Gunnar Press Toomas Ubast: ta ei pahandanud, kui irvitasin tema sõnaühendi „meie Anfissa Reztsova” üle - Elutark\nGunnar Press Toomas Ubast: ta ei pahandanud, kui irvitasin tema sõnaühendi „meie Anfissa Reztsova” üle\nToomas UbaFoto: Priit Simson\n„Kui ETV tõi ekraanile suusatamise MM-i, siis rõõmustasin noore spordifännina hirmsal kombel, aga ei teadnud, et see oli Toomas Uba leidliku ja visa töö tulemus,“ kirjutab Gunnar Press raamatus „Uba. Toomas Uba“, mis nüüd Maalehe sarjas uuesti ilmub.\nTema reportaažide kõrget taset olin märganud muidugi märksa varem. Võisin talle iseloomulike, sisemise põlemisega kaasnenud sõnavääratuste üle südamest naerda, kuid mitte kunagi õelalt. Aastakümneid hiljem mõistan neid apse veel paremini, olen neid ise teinud küll ja küll.\nPeagi olime kolleegid, üks mikrofoni, teine pastakaga, ja saime hästi läbi. Toomas ei pahandanud eriti, kui irvitasin tema sõnaühendi „meie Anfissa Reztsova” üle. Lõi käega – mis sina, poisike, ka elust tead…\nNing ajas oma rida edasi.\nPärast Eesti taasiseseisvumist muutus Toomas oma töös veel kindlamaks, sest nüüd võis sisu ja vormi vabalt kokku mängida. Ta võis vabalt peale hüpata ja suisa lollideks nimetada teleülemusi, kes jäid jalgu loiduse ja tegevusetusega. Sporditoimetus pidi saama töötada!\nKui Toomas märkas, et miski hakkab tööd segama, siis käis temast justkui nõksatus läbi, võitlusvaim virgus. 1994. aasta taliolümpiale Lillehammerisse jõudsime öösel, hotelli pääsemiseks pidime saama kaelakaardid, mida oli juba mõne tunni pärast vaja ka pressikeskuses. Akrediteerimiskeskuse vabatahtlikud abilised olid sama unised kui meie, ehkki nende vahetus alles algas. Kui üks haigutav preili küsis Toomalt kolmandat korda nime, nõksas too selja sirgeks ja vastas terava rahuga: „Mu nimi on Uba, Toomas Uba.” James Bondi matkimine oli nii ilmne, et neiu ärkas lõplikult ja vormistas kaardi kiirelt.\nMarko Kaljuveer Toomas Ubast: ta korraldas, juhtis ja lõpuks kommenteeris ka veel (2) 05.11.2017\nNägin sedagi, kuidas Toomas, alistanud ühe raske haiguse, alustas lootusetut võitlust teisega. Kangelaseks ei märganud teda ometi veel pidada.\nKangelaseks sai ta Sydney olümpial.\nKirjutasin sealt tagasi lennates märkmikku eredamaid mälestusi. „See pidi olema 30. september, sest seljataha oli jäänud Erki Noole suur võidupäev. Palav oli. Matkasin kellegagi kohtuma ja plaanisin teleajakirjanike töökeskuse ees bussile astuda. Bussipeatuse lähedal istus murul mees ja viipas mulle. Kui ma poleks teda viimase paari nädala jooksul tihti näinud, ei oleks ehk ära tundnudki. See oli Toomas Uba, ta puhkas natuke. Tom oli kõhnaks jäänud, põsed auku vajunud. Ta silmad särasid. Haigus tegi oma tööd, aga jäi neil päevil Tomile ja Tomi tööle alla. Tom oli kaks päeva vahendanud kommentaatorikabiinist Eestile selle olümpia kuumimat sündmust ja tulnud toime sama hästi kui Erki Nool staadionikatlas.\n„Ära nägin,” ütles Tom, ja see kõlas nagu „ära tegin”. Ta sirutas käe, et saaksin ta püsti tõmmata. „Näeme!” Tom kadus madalal sammul telemaja uksest sisse, vastu uuele tööpäevale.”\n30. detsembril 2000 tunnistas SL Õhtuleht Toomas Uba sportlaste ees aasta võitlejaks. Järgmisel hommikul teda enam polnud. Kaotusele ei eelnenud alistumist. Oskus väärikalt kaotada on igast võidust tähtsam.\nKui üks mees teeb tööd südamega, siis ei tule kritiseerijaist iial puudust.\nJätnuks Uba tippvõistlused teleekraanile toomata, poleks saanud ta neid vahendades kriitikatki teenida: kivi ei saa visata kapsaaeda, mida pole rajatud.\nRaamatus „Uba. Toomas Uba“ leidub katke 1983. aasta intervjuust, kus Uba vastab ühele Raini Pahkla küsimusele hämmeldunult: „Miks valisin spordiajakirjanduse? Ma ütleksin, et valisin spordi, mitte ajakirjanduse.”\nToomas elas spordile.\nSelle, mis tegi Toomas Uba spordiajakirjanikuna nii eriliseks, võib kokku võtta ühe sõnaga – andekus. Tom oli andekas fanaatik ning oma ameti jaoks loodud, muu oli kõik vaid täiendamise küsimus. See, millisel kujul praegu suusatamine Eesti inimese teadvuses on ning kuidas rahvas suusatamist tunneb ja armastab, on üheselt Uba kingitus. Alates 1974. aasta Faluni MM-ist on kõik eestikeelsed otseülekanded eelkõige tema teene, utsitamine ja asjaajamine. Eestlast ei murra suusatamisest enam ka peitliga eemale.\nRaul Rebane, kauaaegne kolleeg, Eesti Päevaleht, 3. jaanuar 2001\nPõhiline oli see, et ta ise tahtis Sydney olümpiale minna. See oli kahe otsaga asi. Haiguse seisukohalt see ei mõjunud hästi, sest töö oli pingeline ja ta kurnas ennast ära. Samuti lükkusid edasi ravikuurid. Teiselt poolt mõjus see Ubale emotsionaalses mõttes hästi ja oli ilus punkt elutööle.\nVahur Valvere, Eesti onkoloogiakeskuse ravijuht, SL Õhtuleht, 3. jaanuar 2001


Hinnapaketid - Elektrilevi\nAvaleht → Abi ja info → Hinnapaketid\nKas ja kuidas on võimalik minna üle öisele ja päevasele elektritarbimise arvestamisele?\nKui soovite hakata kasutama ajatariifset võrgupaketti, et saaksite eraldi mõõta öist ja päevast tarbimist, tuleb teil vahetada hinnapaketti. Seda on hea teha meie e-teeninduses.\nKus ma näen, millist paketti ma kasutan?\nKõige mugavam on paketiinfot vaadata meie e-teeninduses, lepingute lehelt.\nMiks ma ei saa võrguteenuse pakkujat valida?\nVõrguteenus on ja jääb loomulikuks monopoliks, sest samasse kohta mitme konkureeriva elektrivõrgu rajamine oleks ühiskonna jaoks liialt kulukas. Seetõttu on võrguettevõtjad monopolid kõikjal maailmas. Võrguteenuse efektiivse osutamise, võrdse kohtlemise ning mõistliku hinna tagab seadus ja konkurentsiameti järelevalve.\nMis kellast kehtib öine tariif ja mis kellast päevane tariif?\nPäevatariif kehtib esmaspäevast reedeni suvel 8–24, talvel 7–23. Öötariif kehtib suvel 24–8 ja talvel 23–7 ning kõigil laupäevadel ja pühapäevadel. Argipäevadele langevatel riiklikel pühadel kehtivad samad tariifid, mis tavalistel argipäevadel.\nMis on bilansienergia?\nBilansienergia on igas tunnis riigi sees tekkiva elektrienergia puudujäägi katmiseks vajalik elektrienergia või elektrienergia ülejääk. Bilansienergia hind sõltub nõudlusest. Mida rohkem kliente jätab elektrimüüja valimata, seda kõrgem on bilansienergia nõudlus ja seda kallim on selle hind. Välistada ei saa ka olukordi, kus riigis tekib elektrienergia ülejääk – elektrit on ostetud rohkem, kui seda tegelikult tarbitakse. See lööb bilansienergia hinna alla. Bilansienergia üle peab arvestust ja selle hinda arvutab kindla metoodika alusel elektrisüsteemi haldur Elering. Kui leping elektrimüüjaga on jäänud sõlmimata, ostavad avatud elektriturul bilansienergia alusel elektrit ärikliendid, kelle tarbimiskoha peakaitse on suurem kui 63 A või kes on keskpingel, v.a korteriühistud.\nMis on kaoelekter?\nKaoelekter on lihtsustatult öeldes võrgust „kaduv" elekter ehk elektrienergia, mis on elektrivõrku sisenenud, kuid tarbimiskohtades mõõtmata. Valdav osa kaost tekib elektrivõrgus tehnilistel põhjustel, kuna elektri ülekandmisel eraldub osa energiast soojusena. Lisaks põhjustavad kadu elektrivargused, mille vähendamiseks on Elektrilevi teinud olulisi edusamme. Kao osakaal Elektrilevi võrgus on praegu ligikaudu 6%, mis on enam kui kaks korda vähem kui kümme aastat tagasi.\nKliendid, kes ei ole ühegi elektrimüüjaga lepingut sõlminud, ostavad elektrit üldteenuse korras. Üldteenust saavad kasutada kõik kodukliendid ja ärikliendid, kelle tarbimiskoha peakaitse on kuni 63 A, samuti kõik korteriühistud. Üldteenuse põhimõtted on töötanud välja riik ja seda müüvad võrguettevõtjad või võrguettevõtja poolt nimetatud elektrimüüjad. Elektrituruseaduse järgi ei saa enam kui 100 000 kliendiga võrguettevõtjad elektrienergiat ise müüa, vaid peavad selleks nimetama tegevusloaga elektrimüüja. Elektrilevi nimetatud elektrimüüja on Eesti Energia. Seega pakub Elektrilevi klientidele, kes müüjat ei vali, üldteenuse raames elektrit Eesti Energia. Üldteenuse osutamise tüüptingimused on kooskõlastatud konkurentsiametiga ja hinna kujunemist reguleerib elektrituruseadus.\nMitut paketti saab üks inimene korraga kasutada?\nÜhes tarbimiskohas saab korraga kehtida ainult üks võrguteenuse pakett ja ainult üks elektripakett. Võrgu ja elektripaketid võivad olla erineva tariifsusega – näiteks võrgupakett öö- ja päevatariifiga (Võrk 2 pakett) ja elektripakett ööpäevaringne (24 h).\nPalju maksab paketivahetus teist korda sama aasta jooksul?\nE-teeninduses on paketivahetus alati tasuta. Muudes kanalites on võrguteenuse hinnapaketi vahetamine tasuline. Kehtivad hinnad leiate Elektrilevi hinnakirjast. Juhime tähelepanu, et üks kord aastas saab paketti kõigis kanalites vahetada tasuta.


TABEL: Millised maakonnamuuseumid on Eestis populaarsemad - Maaleht\nArhiiv 9. november 2012\nTABEL: Millised maakonnamuuseumid on Eestis populaarsemad\nEestis on Statistikaameti andmetel 245 (koos filiaalidega) erineva suurusega muuseumi. Riiklikutest eramuuseumideni välja. Ühe grupi moodustavad nö maakonnamuuseumid, mida külastas eelmisel aastal kokku üle 212 000 inimese.\nPilt on illustreeriv. Foto: Ilmar Saabas\nEesti muuseumimaastikul on toimumas muudatused, seda just kunagiste maakonnamuusemide osas. Elvas suletakse Tartumaa muuseum, kohalikud on mures, omavalitsus ei olnud nõus riigilt muuseumi üle võtma. Iisaku vald pandi samamoodi valiku ette - kas võtate muuseumi enda haldusse või paneme selle kinni. Siin otsustas vald muuseumi alles jätta. Peab aga mainima, et Iisaku on üks populaarsemaid maakonnamuuseume Eestis.\nRaske on leida terminit endistele maakonnamuuseumidele, mis läksid 2008. aasta 1. jaanuarist Kultuuriministeeruimi alla. Ministeerium nimetab neid „ilma liigimääratluseta riigimuuseumiteks". Igatahes on selline asutus olemas igas maakonnas. Riik aga hakkab neid vaikselt kohalikele üle andma - Läänemaal, Järvamaal ja Raplamaal käivad omavalitsustega läbirääkimised sihtasutuse moodustamiseks. Võrumaal arutavad muuseum ja Võru Instituut, kas ja kuidas oleks võimalik kahe asutuse tegevusi ühildada.\nIisaku kaotab pisut külastajaid\nIisaku muuseumi direktori kt Liivi Mölderi sõnul jääb nende muuseum alles ning kui majanduslikult peaks raskeks minema, siis hakatakse vähendama personali. Juba praegu näeb Mölder probleemi selles, et nad ei saa teha tavapärases mahus pedagoogilist programmi.\n„Praeguse seisuga on meid 2012. aastal külastanud umbes 6000 inimest, kas üldse 7000 täis saame, on küsitav," rääkis Mölder. Eelmisel aastal külastas Iisaku muuseumi 7761 inimest.\nPalju käib Iisaku muuseumis koolilapsi ning mis selle juures huvitav, Narva gruppide huvi on väga suur. Nendegi osakaal hakkab nüüd vähenema, kuna ei ole personali, kes nendega tegeleks.\nLiivi Mölderi sõnul toetab riik neid tegelikult veel kahel aastal, siis peab kogu tegevus minema sihtasutuse alla.\nVäikeses kohas asuva muuseumi külastajate arv, nagu eespool kirjas, oli 2011. aastal 7761. Võrdluseks võib tuua, et näiteks Tallinnas asuva Adamson-Ericu Muuseum külastajate arv oli samal ajal 5561. Maakonnamuuseumide arvestuses oldi eelmisel aastal kuuendal kohal - eespool olid suurememates keskustes asuvad muuseumid, aga ka näiteks Iloni Imedemaa ning Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakooli-muuseum.\nSuur osa käib ilma piletita\nIisaku muuseum laseb paljud inimesed sisse tasuta. Pileti eest ei pea maksma näiteks lasteaialapsed, ka koolilapsed, kes tulevad klassikomplektina. Üksikud koolilapsed kipuvad muuseumisse lollitama tulema. Näitused on kõigile tasuta. Tasuta lastakse sisse loomulikult ka turismitöötajad, et nad ikka jätkuvalt turiste kohale tooks. Välismaalasest külastajate osakaal on Iisakus aga väike.\nHea lugeja, millal sina viimati mõnes kohalikus muuseumis käisid ja millist muuseumit soovitad teistele külastamiseks?\nMaakondades asuvate riigimuuseumide külastajate arv 2011. aastal (allikas: Kultuuriministeerium):\nMuuseum külastajaid esikümme\nD. Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaal-muuseum 6 604 8.\nVõrumaa Muuseum 6 469 9.\nMõniste Muuseum 3 750\nHarjumaa Muuseum 4 821\nAmandus Adamsoni Muuseum 2 304\nHiiumaa muuseum 5 627\nKassari ekspositsiooni-maja 4 419\nHelilooja Rudolf Tobiase Majamuuseum 275\nMihkli Talu-kompleks-muuseum 831\nMihkel Kiibuse Kroogi talu 69\nIisaku Muuseum 7761 6.\nJärvamaa Muuseum 5820 10.\nLäänemaa Muuseum 2426\nIloni Imedemaa 14299 3.\nCyrillus Kreegi Korter-muuseum 694\nAnts Laikmaa Maja-muuseum 3050\nMahtra Talurahva-muuseum 2524\nEeru kõrts 1610\nPalamuse O. Lutsu Kihelkonna-kooli-muuseum 13 493 4.\nPõlva Talurahva-muuseum 10 706 5.\nPärnu Muuseum (oli 2011. a avatud 7 kuud) 4597\nLydia Koidula Memoriaal-muuseum 2 105\nRanna-rootsi Muuseum 4 148\nSaaremaa Muuseum 66 265 1.\nMihkli Talu-muuseum 7 580 7.\nAavikute Maja-muuseum 435\nRuhnu Muuseum 1 075\nEemu tuulik 3316\nTartumaa Muuseum 3285\nValga Muuseum 4 943\nViljandi Muuseum 16 288 2.\nMart Saare Maja-muuseum 773\nKOKKU 212 666


Lauakoormaga veok vajus kraavi - Põlva - Lõuna-Eesti Postimees\nLauakoormaga veok vajus kraavi\nOluliselt täiendatud kl 12.27! Õnnetuse põhjustas ilmselt väsimus\nPõlva vallas vajus veok kraavi.\nEsmaspäeval pärast kella 17 vajus Põlva vallas Tartu-Räpina-Värska maantee 40. kilomeetril Säässaare külas lauakoormaga veok kraavi.\n"Esialgsetel andmetel jäi haagisega Scania veoki roolis olnud autojuht tukkuma. Autorong sõitis sirgel teelõigul paremale poole teelt välja kraavi ning vajus külili," rääkis Põlva politsei vanemkomissar Toomas Lihtmaa. "Raskeveoki lastiks olnud lauakoorem paiskus õnnetuse tagajärjel teepervele laiali ning selle ümberlaadimisega ning veoki teele tõmbamisega asus tegelema veoki omanikfirma esindaja."\nSündmuskohal töötanud politsei tuvastas, et masina roolis olnud 56aastane mees oli kaine ning juhtimisõigusega. "Mees oli autos üksinda ning õnnetuses ta viga ei saanud. Kuivõrd mees oli unine ja uimane, suunasid politseinikud mehe ühes meedikutega Lõuna-Eesti haiglasse tervisekontrolli, kust pärast terviseseisundi analüüsimist kinnitati, et juht oli raskeveoki rooli istunud väsimusseisundis, mis on ühtviisi ohtlik nii juhile kui ka teistele kaasliiklejatele," rääkis Lihtmaa.\nPolitsei toonitab, et autorooli tohib istuda üksnes puhanuna, sest unisuse käes vaevlev juht on liikluses endale ja teistele sisuliselt sama ohtlik kui joobes juht. Tema tähelepanuvõime ja reaktsioonikiirus ei ole piisav, et võimalikke ohtusid vältida ning turvaliselt ühest sihtpunktist teise jõuda.\n"Antud juhul oli tegu õnneliku õnnetusega, sest otsekui juhita maanteel liikunud täislastis raskeveok võinuks enesega teelt välja tuhisedes kaasa viia nii sohvri kui ka teiste kõrvaliste elud," tõdes politsei vanemkomissar.\nEkskavaatoriostja langes kelmi ohvriks Loe artiklit\nLõõtsameister saab nimelise trammi Loe artiklit


Gripiravimit kulub mullusest kolm korda rohkem\nEsmaspäev, 06 Veebruar 2017 18:07\nGripiravimit on praegusel hooajal kulunud vähemalt kolm korda rohkem kui eelmisel kahel aastal, selgub ravimit tarniva ettevõtte andmetest.\n"Kui aastatel 2014 ja 2015 oli keskmine aastane kogumüük alla 3500 ravimipaki, siis detsembris 2016 ja jaanuaris 2017 tarnisime ainuüksi ühes kuus üle 5500 paki," ütles gripravimit Tamiflu Eestisse importiva ettevõtte Roche Eesti OÜ tegevjuht Kadri Mägi esmaspäeval BNS-ile.\n"2016. aasta lõpul ja 2017. aasta alguses on olnud väga märkimisväärne vajadus Tamilfu järgi. Varasematel aastatega võrreldes on kasutamine tõusnud kordades," märkis Mägi.\nTema sõnul on Roche Eesti toonud koostöös terviseametiga erakorraliselt täiendavalt ravimit Lätist ja Soomest. "Sel nädalal saame omalt poolt suuremas koguses Tamiflud ka oma peakontori kaudu võõrkeelses pakendis, jaeapteekidesse peaks see eeldavalt jõudma järgmise nädala algul," lisas Mägi. Eeldatavasti peaks järgmine suurem kogus Tamiflud Eestisse jõudma neljapäeval.\n"Sel nädalal toodav kogus on ligikaudu pool eelmisel gripihooajal kasutatud kogusest, kuid käesoleval hooajal on ravimi kasutamine olnud suurem, seetõttu on tekkinudki ka ravimiga ajutine tarneraskus. Järgmist tarnet on tootja lubanud veebruari lõpus," ütles ravimiameti ravimiohutuse osakonna juhataja Ott Laius esmaspäeval BNS-ile.\n"Hooajalise tellimused tootmiseks peame tegema vähemalt kolm kuud ette. Tavapäraselt teeme tellimusi eelnevate aastate kogemuste põhjal. On olnud ka aegu, kus nõudlus on väga väike ning ravim aegub ja tuleb hävitada. Selle aasta ülisuurt vajadust ei ole olnud võimalik ette näha," selgitas Laius.\n"Viimastel nädalatel oleme olnud pidevas ühenduses terviseametiga ning nende abil ongi osutunud võimaliks erakorralised tarned Lätist ja Soomest. Kahjuks need kogused ei ole olnud siiski piisavad kõigi abivajajate jaoks," lisas Kadri Mägi ettevõttest Roche Eesti OÜ.\nTerviseameti pressiesindaja Iris Saluri rääkis BNS-ile, et kuna sel hooajal algas laialdane haigestumine grippi juba detsembri algul, samas kui tavapäraselt juhtub see jaanuari lõpus või veebruari algul, siis see ongi põhjustanud gripiravimi nappuse.\n"Tamiflu säilivusajad on partiide ja aastate lõikes erinevad. Tänasel päeval vahetult tootmisest tuleva Tamilfu säilivus kontrollitud tingimustes on väga pikk, ligi kümme aastat. Sellegi poolest ei soovita ravimit endale koju niiöelda igaks juhuks varuda, kuna kodused tingimused ei pruugi olla samad, mis ravimitootjal või hulgimüüjal. Viimaste puhul on pidavalt jälgitud hoidla temperatuur, õhuniiskus ja muud parameetrid," ütles Mägi.\n1. veebruari seisuga on Eestis gripi tõttu surnud 23 inimest, ütles terviseameti esindaja BNS-ile


Seltskond - leiti 755 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "seltskond" leiti 755 faili\nMari sdistab ennast Jussi surmas.Teose lpus valitseb Andreses thjus kuna vitlus maaga pole veel lbi. Tde ja igus 2 Peategelaseks Andrese ja Mari poeg Indrek,kes kib hrra MAuruse koolis.Seal on palju lapsi erinevatest kohtadest-Vebemaalt,Saksamaalt jne.Kujutatakse Indreku vitlust jumalaga. Tde ja igus 3 Indrek on saabunud Tallinna,leiab korteri tlislinnajakku ja satub pooljuhuslikult 1905. aasta revolutsiooni tegijate hulka,kus seltskond on kirev.Indrek vtab entusiastlikult osa salajastest koosolekutest ja lendlehtede tegemisest.Pstab revolutsioonikassa rahaga inimese elu-tegu millega kahjustab kvasti oma poliitilist mainet.Phendatud vitlusele hiskonnaga. tde ja igus 4 tegevus toimub Eesti Vabariigi algusaastail.Indrek peab koolipetajaametit,tal on naine Karin ja kaks ttart,kelle eest hoolitseb ustav ja natuke salaprane teenija Tiina. Karin ei tule oma elu sisustamisega toim...


Pulbervärvimine | Metalli pinnatöötlus | Fractory\nVali oma regioon\nKuidas vormistada CAD\nMetalli pinnatöötlus võimaldab anda valmistootele soovitud esteetiline välimus ning pikendab toote eluiga – siledam metalli pind teeb metalli välistingimustele vastupidavamaks. Valmistatud metallitööde kaitseks ja soovitud pinnaviimistluse saamiseks pakume erinevaid võimalusi metalli pinna töötlemiseks ning katmiseks.\nFractory partnerid pakuvad metalli pinnatöötlust vastavalt sinu vajadustele. Võimalik on töödelda väga erinevaid detaile – nii väiksed kui suuri, raud- kui mitteraudmetalle.\nPakume järgnevaid metalli pinnatöötluse teenuseid:\nKui laserlõikus jätab üldiselt üsna ilusad lõikeservad, siis teiste lõikemeetodite puhul ei pruugi see alati nii olla. Servade ümardamiseks on võimalik krass eemaldada lindil lihvides. Masinad mahutavad ka suuri detaile.\nTrummeldamine on pinnatöötlemise meetod, kus väiksed detailid pannakse vibreerivasse trumlisse. Kui detail sisendist väljundava poole suundub, kulutavad abrasiivosakesed selle pinda ning eemaldavad suuremad pinnakonarused. Seda kasutatakse nii krassi eemaldamiseks, puhastamiseks, poleerimiseks jm. Mõistlik on seda viisi kasutada juhul, kui detailide arv on piisav vähemalt poole trumli täitmiseks.\nTavapärane meetod detailide värvimiseks. Protsessi jooksul kaetakse detail pulbriga, mis elektrostaatika abil detailile kinnitub. Seejärel detaile kuumutatakse, mis pulbri pinnale sulatab. Värvitud pind kaitseb metalli rooste eest ning tagab ilusa välimuse.\nTraditsioonilisem viis ning alternatiiv pulbervärvimisele. Sobilik metallidele, mida ei saa pulbervärvimise tarbeks kuumutada. Tagab paksema värvikihi ning parema kaitse olukordades, kus pulbervärv nii hästi vastu ei pea.\nKuumtsinkimise ajal kastetakse metalltooted vedelasse tsinki. Raud reageerib tsingiga ning moodustab kaitsva pinnakihi detailile. Sellistel toodetel on iseparanduslikud omadused. Kui tsingikiht saab kahjustada, siis korrodeerub ikkagi esmalt tsink, kattes paljastunud baasmetalli tsinkoksiidi kihiga.\nTsinkimise võimalikkus ja sobivus sõltub metalli keemilisest koostisest, nimelt räni- ja fosforisisaldusest. Kontrolli metalli sobivust tsinkimise kalkulaatori abil.\nSee on teine võimalus, kuidas katta metall tsingikihiga. Elektrivool lastakse läbi soolalahuse, mille ühes otsas on anoodina tsink ning teises katoodina muu metall, mis protsessi käigus tsingiga kattub.\nElektrokeemiline protsess, mille käigus kaetakse metall oksiidikihiga. Eriti sobilik alumiiniumi jm mitteraudmetallide katmiseks. Raudmetallid ei sobi seetõttu, et oksiidikiht kipub pealt lagunema ning paksu katet ei õnnestugi tekitada.\nAlumiinium moodustab aga kohe oksiidikihi, mida antud protsessi abil paksendatakse. See kaitseb metalli korrosiooni ning kulumise eest, kuid tagab ka kena välimuse. Lisakaitsena saab kasutada ka värvikihti.\nLihtsustage oma tööprotsessi Fractory platvormil - kohene hinnastus metallitöödeks. Üle 50 regionaalse tootja. Platvormi kasutamine on tasuta.\nFractory Solutions OÜ, Narva mnt 3, 51009, Tartu, Eesti


Nelja tärni hotellid Langkawi | Hotels.com\nnelja tärni hotellid Langkawi\nKülastajate hinne6,0.Hea71 Hotels.com klientide arvustust\nKuahSüdalinn – 6 km\nKuahSüdalinn – 6,6 km\nKuahSüdalinn – 0,8 km\nKuahSüdalinn – 1,2 km\nKuahSüdalinn – 5,6 km\nKuahSüdalinn – 11,8 km\nKuidas leida õige 4 tärni hotell Langkawi\nHetkel on sihtkohas Langkawi kõige enam broneeritud 4 tärni hotell White Monkey Villa - Private Pool.\nKui teid huvitab Langkawi ja sealne parim majutus, aitavad teid kümned reisisõprade kirjutatud hotelliarvustused. Lisaks leiate meie saidilt TripAdvisori ja Expedia arvustused. 4 tärni hotellid asukohaga Langkawi on hetkel teeninud keskmise hinde 3,3. Reisi lõppedes pange oma muljed kirja ja saatke meile hotelli kohta arvustus. Meie kliendiprogramm Hotels.com™ Rewards võimaldab teenida iga 10 programmis osalevates hotellides peatutud öö eest ühe öö tasuta*.


Ma ei ole aru saanud, kuidas meil on normid seoses vaatamisega. Kas inimesi tohib vaadata? Ma saan aru, et katsumine või muidu füüsiliselt külge tikkumine ei ole okei. Ja on sõnu, mida ei ole kena öelda ja on küsimusi, mis rumalad. Aga kui ma ainult vaatan? Eriti, kui keegi on ennast õudselt kenasti üles löönud ja tema vaatamisväärsed jooned ei ole ainult tema kõver nina või puuduv väike sõrm. Aga isegi siis. Mõni kord ma tahaks lõputult ära imestada ja imetleda kellegi kaasasündinud või paratamatuid omadusi ja nende kordumatut erakordsust. Silma nuumata.\nAga siis ma kuulen neid lugusid, kuidas inimesed on üleni ära traumeeritud 'kõikidest nendest pilkudest' ja ei taha kodustki välja minna, sest 'kõik vahivad' ja tead küll. Et kas see on üks haruldane kiiks - inimesed, kes ei kannata pilke. Või see on üldine kultuuri norm, et teisi ei tohi teatud kindlal moel või ajal või kohas kuidagi vaadata. Näha võib. Aga vaadata mitte.\nMa käisin Tallinnas Arvo Pärdist tehtud filmi vaatamas ja see oli nii ilus. See oli ilus, sest seal olid ilusad head inimesed. Ja see oli ilus, sest seal oli ilus muusika. Ja siis see oli veel ilusti tehtud ja sel oli kogu aeg korralik kvaliteetne heli ja see oli hästi läbi mõeldud sündmustiku esitamine ja tekst ja pilt ja täpselt ühtlaselt servani Hinge ja Armastust täis.\nTegelikult seda näidatakse Tartus ka. Ma kõigest juhtusin Tallinnnas olema ja pealegi mulle Sõpruse kino meeldib. Sest Sõpruse kino on lahe. See on soliidne ilus viisakas nagu teater. Aga seal vaadatakse filme. Ja saab kohvi tellida. No mida sa, hing, veel ihkad. (sa ihkad veini, ma tean küll. selle võid ise kaasa võtta. ma võtsin)\nÜks kord oli nii, et ma tegin liiga palju alkoholi ja muu sellise nalju ja võrdlusi ja viiteid ja siis keegi küsis (üleni ettevaatlikult viisakalt poliitkorrektselt), kas ma olen või olen olnud ravi vajav alkohoolik. Niiet sellega on korras.\nHuvitav, kuidas need inimesed, kes oma tütardel puu otsa ei luba ronida ja pallimänge mängida, poegi kasvatavad. Et mis nad siis teevad, kui poiss näitab välja hellust väikeste laste ja loomade suhtes või püüab ema köögis aidata. Annavad kippelt vasta näppe ja viivad koos suurendusklaasiga sipelgapesa juurde uusi hobisid omandama?\nSee tuleb jälle üks nendest asjadest, kus kõik saavad sõna sekka öelda ja igaüks saab imestada, kui palju imelikke meie ümber on. Nad ise kaasaarvatud. Loetelu mitte väga levinud (imelikest) asjadest, mis minu köögis leiduvad ja mõnel puhul täiesti hädavajalik:\nNõukaaegsed teeklaasid. Söögi valmistamisel üleni asendamatud. Just paras käes hoida ja just parajalt 200 milliliitrit. Ei purune kergesti, kannatab üksteise sisse asetada ja paistab iseeneslikult paljunevat. Mul on neid olenevalt aastaajast ja piilumise kellaajast seal kapis neli kuni kaheksa tükki isekeskis. Üleni tore.\nÕunasüdamete välja urgitsemise tööriist. Selline noavarre otsas sakilise servaga silinder. Sellega uuristad õunad südametuteks ja siis saab head õunapommi teha. Või ahjuõuna. Saaks tegelt koorimsnoa või tavalise noaga nikerdades ka, aga üldsegi mitte nii hästi.\nVäike puust kandik. Sest kui ma tahan voodisse või elutoa diivanile snäkkima minna, siis see ei ole mul üks väike naljakas pihusuurune snäkk. See on terve müriaad igasuguseid erinevaid asju, mis ma tahaks erinevates kombodes pikema nakitsemise perioodi vältel nahka pista ja mis ei mahu ühte kätte. Need laotakse kandikule ja siis. Muidu peab mitu korda käima ju. Rääkimata sellest, kui on külalised ja kohv alles tõmbab, aga kõik tassid ja lusikad ja toosid ja värgid võiksid juba laual olla ometigi.\nMa tõstan kooki ja torti juustunoaga - see on hea lai õhuke lapats. Ja lõikan juustust laaste koorimisnoaga - sest koorimisnuga on päriselt terav. Ja juustunuga on juba tordine.\nRaadio. Sest köögis kuulatakse raadiot. Nii on.\nPuupliit. Ma arrrrmastan puupliidiga kööke. Sealhulgas siis enda oma. Sest esiteks see on lõputa praktiline. Teed õhtuks süüa ja kohvi ja võib-olla veel midagi ja kõik asjad mahuvad pliidi peale ära, sest sul on põmst lõputult pliidiraudu. Keegi ei pea oma korda ootama. Ja ainult söögi tegemise eest on peaaegu iseenesest kaasa tulev soe köök ja soemüüri tagune tuba. Ja sest teiseks see on nostalgiline. Sest kodu on soojus on tuli on köök. Lugesin ühe igivana asula ajaloo kohta ja seal öeldi asula suuruse kohta, mitu suitsu on. Mulle õudselt meeldis. Et leibkonda perekonda kodu pesa tähistab söögi tegemise koht.\nfilm loetelud ma siin mõtsin päevakaja pilt\nKa mina olen juustulõikuriga torti tõstnud, aga nüüd on mul kaks väga ilusat tordilabidat, nii et ma olen nende peale üle läinud - ja juustunuga mul vist hetkel isegi ei ole.\nKandikut pruugin ma samal põhjusel, aga minu oma on plekist, ilus hõbedane ja mustriga. Kunagi varem kasutasin telekatuppa toidu vedamiseks puuviljakasti, sinna mahub eriti mõnusalt palju toiduasju, tal on piisavalt kõrged servad, et tudisevaid asju püsti hoida, ja teda saab vahepeal puusale toetada, kui teist kätt on uste avamiseks vaja. Aga see kast läks õunu täis või mustaks vms ja siis pidi kandiku peale üle minema. Nüüd tuleb mul teleka ees kas vähem süüa või tihemini söögi järel käia.\nNeed vanad teeklaasid meeldivad mulle ilu pärast ka - paks rohmakas klaas oma defektidega: ühes kohas on mull, teises kohas on klaas veidi kortsu kurdunud. Üks oli kergelt kõver, justkui seda tehes oleks teda natuke pigistatud, aga too läks katki.\nPilkudest: mõnikord mind häirivad, aga see ei sõltu niivõrd vaatajast kui minust. Mul oli nädal või paar tagasi koleduseatakk, kui mul oli järsku tunne, et ma näen masendavalt halb välja, ja igaks juhuks vältisin tänaval kõigi pilke, nagu aitaks see mul nähtamatuks jääda. Siis oleks ma kellegi vaatamise peale küll heitunud või noh, heitusingi. Lohutasin ennast mõttega, et vähemalt ei ole ma praegu nii paljas nagu nendes unenägudes, kus ma avastan end olukorrast, et mul tuleb umbes ühe seeliku või t-särgiga end kuidagi sündsaks teha.\nKusjuures välimuse järgi oleks tol õhtul võinud ilmselt arvata, et ma tahan, et mind vaadataks, sest ma nägin riidepanemisega natuke ikka vaeva ka. Lihtsalt ei õnnestunud seekord niimoodi riide panna, et oleks kõlbulik tunne olnud.\nNooremast peast - teismeliselt ja isegi kahekümne tuuris - juhtus selliseid äpardusi alatasa. Paneks justkui riidesse, mis riie on, aga kui väljas end kusagil peegelpinnalt kogemata näen, tundub, et appi, nii valesti, tuleb kähku põgeneda, enne kui keegi näeb. Selle vastu oli parim rohi tuttavate inimestega kohtumine, kes käitusid, justkui ma ei näekski tapvalt piinlik välja - mingi see loogika, et kui ta juba mind tundma teeb, ju siis nii piinlik ei ole.\nMõni teine kord lähen välja, tunnen ennast hästi ja naeratan diivalikult kõigile, kes vaatavad.\nväga väga naine 10:49\nMuu jätab mind külmaks, aga puupliidid! Ma siiamaani ei saa aru, miks hakati ehitama maju (k.a. see, kus mina elan) ilma selle mugavuseta. See on üleni ja igatepidi mõnus, ilus, mugav, kodune, nii päris-asi, kui üldse saab. Kodu süda on köök on tuli on puupliit, just.\nMeil maal oli aastaid puupliit, mida ei saanud kasutada, sest miski oli valesti ja ta ajas õudselt suitsu sisse. Siis lõhuti vana pliit välja ja ehitati uus. Igaüks, kes hommikul tõuseb, paneb kõigepealt pliidi kütte ja kogu maja tundub ringutavat ja ärkavat mõnusas soojuses.\nAga muidu - kas see pealkiri on laulust, kus "That blue-eyed girl became blue-eyed whore"?\nSealt laulust jah. See just parajasti mängis, kui mul oli vaja kiiresti pealkirja ja jooksu panna.\nSu postitused on alati midagi hingele:)\nSee tüdrukud-puude-otsa on mul ka hinge peal. Eriti, kuna ma käin oma tittedega mänguväljakutel. Ma nt loen alati Politseipargis kokku, mitu poissi on skatepargis sõitmas (enamasti 10 ja 20 vahel) ja mitu tüdrukut (keskmiselt umbes pool) ja mõtlen, et miks, ometigi, ja miks ei tule soovolinik kaikaga tüdrukuid huvitavate spordialade v hobide juurde ajama ja et kas see on rohkem kasvatus või miski muu ja kui kasvatus, siis kas perekonna või ühiskonna kasvatus.\nÕunasüdamed söön koos ülejäänd õunaga ära\nJuustunuga on minu jaoks JUUSTU nuga ja mingi muu otstarbega ma seda ei rüveta\nKuidas keegi saab muretseda selle üle, kuidas ta tänaval välja näeb, on nii arusaamatu, et ma rohkem lihtsalt ei\n"Sõprus" meeldib väga.\nma pakuks, et sellise muretsemise alus on mul see, et millalgi on teised inimesed mu välimuse ja riiete kallal kõvasti norinud. mul oli pikem periood, kui mul oli alati midagi _valesti_ seljas, olgu vale kleit või vale pusa või valed saapad või vale mantel või vale müts, mida ei jäetud kunagi ütlemata. eks nii tekib väikest viisi kahtlus, et ma ei oska selline välja näha, et norima ei tuldaks. ja suur segadus, sest üldse ei saa aru, mismoodi see väljanägemine siis oleks.\nvbla oleks ma parem kakleja, siis häiriks mind potentsiaalne norimine vähem, sest ma saaks alati mõelda, et ma võin neile tuule alla teha.\nOlles veidrat värvi juuste ja rõngaste ja tätoeeringute ja jumal teab millega veel - ma olen vaatamisega harjunud. Las vahivad, ega see mul tükki küljest ei võta. Aga ükspäev ma korraks jalutasin kesklinnas ühe härraga, kes juhtumisi on väga tumepruun ja väga musklis ja vot siis hakkas mul ka imelik. Inimesed konkreetselt jõllitasid, nii et silmad pidid peast välja kukkuma... Nagu esimest korda elus näeks. Ja vot see oli küll väga ebameeldiv :(\nMina olen pealt näinud, kuidas ema ca kaheaastasele pojale käratab:"Mida sa nuusutad neid lilli, ega sa mingi pede ei ole!" Nii kasvatatakse tõelisi mehi.\nSel teemal, kas ahiküte (ja loomulikult puupliit) või keskküte, võiks lausa religoosse sisuga maadlusmatši maha pidada :)\nMina esindan Elava Tule Kummardajate Vennaskonda.\nUmbes viimase aastakese (kui ma feedly't olen kasutanud) ma olen sind lugenud nagu raamatut. Kui ma lähen vaatama, on tulnud 5-7 uut mmurca peatükki ja siis ma loen kägaras tund aega, mõnuga, nagu head raamatut. Ja hea tass mõnusat teed ei puudu kunagi.\nNüüd ma tulin tagasi, sest tahan öelda, et pilkudega juhtus mul paar päeva tagasi üks kole lugu. Kõnnin kesklinnas ja vastu tuleb pikka kasvu noor blondiin, suu ammuli, ilme kangest jälestusest kõver, kõnnib mööda kordagi oma pilku minu ja mu riiete pealt tõstmata. Vahest vajub mul kitsastel teksadel püksilukk lahti aga no seekord tõesti ei olnud. Kumb meist siis debiilik oli, ei teagi.\nMina vahin ka aga ikka salaja, bussis või nii. Vahel ma armun bussis natuke ära ja siis on ikka väga raske normaalse inimese muljet jätta. Sest jõllitav pilk kõrvetab ta kuklas ja teadupärast vaatab inimene varsti selja taha ja oh õudust kui ma ei jõua pead ära keerata. Kuidas ta teadis?\nEi saa, seal osaleks ainult ahikütte fännid. Keskkütte inimestel on sellest teemast lihtsalt ükskõik ja kindlasti ei hakkaks nad selle nimel kellegagi maadlema.\nväga väga naine 16:36\nMulle muide täiega meeldib mu keskküte. Aga pliit võiks ikkagi puuküttega olla! Kaminaid ju peetakse ka keskküttega majades, miks mitte puupliite?


Tõelisest klassivabadusest | K&T\nAnne Burghardt ⋅ 9. jaanuar 2015\nHiljuti võis lugeda uudist sellest, kuidas Tallinnas (ja tegelikult Eestis tervikuna) suureneb rahvastiku sotsiaalmajanduslik segregatsioon, ehk teisisõnu inimeste sotsiaalmajanduslik staatus hakkab üha enam seostuma kindlates linnaosades elamisega. Omamata hetkel käepärast ühtki sotsioloogilist uurimust, millele viidata, näib mulle ühtlasi, et järjest vähem saavad kokku „esimene“ ja „teine“ Eesti. Veel iseseisvumisaja algul oli kokkupuutepunkte palju rohkem – praegusest enam kohtuti perekondlikel koosviibimistel, suguvõsa ja hõimkonnagi sidusus oli tugevam. Tänu sellistele kokkupuudetele oli „edukamatel“ ehk raskem sulguda täiesti enda „mulli“ ja mitte teada, milline on elu neil, kel pole ehk majanduslikus mõttes nii hästi läinud. See oli veel aeg, kus eriti ei mõeldud selle peale, mis „klassi“ keegi kuulub. Vähemalt ei sõnastatud seda veel selliselt. Hiljuti, kui Eestis ühest oma Saksamaa hõimlasest rääkides nimetasin, et ta töötab haiglas meditsiiniõena, kuulsin reaktsioonina konstateeringut, et tegu olevat niisiis „kõrgema töölisklassi“ esindajaga.\nEks inimesi ole ikka klassidesse jaotatud ja erinevatel aegadel on erinevad elualad olnud suuremal või vähemal määral au sees. Näiteks 1.–2. sajandist pärinev varaseim säilinud kirikukord „Didache“ keelas näitlejaid kiriku liikmeiks vastu võtta, kuna antiikteatri näitlejate ülesandeks oli osaleda müsteeriumite etendamises, seega toonase arusaama järgi ebajumalateenimises. Hilisemast, sajandi-paari tagusest kirjandusest on tuttavad lood vaestest armunutest, millistes noore aadlimehe süda kuulub kaunile näitlejannale, kuid tema vanemad on selle suhte rangelt ära keelanud. Tänapäeval on olukord muutunud. Tõsi, staari staatusse tõusnud näitlejad on küll taas seotud ebajumalateenimisega. Üksnes selle vahega, et sedapuhku on nemad ise iidolitena kummardamise objektideks, kelle sissetulekud ulatuvad sageli miljonitesse dollaritesse.\nNõukogudeaegne seadusandlus nägi ette karmid karistused nn spekulantidele. Kaasaegses kapitalistlikus süsteemis on kommertslik vahendustegevus tulus ja igati au sees. Nõukogude aja nimetamine paneb mõtlema veel ühele elukutsele, mille positsioon ühiskonnas on otsustavalt muutunud. Müüja on amet, mis paigutatakse tänapäevaste „klassifitseerijate“ poolt samuti töölisklassi hulka („alam“ või „kõrgem“? või lihtsalt „töölisklass“?), kuid mille esindajad omasid nõukogudeaegses ühiskonnas täiesti erilist positsiooni. Defitsiitse kauba puudus tingis vajaduse omada häid suhteid erinevate kaupluste müüjaskonnaga, kellele omakorda avanesid nii mõnedki uksed küll teatrisse, küll kontsertidele.\nKlassifikaatoreid „klassidesse“ liigitamiseks on mõistagi erinevaid. Ülal viitasin eeskätt töökohale ja positsioonile, mis mängib üha otsustavamat rolli tänapäeva inimese enesemääratluses ja -hinnangus ning selles, millise hinnangu annavad talle teised. Lääne ühiskondade pikaajalised töötud, kes võivad meie mõistes küll majanduslikus mõttes „kenasti ära elada“, kannatavad sageli „olemise mõttetuse“ ja madala enesehinnangu all. Kui sul pole tööd, pole sind olemas. Olulisteks klassifikaatoriteks inimeste liigitamisel on mõistagi veel inimese varanduslik positsioon, haridus (kus kategooria „lugupidamist vääriv isik, kellega tasub kõnelda“ algab teatud akadeemilisest kraadist), rääkimata nahavärvist või päritolust. Viimane klassifikaator meenutab mulle lõbusat lugu sellest, kuidas üle kümne aasta tagasi Saksamaal õppides kutsuti mind poolkogemata ühele sünnipäevapeole, kuna sünnipäevalaps oli saanud aru, et olen pärit Islandilt („Eesti“ ja „Island“ kõlavad ju saksa keeli üsna sarnaselt: Estland ja Island). Ikkagi eksootiline põhjamaine külaline. Suur oli pettumus, kui selgus, et tegu oli hoopis ühe pooltundmatu Ida-Euroopa riigi kodanikuga.\nKui keskaja tallinlasele meenutas Bernt Notke „Surmatants“ seda, et surma palge ees oleme me viimselt kõik võrdsed ja surm ulatab ühtviisi käe nii paavstile kui kuningale, talupojale kui narrile, siis kaasajal oleks justkui kehtiv seadusandlus see, mis peaks meile meenutama inimeste võrdset väärikust ja olema selle tagatiseks. Alustagem kasvõi „Inimõiguste deklaratsiooni“ esimese paragrahviga, mis sätestab, et „kõik inimesed sünnivad võrdsetena oma väärikuselt“. Need seadused väljendavad üldinimlikult seda, mida Piibel väidab juba algusest peale kehtivat kristliku koguduse puhul, kõneldes sinna kuulujaist kui samavõrdsetest. Nota bene: samavõrdsetest, mitte samasugustest. Apostel Paulus kirjutab sellest, kuidas me ristimise kaudu kõik erinevatena ühte ihusse kuulume. Oma reformatoorsetes kirjutisTes „Saksa rahva kristlikule aadlile“ ja „Traktaat kristlase vabadusest“ seletab Luther 1. Peetruse kirja 2:9 („Teie aga olete „valitud sugu, kuninglik preesterkond, püha rahvas, omandrahvas, et te kuulutaksite tema kiidetavust“, kes teid on kutsunud pimedusest oma imelisse valgusse“) selliselt, et me kõik oleme preestrid, piiskopid, paavstid, ainult ametid, s.t tegevused on erinevad. Võrdsed oleme kõik samamoodi, kuna me kõik oleme Jumala lapsed. Milline evangeelium pidi see omal ajal olema sellele, kes silmitses surmatantsu – seda, et surm on küll suur „tasategija“, aga ristimine on samavõrdseks, -väärseks ja elavaks tegija. Seesama mõte kõigi sünnipärasest võrdsusest on inimõigustes laiendatud tervele inimkonnale.\nSiinkohal tasub mõttesse jääda, kas ja kuivõrd kaasaegne seadusandlus ja selle järgimine saavad garanteerida teise inimese väärikust puudutava hoiaku muutumist. Kristuse tõeline järgimine näib siin kindlaima garantiina. Tõsi, neid, kes Kristust teise inimväärikuse austamises tõeliselt järgivad, on vist vähe. Sest vähe on neid, kes suudavad teist inimest kohates olla sisimas vabad teatud parameetritest lähtuvast eelarvamuslikust klassifitseerimisest. Need on inimesed, kes on tõeliselt suured, kuna nende hoiak võimaldab neil austada igaühe inimväärikust tema „klassist“ sõltumata. Nende juures on hea olla, kuna nendega olek laseb kogeda vabadust. Vabadust sellest, mis meid kammitseb: edukultusest, püüdest olla „keegi“, vastata mingitele standarditele, hirmutundest, et meid jäetakse kõrvale, kui me neile ootustele vastata ei suuda. Need on inimesed, kes on Kristuse sarnased, suutelised nägema igaühes Jumala nägu, ükskõik kui varjatuna see ka esmapilgul ei tunduks.


päästerõngas – Treenitargalt.ee\nKorralik toitumine ja mis juhtub siis, kui sa korralikult ei toitu\nNo mis siis ikka juhtub – paljude inimeste puhul ei juhtugi mitte kui midagi. Söövad nad seda, mida kätte saavad ja millal ning millisel kujul, sellel pole nende jaoks vahet. Ei lisandu neile grammigi kehakaalu, kuid ega midagi ära ka ei lähe. Ühesõnaga – neutraalne olukord. Paljude inimeste puhul see aga nii ei ole. Paljudel meist, ma ise kaasa arvatud,…\nMilleks mulle süsivesikud?\nSüsivesikud on meie organismi tähtsaimad energiaallikad ja ka kõige kiiremini kättesaadavad energiaallikad. Nii nagu valgud jagunevad kaheks, loomseteks ja taimseteks, nii võib ka süsivesikuid jagada laias laastus kaheks: lihtsüsivesikud (monosahhariidid) ja liitsüsivesikud (polüsahhariidid, komplekssüsivesikud). Liitsüsivesikud ehk ka valged süsivesikud on need süsivesikud, mida sisaldab värvuselt hele toit nagu mesi, suhkur, valge riis, makaronid jne ning liitsüsivesikud (komplekssüsivesikud) sisalduvad sellest johtuvalt…


Alustame alles # GalaxyS8 väljaande ja lahenduse avaldamist, nii et tere tulemast selle seadme esimeste postituste hulka. Avaldame lähipäevil rohkem samu artikleid, nii et hoiduge neist.\nProbleem 1: Kuidas tuvastada Galaxy S8 niiskustuvastatud viga, ei lae tuvastatud niiskuse tõrke tõttu\nMinu uus Samsung S8 käskis mul kohe ilma põhjuseta selle USB-niiskuse tõttu välja lülitada ... nii et tegin paar tundi .... Siis ei teinud see sisselülitamisel midagi, nii et tegin seda, mida enamik vanematega tegi telefon istus seda ühe päeva jooksul riisis ... siis lülitasin selle sisse ja see tuli sisse koos uhiuue kiirlaadijaga ja näitasin aku, mille all oli seinakontakt, nii et kontrollin juhtmete pistikupesasid ... mõnel muul laadijal sumisesid ja sumisesid korduvalt ... .. lõpuks kontrollige veekahjustusi pärast sellega jamamist ja selline tuli sisse ja käitus nagu oleks midagi alla laadinud, nii et lasin proovida ... aukude vaevamise päev ei möödu midagi ... olen vaadanud Youtube'i videoid lugenud foorumeid ja otsisin kõikjalt kinni, mida teha ??? - Meganborecky03\nLahendus: Tere Meganborecky03. Olete jõudnud õigesse kohta. Kui teie telefon näitab pidevalt niiskustuvastatud viga, on teil allpool proovimiseks mõned parandused. See veateade kuvatakse tavaliselt siis, kui süsteem tuvastab USB-laadimisportist niiskuse või vee. See ei tähenda, et telefon oleks kahjustatud. See näitab ainult seda, et seade blokeerib laadimise USB-laadimisporti kaudu, et vältida teiste komponentide lühistamist.\nTuvastatud niiskus Fix # 1\nSeda öeldes ilmneb see viga tavaliselt siis, kui laadite telefoni, kui telefon on välja lülitatud. Nii lihtne kui see ka ei tundu, lülitage kõigepealt lihtsalt telefon sisse (või taaskäivitage telefon) ja ühendage seejärel laadija. Nii lihtne see ongi. Tuvastatud niiskusviga ilmneb tavaliselt siis, kui proovite telefoni laadida, kui telefon on välja lülitatud.\nTuvastatud niiskus Parandus # 2\nKui teie telefonil on tühjaks saanud aku ja te ei saa telefoni enne laadimist kõigepealt sisse lülitada, proovige toitenuppu ja helitugevust samal ajal all hoida ning hoides mõlemaid nuppe, ühendage laadija, peaksite nägema telefoni laadimist viimase natukese mahlaga.\nTuvastatud niiskus Parandus # 3\nJa kui viga ikka ilmub, on viimane asi, mida saate teha, traadita laadimise funktsiooni ära kasutada. Tõenäoliselt peaksite valima uue traadita laadija, kui teil seda veel pole.\nTuvastatud niiskus, parandus nr 4\nSiin on madaltehnoloogiline lahendus, võtke Q-Tip ja puhastage laaditava USB-pordi ümber, veendumaks, et see on täielikult kuiv ja tolmuvaba. Proovige ala puhumiseks ja kuivatamiseks kasutada ka madalal kuumusel föönit. Võib arvata, et see on nii ilmne ja lihtne, kuid see on toiminud mitmete meie lugejate jaoks!\nTuvastatud niiskus Parandus # 5\nMuide, võite seda viga jätkata ikka ja jälle, isegi kui teie telefon pole mõne päeva jooksul vee lähedal olnud. Oleme leidnud, et saate seda proovida:\nminge rakenduste seadetesse\nProbleem 2: Galaxy S8 laadija ei lähe laadimisportini\nTere. Mul oli hiljuti Samsung S8 versiooniuuendus ja kaks korda on laadija pesa pistik minu telefoni laadimist lubanud. ma kasutan kunagi ainult tarnitud laadijat ja see töötas 2 nädalat hästi, siis seiskus. mul oli täielik asendaja ja sama asi on juhtunud ka täna hommikul. Ma saan pistiku pistiku sisse minna, nii et see aeglustab laadimist, kuid see selleks. Laadija pesa pistikus või telefonis pole prahti ega midagi, nii et kahjuks palun. Palun aidake, ma olen medõde ja vajan oma telefoni ning on vastuvõetamatu, et see probleem kordub. Aitäh. - Cheryl\nLahendus: Tere Cheryl. Teie probleem on seotud riistvaraga, nii et te ei soovi laadimisporti kahjustada. Pordis võib olla painutatud tihvt, mis selle probleemi põhjustab. Me teame, et ilma mingisuguse suurenduseta on sadama sisemust tõesti raske näha, seega soovitame teil lasta professionaalil sellele pilk peale visata. Kui seadmele kehtib asendusgarantii, soovitame remonditööde asemel nõuda uut telefoni.\nSaatsin eile hommikul (P 5 hommikul) 6 tekstsõnumit oma lähedasele perele ja sõpradele. Kirjutan neile regulaarselt sõnumeid. ja kõik ebaõnnestusid ja ma ei saa neid ka uuesti saata, kuna nad ebaõnnestuvad. Siiski võin saata sõnumeid oma abikaasale (saadan talle kogu aeg sõnumeid) ja suvalistele sõpradele. Ma isegi kustutasin nende kontaktandmed ja sisestasin nad uuesti lootuses, et see aitab, kuid see ei õnnestunud. Olen ka oma telefoni tunniks ajaks välja lülitanud lootuses, et see aitab - see ei aidanud. - Torm\nLahendus: Tere torm. Esimene samm, mida soovite siin teha, on tagada, et see pole rakendusega seotud, pühkides sõnumside rakenduse vahemälu ja andmed. Selleks tehke järgmist.\nAvage menüü Seaded kas märguandevarju kaudu (rippmenüü) või rakenduse sahtlis oleva rakenduse Seaded kaudu.\nLiikuge jaotisse „Rakendused”. Android 6 või 7 OEM-i nahaga versioonides võib selle ümber nimetada näiteks Applications või Application Manager.\nSeal olles otsige üles sõnumside rakendus ja puudutage seda.\nNüüd näete loendit asjadest, mis annavad teile teavet rakenduse kohta, sealhulgas salvestusruum, load, mälukasutus ja palju muud. Need on kõik klõpsatavad üksused. Klõpsake nuppu Salvestusruum.\nNüüd peaksite selgelt nägema rakenduse nuppe Tühjenda vahemälu ja Kustuta andmed .\nKõigepealt proovige vahemälu pühkida ja vaadake, kuidas sõnumside töötab. Kui probleem püsib, tehke valik Kustuta andmed .\nNupu Kustuta andmed puudutamine kustutab kõik teie vestlusniidid, nii et kui soovite mõne koopia alles jätta, varundage need kindlasti enne tähtaega.\nTeine hea asi, mida sel juhul teha, on proovida kasutada mõnda muud sõnumside rakendust. See aitab teil tuvastada, kas probleem on tingitud praeguse rakenduse veast või mitte. Seal on palju tasuta sõnumside rakendusi, mida saate kasutada, näiteks Google Hangouts või Facebook Messenger, nii et tehke oma valik.\nKui probleem püsib olenemata sõnumside rakendusest, pöörduge oma operaatori poole. Probleem võib peituda nende otsas. Isegi kui mitte, on nad siiski kohustatud aitama teil probleemi lahendada.\nProbleem 4: Galaxy S8 ekraan muutub täiesti mustaks, kui maksimaalse energiasäästu režiim on lubatud\nEile lülitasin oma telefoni teatise kaudu maksimaalse energiasäästu režiimile. Nüüd, kui telefon sisse lülitatakse, näen alglaadimisekraani, kuid ekraan on pärast laadimist must. Kui vajutan Bixby nuppu, ilmub alla spetsiaalne Androidi teade, mis ei saa Bixby maksimaalses energiasäästurežiimis kasutada. Taaskäivitasin ja laadisin selle, ei mingit abi. Ma saan selle laadida taasterežiimi ja see näitab ekraani hästi. proovisin vahemälu pühkida, kuid abi polnud. Kui proovin turvarežiimi laadida, on mul sama probleem nagu tavaliselt, see on must ekraan, kuid vasakus alanurgas on kiri „Turvarežiim”. Aga ma ei näe midagi, nii et ma ei saa midagi desinstallida. Proovisin helistada telefonile ja proovida sellele üle kiigates vastata, kuid see ei toimi. Täname teie aja eest. - Vinnie\nLahendus: Tere Vinnie. Kas on võimalik, et olete lihtsalt seadnud ekraani heleduse kõige madalamale? Me ei tea, kas mõistame teie muret õigesti, kuna me pole seda probleemi ise kuulnud ega kogenud. Proovisime teie juhtumit oma S8-s korrata ja kõik töötab hästi, isegi kui ekraani heledus on kõige madalam. Soovitame tehaseseadete lähtestamine taasterežiimi kaudu ja vaadata, kuidas see sealt edasi läheb. Vastasel juhul hoiduge lihtsalt maksimaalse energiasäästu režiimist sel ajal, kuni leiame selle probleemi kohta lisateavet. Uuendame seda postitust, kui meil on tõhus lahendus.\nProbleem 5: Galaxy S8 lõpetab laadimise pärast laadimisporti märjaks saamist, ilmub niiskuse tuvastamise viga\nTere. Nägin, kuidas Samsungi reklaamklipp avas haipuuris kastist vee all Galaxy S8 ja haid lindistas. Nii et panin oma telefoni eile 10 sekundiks rannas vette. See töötab endiselt, kuid laadimisport ütleb, et niiskus on tuvastatud ja see ei lae. Sellest on möödas 24 tundi. Kas telefon on veekindel või mitte? Ostsin traadita laadimisport. - Heather\nLahendus: Tere, Heather. Oleme ka reklaami näinud ja ütleme, et see on natuke äärmuslik, arvestades asjaolu, et telefon pole tehniliselt veekindel. See on veekindel ainult kuni 1,5 meetri vees kuni 30 minutit ja isegi nii ei ütle me teile, et peaksite oma 700 dollari väärtuses telefoni tahtlikult vette pistma. Seda seetõttu, et veekindluskaitse pole lihtsalt veekindel kaitse. Periood. Kui soovite näha erinevust veekindluse ja veekindla kaitse vahel, tehke mõni Google'i otsing.\nNüüd peate oma peamise probleemi (noh, see pole tegelikult probleem) pärast üldse muretsema. Proovige ülalnimetatud samme Galaxy S8 niiskuses tuvastatud vea parandamiseks.\nProbleem 6: SMS-i Galaxy S8 ikooni märguandeid ei kuvata, esimene kõne katse läheb alati kõneposti\nMul on uus Galaxy S8 ja ma ei saa tekstiteatisi üldse, kui ekraan on lukus või kui see on lukus. Mind ei huvita märguandehelid; Ma ei saa ikoonimärguandeid, mis mulle korda lähevad. Kontrollisin uuesti oma märguandeseadeid ja sõnumite lubamiseks on märguanded määratud. Kontrollin blokeeritud rakenduse märguandeid jaotises „täpsemad” ja sõnumite märguanded on samuti lubatud. Ma pole kindel, kas aitate mul veel üht mõistatust lahendada, kuid umbes viimase 3 kuu jooksul läheb iga kord, kui olen oma partnerile helistanud, telefonikõne esimest korda kõneposti, isegi kui ta pole telefonis, ja siis läheb teine kord läbi. See põhjustab mu mõistuse kaotuse! Keegi teine ei maininud talle, et see juhtub siis, kui nad talle helistavad. Ma elan Kansases ja tema Iowas. Tal on iPhone 6,ja mul on viimase 3 kuu jooksul olnud 3 telefoni, millega kõik juhtub. Iowas olles kaob probleem tavaliselt (kuid mitte alati). Tänan abi eest! -Cydney\nLahendus: Tere, Cydney. SMS-i ikooniteatise saamiseks peate lubama Messengeri rakenduse jaotises Täpsemad seaded suvandi Luba märguanded . Selleks tehke järgmist.\nPuudutage valikut Märguanded .\nLiigutage kasutatava sõnumsiderakenduse jaoks liugurit paremale.\nPuudutage paremas ülaosas nuppu ADVANCED .\nLiigutage liugurit paremale valiku Luba märguanded jaoks .\nKui need toimingud probleemi ei lahenda, proovige vahemälu sektsioon pühkida järgmiselt:\nKui probleem peaks püsima, võite proovida ka tehase täielikku lähtestamist. Nii toimige järgmiselt.\nTeie teine mure seoses otse kõneposti minevate esmakõne katsetega võib olla seotud võrguga või midagi tarkvara tõrke tõttu, nii et soovite sellest oma operaatoriga rääkida. Kui tehaseseadete lähtestamine seda samuti ei paranda, võtke selle lahendamiseks ühendust oma võrgu tehnilise meeskonnaga.\nPildistas soolases vees. Veidi aega hiljem hakkas telefon tõrkuma ja aku tühjenes. Laske sellel paar päeva kuivada ja proovisite telefoni laadida, kuid see ei laadinud üle 10%. Vahetatud aku, kuid ei laadinud üle 45%. Pühkis vahemälu sektsiooni ja taaskäivitas, pärast näitas telefon 96%. Kui telefon laeb, ei näita see enam kui 18–45%, kuid see kestab terve päeva. Mõnikord tühjeneb aku, kui telefon on ühendatud. Kui see juhtub, taaskäivitub see ja siis näitab see laengut, mis jääb kuskil 90% vahemikku.\nProovisin uuesti vahemälu sektsiooni pühkida, kuid midagi ei muutu. Pole kindel, kas mul on defektne aku või võib see olla midagi muud. Mis tahes teave selle probleemiga aitaks. Aitäh. - Eddie\nLahendus: Tere, Eddie. Proovige kõigepealt aku uuesti kalibreerida ja vaadata, kuidas see sealt edasi läheb. Kui te pole seda protseduuri proovinud, tehke seda järgmiselt.\nKasutage telefoni elektrilöögi kiirendamiseks mänge mängides või ülesandeid tehes, kuni telefon ise välja lülitub.\nLülitage telefon uuesti sisse ja laske end ise välja lülitada.\nLaadige telefoni uuesti sisse lülitamata.\nOodake, kuni aku ütleb, et see on täis laetud 100%\nEemaldage laadija vooluvõrgust ja lülitage telefon sisse.\nKui telefon ütleb, et see pole enam 100%, lülitage see välja, ühendage laadija tagasi ja oodake, kuni 100% laetud on.\nEemaldage laadija vooluvõrgust ja lülitage telefon uuesti sisse.\nKasutage telefoni seni, kuni aku tühjeneb 0-ni.\nKorrake tsüklit üks kord.\nKui pärast aku kalibreerimist midagi ei muutu, lähtestage tehas. Kui ka see ei aita, peavad telefonis olema parandused vajavad füüsilisi kahjustusi. Saada see remondiks või asendamiseks.\n8. probleem: Galaxy S8 ei lülitu välja\nMu tütar unustas parooli pärast seda, kui pani oma sõrmejälje oma Galaxy S8-sse, nüüd ei tunne telefon printimist ära ja soovib parooli. Olen proovinud seda telefoni kõvasti lähtestada, kuid see ei lase mul seda välja lülitada. Kõik soovitused selle probleemi lahendamiseks, et see telefon ei oleks paberkaal ????? - Xxkimberlyxx08\nLahendus: Tere, xxkimberlyxx08. Kõige tõhusam viis reageerimata või külmunud S8 taaskäivitamiseks on simuleerida "aku tõmmet", mida nimetatakse ka pehmeks lähtestamiseks. Nii toimige järgmiselt.\nHoidke toitenuppu ja helitugevuse vähendamise nuppe vähemalt 10 sekundit all.\nKui telefon hakkab vibreerima, laske nuppudel lahti.\nLoodetavasti taaskäivitub teie telefon tavapäraselt ja saate selle pärast välja lülitada. Kui see siiski ei toimi, oodake lihtsalt, kuni aku tühjeneb.\n9. probleem: Galaxy S8-s fotode tegemisel ei saa kaamera katiku heli välja lülitada\nSoovis kaamera klõpsamise välja lülitada Kas olete seda teinud süsteemi helisid summutades. Aga ... ma ei tea, mis muud helid ma seda tehes välja lülitan. Kas saaksite mulle nimekirja anda? Mul on probleeme guugeldamise kaudu teada saamisega. Aitäh. - Mitch\nLahendus : Tere, Mitch. Kui asute Ameerika Ühendriikides, pole teil õnne, sest digitaalse kaamera või nutitelefoni abil pilti teha on keelatud, kui katik ei kõla. Jah see on õige. Samsung järgib ilmselgelt nimetatud seadusi, kuid mõned telefonid saavad siiski pilte teha ilma heli tegemata, vajutades lihtsalt telefoni küljel helitugevuse vähendamise nuppu, kuni telefon läheb vibreerimisrežiimi. Kui te pole seda veel proovinud, jätkake ja veenduge ise.\nKui esimene lahendus ei toimi, proovige kasutada kolmanda osapoole kaamerarakendusi.


Meiega on kolimine probleemivaba ning muutub\nlihtsaks ja meeldivaks tegevuseks.\nHelistage: +372 58 44 9999\nEttevõte Sealt Siia OÜ on kvalifitseeritud pakkuma kiirelt kolimisteenust igasse Eesti sihtpunkti ja samuti välisriikidesse. Meie meeskonnas on kohusetundlikud kolijaid ja professionaalsed mööbli kokkupanijad. Utiliseerime ehitusjäätmeid ja vana mööblit. Leiame igale soovile lahenduse.\nSealt Siia OÜ - on Teie kindel partner\nMe garanteerime kvaliteetse teeninduse, et kliendid saaksid parima ja kiireima kolimisteenuse Eestis. Me pakume teenust nii eraisikutele kui äriklientidele.\nTransportimiseks pakime turvaliselt kolijate vara, monteerime ja demonteerime mööblit ja integreeritud tehnikat. Meie töötajatel on professionaalsed tööriistad ning varustus, mis võimaldab ohutult rasket ja mahukat vara ümber paigutada. Utiliseerime vana mööblit.\nAUTO 13М³ + LAADIJA\nHinna sees on kolitavate asjade pakkimine, kaubik ja 1 laadija. Puudub lisatasu iga kilomeetri eest.\nHind €30 /t\nAUTO 13М³ + 2 LAADIJAT\nHinna sees on kolitavate asjade pakkimine, kaubik ja 2 laadijat. Puudub lisatasu iga kilomeetri eest.\nTAGALUUK FURGOON AUTO 20М³\nHinna sees on asjade transport ühest punktist teisse punkti. Puudub lisatasu iga kilomeetri eest.\nTAGALUUK 20М³ + 2 LAADIJAT\nHinna sees on kolitavate asjade pakkimine, auto ja 2 laadijat. Puudub lisatasu iga kilomeetri eest.\nMÖÖBLI KOKKUPANEK JA UTILISEERIMINE\nMonteerime kiirelt ja kvaliteetselt mööblit. Utiliseerime vana mööblit - diivaneid, riidekappe, köögimööblit, kummuteid.\nHind al €25\nSEIFID JA KLAVERID\nTeostame raskuste, klaverite või seifide kolimist, transporti ja ümberpaigutust igalt korruselt. Hind kokkuleppel sõltuvalt korrusest, lifti olemasolust jne.\nMiinimumtasu on ühe tunni tasu. Ülaltoodud hindadele ei lisandu KM\nPärast esimest tundi arvestakse aega veerandtunni täpsusega\nAja arvestamine algab, kui kolimisauto jõuab lähtekohta ja lõpeb kui töö on tehtud\nVäljaspool linna läbisõit arvestatakse mõlemas suunas (edasi-tagasi).\nReputatsioon on tähtis. Peame sõna. Hoolitseme Teie vara eest nagu oma eest.\nTekkis vajadus transportida antiik klaverit ja usaldasime selle töö SealtSiia ettevõtte kätte. Lõpptulemusena sai raske klaver väga ettevaatlikult transporditud ja jäime kõigega rahule.\nBriti saadiku kabinetiülem.\nPaar kuud tagasi kolisime perega linnast maale elama ja lühikese perioodi jooksul oli vaja kogu oma elu viia ühest kohast teise. Sõprade kaudu saime informatsiooni SealtSiia kohta ja jäime nende teenustega väga rahule.\nRohkem meie tegemistest leiate meie Facebooki ja Instagram lehel\nHoolikalt. Kindlalt. Kiirelt.\nMe mõistame, kuivõrd tähtis sündmus on kolimine, seetõttu kasutame kvaliteedikontrolli süsteemi ja operatiivset tagasisidet igal tellimusel. Meie firma on Eesti Võlausaldajate Liidu liige.\nSelleks, et teha tellimus, helistage meile +372 58 44 9999 või vormistage tellimuse vorm\nTeie taotlus on vastu võetud! Võtame teiega varsti ühendust!\nRohkem arvamusi ja fotosid Facebookist\nReg. Nr. 14219771\nPikri tn 10-17 Tallinn Harjumaa 13624\nPhone: +372 58 44 9999\n© Copyright 2018 Sealt Siia OÜ - All Rights Reserved


C.1.3.3 Mälu hierarhia - Politecnico di torino\nC.1.3.3 Mälu hierarhia\nEespool toodud kaalutluste põhjal peaks olema selge, et arvutisüsteemis on tavaliselt mitut tüüpi mälusid, mis moodustavad omamoodi mälude hierarhia.\nSeda võiks ette kujutada püramiidina. Kõrgema taseme mälud on enamasti kiiremad, väiksemad ja üldiselt ka hävimälud. Alamate tasemete mälud on sagedamini aeglasemad, suuremad ja üldiselt säilmälud.\nAlama taseme mäludeks on suure mahuga mälud, mida kasutatakse andmekogumite püsivaks salvestamiseks.\nTüüpiline kaasaegne arvuti on varustatud kahe (või enama) taseme puhvritega, millel on erinevad kiirused ja mahud: esimese taseme mälu on paigutatud samale kiibile protsessoriga, teise taseme mälu, suurem ja aeglasem, on tavaliselt väljaspool protsessorit, tavaliselt emaplaadil.\nPuhvermälud on koondatud ridadesse (või plokkidesse). Mälu poole pöördumiseks on vaja kogu andmeplokk laadida vahemälusse. Lokaalsuse põhimõte tagab selle, et järgnevad pöördumised tõenäoliselt vajavad neid andmeid, mis on juba puhvermälusse laetud ja seega teostatakse see tõhusamalt.\nKasutatakse väljendust puhvermälu tabamus, kui me viitame puhvermälus juba leiduvale informatsioonile. Vastupidisel juhul nimetatakse seda puhvermälu möödalask. Puhvermälu möödalasu puhul on vaja laadida puhvrisse uus plokk, mis sisaldaks nõutud andmeid. Kui puhvermälu rida uue ploki jaoks on juba kasutusel, siis on sellel real olev plokk vaja asendada.\nKuna andmeid võidakse protsessori poolt muuta, siis sellest tuleneb probleem, kuidas tagada andmete säilimine koherentsena põhimälus säilitatavate andmete suhtes. Selle koherentsuse tagamiseks on kasutusel mitmesuguseid arhitektuurilisi lahendusi. Enamkasutatavateks lahendusteks on kirjuta tagasi ja kirjuta üle. Esimese puhul on vaja andmete muutmist vaid puhvris ja kui plokk vabaneb, siis see kopeeritakse põhimällu ainult juhul, kui seda on muudetud. Ülekirjutamise puhul aga kirjutamise operatsioonid teostatakse protsessori poolt nii puhver- kui põhimälus.


Kerli Orav-Puurand "Central Part Interpolation Schemes for Weakly Singular Integral Equations" | Tartu Ülikool\nKerli Orav-Puurand "Central Part Interpolation Schemes for Weakly Singular Integral Equations"\n14:15 kuni 15:45\n17. detsembril 2014. aastal kell 14.15 kaitseb J. Liivi 2 - 405 Kerli Orav-Puurand doktoritööd "Central Part Interpolation Schemes for Weakly Singular Integral Equations" (Keskosa interpolatsioonil põhinevad meetodid nõrgalt singulaarsete integraalvõrrandite lahendamiseks) doctor of philosophy (matemaatika) kraadi saamiseks.\nProf. Arvet Pedas, Tartu Ülikool\nAkad. Prof. Emer. Gennadi Vainikko, Tartu Ülikool\nProf. Emer. Rainer Kress, Georg-August-Universität, Saksamaa\nProf. Alastair Spence, University of Bath, UK\nPaljud keemia, polümeeride füüsika, matemaatilise füüsika jt teadusalade probleemid on formuleeritavad integraalvõrrandite kujul ning nende probleemide käsitlus taandub integraalvõrrandite lahendamisele või kvalitatiivsele uurimisele. Integraalvõrrandeid, mida saab täpselt lahendada, on suhteliselt vähe, seega on väga olulised meetodid võrrandite numbriliseks lahendamiseks.\nKäesolevas doktoritöös pakume välja kaks kõrget järku numbrilist meetodit, mis ei kasuta lineaarse teist liiki singulaarsustega Fredholmi integraalvõrrandi lahendamiseks ebaühtlast võrku. Need meetodid on kollokatsioonimeetod ja korrutise integreerimise meetod. Nimetatud meetodid põhinevad keskosa interpolatsioonil polünoomidega ühtlasel võrgul ja silendaval muutujate vahetusel. Lõigu keskosas on interpolatsioonivea hinnang ligikaudu 2m korda täpsem kui kogu lõigul. Lisaks on interpolatsiooniprotsess ühtlasel võrgul lõigu keskosas m-i kasvades stabiilne. Muutujate vahetuse abil parendame me võrrandi täpse lahendi käitumist. Doktoritöös on kirjeldatud toodud meetodite koondumist ja koondumiskiirust.


Tervis kehv: Wikileaksi asutaja lahkub vabatahtlikust vangistusest | Õhtuleht\nÕhtuleht.ee, 19. august 2014 07:00\nLUBAB SAATKONNAST LAHKUDA: Assange ei täpsustanud eile ajakirjanikele oma terviseprobleeme. Foto: AFP\nKaks aastat vägistamissüüdistuste pärast end Ecuadori Londoni saatkonna kitsikuses varjunud Wikileaksi asutaja Julian Assange lubas eile ajakirjanikega kõneldes, et kavatseb halva tervise tõttu peagi vabatahtlikust vanglast saatkonnas lahkuda.\nAustraallane Assange sattus oma Wikileaksiga Ühendriikide viha alla pärast seda, kui avalikustas hulga ameeriklaste rohkem või vähem salajasi diplomaatilisi dokumente, muuhulgas ka USA Tallinna saatkonna vestlusi Eestis võimul olevate inimestega. Valdavalt ei jäta need diplomaatilised ettekanded kuigi head muljet inimestest, kellega ameeriklased on kontakteerunud või kelle kohta edastavad muudest allikatest hangitud infot.\nAssange ei saanud Prantsusmaalt asüüli (2)\nJulian Assange nõustus Rootsi ettepanekuga (4)\nAssange: lahkun Ecuadori saatkonnast ja annan end võimudele välja (7)\nÜhendriikides ootab Julian Assange’i kohus ja tõenäoliselt ka pikki aastaid kestev vangistus kui mitte koguni surmanuhtlus.\nAssange’i sundis end Ecuadori saatkonda peitma kahe naise ootamatu süüdistus – ta olevat ühe neist vägistanud, teist aga seksuaalselt ahistanud ajal, mil ta käis Rootsis lühikesel loengureisil. Naiste esitatud süüdistusi ei võtnud üks prokurör algul uurida, teine aga küll. Prokurör taotleski tollal Inglismaal viibinud Assange’i väljaandmist, milleks Briti kohus ka loa andis.\nSeepeale läkski Assange, kes peab süüdistusi poliitiliselt motiveerituiks, Ecuadori presidendi loal selle riigi saatkonda varjule. Ta kardab, et kui ta läheks Rootsi vägistamissüüdistuste kohta tunnistusi andma, annaks see ta Ühendriikidele välja. Rootslased ongi järjepidevalt keeldunud Assange’i ülekuulamisest videolingi kaudu või oma uurijate Londonisse saatmisest.\nSuurbritannia ajalehed on viimastel päevadel kirjutanud, et tubase elu tõttu on Assange`il tõusnud vererõhk üle lubatud piiri ja kuivõrd ta ei pääse üldse värske õhu kätte jalutama, siis hakkab edenema ka kopsuhaigus. Ecuadori välisminister Ricardo Pati?o ütles ajalehele The Guardian, et nad on tulutult palunud Inglise võimudelt luba Assange haiglasse saata ilma, et teda ähvardaks vahistamine. Eile pressikonverentsil kinnitas Assange, et on tõesti haige.\nVältimaks Assange’i põgenemist, on Suurbritannia valitsus kulutanud miljoneid naelsterlingeid tugevdatud politseivalveks Ecuadori saatkonna juures.


Füüsika: Soovitused õppetöö korraldamiseks | Õppekava infoportaal\nÕppekava infoportaal > Ainevaldkonnad > 4. Loodusained > Füüsika: Soovitused õppetöö korraldamiseks\nFüüsika: Soovitused õppetöö korraldamiseks\nÕppetegevused ja metoodilised soovitused. Võimalik diferentseerimine. Võimalused lõiminguks ja läbivate teemade käsitlemiseks. Lühidalt muutustest võrreldes kehtiva (2002 a) ainekavaga.\n1. Õppetegevused ja metoodilised soovitused.\nHindame õpetaja vabadust ise metoodikat valida, lahti on kirjutatud õpilaste poolt tehtavad katsed (kohustuslikud ja täiendavad-soovituslikud) ja antud õpitulemuste saavutamiseks vajalikud demovahendite ja demokatsete loetelu. Lubatud on kasutada valemite lehte vastavalt õpetaja nägemusele, näiteks – kõigis töödes või suuremamahulistes või ei kasuta üldse. Ka probleemülesannete lahendamiseks on soovitav klass jagada rühmadeks.\n2. Võimalik diferentseerimine\nhindamisprotsentide nihutamisega (vt hindamise aluseid). Näiteks nõrgemate õpilaste hindamisel on madalamat järku õpitulemuste osakaal suurem.\nTöö teostamine erinevate abimaterjalide – õpikute, konspektide, mõistete kaartide, valemite lehe kaasabil\nKontrolltööde maht varieerub\nPraktiliste tööde puhul hinnatakse erinevaid uurimuslikke oskuseid eraldi.\n3. Võimalused lõiminguks ja läbivate teemade käsitlemiseks\nFüüsikal on oluline koht loodusteadusliku pädevuse kujundamisel. Selleks arendatakse loodusteaduste- ja tehnoloogiaalast kirjaoskust füüsika-alases kontekstis:\nõpitakse mõistma ja selgitama loodus-, tehis- ja sotsiaalses keskkonnas eksisteerivaid objekte ja nähtuseid;\nõpitakse probleemide lahendamisel kasutama loodusteaduslikku meetodit ja uurimuslikku lähenemist sõltuvalt probleemi tüübist;\nõpitakse võtma vastu pädevaid keskkonnaalaseid otsuseid ja prognoosima nende mõju arvestades erinevaid aspekte;\nkujundatakse huvi loodusteaduste kui maailmakäsitluse aluse ja areneva kultuurinähtuse vastu;\nväärtustatakse vastutustundlikku ja säästvat eluviisi.\nTabelis on esitatud ainevaldkonna sisesed lõimingu kohad. Õpitulemustes on oluliselt selgemalt välja toodud seosed igapäevaeluga, eluslooduse ning keskkonnaprobleemidega. Lõimingu õnnestumiseks on vajalik aineõpetajate tihe koostöö ja aluseks ühtne uurimuslik meetod. Võmalusel võiks viia osa tunde õppeklassist välja (õue, teise ainekabinetti).\nVäärtuspädevus. Väärtustatakse teadmiste ja oskuste omandamist läbi õpiprotsessi rakendades seejuures uurimusliku lähenemist ja probleemide lahendamist.\nSotsiaalne pädevus. Õpitakse erinevates situatsioonides – praktilistes töödes, projektides, rühmatöödes ja rollimängudes omavahel koostööd tegema, üksteisega arvestama, kaasõpilaste arvamust kuulama. Keskkonnakaitse ja inimese tervisega seonduvate teemade käsitlemisel on võimalik rakendada rühmatöid või väitlusi võttes probleemide lahendamisel arvesse lisaks teaduslikele ka seadusandlikke, majanduslikke ning eetilis-moraalseid aspekte.\nÕpipädevus. Kui üldine õpipädevus on kujundatud juba 1.-7. klassis, siis 8.-9. klassi füüsikas viiakse rõhuasetus enesejuhitud õppimise oskuste kujundamisele probleemide lahendamisel ja uurimusliku õppe rakendamisel nii reaalses kui ka arvutipõhistes õpikeskkondades. Seejuures arendatakse õpilastel oskusi uute teadmiste omandamiseks ja hüpoteeside kontrollimiseks, probleemide lahendamiseks vajalike tegevuste planeerimiseks, läbiviimiseks ja kokkuvõtete tegemiseks. Erinevate ülesannete lahendamisel õpitakse ka õppimiseks vajalikku taustinfot leidma ning kriitiliselt hindama. 9. klassi lõpetamisel peaks õpilased olema suutelised iseseisvalt õppima ning oma teadmisi ja oskusi hindama, et seeläbi edasisi õpinguid planeerida.\nSuhtluspädevus. Õpitakse korrektselt kasutama füüsilalisi termineid ja teaduskeelele omast stiili. Uurimuslike ülesannete ja probleemide lahendamise tulemuste kirjalikul ja suulisel esitamisel hinnatakse keele kasutamise korrektsust nii õpetaja kui ka kaasõpilaste poolt.\nMatemaatikapädevus. Matemaatikapädevust kujundatakse esiteks läbi uurimusliku õppe, kus on oluline koht andmete analüüsil ja tõlgendamisel, aga ka tulemuste esitamisel tabelite ja joonistena ning ka eri vormides esitatud info ülekandmisel ühest vormist teise. Teiseks arendatakse matemaatilise info analüüsi ja esitamise oskust kõigi füüsikas käsitletavate teemade juures. Kolmandaks kinnistuvad matemaatilised oskused – tehted kümneastmetega, protsentarvutused, seoste rakendused füüsika ülesannete lahendamisel.\nEttevõtlikkuspädevus. Ettevõtlikkuspädevust kujundatakse läbi probleemide sõnastamise ja nende lahendamiseks sobilike strateegiate väljatöötamise. Seejuures tutvutakse ka erinevate elukutsete ja tehnoloogiliste rakendustega, mis eeldavad füüsika-alaseid teadmisi ja oskuseid. Uurimuslik õpe on iseenesest suunatud sellele, et õpilased õpiksid probleemide esinemisel püstitama eesmärke nende lahendamiseks, leidma iseseisvalt lahendusi ning reageerima paindlikult ideede teostamisel ilmnenud piirangutele ja võimalustele.\n• Elukestev õpe ja karjääri planeerimine. Senisest enam on füüsika ainekavas pööratud tähelepanu enesejuhitud õppimise oskuste kujundamisele. Selleks on planeeritud rohkete uurimuslike tööde läbiviimine, aga ka arvutipõhiste õpikeskkondade rakendamine ning töö veebimaterjalide ja teiste teabeallikatega. Erinevate aktiivõppevormide eesmärgiks ei ole ainult uute teadmiste omandamine, vaid ka elukestvaks õppimiseks vajalike oskuste harjutamine. Erinevate teemadega seonduvalt tutvustatakse füüsikaga seonduvaid elukutseid ning edasiõppimise ja karjäärivõimalusi.\nKeskkond ja jätkusuutlik areng. Eelkõige toimub läbiva teema käsitlemine 8.ja 9. klassis energia teemaga seonduvalt.\nKodanikualgatus ja ettevõtlikkus. Kodanikualgatuse ja ettevõtlikkuse arendamine toimub koos ettevõtlikkuspädevuse arendamisega erinevate probleemide määratlemisel, lahendusstrateegiate leidmisel ja lahendamisel.\nKultuuriline identiteet. Füüsikas pööratakse tähelepanu, kuidas avastused ja leiutised mõjutavad kultuuriloolist arengut ning käsitletakse füüsikute osa teadusloos.\nTeabekeskkond. Läbiv teema teabekeskkond leiab käsitlemist eelkõige seonduvalt probleemide lahendamise ja uurimuslike töödega, kus tuleb koguda, kriitiliselt analüüsida ja kasutada erinevaid infoallikaid ning teatud töödes kõrvutada olemasolevat infot enda läbiviidud uuringutest saadud tulemustega.\nTehnoloogia ja innovatsioon. Tehnoloogia ja innovatsioon rakendub füüsika õppimisel tutvustades looduse ja tehnoloogia omavahelisi seoseid ning kasutades tehnoloogilisi vahendeid õppetöös. Nii on ainekavas esitatud rohked võimalused IKT kasutamiseks füüsika õppimisel, sh uurimuslike tööde tegemiseks. Eraldi tähelepanu on pööratud mobiilsete mõõtevahendite kasutuselevõtule (Vernier`-seadmed), mis on toodud õpikeskkonna kirjelduses kui ühed vajalikud õppevahendid.\nTervis ja ohutus. Läbiv teema tervis ja ohutus leiab käsitlemist kõikide teemade juures seonduvalt füüsika spetsiifikaga.\n4. Muutused võrreldes kehtiva ainekavaga\ntäpsem eesmärkide lahtikirjutus,\nainekavas on välja toodud praktilised tööd\naktiivsete õppemeetodite kasutamine – uurimuslike oskuste arendamine läbi praktiliste tööde ning orienteeritus igapäevaeluliste probleemide lahendamisele.\nSuurem seotus igapäevaeluga ja keskkonnaprobleemidega.\nÜlesannete lahendamisel tuuakse välja soovitus valemilehtede kasutamiseks – olulisemaks tuleb pidada õpilaste oskust seoseid kasutada, mitte neid lihtsalt pähe õppida.


Igaüks läheb lolliks omamoodi: Krister Paris kardab Trumpi tuumalööki - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Repliik » Igaüks läheb lolliks omamoodi: Krister Paris kardab Trumpi tuumalööki\nIgaüks läheb lolliks omamoodi, aga lolliks läinud ajakirjanikku saaks ju mõni kolleeg või ülemus ohjeldada, et ta seda lollust ei levitaks ega endale ja väljaandele häbi ei teeks.\nEesti Päevalehes nii ei juhtunud ja lasti jumala rahus ilmuda Kristel Parise artiklil, mis kandis pealkirja „Jäänud on loetud tunnid, et hoida ära Donald Trumpi tuumalöök.“, mis praeguseks on küll Delfi esiküljelt ära peidetud.\n„Maailm hoiab hinge kinni. Veel umbes sadakond tundi saab Ühendriikide ametist lahkuv president päästa seaduslikult valla põrgu, mis päädiks halvemal juhul elu lõppemisega Maal,“ levitab vasakäärmuslik žurnalist Paris oma hirme, mida ta pole kuidagi suutnud enda teada jätta.\nMuidugi ei jäänud see idiootsus inimestel märkamata ning on kaasa toonud nimetatud väljaandele korvamatut mainekahju. Kuid selmet laskuda koos Parisi ja Delfiga psühhoosi ja paanikasse, naeravad kommentaarid selle lihtsalt välja.\nLoo juurest leiab näiteks sellised kommentaarid: “Selliseid pealkirju lugedes hakkan ma isegi kahtlema – võibolla vasakäärmuslaste talitsemiseks ikkagi on vihakõne vaja keelata.”. Ja “Mulle ausalt tundub, et kõikidest inimestest Eestis on just Krister Paris see, kes kõige põhjalikumalt “murdus” Trumpi presidentuuri ajal. “


Oluline verstapost: ELi telekomiministrid leppisid kokku 5G võrgu arendamise tegevuskavas | Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi\nAvaleht Uudised Oluline verstapost: ELi telekomiministrid leppisid...\nMinister Palo 5G võrgu arendamise tegevuskava allkirjastamas.\nEuroopa telekommunikatsiooniministrid leppisid Eesti eestvedamisel kokku ühises tegevuskavas 5G võrgu arendamiseks. Tegevuskavaga jõuti ühtsele arusaamale 5G sageduste kasutuse ja otstarbe harmoniseerimises ja väljaandmises sideoperaatoritele. 5G võrk võimaldab tulevikus nii inimestel kui seadmetel suhelda suuremate andmemahtudega ja senisest kiiremini.\n„Eesti eesistumise alguses kirjutasime juulis kõigi Euroopa telekommunikatsiooniministritega alla 5G deklaratsioonile. Panime sellega aluse 5G võrgu arendamiseks ja ettevõtetele investeerimiskindluse loomiseks Euroopas. Täna läbisime järgmise olulise etapi. Selleks, et oma eesmärke täita nii iga liikmesriigi tasandil kui üle-euroopaliselt, leppisime kokku detailses tegevuskavas,“ ütles ettevõtlus- ja infotehnoloogia minister Urve Palo.\n„5G võrgu arendamise tegevuskavas on planeeritud olulisemad tegevused ja nende ajaraam. Tegevuskavaga leppisime kokku 5G sageduste kasutuse ja otstarbe harmoniseerimise ja sideoperaatoritele välja andmise plaanides. Digitaalne Euroopa on Eesti eesistumise läbiv prioriteet. Digitaalset ühiskonda ei saa aga luua ilma 5G võrguta,“ kommenteeris Palo. „2025. aastaks soovime jõuda selleni, et viimses kui ühes Euroopa liikmesriigis on suurtes linnades ja peamistel transporditeedel olemas 5G ühenduvus. 5G võrk on vajalik nii elanikele kui ka seadmetele, mis üha kasvavate andmemassiivide edastamiseks vajavad usaldusväärset ja kiiret internetti,“ kommenteeris Palo.\nViienda põlvkonna võrgutaristu ehk 5G on tehnoloogia, mida on meil tarvis juba lähitulevikus ja mis toetab globaalset digitaliseerimist. See on hädavajalik, et tagada suhtlemisvõimalused ka tulevikus, kui võrgus on miljardeid seadmeid, mis peavad olema ühendatud igal ajal ja igas kohas. 5G tehnoloogia on võimeline pakkuma kasutajatele kordades suuremaid andmemahte ja garanteeritud kvaliteediga ühendust.\nTelekommunikatsiooni nõukogu pressikonverentsi saab jälgida otseülekandena algusega ca kell 17.15 Eesti aja järgi.\n5G võrgu arendamise tegevuskava\nFotod kohtumiselt (Autor: EU2017EE/Tauno Tõhk)


Nelja aastaga koduvalla heaks tehtust | Kambja Valla Sõnumid\nElu Nelja aastaga koduvalla heaks tehtust\nNelja aastaga koduvalla heaks tehtust\nSiseministeerium avalikustas septembri lõpul kohalike omavalitsuste haldusvõimekuse alase uuringu tulemused, millest selgus, et Kambja valla võimekus oma elu korraldada on nii Eesti Vabariigi kui Tartu maakonna tasandil üle keskmise. Kambja vald oli oma haldusvõimekuselt Eesti Vabariigi 227 linna ja valla hulgas 99. kohal ning Tartu maakonna 22 linna ja valla hulgas 8. kohal.\nVallavanem Ivar Tedrema sirvib arvutiekraanil siseministeeriumi värske uuringu kokkuvõtet ja nendib, et see on sellise tuumaga dokument, mis väärib põhjalikumat süvenemist.\nTeadlased kogusid uuringu tarvis väga erinevaid statistilisi andmeid ja tegid nende põhjal järeldusi, mille analüüsimisest ja arvestamisest on kindlasti tuge, et Kambja valla haldusvõimekus edaspidi mitte üksnes ei püsiks, vaid muutuks veelgi konkurentsivõimelisemaks\nHaldusvõimekuse uuring mõjub veidi võõrapäraselt ja teaduslikult, kuid tegelikult mõõdeti selle käigus ka seda, mida on tehtud omavalitsustes, et suurendada elanikkonna heaolu.\nVallavanem Ivar Tedrema:\nHeaolu on kindlasti selline mõiste, millel on iga inimese jaoks veidi erinev tähendus. See võib sõltuda paljudest teguritest – näiteks inimese vanusest, elukohast, tegevusalast, perekonna suurusest, hobidest.\nMõnest otsusest ja teost tõuseb paljude inimeste heaolu, kuid on ka selliseid – iseenesest väga olulisi – meetmeid, mis puudutavad ühiskonnas väga väheseid.\nElanike väga erinevad soovid ja ootused ongi tegelikult selleks väljakutseks, mis paneb kõiki omavalitsusi nõnda toimetama, et võimalikult palju inimesi tunnetaks, et nende ootused ja huvid on leidnud arvestamist.\nKambja vallavalitsus on püüdnud meie valla rahva heaolu loomisel tegutseda võimalikult avaralt, et midagi meeldivat ja head jõuaks iga kambjalase ellu.\nKui paluda näiteid tuua, siis tulevad need ilmselt väga erinevatest valdkondadest.\nUsun, et väikeste lastega pered tunnevad ilmselt rõõmu ja kindlust sellest, et vallavalitsus on suutnud tublisti suurendada lasteaiakohtade arvu.\nKambjast kaugemal elavatel inimestel on kindlasti abi sellest, et vallavalitsus on tellinud vallakassa toel bussiliinid, mis loovad ühenduse hajakülade ja vallakeskuse vahel.\nKui tuua heaolutõusu näide hoopis teisest valdkonnast, siis sel suvel sai Kambja alevikus mitme tänava rahvas oma majja esimese veevärgi ja kanalistsiooni, sest vald on kaasosanikuks aktsiaseltsis Emajõe Veevärk. Euroopa Liidult toetust saanud veemajandusprojekti ellurakendamist jätkatakse Vana-Kuuste ja Rebase külade piirkonnas.\nVäga paljude – nii praeguste kui kunagiste – kambjalaste jaoks on oluline see, et suudeti taastada ja uuesti pühitseda Kambja kirik, milles tegutsev kogudus tasapisi, kuid kindlalt kasvab. Õpetaja Kristjan Luhamets on õige mees õigel kohal – tänu tema aktiivsele tööle on kirikust saanud hingehoiukeskus kõigile neile, kes seda oluliseks peavad.\nMa leian, et väga palju sellest, mis ühel või teisel viisil aitab luua vallarahva heaolu, on jõudnud kujuneda aastatega inimeste elu loomulikuks osaks – selle olemasolu on sedavõrd loomulik, et seda ei panda ehk tähelegi. Elus on mõnikord nõnda, et millegi olemasolu märkame teadlikult alles siis, kui see ühtäkki kaob.\nKui kõigelt olemasolevalt hüpata jutuga varsti kättejõudvale, siis Kambjas kerkib praegu üks hoone, mis kindlasti hakkab mõjutama kambjalaste heaolu – viitan tervise- ja postimajale. Kuidas ehitamine kulgeb?\nKordan seda mõtet, mida ma ütlesin ka juuli viimasel päeval, kui me tervisekeskusele ja postkontorile nurgakivi asetasime – minu südamest kadus mure pärast seda, kui teisel vähempakkumisel osutus ehitajaks AS Ehitusfirma Rand ja Tuulberg. Kambja uue koolihoone ehitamise ajast on vallavalitsusel kogemus, et see on tõsine ja asjalik koostööpartner, kes teeb korralikku ja ausat tööd.\nEhitatav hoone valmib plaanipäraselt. Septembri lõpupäevil oli objekt selles staadiumis, mida ehitajad tähistavad sarikapärjaga.\nNii et kambjalased saavadki selle hoone näol – kui kasutada perearst Viktoria Ilvese võrdlust – ühe suure ja uhke jõulukingi?\nSõlmitud lepingu järgi peaks hoone valmima detsembri alguseks, avamine ja tegevuse alustamine sõltub juba sissekolimisest.\nJõulukink on küll tõesti ilus sõna, kuid sisuliselt on selle hoone väärtus tunduvalt suurem ja kestvam – kambjalased hakkavad läbi pikkade aastakümnete sellest majast abi saama.\nUus hoone asub Kambja aleviku südames praeguse perearstikeskuse naabruses, mistõttu selleni jõudmine ei nõua abiotsijailt uue teekonnaga harjumist ega täiendavat jalavaeva.\nEsmatähtsate asutuste tegutsemine ühekorruselises hoones lihtsustab oluliselt ka ratastooliinimeste elu.\nKui praegu töötab perearst väga viletsas ja hõredas puithoones, siis uus tervisekeskus on projekteeritud ja ehitatud kaasaegsete ehitusstandardite alusel soojapidava ja ökonoomsena.\nUue tervise- ja postikeskuse hoone kavandamisel ei seadnud vallavalitsus eesmärgiks, et selle kaudu hakkame hiljem tulu teenima. Meie pidasime kõige olulisemaks, et Kambja valla inimestel oleks võimalik tulla korralikesse ruumidesse, kus neid teenindatakse hästi. Mõistagi pidasime silmas sedagi, et uues hoones oleks töötajatel normaalne ja kaasaegne töökeskkond.\nEks inimeste heaolutunne kujunebki paljudest väikestest detailidest – oluline on neid märgata ja luua.\nPraeguses tegutsemiskohas tasub perearst üksnes keskkütte ja vee eest – see põhimõte jääb kehtima ka uues hoones. Renti vallavalitsus arstidelt võtma ei hakka – nõnda jääb neil rohkem raha patsientide ravimiseks.\nApteek on seni maksnud sümboolset renti ja nõnda jääb see ka edaspidi, sest suuremad kulud tuleks ravimiostjatel – meie valla inimestel – ju kallimate hindade näol kinni maksta.\nKas uud e tervisekeskusesse tuleb lisaks perearstile ja pereõele ka teisi meditsiiniala spetsialiste?\nMeditsiiniabi avardamist kavandatakse tõesti. Vallavalitsusel olid hiljuti läbirääkimised meie perearsti ja haigekassa esindajate osavõtul.\nMeie kohtumise eesmärgiks oligi kokku leppida, millised täiendavad medi\ntsiiniteenused jõuavad peagi Kambjasse.\nKõik osapooled leidsid, et lapseootel naised vajavad võimalust käia Kambjas läbivaatustel. Ämmaemanda kabinet on tervisekeskusesse projekteeritud.\nTervisemajja sisustatakse ka füsioteraapiakabinet. Vallavalitsuse ja perearstiga on võtnud ühendust siinkandis elav füsioterapeut, kes sooviks alustada Kambjas tööd. Kahjuks võtab haigekassa taastusraviteenuste kulud enda kanda vaid teatud haiguste puhul.\nSiiski julgustas haigekassa füsioteraapiaga alustamist, sest on mittetulundusühinguid, mille kaudu saavad ravivajajad taotleda toetust.\nVallavalitsusel on ka kokkulepe hambaarstiga, kes avab oma praksise uues tervisemajas.\nTervisemajas hakkab tegutsema ka apteek, mistõttu arsti vastuvõtult tulnud patsientide elu muutub hõlpsamaks – vajaliku ravimi saab samast majast.\nPärast seda, kui vallavalitsus on hüvitanud apteekrile mõistlikus mahus seniste ruumide remondiks tehtud kulutused, plaanime seal avada eakate päevakeskuse – see oleks neile esimene kooskäimiskoht Kambja vallas.\nNüüd, kui tervisekeskus hakkab ilmet võtma, on kerkinud idee, et selle kõrval asuva vana koolimaja võiks kujundada ka sotsiaalobjektiks – pansionaadiks.\nPansionaadiks? See on ilmselt väga värske kavatsus?\nSeda küll. Sellise mõtte pakkus välja üks auväärne kambjalane, kes arvas, et meil tasuks eeskuju võtta Euroopa vanadest ja väljakujunenud hoolekandega riikidest ja luua kohalik pansionaat.\nPansionaat pakuks elamisvõimalust ja kergemat hoolekannet neile vanemas eas inimestele, kes enam oma kodus ei taha või suuda elada, kuid on liialt tragid ja toimetulevad, et hooldekodusse asuda. Sellisel puhul üüriks inimene endale korteri või toa pansionaadis. Seal peaks olema ametis ka sotsiaaltöötaja või administraator, kes mõningase tasu eest valmistaks vajadusel toitu, korraldaks pesupesemist ja aitaks paljude muudegi elukondlike murede lahendamisel.\nMulle tundub, et meie vananevas ühiskonnas hakatakse sellistest tugiasutustest varsti suurt puudust tundma – seega on tegemist julgelt tulevikku-vaatava ideega.\nKindlasti on eakaile pansionaate vaja, kuid sellesse majja võiks rajada ka munitsipaalkortereid.\nVallavanemana arvan, et pansionaat võiks sobida esimeseks elukohaks kindlasti ka neile noortele, kes tulevad kaugemalt meie valda tööle kooli- või lasteaiaõpetajatena. Tööd alustaval noorel inimesel ei pruugi olla piisavalt raha, et saaks kohe võtta pangalaenu ja osta korteri. Igaüks ei tahagi ehk kohe korterit soetada, sest eluplaanid on alles kujunemise faasis – paljugi võib muutuda, kui leitakse abikaasa, kes elab mujal.\nPansionaadist oleks abi ka siis, kui on mõni tõsisem tulekahju ja ohvrid vajavad kiiresti elamispinda.\nPõhjendusi, miks tasuks ette võtta vana koolimaja ümberehitamine, leiab kindlasti veel ja veel.\nIdee – nagu öeldud – on tõesti hea, kuid ilmselt sõltub selle teostumine rahast ja veelkord rahast?\nRaha on kahtlemata oluline, kuid kui väga tahta ja selle nimel tööd teha, ei tohiks raha küll takistuseks saada. Praegu liiguvad ju projektide kaudu nii Euroopa Liidu toetused kui muud rahad.\nPansionaat, julgen öelda, on väga kaalukas sotsiaalobjekt – selle ehitamiseks peaksime küll toetajaid leidma.\nMuidugi seisab kogu töö selles osas alles ees, kuid eks alati on tulnud vaeva näha ja pingutada, et midagi ära tõestada, välja võidelda, valmis ehitada.\nMul ei ole küll väga palju omavalitsustes töötavaid tuttavaid, kuid siiski olen mõnel korral kuulnud, et teil seal Kambjas on vinged vennad – Tedrema ja teised. Seda on öeldud ilmselt siiralt, sest kadedus on ju ainus siiras tunne. Imestatakse, et mis ime läbi valmis Kambja lühikese aja jooksul kaks suurt rajatist – uus koolihoone koos staadioniga ja taaspüstitatud kirik.\nMis ma siin muud oskan vastata, kui et kõikidele õnnestumistele ja kordaminekutele eelneb töö, raske töö – niisama ei tule tõesti midagi.\nMul on olnud vallamajas kogu aeg tugev ja tegus meeskond. Need inimesed on tahtnud elu edasi viia – nad on seda suutnud ja suudavad edaspidigi.\nKui aga ehitamisraha uuesti teemaks võtta, siis meie vallavalitsuse majandusnõunik Enno Soodla räägib ikka, et Tallinnast või kusagilt mujalt ei saada keegi Kambjasse rahaga täidetud autot, et võtke nüüd sealt niipalju kui vajate.\nKui julgelt lõõpida, siis on üks erand – pangabuss! Aga jah, sealt ei anta tõesti kellelegi sentigi kingitusena.\nPangabuss on maarahvale kahtlemata tore ja vajalik asi – sularaha tuuakse lähemale neile, kellele tekitab palju tüli ja kulu linna pangakontorisse jõudmine.\nKui ma aga vallavanema seisukohalt pangabussile mõtlen, siis selleks, et raha hakkaks nii-öelda autoga Kambjasse tulema, oli omajagu tavapärast korraldustööd.\nVallavalitsus pidas pangaga läbirääkimisi, et Kambja lisanduks pangabussi graafikusse.\nKõige tähtsam oli jõuda kokkuleppele, et pangabuss peatuks Kambjas sellisel ajal, mis sobiks paljudele inimestele ja oleks kooskõlas vallasisese bussiliiklusega. Seda õnnestus meil saavutada – kolmapäeva hommikul saavad kohalike bussiliinidega vallakeskusesse ka külade inimesed. Muidugi püüame panga läbirääkimisi jätkata, et pangabuss peatuks ka valla teistes piirkondades.\nKui miski õnnestub hästi, siis ei ole see nõnda juhuslikult – sedasi vist võiks eelöeldu kõige lühemalt kokku võtta.\nSamas on mul kange kiusatus küsida, et kui meid ümbritsevas elus on midagi halvasti, kas siis on see juhus ehk paratamatus või pigem teadlik hoolimatus ehk pahatahtlikkus.\nMa arvan, et sellisele küsimusele ei saa anda ühest ja resoluutset vastust – enne tuleks ikka konkreetse olukorraga asjatundlikult ja põhjalikult tutvuda, et saada teada, miks seis on selline nagu ta on, ja mida võinuks teha teisiti.\nSelle küsimusega sihtisid sa ilmselt sellele, et kui Kambja vallas on midagi halvasti või kehvasti, siis tuleneb see vallavalitsuse hoolimatusest, pahatahtlikult tegemata tööst.\nOn ju toredalt esitatud küsimus?\nKüsimus on tõesti hea ja väärib avameelset vastust.\nMina kui vallaelanik Ivar Tedrema võiksin südamerahus Kambja valla ja selle juhtimise ühe hetkega põrmustada, sest valestitegemisi tundub olevat kümneid ja tegematajätmisi sadu.\nMina kui vallavanem Ivar Tedrema võin rahuliku südamega kinnitada, et Kambjas on püütud nii valla kui rahva heaks teha ja saavutada kõike seda, mida konkreetsed olud on võimaldanud. Soove ja kavatsusi on olnud meil alati rohkem, kuid paraku ei ole nende kõigi jaoks leidunud või jätkunud teostamisvõimalusi.\nVõtame näiteks ette Kambja järve saneerimise loo.\nNii mõnigi kambjalane või külaline on kindlasti Kambja järve vaadates mõelnud, et miks küll ometi ei tehta seda korda.\nTegelikult hakkas vallavalitsus järve tervendamise asja ajama juba tubli 12 aastat tagasi. Kui veidi meenutada, siis 1999. aasta riigieelarvest eraldati selleks ka raha, kuid järgmine valitsus võttis selle negatiivse eelarvega tagasi. Pärast seda esitas vallavalitsus peaaegu 10 aastat projekte, kuid rahaeraldus tuli alles tänavu.\nKindlasti on olnud olukordi, kus vallavanem Ivar Tedrema on teinud otsuse, mis läheb vastuollu eraisi\nk Ivar Tedrema arvamusega?\nSelliseid vastuolusid sisaldab iga juhi töö. Vallajuhina pean ma seisma selle eest, et eelistatult arendataks ja rahastataks selliseid ettevõtmisi, millest saavad kasu paljud vallaelanikud, mis on vajalikud valla kui terviku toimimisele ja heale käekäigule.\nMulle isiklikult võib olla üks või teine asi väga sümpaatne, kuid see ei tohi saada argumendiks otsuste langetamisel.\nMul on küll kahju, kuid on olnud juhuseid, kus ma vallavanemana ei ole pidanud õigeks mõne ettevõtmise või projekti, toetamist, sest olen mõistnud, et enne seda vajab Kambja vallas lahendamist mõni suurem probleem või raskem olukord.\nSelles kontekstis on vist õige hetk küsida, mis on saanud rahvakooli ajaloole pühendatud teemapargi ideest?\nRahvakooli ja Kambja kiriku ajalugu tutvustavat muuseumit või teemaparki on Kambjasse kindlasti vaja, kuid kava, et see tuleb vanasse koolimajja, kujunes ilmselt liialt rutakalt ja kaalutlemata.\nSuur ja uhke hoone võiks küll projektirahadega valmida, kuid selle edaspidine majandamine tooks omajagu kulusid.\nKui ma hiljuti ühe ehitus- ja projekteerimisala spetsialistiga Kambja vahel jalutasin, avaldas ta kahtlust, kas nõukogude ajal ehitatud koolimaja sobiks oma olemuselt rahvakooli muuseumiks.\nÕnneks on Kambjas mitmeid väiksemaid vanu maju, mida saaks muuseumiks kujundada.\nPangabussi teemal lõõpides muutsin ma meie vestluse suunda. Tuleksime nüüd alustatud rajale tagasi ja peatuksime sellel, mida vajalikku on tehtud meie vallas viimasel ajal.\nJah, kuigi Enno Soodla ütleb, et raha meile autoga Kambjasse kätte ei tooda, kinnitab statistika nii Kambja vallavalitsuse kui siinsete mittetulundusühingute ja ettevõtjate aktiivsust – möödunud aastal sai Kambja vald erinevate projektide tarvis kokku 7,05 miljonit krooni.\nPaaril varasemal aastal olid projektidega kogutud toetuste summad vastavalt 2,58 ja 3,45 miljonit krooni.\nKa tänavune toetustesumma tõotab tulla korralik, sest juba on eraldatud rahad tervisekeskuse ehitamiseks, järve saneerimiseks ja Kambja lasteaia mõnede ruumide remontimiseks.\nRaha tahab teadagi lugemist, kuid inimesi huvitab siiski kõige rohkem see, mis kasu oli toetusrahast või mis sellega tehti.\nKui mullustel toetusrahadel veidi põhjalikumalt peatuda, siis ettevõtlusvaldkonnas võib positiivse näitena esile tuua osaühingu Sindlimees, mis taotles edukalt PRIA külaelumeetmest toetust (480 000 kr) Suure-Kambja metsapargi ja paisjärve korrastamiseks.\nMittetulundussektori valdkonnas oli suurimaks taotlejaks Kambja kogudus, mis taastas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse „Piirkondliku konkurentsivõime tugevdamise” väikeprogrammi abil kiriku aia.\nVallavalitsuse poolt esitatud projektide toetuste kogumaht oli mullu 2,04 miljonit krooni, millest 1,44 miljonit moodustasid erinevad Keskkonnainvesteeringute Keskuse „Keskkonnaprogrammi toetused”.\nKeskkonnainvesteeringute keskuselt saadud raha kulutati Kambja järve saneerimistööde projekti koostamiseks, taaskasutatavate jäätmete kogumispunktide rajamiseks, Kambja katlamaja kütteõlimahutite likvideerimiseks ja Suure-Kambja metsapargi korrastamiseks.\nAarike hooldekeskuse rekonstrueerimiseks eraldas arvestatava toetuse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.\nMa ei ole küll mitu aastat Aarikele juhtunud, kuid olen kuulnud ja fotodelt näinud, et sealse hooldekodu hooned on teinud läbi põhjaliku uuestisünni.\nAarikel hakkas elu jõudsamalt arenema mõne aasta eest, kui riik loobus hooldekodust ja andis selle üle Kambja vallale. Vallavalitsus moodustas hooldekeskuse töö korraldamiseks sihtasutuse.\nAarike vanade hoonete kordategemiseks ja uuendamiseks on küsitud ja saadud väga palju toetusi. Korralikud ruumid on andnud hooldekeskusele võimaluse oma tööd ümber korraldada. Varasemast rohkem arvestatakse klientide vajadustega, hooldusteenus on kvaliteetsem.\nViimasel vallavolikogu istungil oli jutuks, et oluliste muudatuste teel on ka Kodijärve hooldekodu.\nKodijärve asub küll Kambja valla territooriumil, kuid tema tegevust korraldab aktsiaselts Erihoolekandeteenused.\nPärast Aarike hooldekodu ülevõtmist oli Kambja vald valmis ka Kodijärve hooldekodu ülevõtmiseks, kuid see kava ei teostunud. Sotsiaalministeeriumis hakkas liikuma hoopis arvamus, et hooldekodu ei sobi Kodijärvele ja see suletakse.\nSelline plaan oli vallavalitsusele vastuvõetamatu, sest hooldekodu on ju Kodijärve piirkonna keskus, seal saab palju inimesi tööd.\nTeatasime sotsiaalministeeriumile, et kui hooldekodu suletakse, tuleb mõisahoone tagastada Kambja vallale – selline tingimus on kirjas selles lepingus, millega anti kunagine haigla 1990. aastate algul hooldekodu käsutusse.\nPraeguseks on sulgemisplaanid tõesti unustatud ja riik kavandab Kodijärvele kaasaegsete hoonete ehitamist. Klientide arv selle tulemusel ei suureneks, kui nad hakkaksid elama nn peremajades.\nKodijärve hooldekodu tööd korraldava aktsiaseltsi juhid on lubanud, et pärast uute ruumide valmimist antakse piirkonna rahvale võimalus peahoones koos käia ja oma ettevõtmisi korraldada.\nSelle üle on mul väga suur rõõm. Kodijärve ja Aarike hooldekodud ning Kuuste, Unipiha ja Kammeri koolid on olnud alati oma piirkonna inimestele omamoodi tõmbekeskusteks ja kooskäimiskohtadeks. Sellist ühistegevust on vallavalitsus meeleldi toetanud, sest seda inimesed vajavad ja hindavad.\nTaas märkan, et jõudsime toetuste ja rahajuttudelt muudele radadele. Et teemasse tagasi tulla, küsin hoopis nende plaanide kohta, mille tarvis vallavalitsus praegu projekte ja taotlusi koostab?\nKõige aktiivsemalt on praegu käsil Kambja sauna remontimise ja uuendamise korraldamine. Ehitusprojekti koostamiseks oleme juba toetust saanud. Remondiraha taotlemise projekt on koostamisel, sest Kambja rahvale on sauna vaja, neile meeldib saunas käia.\nVäga mahukas ja oluline projekt on seotud Kambja aleviku soojatrasside uuendamisega, sest hiljutised uuringud andsid kinnitust, et nende seisukord on viimase 8-9 aasta jooksu tunduvalt halvenenud.\nRahastamise otsustamise protsessis on Kuuste kooli juurdeehituse projekt, sest sealne lasteaiarühm on jäänud soovijaile kitsaks. Elu on tõestanud, et avada tuleks ka teine rühm.\nLasteaiakohtade nappuse tõttu on kerkinud päevakorrale mõte, et noorte perede poolest rikas Pangodi piirkond vajaks lasteaeda. Ilmselt oleks õige ehitada lasteaed-algkooli hoone.\nEelmineMitu nisupead kulub ühe saiapätsi tegemiseks?\nJärgmineMillal ja kuidas toimub vallavolikogu valimine?