lastega väga rahule ja tänutäheks saime ka piparkoogikoti.\nTäna oli meil siis ühine klassipidu. Algul tegime tahvlile ürituse kava. Seejärel mängisime mitmeid mänge-"Pikk nina", "Tühi tool", "Pilgunool", lahendasime arvutusketti ning vahele pidasime söögipause. Lõpuks lunastas iga laps välja oma loosipaki, mis klassikaaslane talle teinud oli. Aeg läks väga ruttu kindlasti sellepärast, et oli tegevust. Kahju ainult, et üks klassivend hommikul haigestus ja ei saanud peol osaleda. Aitäh ka Ic klassi päkapikkudele, kes olid lukustatud uksele vaatamata jätnud ühe särava paki õpetaja lauale.\nPostitaja: õpetaja Sille kell 22:26 Kommentaare ei ole:


Kostivere ja Raasiku vahel jäid inimesed lumevangi - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKostivere ja Raasiku vahel jäid inimesed lumevangi\n10. detsember 2010, 0:56\nPäästjad evakueerisid 18 inimest, teelõik suletud!\nTorm Monikaga kaasa tulnud tugev lumesadu on teed paiguti läbimatuks muutnud, mistõttu ei soovita päästjad nina toast välja pista.\nPõhja-Eesti päästekeskuse teatel jäid Harjumaal Kostivere ja Raasiku vahelisel teelõigul inimesed sõidukitega lumme kinni jäänud ning päästjad evakueerisid sealt 18 inimest.\nEvakueerimiseks kasutati praegustesse ilmastikuoludesse sobivat Kehra komando Bandvagen-tüüpi roomiksõidukit. Viis lumevangist päästetud inimest paigutati ööseks Raasiku lasteaeda.\nÜhtlasi otsustas päästekeskus koostöös Põhja regionaalse maanteeametiga sulgeda Kostivere-Raasiku vahelise teelõigu liikluseks, kuna tee on raskete ilmastikuolude tõttu sõidukitele läbimatu. Teelõik on suletud ka reedel.\nPõhja-Eesti Päästekeskus kutsub inimesi jääma kodudesse, kui vähegi on võimalik vältida väljasõitu.\nEkstreemsetest ilmastikuoludest on muutunud läbimatuks paljud kõrvalteed Harjumaal Tallinnast ida suunal Peterburi maantee lähipiirkonnas. Enim väljakutseid lumme kinni jäänud autodest on Jõelähtme ja Raasiku vallast.\nKui esineb oht inimeste elule ja tervisele, tuleb helistada hädaabinumbril 112. Infot tormi tõttu tekkinud takistustest sõiduteedel saab maanteeinfo numbrilt 1510. Elektrikatkestustest tuleb teatada Eesti Energia rikketelefonil 1343.


Aadlipaleest Libertysse: kus elavad Eesti riigipead? - Kinnisvara - Kodustiil\n29. veebruar 2016, 19:54\nRiigipea esindushooned Kadriorus.\nFOTO: Kaido Haagen/Pööning\nEesti Vabariigi sündides oli noor riik silmitsi probleemiga, kuhu paigutada riigi esindusorganid. Riigikogu asus Toompeale kubermanguvalitsuse hoonesse, mille hoovile ehitati eestipärane Riigikogu hoone. Riigipea residents asus algul selleks kohandatud vanas aadlipalees Riigikogu hoone lähistel. 1929. aastal, pärast Kunstimuuseumi väljatõstmist kolis see aga Peeter I rajatud Kadrioru lossi. Lisaks kasutati suveresidentsina Oru lossi Toilas.\n1937. aastal alustati Kadriorgu uue võimukeskuse ehitamist, mis otsis välist kooskõla barokse lossiga (arhitekt Alar Kotli). Väliselt ajaloohõnguline, oli uus kantseleihoone oma sisult märksa kaasaegsem. Kasutati oma aja parimaid ja moodsamaid materjale, kujundamisel kaasati eesti tipparhitekte, sisearhitekte ja tarbekunstnikke.\nErinevad riigikorrad on hoone juures toonud kaasa mõningaid muudatusi. Nõukogude aja suures materjalipuuduses midagi ulatuslikku õnneks siiski ei tehtud, muudatused olid peamiselt ideoloogilist laadi. Eesti taasiseseisvudes, 1990. aastate algul, ehitati kantseleihoonesse presidendi ametikorter ning katusekorrusele bürooruumid. 2002. aastal võeti ette suur administratiivhoone restaureerimine, mille käigus taastati ehitusaegsete jooniste ja juhendite järgi esindusruumide interjöör.\nAlar Kotli projekteeris ehitise ametihoonena ning riigipea residents pidi asuma Kadrioru lossis – seega praegune ruumilahendus, kus presidendilossis asuvad nii residents kui ametiruumid, on kaunis kitsas ja ebamugav.\nTulevikus saab presidendi ametikoduks Rocca al Mares asuv Liberty suvemõis. Libertys puudub suurilmalik sära ja pidulikkus, iseloomulik on pigem argine asisus. Ent siiski on seal nii baltisaksa pärandile omast euroopalikku elegantsi kui ka kohaliku puitehitustraditsiooni maalähedast hubasust. Kui kavatsused realiseeruvad, saab Libertysse kolida juba järgmine, tänavu valitav Eesti president.\nEesti riigipeade esindushoonetest saab pikemalt lugeda ajakirja Pööning uuest numbrist. Eesti ajakiri Pööning räägib ajalooga majadest ja aedadest, disainiklassikast, antiigist, traditsioonilisest käsitööst, toiduajaloost ning jagab restaureerimisnõuandeid.


15:55 14.06.2019 (Uuendatud 15:11 14.06.2019)\nTALLINN, 14. juuni — Sputnik. Valitsus ise kommenteerib Eesti Energia ettepanekut esialgu üsna ettevaatlikult, kuna maksu kehtestamine nõuab mitte ainult kooskõlastust Läti ja Leeduga, vaid ka Brüsseli nõusolekut, kirjutab ERR.\n"See otsus tuleb kooskõlastada ka Euroopa Liiduga ja mingit kiiret lahendust kindlasti ei ole. Siin kindlasti käib diskussioon ka selle üle, et kui palju see Venemaalt tulev energia Eestis üldse hinda mõjutab ja kui palju oleks võimalik nende tollidega seda turgu reguleerida," kommenteeris minister Taavi Aas.\nEesti juhtkond näeb lahendust "ebaausa konkurentsi küsimusele" lisatingimuste kehtestamises Venemaa elektritarnijatele. Nagu Sputnik Eesti kirjutas, tegi peaminister Jüri Ratas juuni algul Baltimaadele ettepaneku mõelda võimalusele kehtestada elektrile, mis tuleb riikidest, mis ei kuulu Euroopa Liitu, täiendav taristumaks.\nEesti Energia nimetas töötajate koondamise ühe põhjusena Venemaa elektrienergiat.\n"Me oleme selle aastaga juba koondanud peaaegu 500 inimest, aasta algusest. Ja tegelikult see suhteliselt karm ja ebavõrdne turuolukord, mis meil siin Vene elektriga, maksuvaba elektriga konkureerides vastu vaatab, näitab seda, et meil võib olla vaja veel aasta lõpuni inimesi koondada," rääkis Eesti Energia juht Hando Sutter.\nPoliitikateaduste doktor, Moskva Riikliku Ülikooli professor Andrei Manoilo avaldas raadio Sputnik eetris arvamust, et Eesti poliitikutel ja ametnikel on juba harjumuseks saanud süüdistada Venemaad oma kõigis, sealhulgas puhtmajanduslikes probleemides.\n"See on just see juhus, kui oma riigi majandusprobleemid püütakse ajada naabri kaela. Võiks arvata, et odavam elektrienergia on hüve - tavatarbijad ja ettevõtted maksavad vähem, neil tekib lisaraha. Kuid mingil põhjusel seotakse sellega ka töötajate arvu vähendamist," ütles Andrei Manoilo.\nRahvusliku energiajulgeoleku sihtasutuse peadirektor Konstantin Simonov, kommenteerides oma intervjuus Sputnik Eestile võimalikku tollimaksu kehtestamist Venemaalt pärit elektrile, tuletas meelde, et "kaubanduse olemus seisneb ju selles, et luua võrdsed tingimused ühesuguste kaupade tarneteks."\n"Jutt käib konkreetse tarnija diskrimineerimisest. Pole raske taibata, et seda tehakse poliitilistel motiividel," rõhutas ekspert.\nTema sõnul muutub Venemaalt eksporditav elekter tollide arvel kokkuvõttes kallimaks, kuusjures hinnavahe maksab kinni lõpptarbija.\nmajandus, energeetika, elekter, BRELL, Eesti Energia


Istu mu pingile, kiika mu aknasse: 2014\nEt siis selline päev ja sellised uudised. Nuttu ja hala (põhjusega muidugi) jätkub niigi, mulle meenus aga hoopis muu seik.\nEne Sarap mulle otseselt ühtegi tundi ei andnud, ma olin "inglaste" poolel ju. Ent ma mäletan seda tunnet, mille ta oma õpilastesse suutis jätta, sest nood olid klassiruumist välja astudes sageli elevil ja õhevil. Kuidagi rõõmsad ja õnnelikud. Tundus, et see õpetaja oskab olla lisaks autoriteetsele õpetajarollile ka vajadusel ema ja sõbranna eest.\nJa siis nad poetasid meile, kadedusest rohelistele "inglastele" neid vaimusähvatusi ja kuldseid tarkuseteri. Eks neid tuli sealt omajagu, kõik pole kahjuks meelde jäänud.\nMeelde on jäänud, kui Kersti jutustas, vist mingi ekskursiooni vms väljasõiduga seoses, mida Ene Sarap korraldas (mis omakorda tähendas hormoonidemöllus teismeliste ohjamist) ja kus õpetaja andis kaasa kuldaväärt sõnad: "Ärge tehke midagi, mida mina ei teeks!". Näis, et selline lähenemine oli tuhat korda mõjusam kui manitsemine stiilis, et ärge tehke seda ja ärge tehke toda, ärge minge sinna ja ärge käituge nii...\nSee tundus kuidagi.... eriti lahe õpetaja kohta.\nOn mitmeid inimesi, kes on sama loosungit aastate jooksul minu suust kuulnud (ma isegi tean, kes teist praegu selle peale muigab ;)). Korduvalt. Ja kui ma seda lahkudes hõikan, siis ei mõtle ma tavaliselt nende sõnade päritolule.\nMa ei tea, küllap aeg näitab, kas see lause jääb veel minuga.\nSaatus, antud hetkel siis Oja Petsi kehastuses, näitas mulle keskmist sõrme.\nVõi kuidas siis veel teisiti suhtuda olukorda, kus ma olen seda meest palehigis püüdnud teleekraanil vältida (edukalt) ja nüüd pidin teda lausa reaalis taluma.\nTäpsustagem - monoetenduse. Isegi dekoratsioone polnud, mida vahtida.\nJa nagu sellest veel vähe oleks - kaks (!!!) etendust.\nJa nagu ikka veel vähe oleks - samal päeval.\nNüüd võiks siia lisada veel Uuspõllu, Normanni ja Sepa monoetendused ja vaadata, mis siis juhtuma hakkab. Üldse on see jube hea pinnas antropoloogilisteks vaatlusteks.\nMul on üledoos, ausalt. Ilmselt on mu lähipäevade kummaline käitumine nüüd põhjendatav.\nMärksõnad: inimkatsed, nalja nabani või alla selle, teatrijutud, töö kiidab tegijat, Viljandi\nVingetest inimestest on alati lugeda puhas rõõm.\nEriti vingetest naistest.\nMis naistest - tüdrukutest!\nAutor vudis hiina hieroglüüfides (jaa, neil oli mingi teine nimetus, aga tont sellega nüüd) ringi nagu oma riidekapis, mängleva kergusega.\nSiis kukkus trepijooksu harrastama (sport on saatanast, ent trepijooks seda enam!).\nNo ja siis otsustas, et mingi sisselangenud kops on köömes selle kõige juures.\nMingi täiega hull tüdruk, eks ole.\nJätkuvalt kehtib vana tõde selle sarja puhul - mida vähem atraktiivne (subjektiivne hinnang, aga ma ju räägingi enda eest) asukohamaa, seda kihvtim lugu. Nii et, ka pärast raamatu lugemist ei ole mul kihku sinna reisida, aga reisilektüürina siiski suurepärane raamat.\nMaailma katusel võiks ju klaasikese veini juua, aga mulle piisab ka teadmisest, et autor seda teinud on.\nkirjutas Mae Lender at 20:10 Kommentaare ei ole: Links to this post\nSee oli nüüd üks äraütlemata jõhkralt igav raamat.\nIdee ja süžee oleks nagu täitsa paljutõotavad, aga hakkad lugema ja.... No ei tule seda õiget põnevust ja kaasakiskuvust. Selline tunne, et on võetud ägedad karakterid, kenad sündmuspaigad, põnevad road, teravad lõhnad ja siis... aina kirjeldatakse ja kirjeldatakse. Võimalikult kiretult, neutraalselt, mittemidagiütlevalt. Noh et saaks see jutt juba ükskord ümber jutustatud ja edasi antud lugejale.\nKui lugeja on hea kujutlusvõimega, siis jah, võib ju nii mõndagi ise sinna juurde mõelda ja värvikamaks maalida, aga raamat ise neid värve ei paku. Lugejal peavad need endal tagataskus olema.\nNagu arvata võibki, siis ma ei ole seda filmi näinud:) AGA! Täna on see päev, mil ma möönan, isegi filmi nägemata, et kinopilt võiks antud juhul etem olla kui raamat. Mul on neid ridu raske kirjutada, aga just nii ma seekord tunnen :) Filmi suudaks päästa ilusad Prantsusmaa vaated, Juura mäed, vaimustavad turustseenid ja idülliline külaelu.\nMa igatahes lõpuni ei suutnud seda venitada ja mõnikümmend lehekülge enne andsin alla. Ma ei usu, et seal enam midagi paremaks keerata võis. Tahaks loota, et see ei olnud nüüd tõlkija, kes selle raamatu minu jaoks ära vussis, kuigi never know. Võiski olla sihuke suht igav ja keskpärane kraam originaalis, lihtsalt kõva promoga massidesse lükatud.\nkirjutas Mae Lender at 18:06 1 kommentaar: Links to this post\nKui ma laupäeva öösel läbi kanepisuitsu ja rohelise valguse mööda udusse mattunud linna koju kõndisin, mõtlesin väheke selle üle, mis nonde moosekantide elulooraamatutesse aastakümnete pärast kirjutatud saab. Ja et nad teeksid seda ikka õigel ajal, kui veel mäletavad, mitte liiga vanuigi.\nKauksi Ülle on ilmselt asjast õigesti aru saanud ja ei oota kaheksakümnenda verstaposti kukkumist - ikka varem tuleb tõde päevavalgele tuua. Kuigi eks siingi oli palju seiku 90-ndatest ja need mälestused võivad ka juba kallutatud olla. Igatahes on kokku saanud (vist) igati Kivisildniku vääriline raamat. Keelelt ja stiililt. Kas see ka mainitet mehe inimlikumaks ja sümpaatsemaks tegi... no mina ei tea. Vist mitte. Läbi raamatu kumab pigem ikka, et ta on autorile eneselegi selline ebamaine olend ja ega Kauksi Ülle püüdnudki neid eelarvamusi kummutada.\nAga mulle täitsa istus. Põhjusega muidugi.Sest üks suur teiste materdaja sai ise parajalt materdatud. Ja ma ei räägi praegu sugugi Kivisildnikust endast, vaid ikka tollest teisest ninakast mehest, kellele kogu mu antipaatia kuulub. Õnneks ei laiene mu tumedad tunded tema loomingule, need kaks suudan ma veel lahus hoida :)\nNii et lugege, killuke kirjanduslugu paduroosade kaante vahel.\nkirjutas Mae Lender at 07:41 Kommentaare ei ole: Links to this post\nMida see pealkiri nüüd ütlema pidi:)\nKellele kõike ja kellele ei midagi.\nUskumatult emotsioonidest tiine ja muidu rikas nädal, seda igatahes.\nRikkale nädalale väärikalt vastu astumiseks leotasin esmalt oma varbad krimpsu. Spaa ise oli keskpäraselt viks ja viisakas, aga vaated seevastu lummavad. Mida ma ka ette teadsin. Aga ma olengi vaadete-inimene, ikka kõrgelt ja kaugele, teate küll.\nVahel aga hoopis madalalt ja kõrgele.\nNäiteks, keset linna on meil selline onn (ma räägin praegu ülemisest pildist, eks ole, nii ääremärkusena). Ja sellise onni märkamine on osa meie koolitööst - kas pole imeline? Muidugi on, ma tean. Selliseid näiteid võiks kümneid ja kümneid tuua. Aga ma ei too. Minge ja vaadake ise.\nJa mõni päev on koolitunnid selles majas - jällegi imeline, kas pole? Küll mina juba tean, mida õppida:)\nVahel võib aga tunnis sootuks puhumiseks minna. Esialgu puhume klaasi, soolapuhumiseni jõuame pingeliste eksamite aegu. Võib-olla ka mitte :) Aga igatahes on mul nüüd lumikellukeste tarvis vaas olemas:) Kaugel nendegi aeg enam on.\nSpaa-lugemisest peab ikka ka kirjutama, kuis siis muidu.\nMa ausõna teen seekord sügava kummarduse Monikale, kelle blogist ma selle raamatuvihje noppisin.\nEsmalt, see EI ole eneseabiraamat, kuigi pealkiri on ekslik. Tegelikult on see lihtsalt hea raamat, mis räägib elust ja naiseks olemisest, läbi tugeva huumoriprisma, eneseiroonilise võtme. Ja kuigi ma olen autorist poole noorem, siis jumala eest, see ei muuda asja olemust. Tuum jääb samaks.\nJa ma lisan veel ka, et see ei ole puhas pornograafia (ka selline ekslik mulje võib teil sisukokkuvõttet lugedes jääda).\nMuide, see on oluliselt parem raamat kui see Webberi oma, millest hiljuti kaks sõna juttu siin blogis oli. No tõesti kordades parem, ma luban.\nNüüd aga Baskiniga vanni!\nkirjutas Mae Lender at 18:17 Kommentaare ei ole: Links to this post\nMärksõnad: kunstijutud, käsitöö, loetud, tarkus tarviline vara, Viljandi\nKui Nicholas Mallorcale jõudis, oli saare maine juba totaalselt rikutud. No ikka kõige täiega! Teate küll, briti töllid, kes tulevad jooma ja lagastama. Mingites piirkondades see kahtlemata nii oligi, on siiani.\nÕnneks tuleb siis üks teine britt, mitte küll tüüpiline jobudik, ja jääb. Uups, nüüd ma vist lobisesin lõpu välja :) Aga see polegi tähtis. Tähtis on see, et see on hirmus hea raamat. Siin on kõike. Isegi natuke Londonit, sest autor töötab esiotsa siiski seal suhtekorraldajana edasi ja suudab seega maalida eriti kontrastse pildi metropoli mõttetu ja sisutühja tõmblemise (need duracelli-jänkud seal muidugi arvavad teisiti) ja saareelanike pealtnäha väikeste, aga laiemas plaanis suurte ja tähtsate argiste tegemiste kohta.\nJa kui palju ilusat toidu- ja veinijuttu ühes põnevate karakteritega! Ei maksa tühja kõhuga lugeda, eks ole.\nPõhimõtteliselt jutustatakse siin raamatus pere esimesest aastast saarel, selline aastaring, mis annab ülevaate ka mõningatest traditsioonidest ja tähtpäevadest. Autor on ka selles mõttes õudselt normaalne, et ta suhtleb oma tiigis elava kärnkonnaga, kes on nagu ameeriklane siis. Et noh, mitte et mina oleksin kunagi kärnkonnaga dialoogi astunud, aga teiste sarnaste elukatega küll, seega ma tunnen teatavat hingesugulust selle naisinimesega.\nEriti toredad on siin raamatus aga pidevad seksistlikud naljad ja aasimised, nii oma perekonna kui ka kogukonna keskel. Sellist mõnusalt kerget ja ehedat argihuumorit pole ammu enam üheski reisiraamatus kohanud. Kahjuks.\nImeliselt kuum ja särtsakas Mallorca-raamat!\nP.S. Nagu ma aru saan, on Nicholasel tegelikult juba paras posu neid Mallorca-teemalisi raamatuid ilmunud, seega jääb üle siiralt loota, et mõni neist ikka veel meil siin ilmub.\nkirjutas Mae Lender at 10:26 2 kommentaari: Links to this post


Valvuriks kandideerimine | Kännuka Foorum\nTopic created · 12 Posts · 240 Views\ndeepcool_33 last edited by\nTeie mängusisene kasutajanimi: deepcool\nVanus (vähemalt 15!): 20\nKogemused & oskused meeskonnatöö puhul (võib mainida serverite nimesi):Kunagi ühes sõbra serveris olin mode, see oli umbes 5 aastat tagasi, aga kuna sellest on juba päris kaua aega möödas siis ei mäleta enam neid commande, kuid siiski kõik on õpitav. Neid servereid on olnud veel kus olen olnud nii mode, abistaja kui ja abi-omanik kuid kuna ma mängisin nii kaua aega tagasi siis enam ei tule nimed meelde. Lisaks ei olnud võimalik eriti see aasta mängida kuna olin ajateenistuses. Nii palju saan veel öelda et mängus sees olen proovinud aidata palju inimesi nende küsimuste poolest kui neid midagi huvitab kui ka edasi jõudmise poolest. Lisaks ka proovin aidata serveri parandamise poole, et ei tekiks probleeme teistele arendajatele või omanikule. Seega praegusel ajal on kogemusi vähe aga kuskilt kohast neid tuleb saada ja kui juba saaks siis normaalsest serverist, mitte mingisugusest sõbra mõttetust urkast.\nMis on teie põhiline tegevus meie serveris (huvid, eelistused): Farmimine on kindlasti üks huvitav tegevus. Kala püüdmine, et saaks epic varustust ja raamatuid. Ehitamine kuna ala on suur ja sinna saab palju asju teha.\nKas näete Kännukas midagi halba, kas midagi võiks juurde lisada, mis on valesti (alati saab parem olla): Kindlasti võiks alati parem olla kuid hetkel kui tuli 1.18 ja olen olnud aktiivne 40h siis ei näe midagi mida võiks juurde lisada. Kindlasti kui tuleb mingi mõte siis annan teada.\nPositiivsed & negatiivsed küljed (vähemalt 2 mõlemasse): Positiivsed küljed on need et meeldib Krisss18 läbipaistvat tarbida ja tema mängida, abivalmis ning lahtise mõtlemisega. Halbu asju ei oska hetkel mainida.\nKui vastate jaatavalt, siis miks: Negatiivne.\nLisainfo (eelkõige sooviksime siit teada teie aktiivsust): Keskmine aktiivusus päevas on 12h kuna on ka omad tegevused. Muidu selline muhe mehike ning särtsu täis.\nTore ja abivalmis, chatis tihti näha.\nPapaMarun last edited by\nMuhe sell ja tore joomingukaaslane, aktiivne ja tundub abivalmis\nPoolt, ta suht abivalmis ja aitab nii kui tal võimalus on või kui oskab.\nKrisss18 ADMIN last edited by\nMeeldivad särtsu täis mehed. Isiklikult arvan, et võiks võimaluse anda.\nSuperJuustukas MODERAATOR last edited by\npoolt, tore tegelane\nvastu, liiga vana minecrafti jaoks\nPapaMarun last edited by Krisss18 @ Ryxor\n@ryxor Oleks kõik 12 aastased, siis oleks asi ikka väga tuksis.\nehhe last edited by ehhe\nTunnistab oma vigu ja vabandab nende eest.\nSamuti on ka avaldus väga sisukas.\nMa arvan et poolt.\nH6be last edited by\nIsik kasutab serveris sobimatut sõnavara, mis ei vasta meeskonna tingimustele.


Kasutatud ABS põllumajandustehnika müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Põllumajandustehnika > ABS\nKasutatud ABS põllumajandustehnika müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid ABS põllumajandus üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud ABS põllumajandus vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSiin on täielik nimekiri kasutatud ABS põllumajandustehnika mis Mascuses müügiks. Te saate lisade kuulutusi lemmikutesse või võrrelda teiste kuulutustega vajutades kastikesele kuulutuse kõrval ABS põllumajandustehnika millised tunduvad teile huvipakkuvad.Kui soovi.


Otranto loss | Kokkuvõte, tegelased, analüüs ja faktid - Kirjandus\nOtranto loss , Horace Walpole'i romaan, mis ilmus pseudonüümi all 1764. aastal (kuigi esmatrükid kannavad järgmise aasta kuupäeva). Seda peetakse esimeseks Gooti romaan aastal inglise keel ja sageli öeldakse, et see on asutanud õudusjutt on a õigustatud kirjanduslik vorm.\nWalpole esitleb Otranto loss hiljuti avastatud käsikirja ingliskeelse tõlkena. Esimese väljaande eessõnas võib oletada, et käsikiri on kirjutatud millalgi aastatel 1095–1243 (ristisõdade ajal) või mitte kaua aega hiljem ja trükitud seejärel Napolis aastal 1529. Käsikiri räägib Otranto vürsti Manfredi loost. Loo alguses ootab Manfred kannatamatult oma haige poja Conradi abielu printsess Isabellaga. Manfredi katsealused märgivad tema kannatamatust. Nad kahtlustavad, et Manfred on abielu sõlminud lootuses vältida iidset ennustust, mis ennustas tema lossi ja tema Otranto valitsus peaks praegusest perekonnast üle minema, alati kui tegelik omanik tuleks selle elamiseks liiga suureks kasvatada.\nPulmade kuupäev on määratud Conradi sünnipäevaks. Pulmade päeval pole aga Manfredi poega kusagil. Hoovis avastab sulane, et taevast on alla kukkunud tohutu kiiver ja Conrad surnuks löönud. Mõistes, et tema ainus meessoost pärija on surnud ja naine ei saa enam lapsi sünnitada, otsustab Manfred Isabellaga ise abielluda. Selle lähenemisega läheneb ta Isabellale. Kui naine keeldub temaga abiellumast, võtab Manfred ta kinni, kavatsedes teda ilmselt vägistada. Õnneks hajutab Manfredi tähelepanu rida üleloomulikke sündmusi, sealhulgas vanaisa kummituse esinemine, ja Isabella suudab vabalt maadelda. Kui ta põgeneb lähedalasuvasse kirikusse, Püha Nikolaus (Theodore-nimelise talupoja abiga) seisab Manfred silmitsi oma valvuritega, kes väidavad, et on galeriis näinud hiiglaslikku soomusjalga. Hiljem liitub tema ja tema valvuritega rühm rüütleid, kes otsivad Isabellat oma isa Vicenza markiisi nimel.\nVäljaspool lossi territooriumit kaitseb Theodore vapralt Isabellat rüütli eest. Ta haavab rüütlit ja avastab - suureks ehmatuseks -, et haavatud rüütel on tegelikult Isabella isa Frederic. Üheskoos naasevad lossi Theodore, Frederic ja Isabella. Frederic paraneb ja selgitab Manfredi naisele Hippolitale, kuidas ta täpselt Otrantosse sattus: sõjas olles oli Fredericil nägemus, mis hoiatas teda, et tema tütar on ohus. Visioon suunas ta metsa, kus ta kohtus erakuga. Erak suunas ta hiiglasliku mõõga juurde, kuhu oli kirjutatud ennustus:\nKust leitakse sellele mõõgale sobiv kink,\nTeie tütre kompass on ümmargune ohtudega;\nAinult Alfonso veri võib neiu päästa,\nJa vaikne pikka rahutut printsi varju.\nManfred, jälgides ootamatult Theodore'i ja kangelase Alfonso sarnasust, üritab Isabella kätt uuesti abielus kindlustada. Seekord teeb ta Fredericile ettepaneku, et nad abielluksid üksteise tütardega. Esialgu on Frederic sellega nõus, kuid teda kummitab metsast pärit eremiit ja lõpuks otsustab ta topeltabieluga läbi elamata.\nManfred on maruvihane - ja seda enam pärast seda, kui ta saab teada, et Theodore kohtub Alfonso hauas prouaga. Manfred, olles veendunud, et Isabellal on Theodore'iga suhe, hiilib hauda ja torkab daami surmavalt. Õuduses mõistab Manfred, et ta pole tapnud mitte Isabellat, vaid omaenda tütre Matilda. Mõni hetk pärast Matilda surma laguneb Manfredi tagune lossimüür, mis paljastab Alfonso hiiglasliku nägemuse. Alfonso kuvand kuulutab, et tema lapselaps Theodore on Otranto tõeline pärija. Manfred paljastab, et tema vanaisa mürgitas Alfonsot ja anastas tema trooni. Püüdes oma rikkumisi lepitada, nõustub Manfred sellega loobuma troonist troon. Romaan lõpeb sellega, et Frederic pakub Isabella käe abielus Theodorega. Kuigi ta on lõpuks nõus Isabellaga abielluma, leinab Theodore paljude aastate jooksul oma tõelise armastuse Matilda kaotust.\nSisse Otranto loss , Walpole ühendab iidseid ja tänapäevaseid kirjandusmotiive. Walpole ammutab filmist fantastilisi ja üleloomulikke elemente keskaegne romansid 12. ja 13. sajandist ning ühendab need 18. sajandi kaasaegse realistliku ilukirjanduse elementidega. Nagu ta oma romaani teise väljaande (1765) eessõnas selgitab:\n[ Otranto loss ] oli katse sulandada kahte liiki romantikat, iidset ja kaasaegset. Esimeses oli kõik kujutlusvõime ja ebatõenäosus: teises kavatsetakse loodust alati edukalt kopeerida ja mõnikord ka kopeerida.\nWalpole jääb teeskluseks tegelikkuses aastal Otranto loss . Esimese väljaande eessõnas kehtestab ta käsikirjale usutava ajaloo ja soovitab, et loo alustöö põhineb tõel. Ta ehitab realistliku maailma, kus elavad realistlikud tegelased ja mis põhineb realistlikul ruumides . Kuid üleloomulike elementide sissetoomisega sellesse maailma painutab Walpole tegelikkust tõhusalt. Tema lepib loomulik ja üleloomulik, luues sisuliselt uue žanr fantaasia: reaalsusele rajatud fantaasia.\nPaljudes aspektides Otranto loss meenutab Shakespeare'i Hamlet . Mõlemad teosed käsitlevad abielu, vereliini ja perekondlike sidemete küsimusi. Teoste kesksed probleemid on samad: igas vürst võitleb oma suguvõsa kindlustamise ja oma võimu säilitamise nimel. Printsid kogevad isegi sarnaseid üleloomulikke nähtusi: Hamletit kummitab tema isa kummitus ja Manfredi vanaisa kummitus. Nagu Hamlet , pettusel on keskne roll Otranto loss , ametlikult ja temaatiliselt. Oma romaani teise väljaande eessõnas tunnistas Walpole oma võlgnevust Shakespeare'i ees. Ta kiitis Shakespeare'i kui kirjandusgeeniust ja tõi seoseid tema ja näitekirjaniku loomingu vahel - võib-olla lootes tõsta oma loomingu Shakespeare'i tasemele.\nKoht gooti traditsioonis\nWalpole oli 18. sajandi Inglismaal kesksel kohal. Ta kandis eluajal palju mütse: parlamendiliige, inglise ajaloolane, arhitekt ja autor. Enne Otranto loss , Avaldas Walpole eluloolised kokkuvõtted Anekdoodid maalikunstist Inglismaal (1762–71) ja teda peeti antikvaari ekspertide allikaks esemeid ja Gooti arhitektuur . Walpole ise elas gooti stiilis mõisas. 1747. aastal omandas ta väikese villa Inglismaal Twickenhamis ja muutis selle seejärel suursuguseks kinnistuks, kus paiknevad kloostrid, tornid ja lahingud. Pärand, mida hellitavalt kutsutakse Strawberry Hill House'iks (või lihtsalt Strawberry Hilliks), viitab oma atmosfääris selle asukohale Otranto loss . Walpole sõnul Otranto loss oli tegelikult inspireeritud õudusunenäost, mida ta koges Strawberry Hilli majas. Walpole väitis, et nägi õudusunenäos kummitust - täpsemalt hiiglaslikku käsi soomuses. Walpole integreeris romaani oma unistuste pildimaterjali ja loo täiendamiseks kasutas ta teadmisi keskaja ajaloost.\nPaljud Walpole'i süžeeseadmed ja tegelastüübid muutusid gooti kirjandusele tüüpilisteks. Varjatud identiteet, salajased käigud, üleloomulikud jõud ja hädas olevad neitsitüdrukud on kõik hilisemates gooti romaanides silmatorkavalt olulised. Tõepoolest, Otranto loss tähistas seda tüüpi romaani moe algust. Hoolimata lugejate ja kriitikute vastuolulistest reaktsioonidest läks Walpole'i romaan teise trükiarvuni aprillis 1765, vaid mõni kuu pärast selle esialgset avaldamist 1764. aasta lõpus. Aastal 1765 lisas Walpole pealkirjaks alamrubriigi Gooti lugu. Otranto loss inspireeris paljusid jäljendajaid, sealhulgas Matthew Gregory Lewis, kelle seemneline romaan Munk: romantika (1796) modelleeriti valemiga Otranto loss . Walpole mõjutas tõenäoliselt ka Ann Radcliffe'i Udolpho müsteeriumid (1794) ja Mary Shelley S Frankenstein; või, Kaasaegne Prometheus (1818) kui ka Jane Austeni satiiriline võtmine žanris, Northangeri klooster (kirjutatud c. 1798 või 1799, avaldatud 1817).\nhispaania pidu 15-aastasele\nmillised on nähtava spektri värvid\nkui palju märke on sodiaagis\nkas pojad võitsid maailmaseeria\nmilline lipoproteiin on suurima suurusega


Laura Põldvere - TV3\njuurseller / Chorizo / tomativaht\n60 g Rakvere chorizo sink\n8 tk kammkarp\n100 ml Heinz tomatimahla\n1 g letsitiin\n20 g koriandrit\n2 tk šalottsibulat\n100 g fenkolit\n1 terve juurseller\n1 klaas ehk 200 ml piima\nLuxvegi mini lilla jänesekapsast\nTükelda juurseller ja lisa piim, keeda pehmeks. Püreesta seller Blendteci blendris (või tavalise saumikseriga). Lisa või, piim ja maitsesta.\nLõika õhukesed viilud ja küpseta ahjus 160 C juures krõbedaks. Peenesta ja jäta ahju peale (sooja kätte) kuivama ca 2-3 tunniks.\nViiluta fenkol, küüslauk, šalottsibul. Pruunista kõike kergelt võis ca 2 min, lisa valge vein ja lõpus juurselleri kreem.\nPruunista kammkarp kuumal pannil mõlemast küljest 1 min, lisa või ja maitsesta soola ja pipraga.\nKuumuta tomatimahl ja vispelda sisse letsitiin (või munavalge). Serveeri kohe.\nAseta taldriku põhja sellerikreem, lisa soe salat ja siis kammkarbid. Lisa supilusikatäis tomativahtu. Puista roale peale kuiva ja krõbedat chorizot. Rohelisest sobib kaunistamiseks koriander ja Luxvegi jänesekapsas.\nPunakala / lillkapsas / kikiga kaste / rohelised\n800 g lõhet\n80 g edamame oad\n80 g Santa Maria kookospiima\n100 g Nopri piima\n15 g laimimahla\n15 g tšillit\n50 ml Heinz sojakastet\n15 g tamarindi\n40 g Heinz ketšupit\nsoola, pipart, hernevõrsed\nKeeda lillkapsas pehmeks. Lisa kookospiim, piim, sool, või ja püreesta saadud tulemus.\nNIPP: Kuumuta kergelt edamame oad ja brokoli, serveeri kohe, siis ei kaota rohelised viljad värvi.\nPuhasta kala, eemalda soomused ja nahk.\nAseta Thermomixi küüslauk, tšilli, ingver, ketšup, sojakaste, tamarindi püree, vahtrasiirup. Püreeri mõnusaks kreemiks.\nP.S. Kui puudub Thermomix, siis kuumuta kõik komponendid potis ja püreesta saumikseriga.\nRebi hiinakapsast ilusad väikesed lehed ja prae õrnalt kuumas õlis mõlemalt poolt.\nKalanahk küpseta ahjus 160 kraadi juures umbes 20 min (vajadusel kauem) krõpsuks. Jäta hiljem sooja kohta edasi kuivama. Sega omavahel praetud hiinakapsa lehed, kalanaha krõps ja hernevõrsed.\nPane lillkapsakreem taldriku põhja, aseta sinna peale küpsetatud kala. Kala peale pane Laura kaste ja kaunistus. Kala kõrvale aseta köögivilja mix ja serveeri! .\nkäsitööjäätis / laulvad marjad / tsitrus / mõru šokolaad\n6 g valget suhkrut\n1 g vaniljesuhkur\n130 g Tartu Mill nisujahu\n140 g šokolaadinööpe\n120 g Nopri vahukoort\n80 g külmutatud vaarikaid\n80 g külmutatud põldmarju\n30 g moosisuhkrut\nLuxvegi lillede segu kaunistuseks\nSega omavahel toasoe või ja kuivained. Aseta ahjuplaadile 10 cm suurused pätsikesed ja küpseta 175 kraadi juures 15 min. Aseta jahtuma.\nVahusta omavahel vahukoor ja kondenspiim, aseta Pacojeti nõusse (või kodusesse jäätisemasinasse). Pane seejärel kiirjahutuskappi külmuma (kui teed jäätist kodustes tingimustes, vaata Tõnis Niinemetsa retsepti “Joel Ostrati suure õhtusöögi” avasaates). Kui mass on külmunud, vahusta Pacojetis jäätis ja aseta tagasi sügavkülma.\nPane külmunud marjad koos moosisuhkruga potti keema. Kui marjad on sulanud, pane need Thermomixi ja püreeri. Valmis moos kurna läbi sõela, et eemaldada seemned.\nVala moos šifoonpudelisse (sifooni puudumisel kasuta marjakastet vahustamata, loomulikul moel).\nMurra küpsis sõrmede vahel väiksemateks tükkideks ja aseta kausi põhja. Jäätis vahusta enne serveerimist korra veel läbi Pacojeti. Rulli ilus kuul ja aseta küpsiste peale, ümber jäätisepalli lase šifoonist marjavahtu. Kaunistuseks pane peale Luxvegi söödavad lilled!


SUHTEHOROSKOOP: milline on sinu armuelu sellel nädalal? | Buduaar\n05:50 Joel Ostrati suur õhtusöök\n03:40 Часы с кукушкой\nSUHTEHOROSKOOP: milline on sinu armuelu sellel nädalal?\n2016. aasta 18. mai 09:21\nSelle nädalane suhtehoroskoop annab nõu, kas ja millal võtta vastu tähtsaid otsuseid ning kuidas kaalutleda finantsolukorda.\nSelle nädala suhtehoroskoop annab nõu, kas ja millal võtta vastu tähtsaid otsuseid ning kuidas kaalutleda finantsolukorda. Loe, mida tähed sinu ja sinu partneri armuelu kohta ennustavad.\nKuu asub suhetemärgis, seega tunned end oma partneriga lähedasemalt kui kunagi varem. Teie vahel on tugev emotsionaalne side, seega võivad teie tujud kõikuda ja olete hingelt hellad. Hoolitse ja hoia seda, mis on sinu elus hea ja suru maha kõik võimalikud vaidlused.\nSaad selgusele oma finantsolukorras. See toob endaga kaasa aga pahameele, sest võimalik, et sinu partner pole olnud rahaga nii hoolas kui sina. Sellest võib välja kasvada probleem. Võib isegi öelda, et antud teadmine võib saada otsustavaks näitajaks edaspidistes tegemistes. Emotsioonid on laes, aga ära nende arvelt otsusta. Oota veidi!\nTeadmine, mille osaliseks sel nädalal saad, ei tee sinu otsuseid lihtsamaks. Vahel on nii, et mida rohkem tead, seda raskem on võtta vastu otsuseid. Tuleb välja mõelda, kuhu sinu suhe edasi areneb, aga see teadmine võib aega võtta. Hea uudis on, et oled motiveeritud edasiliikumisest, isegi kui sul puudub kindel plaan. Vahel sellest piisabki!\nKuu on sinu armastuse tsoonis nii neljapäeval kui reedel. Selle tulemusena oled rohkem avatud ning näitad partnerile oma tõelisi tundeid. Pühapäeval suundub Merkuur sinu suunast eemale ja sa saad selgusele, milline on suhe sinu ja su sõbranna vahel. Kui ta on sulle andnud omakasupüüdlikku nõu sinu armueluga seoses, siis nüüd sa mõistad seda. Eemalda terad sõkaldest ja viska muu minema.\nTäiskuu on sinu romantikasektoris, seega liiklus armastuse osakonnas suureneb tunduvalt. Kui sa käid kellegagi parasjagu kohtamas, siis on võimalik, et sa mõistad, kuidas oled endalegi märkamatult temasse armunud. Kui oled vallaline, siis tundub sulle kohtamine äärmiselt ahvatlevana. Anna järele! Ja tee seda, mida sa teha tahad!\nPerekonnasisesed draamad jätavad romantikale vähe ruumi. Võimalik, et mõni pereliige tuleb välja suure uudisega ja antud uudis mõjutab teie perekonda märgatavalt. Teine võimalus on, et sina ja su kaasa langete kodutüli ohvriks.\nPeate partneriga langetama otsuse seoses investeerimise, finantsolukorra või eelarvega. Oodake sellega ning tegelege viimaste küsimustega järgneval nädalal. Pühapäeval suundub Merkuur otsejoones sektorisse, mis juhib sinu jagatud resursse. Kui see juhtub, saate partneriga kokku istuda ja need tähtsad asjad selgeks rääkida. Kompromiss on kerge tulema!\nKui olete partneriga viimasel ajal tulejoonel olnud, siis nüüd võid kergemalt hingata, sest see olukord möödub. Pühapäeval suundub Merkuur otsejoones sinu suhetesektorisse. Üsna pea märkad, et teie suhtlemine möödub vaidlusteta. Kannatust!\nLaupäeval asub täiskuu sinu tähemärgis. See viitab avatud emotsioonidele, mida sa isegi ei püüa peita. Kui on midagi, mida su partner peab teadma, siis nüüd on õige aeg seda öelda. Hoidu igasugustest sõnelustest ning võta asja rahulikult.\nKui sinu armuelu on viimasel ajal olnud pigem varemets, siis süüdistame selles Merkuuri. Alates 28. aprillist on Merkuur tüürinud välja sinu romantilisest sektorist, tulemuseks partneritevaheline ebamäärane ja segane suhtlemine või segased sõnumid kellegi poolt, kes sulle meeldib. Võimalik, et mõni sinu eksidest võtab sinuga ühendust ja kaalub uut võimalust möödunud suhte ülesehitamiseks. Pühapäeval suundub Merkuur edasi ja siis saab selgus majja!\nKui sa pole oma suhtele tähelepanu pööranud, siis sellel nädalal on selleks hea võimalus. Reedel jõuab Päike sinu romantikasektorisse, kus ta särab eredalt kõikide tegurite suunas, mis pakuvad sulle rõõmu – kaasa arvatud südameasjades. Võimalik, et su sõbrad annavad sulle halba nõu. Ütle neile, et nad laseksid sul rahus mõelda ja ise otsuseid vastu võtta.\nKommunikatsioon on sinu elus antud momendil tasakaalust väljas. Merkuur tüürib sinu sõnumitesektori suunda ja jõuab sinna alles pühapäeval. Tulemuseks pead sa suure otsuse vastu võtma seoses sinu partneri ja suhtega. Tõsised jutuajamised kaasaga lükka järgmisse nädalasse.


Kurtuse eelkäija käes kannatamine | Kuuldeaparaatide tarnija\nKannatanud kurtuse eelkäijat\nkurtTinnitus on raskesti ravitav haigus. Kuid paljud inimesed ei pea seda haigust eriti tähtsaks, eriti mõned eakad inimesed. Nad tunnevad, et kurtus on kuuldamatu, ja neil on endiselt mõte, et neil pole igav. Tegelikult on kurtide kahjustus väga suur, sest te ei saa oma perelt kuulda, saate vähem rääkida, tavaliselt rääkides, saate helitugevust tõsta, tülis rääkida ja tavaliselt teedel kõndida ning sattuda õnnetusse, sest sa ei kuule auto sarve.\nSiis peame nüüd teadma, et kannatamekurtuse eelkäijaOn neid.\nKõige olulisem signaal on tinnitus ja pearinglus. Kui tunnete, et teil on juba tinnitus ja pearinglus, peaksite tähelepanu pöörama. Ära selle pärast enam muretse. Mõned inimesed arvavad, et see on ajutine, kuid see pole oluline. Kuid selline mõtlemine teeb sulle haiget, ära õnne. Sel juhul lähen diagnoosi saamiseks arsti juurde ja kontrollin oma kuulmist.\nTeiseks väheneb kohtuistung järk-järgult. Üldiselt, kui pole äkilist kurtust, ei oota keegi arsti juurde minekut, kuni ta on täielikult halvatud. Seetõttu väidavad kliiniliselt harva esinevad patsiendid, et nad ei kuule, ja enamik neist ütleb, et nad ei kuule selgelt. Neile, kes ootavad, kuni kogu aeg minnakse arsti juurde. . . Ma võin ainult öelda, et peaksite muide ajusid kontrollima. Nn kuuldamatu patsiendi suus on see, millest me räägime.KuulmiskaotusKuulmiskaotus on ka väga oluline kurtuse eelkäija, mis tähendab, et peaksite sekkuma!\nSiis korratakse seda sageli teise osapoole jaoks. Kui me suhtleme näost näkku, on kurdid patsiendid palunud teisel inimesel korrata seda, mida ta just ütles. Helistades paluvad nad teisel poolel öelda heli ja järk-järgult oma kõne maht. Samuti on see suurenenud, isegi kui meetri kaugusel on pisut keeruline rääkida. Väärib märkimist, et mõned patsiendid peavad naistega suhelda kergemini kui meestega, kuid teine osa on just vastupidine.\nVähene energia on ka üks neist. Paljud patsiendid ei suuda teisi kuulata, seega saavad nad keskenduda oma vestlustele teistega. Nad tahavad kuulda, mida teised räägivad, et nad ei pööraks sageli tähelepanu teistele asjadele. Üle aja. See on viinud kontsentratsiooni puudumise nähtuseni.\nNeed punktid on meie kurtusriski eelkäijad. Neid nähtusi tunnetades peaksime viivitamatult sekkuma ja saama võimalikult kiiresti ravi. Mida varem ravi toimub, seda tõenäolisem on taastumine. Kui kellelgi teie ümber on selline nähtus, kiirustage talle meelde tuletada, et teised teda jälitavad.\nLink:Kannatanud kurtuse eelkäijat