Marise blogi: Success usually comes to those who are too busy to be looking for it\nSUVI on käes, wohooo! Ja mul on 52 armsat followeri!\nEile oli lõpuks 9. klasside lõpetamine, kus ma pidin laulma "Ojalaulu" ja "Keelatud maad". Selle esimese pärast ei põdenud ma üldse, kuna me olime viiekesi. Teise kohta ütleks, et... pole üldse julge tunne laulda soolot miljonite inimeste ees. Okei, see oli nüüd NATUKE liialdatud, aga ma põdesin ikka üsna kõvasti. Tegelikult VÄGA hullusti vist välja ei kukkunudki, aga kuna ma mikriga enda häält ei olnud võimeline kuulma, siis ma ei saa selles nii kindel olla. Kuid kui isegi Oskar ja Fred ütlesid, et see oli täitsa hästi, siis see ju ometi on big thing? Aga samas võisid nad ka lihtsalt viisakad olla, nii et ma endiselt ei ole endas kindel. Voorand lämmatas küll mind oma karuse kallistusega hiljem. :) Igatahes olen ma rahul. VIST. Nagu te juba kindlasti kõik märkasite, mässasin ma eile liblikate pildistamisega, täitsa mõnus oli. Ja minu meelest ÜLIRASKE ka. Loodan, et meeldivad. :) Käisin veel trennis ja peale seda suundusime Kelliga Johanna poole, kuhu ma ööseks jäin. SELLE ASEMEL, ET 30 SECONDS TO MARS´i kontsertil olla! Aga see oli ka väga hea alternatiiv ning mul oli ülimalt tore. Vajusin tuttu mingi... natuke enne kuute hommikul? Nüüd lähen sugulaste juurde jaanipäevaks maale ja saabun peagi, kaasas hunnikutes mõnusaid pilte. NB! Eneli, Anna, Marilind, Ragne, Mari Ann, Johanna, Kelli ja veel väga paljud: ma tõesti-tõesti tegelen teie kõigi piltidega! Ausalt!\nMa loodan, et te saate need kõik kätte, kui ma tagasi olen. Marilind ja Anna-saadan meilile oma flickr´i konto. Eneli- saadan NEED HUVITAVAD pildid sulle meilile? Johanna- toon mälupulgal kunagi? Ragne- saadan sulle meilile. Mari Ann- küsid Ragnelt? Oh, ma panen need facebooki hoopis, lahendatud! Kelli-äkki panen Johanna mälupulgale sinu pilte ja ta saadab sulle msnis? Ma ise lihtsalt ei viitsi. :) Ahjaa, mitte et Saskia mu blogi loeks, aga ma panen NEED vanad pildid ka kuhugile üles. Varsti.\nPalun ärge vihake mind, kui mul kaua aega läheb!\nPosted by Maris at 12:38\nKelli June 22, 2011 at 2:21 PM\nSee on nii äge postitus!! Pildid on lihtsalt mega ilusad. Ma ei vihka sind, kui sul kaua aega läheb.:)\nMarilind June 22, 2011 at 2:39 PM\nKuidas sa liblikaid nii lähedalt pildile saad? Sa oled arvatavasti Lumivalgeke, kes loomadega hästi läbi sai ja kelle juurde loomad ja linnud tulid. :)\nIgastahes on need järjekordselt nii kenad pildid, kadestan!\nMaris June 22, 2011 at 3:08 PM\nKelli: Oi aitäh! :) Nii tore on teada, et mind ei vihata.\nMarilind: Eeee... yeah, muidugi olen ma lumivalgeke, muidugi. Rohkem nagu mingi härjapõlvlane, aga noh... :) Tegelt on mul makroobjektiiv lihtslt. Ja ma kropin pilte ka ikka vahepeal. Üsna tihti.\nKeiduuu June 22, 2011 at 5:18 PM\nmisasja sul on facebook v?? :D\nMaris June 22, 2011 at 8:51 PM\nArvata on, kellel seda ei oleks :)\nKeiduuu June 22, 2011 at 11:47 PM\nah mine pekki, otsi mind üles. ;) ma sind pole ausaltöeldes siiamaani leidnud. :D sellepärast arvasingi, et sul seda pole. :D\nennnu June 23, 2011 at 1:05 AM\nMannu , saada mulle need HUVITAVAD pildid ja kõik teised pildid, kus ma ka peal olen ! ;)\nJohanna June 24, 2011 at 2:19 PM\nKui megakenad pildid, eriti neljas :)\nOma laulmisoskuse suurepärasuses ei luba ma sul kahelda, kui juba mõned vulkaanikesed esireas ei suutnud vastu panna sinu pikaajalisele vahtimisele. :)\nJA kuidas sa saad härjapõlvlane olla, nad ei võta üle meetri pikkuseid ju enda hulka, kuidas sa ei tea :S\nSa võid see kuri nõid/vanatädike olla, kes Lumivalgekesele mürgitatud õuna andis :)\nMaris June 24, 2011 at 9:45 PM\nKeith: Ma annan endast siis parima. :)\nEneli: Ma saatsin sulle VÄGA HUVITAVA pildi ära juba, eks siis lähipäevil saad need teised ka kätte. :)\nJohanna: Oi aitäh! Ma pean ütlema, et meie vulkaanilise tulejumala muusikamaitse pole just kiita, niisiis see mind ei lohuta. Aga see kuri ja kade nõid võin ma olla küll, läheb loomusega kuidagi hästi kokku. :)\nWe are going to have peace even if we have to figh...\nBe wiser than other people, if you can, but do not...\nSuccess usually comes to those who are too busy to...\nYour theory is crazy, but it`s not crazy enough to...\nEven war is better than a wretched peace\nThe heart has its reasons that reason knows nothin...\nSpeech was given to man to disguise his thoughts


"Naabrist parem" täna: valmivad elutoad ja esikud! - Uudised.tv3.ee\nNäosaate telgitagused: Jüri Mazurtšak, Robin Juhkental ja Rihanna on valmis! Galerii ja video!\nNäosaate külaliskohtunik on Henrik Kalmet!\nInger, Jaagup Kreem, Laura Põldvere! Vaata, mis lood tulevad näosaates esitusele!\n„Su nägu kõlab varsti tuttavalt“ esimese saate võitis Eleryn Tiit, välja langes Pelle Põldma!\nNoortekomöödia #pind: kuidas saavad tänapäeva noored hakkama elektri, vee ja valmistoiduta?\nPiilu näosaate grimmituppa! Ariana Grande, Victor Crone ja Uno Loop ootavad!\n„Kaks kanget LIVE“ täna: Märt Avandi, Lauri Liiv ja Taavi Libe! Galerii!\nJoel Ostrat esitab suure õhtusöögi väljakutse Peeter Ojale! Galerii!\nSelgeltnägijate tuleproovist lahkus ravitseja Sirje!\n12:32 29. mai 2019\nTV3 saate "Naabrist parem" põnev hooaeg hakkab vaikselt jõudma lõpule. Jäänud on veel vaid kaks nädalat enne pingelist finaalsaadet. Seekordse elutubade ja esikute valmimise nädala märksõnaks on leiutamine, sest eelarvega ei ole ühelgi naabrite paaril enam priisata.\nSuure pere korteris valmistab pereisa Vallo nii telekaaluse, DJ-puldi aluse kui diivanilaua. Lisaks saab elutoa sein tema käe all tõeliselt põneva viimistluse, mis ühel ajal nii meenutab nende unistust kiviseinast kui on soodsam ja lihtsam valmis teha. Ka toa laes saab näha huvitavat ise tehtud valgustilahendust, mille tegemiseks kasutatakse ära varem üle jäänud materjali.\nTugevad tartlased Kirsika ja Raido tahavad oma Setomaa juurte hõngu tuua nii esikusse kui elutuppa. Elutoas valmib Raido osavate käte all suur riiul, esikusse redeli ehitamiseks käib Kirsika aga metsaalust uurimas, et loodust veelgi enam tuppa tuua. Kirsika laseb aga kunstimeele valla ja elutoa seinale paigutatakse teleka asemel hoopis tema enda maalitud pilt.\nCatrin ja Birgit pöörduvad samuti taaskasutuse poole ja kombineerivad heade sõprade abiga erinevaid tootmisjääke, et mööblit ehitada. Tulemus on aga parem kui nii mõnegi poest ostetud mööblitüki puhul. Esikus valmib aga hoopis omanäoline riidestange, mis peaks industriaalse stiiliga sobima kui valatult. Ainsatena on nende esiku garderoobinurga ette valmimas ka uks, mille paika saamine nõuab kogu pere ühist pingutust.\nHendrik paneb elutoas taas proovile oma puutööoskused ja võtab endale ülesande valmistada diivanilaud, mis nõuab puidu saagimist, lihvimist, peitsimist, värvimist ja isegi liimimist. Ainsana on nende korteris juba varasemalt valminud kamin, mille Vesid suutsid varakult oma eelarvesse mahutada.\nKohtunikepaneeli kuuluvad lisaks Aljonale ja Tõnisele seekord ka varasematest hooaegadest tuntud sisearhitekt Kristiina Voolaid ja tugeva disainimeelega Inbanki esindaja Ketly.\nVaata kõiki siiani valminud tube:\n"Naabrist parem" täna kell 21.30 TV3s!


2006Viis küsimust iseendale ehk Teatrist seest- ja väljastpooltVõluv muinasjutt mustkunsti ja elava muusikagaKuressaare Linnateatri toetusraha suurenebPaari tunniga kuu aega teatrielu maalPõgenemine armastuse eestMäng Maasi maastikulAusalt öelda paneb see kõik mind väga imestama...Teatri vajalikkusest ja võimalikkusest KuressaaresTeha Teatrit, millel oleks tähendus tänases ajas ja siin saarelPauli päevik: Paul mõtleb ennast KLT rahutuks kirjandusala juhatajaksRohkem teatrit (Juhtkiri)Riigi toetus Kuressaare Linnateatrile kasvab kaks kordaKuressaare teatrilaval sünnib muinasjutt MerineitsistKuressaare Linnateater on uputustega hädasKirjad emaleMereröövliveres vemmeldab seiklushimu ja naerMoskvalanna lavastab Kuressaares TurgenevitLollilt elasin. Aastaid jäi väheksRõõmus mereröövlimäng SaaremaalKuressaare mereröövel vallutas Maasilinnal publiku südameidLavastus nagu lapitekkLinnateater tõi üle mitme aasta lavale vabaõhuetenduseTeater Ö(Ö)sel pani Kuressaare teatrist kihamaFestival Teater Ö(Ö)sel toob saartele põnevaid etendusi ja avastamisrõõmuAarne Mägist saab Kuressaare linnateatri turundusjuhtMereröövel Verine John möllab sel suvel MaasilinnalVerine John jõuab juuli lõpus MaasilinnaleLinnateatris esietendus “Jussikese seitse sõpra”Kuressaares etendub lastelavastus Linnateater võib töökäsi juurde saadaKuressaare Linnateater avas internetis uue koduRaha ja usalduskrediitKuressaare Teater – jaa või ei? Jaa!Kuressaare “Nulltund” annab elamuse ehedusestPiret Rauk: andke aega, 100 päevaga ei sünni veel teatritKas kutseline teater on Kuressaares võimalik?Konverents võtab teatri luubi allaAime Käen: mulle meeldib just protsess, mitte lõpptulemusTõnis Kipper: Kuressaarde on vaja palgalist teatritTeater leheveergudeleKülalisetenduste tarvis jagati mullusest rohkem toetusrahaKuressaare teatriaastale paneb punkti konverentsLinnateater toob välja esietenduseKuressaare Teater – jaa või ei? Jaa!Juba 1999. aastast alates, mil Kuressaares teater avati, on selle saatus valuline ja liitusetuna näiv tundunud. Lühikese aja jooksul on jõudnud teatrit juhtida Väino Uibo ja Kutt Kommel. Neli kuud tagasi asus ametisse näitlejanna Piret Rauk, kellele taas kord suured lootused on pandud.Seda, kas linn üldse vajab teatrit, ja kui, siis millist, arutati reedel Kuressaares aset leidnud konverentsil “Kutselise teatri võimalikkusest Kuressaare linnas”.\nAvakõnes rõhutas värske teatrijuht Piret Rauk, et Kuressaare linnateatri rajamine ja maha olemasolu on erakordne võimalus, poleks mõttekas seda vaid külalisetenduste jaoks kasutada, oluline on välja tuua ka omavalitsusi.\nEttekannetega esinesid Kuressaare linnapea Urve Tiidus, rääkides teatri ja linna suhetest, teatrikriitik Jaak Allik, teatriaasta peakorraldaja Margus Kasterpalu, Aarne Mägi linnakodanikuna, lavastaja Taago Tubin, kelle ettekanne käsitles Võru Teatriateljee kunstilisi ja majanduslike toimumisprintsiipe, kultuuriministeeriumi teatrinõunik Tõnu Lensment ja Rakvere teatri juht Indrek Saar.\nAruteluks, mida juhtis teatrikriitik Andres Keil, jätkus pinnast rohkem kui küll. Nii linnapea Tiidus kui teatrinõunik Lensment esitasid oma visiooni, mida nad teatrilt eelkõige ootavad.\nPõhiline sõnum oli, et kui teater toimib, publik vaatab ja meedia teatritegevust kajastab, toetavad seda ka linn ja ministeerium nii rahaliste vahendite kui nõuga. Linnapea mainis ka, et kui eelnevalt on kogu aeg rõhutatud rahanappust, siis kas tegelikult ei ole probleem siiski ideede ja inimeste, korraliku visiooni ja pealehakkamise puudumises.\nKõige skeptilisem oli Kuressaare teatri püsimajäämise ja arengu suhtes Rakvere teatri juht Indrek Saar – praeguse toetusega ei tee tema arvates teatris midagi ära, head tulemust ei saa sellisel moel nõuda.\nVisiooni ja kontseptsiooni puudutav küsimus esitati ka praegusele teatrijuhile, kuid kahjuks jäi see ilma ammendava ja sisuka vastuseta. Piret Rauk nimetas küll mõningaid lavastusi ja projekte, mis on plaanis, kuid ettenägelikku ja terviklikku kontseptsiooni teatri edasise kunstilise ja institutsionaalse toimimise kohta ei avaldanud.\nSellega - tõsi, tegevusplaani lihtsustatud mudeliga – tuli välja hoopis Jaak Allik. Viis- kuus palgalist näitlejat, palgalisi töötajaid kokku umbes 12, aastas üks vabaõhulavastus, üks kabaree, üks kunstiliste ambitsioonidega lavastus – nii kõlas tema visioon.\nJääb üle loota, et teatrijuhil on selge nägemus siiski olemas. Muidu oleks olukord üsna trööstitu. On üks teatrimaja üks kast, kuhu ollakse kogu aeg suunatud tegevust välja mõtlema\nPostimees 21. märts 2006Üles


Andrei Hvostovi essee: antiglobalistliku ajastu pühakud ja deemonid - AK - Arvamus\nAndrei Hvostovi essee: antiglobalistliku ajastu pühakud ja deemonid\nSaksa päritolu juudi soost Ameerika filosoof ja klassikaline filoloog Leo Strauss võttis 1951. aastal kasutusele termini reductio ad Hitlerum, mis on äratuntavas suguluses antiikse retoorikavõttega reductio (või argumentum) ad absurdum – väite ümberlükkamine selle viimisega absurdini. Meetodi kasutamisel oli Platoni järgi kõige osavam kreeklaste seas Sokrates.\nLeo Straussi terminiga tähistatakse olemuslikult midagi muud: võtet, millega lüüakse oponendil jalad alt, süüdistades teda Hitleri-meelsuses või sümpaatias natside vastu. Näiteks kui mõni inimene armastab hundikoeri, siis – kuna hundikoeri armastas ka sakslaste Führer – reetvat see tema natsimeelsuse.\nMa ei võtnud näidet juhuslikult; 1990. aastatel, kui viibisin sagedasti Saksamaal, tuli mul niisuguste mõttekäikude üle tihti imestada. Berliini vasakpoolsete meelest oli kahtlane kõik, alates Baieri nahkpükstest ja fraktuurkirjast kuni üliõpilaskorporatsioonidesse kuulumise ja Leni Riefenstahli või Richard Wagneri imetlemiseni välja. Endeemilise pruuni katku batsillid tuli terava pilguga tuvastada ning siis nendega võitlusse asuda. Võitluse meetodid olid minu parempoolsete sõprade hulgas lõputu naljaheitmise ning sagedasti ka tõsise meelepaha objektiks.


Avaleht Üldinfo Sümboolika\nSümboolika\tNeljapäev, 07 Veebruar 2008 10:29\tValju Aloel\tVAPPMustal kilbil kuldne rebitud servaga karupea kujutis. Vabariigi valitsuse 17. märtsi 1999 a. määrus nr 100 "Haldusterritoriaalse korralduse muutmine" moodustati senise Otepää linna ja senise Pühajärve valla baasil uus omavalitsusüksus Otepää vald. Kehtestati Otepää kui asula liigiks vallasisene linn.Otepää valla sümboolikana jäeti muutmatul kujul kasutamisele Otepää linna vapp ja lipp.\nOtepää valla vapp (allalaadimiseks, pdf vormingus)LIPPLipp koosneb kolmest horisontaalsest laiust: ülemine - valge laiusega 3/7 ühikut, keskmine - must 1/7 ühikut ja alumine - kollane 3/7 ühikut lipu laiusest. Lipu keskel on linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut; normaalmõõtmed on 105x165cm. Kinnitatud 24.juulil 1992. aastal OTEPÄÄ TURISMIPIIRKONNA LOGOD (TALVEPEALINN OTEPÄÄ, OTEPÄÄ)Logoraamat (allalaadimiseks, pdf)\nViimati uuendatud Kolmapäev, 10 Juuni 2015 13:54\tKontaktandmedVallavolikoguVallavalitsusEelarveMajandusaruanneValla põhimäärusDokumendiregisterIsikuandmete töötlemineTeabenõude esitamineTransport ja teedOtepää Vallavalitsus müübEnampakkumised ja hankedOtepäälase kaartLipu heiskamise päevadVeebikaameraInternetipunktid ja WiFi levialadPildialbumOtepää politseiTarbijakaitseKirikud ja kogudusedEesti lipp 131Otepää 900\tVabad töökohad


Iiri punane setter – Vikipeedia\nIiri punane setter on üks neljast setteritõust.\nTa on tumepunakasruuge ühevärviline koer. Karv on üsna pikk ja siidine ning see vajab tihti harjamist. Iiri setter on 64–69 cm kõrge, isased kaaluvad 27–32 kg, emased 24–29 kg. Iiri setteri eluiga on tavaliselt 11–12 aastat.\nIiri setter on väga aktiivne tõug ning vajab iga päev pikki jalutuskäike ja vabalt jooksmist. Neid on aga vaja eriti hästi treenida käsklustele ja tagasikutsele kuuletuma.\nIiri setterid saavad hästi läbi laste, teiste koerte ja muude koduloomadega, kuigi väikeloomade puhul võib probleemiks saada iiri setteri jahikoera loomus ning väga väikeste laste jaoks võib ta osutuda liiga ülevoolavalt müravaks.\nIiri setter ei talu pikka üksiolemist, ta vajab inimese seltskonda. Ta ei sobi hästi valvekoeraks, sest ei ole ennastkehtestava ega agressiivse loomuga ning tervitab külalisi rõõmsalt. Küll aga sobib iiri setter hästi abi- või teraapiakoeraks haiglas või koolis.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Iiri_punane_setter&oldid=4850530"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:02, 13. detsember 2017.


Rico Sanchez & Gipsy Kings Party - Uudised - Piletilevi.ee\n„Gispsy Kings“ legendaarse hääle - Rico Sanchez sooloprojekt. Muusikakarjääri alustas Rico Sanchez 14.aasta vanuselt. Peale edukaid ühiseid esinemisi loodi programm Gipsy Kings Party, kuhu kuulusid ansambli kõige kuulsamad hitid. Rico Sanchez & Gipsy Kings Party mängivad paljudes riikides üle terve maailma, esinevad populaarsete artistidega, sellistega kui London Beat, Gazebo, Al Di Meola, Scorpions, Robin Gibb, In-Grid, Boney M, Ottawan j.m. Artistide esinemisprogramm koosneb vaid elushelist ja vaid originaaltekstidest Gipsy Kings samethääle Rico Sanchez esituses. Selle programmi raames kuuleb eesti publik Bamboleo, Volare, Hotel California, Vamos A Bailar, Djobi Djoba, Bem Bem Maria, Escucha Me, Soy, Moorea ja paljusid teisi hitte.\nKuulus muusik Rico Sanchez — see on tuntud bränd. Tema juhtimisel mängivad koos erinevatest riikidest kokkutulnud mustlastest muusikud. Eestis esineb internatsionaalne – Makedooniast, Austriast, Hispaaniast ja Poolast pärit muusikute koosseis. Enam kui kümme aastat annavad koos võõrusetendusi ja esinevad maailma juhtivatel festivalidel. Kedagi vaatajatest ei saa jätta ükskõikseks flamenko stiilis töötava nelja kitarri fantastilis-virtuoosne heli ja legendaarse Rico Sanchez veidi kähisev hääl. Meenutame, „Gipsy“ on kuulsad flamenko esitajatena, kriitikud aga nimetavad neid „muusika mustlaskuningateks“. Rico Sanchez ja tema bändi muusikas on tunnetatav mehelik algus, mis ühendas akustiliste kitarride etnilise latiino basskitarri ja löökpillide kaasaegses jazz-rock maneeris. Rico Sanchez iga kontsert kutsub publikus esile emotsioonide ilutulestiku. Sentimentaalsed ja kirglikud kompositsioonid aga vahelduvad erksas muusikakaleidoskoobis. Selle programmiga esineb Rico Sanchez suure eduga Euroopas ja peagi kuuleb teda ka eesti publik.


👨 Nagu mina, nagu mina mitte? 11 märgib, et keegi tahab sind tänada 👩 - NAISED - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses NAISED 2020 Nagu mina, nagu mina mitte? 11 märgib, et keegi tahab sind tänada\nVõib segadust pidada, et teada saada, kas keegi soovib juhuslikku kontakti või kui ta tahab sind tänada. Siin on 11 märki, et ta on valmis ametlikuks tegema.\nKeele nägemise esimesed etapid võivad olla suurepärased. Sa oled flirtiv, sa kohtad, sa oled põnevil, õnnelik, närviline ja tunnete liblikaid iga kord, kui telefon piiksub ja see on teda. Kuid mõne aja pärast soovite teada, kas see läheb kõikjal või mitte.\nKas sulle meeldib? Märgid, et kindlasti teada saada\nOn suurepärane, kui asju aeglane, aga kui olete jõudnud jalgpallini, kus olete valmis lööma asju püsti, kuid pole kindel, kas ta tunneb end sama või mitte, siis soovite kindlasti teada saada nii saab aru saada, kas on aeg tõsiselt saada või teda vabaneda! Lugege edasi, et selgitada välja märgulambid, mida keegi tahab sind tänada.\n# 1 Ta on alati kursis. Kui keegi helistab ja kirjutab teile palju, on see selge märk sellest, et ta on sinu sees. On erinev mees, kes annab teile keskmiselt kaheksa vastamata kõnet, sest ta otsib konksu ja seda, kes teid keskendub teatele, et te ei soovi seda teha, et näha, kuidas teete.\nTeiega suhtlemine näitab tihti, et sa oled tõesti oma meeltes ja et ta mõtleb sind ja mitte teisi naisi. Kui ta on selle punkti juurde jõudnud, siis on see tõenäoliselt seetõttu, et ta tahab sind tõeliseks pidada. [Loe: kuidas dekodeerida krüptilisi tekste meest, keda sulle meeldib]\n# 2 Ta on sind huvitatud. Keegi, kes soovib tänasel päeval, tahab teada kõike sinust. Kui teie vestlused ei läheks üle ennekuulmse flirtimisega või lihtsalt rumalat lõbusat, pole ta tõenäoliselt valmis või huvitatud, et asju veelgi paremaks muuta.\nKui ta algatab vestlusi, kus ta palub sul palju küsimusi oma elust * oma töö, sõprade ja perekonnaga * ja on tõesti huvitatud teie vastustest, siis on see tõenäoliselt seetõttu, et ta tahab sind paremini tundma õppida ja näha, kas need kaks Teil võib olla täielik ühilduvus.\n# 3 Ta on sulle ainult silmad. Ei ole midagi halvemat kui kuupäeval, kui mees, kelle silmad paistavad, kontrollivad teisi naisi, kui ta arvab, et te ei otsi, või veelgi hullem, näo ees olevatel inimestel julgelt flirtadega. Sama kehtib ka sellise inimese kohta, kes näib telefoni pidevat kontrollimist, kui ta teiega koos viibib.\nMees, kes on otsustanud, et ta tahab, et teid ei tunneks, ei huvita teid teisi naisi - ta ei räägi neist, ta ei võta nendega ühendust ja ta ei kiitle oma teiste vallutuste, mineviku või present. [Loe: rohelise koletise röövimine: millal on tüdruku armukadedus okei?]\n# 4 Ta võtab seda aeglaselt. Esimesel kuupäeval ei ole vale ühendamine. Kuid tõsi on see, et kui mees on huvitatud midagi enamat kui seksi, ta on valmis ootama, sest ta arvab, et oled selle väärt väärt.\nPoisid, kes soovivad juhuslikku kontakti, püüavad seda vestlust nii kiiresti kui võimalik muuta. Kui ta pidevalt seksist räägib, on see ebatõenäoline, et ta mõtleb sind pikaajaliselt. Poisid, kes soovivad tänasel päeval, austavad teid, ja nad hakkavad teie kiirusega käima.\n# 5 Ta on seal olnud. Poisid, kes tahavad tüdruksõber, teevad tihti üsna selgeks, et nad tunnevad seda nii. Kui ta räägib juhusliku dating mänguga tehtud, siis on ta ilmselt.\nSee võib võtta neid veidi kauem, kuid poisid jõuavad lõpuks kohtuni, kus nad on haigekassa eluviisist haigeks jäänud. See oleks võinud mõnda aega lõbus olla, aga kui nad on kohanud tüdrukut, kes tegelikult midagi neile mõeldab, siis nad mõistavad, kui palju parem olla armastav ja pühendunud suhe võib olla. [Loe: 17 asju, mida teha enne abiellumist ja asustamist]\n# 6 Ta tahab, et sa kohtleksid kõiki oma sõpru. Poisid, kes tutvustavad teid oma sõpradega, otsivad nende heakskiitu. Kui ta tahab sind oma sõpradele näidata, ei taha mitte ainult ilmselt, et sulle meeldib, et arvate, et saate nendega kaasa, kuid ta tahab ka, et nad ütleksid talle, kui suured olete.\n# 7 Ta tahab, et sa kohtad oma perega. Teine kindel märk, et keegi tahab sind tänada, kui ta tutvustab teid oma perekonnaga. See on tõsine samm, ja kui ta palub teil seda teha, arvab ta ilmselt sinust üsna hästi ja tahab näidata teile, et ta on sinu jaoks tõsine ja tahab seda järgmisi samme astuda. [Loe: 7 selget märki, see on õige aeg kohtuda vanematega]\n# 8 Ta saab natuke närviliseks. Kui sa oled mõnda aega näinud üksteist ja ta on alati olnud enesest päris kindel, aga siis hakkab ta äkki natuke närviliseks ja lollitama sinu ümber, on see ilmselt seetõttu, et ta soovib sind ametlikult küsida, kuid pole täpselt kindel, kuidas seda teha.\n# 9 Ta romantsib sind. Poisid pärast juhuslikku kontakti ei huvita naiste võitu ja sööki. Kui keegi mõtleb mõtlemisest, romantilisest kuupäevast, et minna, et ta teab, et te armastad, näitab ta seda, et näidata teile, kui tõsine see teie kohta on ja kas ta on valmis kulutama aega asju, mida teile meeldib. [Loe: 33 awesome kuupäeva ideed iga paar peaks proovima]\n# 10 Ta on südamlik ... avalikult. Kui keegi on sinu sisse, ei hooli ta sellest, kes seda teab.Tegelikult tahaks ta lauda lauast lahkuda * okei, võib-olla on see natuke üleval, aga sul on idee *.\nKuid ta on kindlasti valmis näitama teile mõnda PDA-d, kui see teile meeldib. Oma armastava suhe on õrn ja kaitstav - ta ütleb maailmale * ja sina, et ta tahab olla koos sinuga.\n# 11 Ta avab sinust. Tunnetähis, et keegi soovib teile kuupäeva, kui ta hakkab sulle avama ja jagama asju, mida teate, et ta ei ütle kellelegi teisele. Kui ta võib olla teie ees avatud ja haavatav, siis seepärast, et ta ei karda oma isiklikke mõtteid ja tundeid lubada. [Loe: 40 esimest kuupäeva puudutavad küsimused, millel on hea vestlus]\nJärgmine kord, kui te pole kindel, kas mees on teie jaoks valmis, vaadake ülaltoodud loendit. Kui ta märgib lahtreid vasakule ja paremale, siis ilmselt tähendab see, et ta on valmis ja loodan, et tunnete end sama!\nEelmine Artikkel Kuidas valmistada tervislikku toitu Hiina kodus\nJärgmine Artikkel Kuidas saada rohkem väljaminevat: 12 võimalust väljuda Comfort Zoneist\nKuidas teha ennast vastupandamatuks naistele\n10 filmi, mida mõlemad naised ja mehed naudid\n24 parimaid jooksvaid rakendusi\nKuidas hoida oma uue aasta otsustusvõimalusi veelgi paremaks teha?\nNeli suurt Londonist jalgrattaga sõitu, mida proovida\nMida süüa, kui sa õpetad endurance väljakutseks


Tallinna linnavalitsus vist ei teagi, et toimub Laulu- ja tantsupidu | Kirjutisi seinal\nTallinna linnavalitsus vist ei teagi, et toimub Laulu- ja tantsupidu\nPosted by pj on Sunday, July 3. 2011\nLinna peal käies jääb mulje, et Tallinna linnavalitsus vist ei teagi, et toimub Laulu- ja tantsupidu. Vähemalt linn on vastavalt kaunistamata ning kõikjal vohavad õllesummeri reklaamid. Kogumulje on enam kui kehv.\nKui enamaks raha pole, siis võiks kogu linn vähemalt olla sinimustvalgete lippudega üle külvatud.\nDefined tags for this entry: ametnik, rahvuslik


Postitaja: World Challenge september 19, 2013\nVana Testament lõppeb selle imelise Malaki prohveteeringuga: „Vaata, ma läkitan teile prohvet Eelija, enne kui tuleb Issanda päev, suur ja kardetav. Ja tema pöörab vanemate südamed jälle laste poole ja laste südamed vanemate poole, et ma ei peaks tulema ja lööma maad needusega.” (Malaki 3:23-24).\nSee prohveteering täitus üsnagi suurel määral Ristija Johannese teenistuse kaudu. Ingel ilmus Sakariasele unes ja kuulutas talle, et ta poeg Johannes saab pöörama paljusid Iisraelis Issanda poole ja et: „ ta ise käib tema eel Eelija vaimus ning väes, et pöörata isade südant laste poole ja sõnakuulmatuid õigete meelsusse, et kujundada Issandale valmistatud rahvast.” (Luuka 1:17).\nKui Jeesus rääkis oma jüngritele Johannesest, ütles ta: „Ja kui te nõustuda tahate: tema on Eelija, kes pidi tulema.“ (Matteuse 11:14). Ja lisas siis: „Kellel kõrvad on, see kuulgu!“ (Mt.11:15). Usun, et Jeesus tahtis, et jüngrid mõistaksid Johannese tuleku vaimset tähendust, nõnda nagu oli kuulutatud – et ta tuleb Eelija vaimus ja väes.\nJohannes ise küll eitas seda, et ta on surnuist ülestõusnud Eelija, sest kui juudid temalt otse küsisid: „Kas sina oled Eelija?“, vastas ta: „Ei ole...Mina olen hüüdja hääl kõrbes: Tehke tasaseks Issanda tee, nõnda nagu prohvet Jesaja on ütelnud.” (Joh.1:21-23). Seetõttu andiski Jeesus oma jüngritele mõista, et ainuüksi vaimulike silmade ja kõrvade abil on võimalik aru saada, et Ristija Johannese teenistus lähtus samast lättes kui prohvet Eelijagi oma.\nJohannes kuulutas õigsust nii nagu Eelijagi, olles läkitatud äratama inimesi pöörduma kitsale ja sirgele pühaduse teele. Johannes, olles võitud sama kartmatu vaimu ja väega, mis valitses Eelijagi üle, müristas sõnakuulmatute, ahnete ja lõbujanuliste juutide vastu. Kristus pidi peagi ilmuma, mistõttu see võimas tõe kuulutaja tuli, et valmistada rahvast ette Issanda tulekuks. See kõrbe-prohvet oli läkitatud pöörama inimeste südameid, mis kõige otsesemas mõttes tähendab meeleparandust.\nJohannes kuulutas meeleparandusest, südame puhtusest, õigsusest ja praktilisest pühast elust, mille kõigega käis kaasas avalik pattude ülestunnistamine.\nUsun, et prohvet Malaki (nii nagu kõik teisedki Vana Testamendi prohvetid) räägib ühest hulgast pühadest inimestest, kes tõusevad esile vahetult enne Kristuse teist tagasitulekut. Ja nad kuulutavad selle sama vaimu ja väega, mis hingas nii Eelija kui Ristija Johannesegi üle.\nSee lõpuaegade kamp usklikke elustab taaskord prohvet Jesaja hüüu: „Hüüa täiest kõrist, ära peatu, tõsta häält otsekui pasun! Tee teatavaks mu rahvale nende üleastumine ja Jaakobi soole nende patud! (Jesaja 58:1).


SKU: Olimp AAKG 7500 Extreme Shot - 25ml\nSoodushind 2,20 €\n-- Vali --Cherry Grapefruit\nAAKG 7500 Extreme Shot®\nVõimas lihaste verevarustuse stimulaator.\nMega annus: 7500 mg AAKG ühes ampullis!\nVäga kiire mõju!\nKohene maksimaalne lihaspumbatus\nToidulisand, mis sisaldab tugevad seni ainulaadset annust (7500 mg) suurepäraselt imenduvat arginiin alfa-ketogluteraati (AAKG), täiendades teie menüüd L-arginiiniga. Tootes on kasutatud uuenduslikku Liquid Technology meetodit, mis võimaldab vedelal kujul toimeainete kohest imendumist tablettidele või kapslitele omase viivituseta. Kõik see käepärases 25 ml ampullis, tagades erakordse kasutusmugavuse ja võimaldades toodet tarbida igal ajal.\nKuidas AAKG 7500 Extreme Shot töötab?\nL-arginiin on põhiline lähteaine lämmastikoksiidi(NO) sünteesis, mis näitab väga suurt efekti veresoonte endoteelis, põhjustades nende laienemist, seeläbi suurendades verevoolu lihaskoesse. See parandab lihaste varustatust hapniku ja toitainetega ning anaboolsete hormoonidega, mis stimuleerivad lihaskasvu. Juba ainuüksi lihase verevarustuse intensiivistamine on otsene signaal kehale lihasmassi suurendamiseks. Kaudselt mõjutab see lihaskasvu läbi jõu ja vastupidavuse suurenemise ning põhjustab seega treeningvõimekuse tõusu.\nL-arginiin suurendab veel lisaks kasvuhormooni sekretsiooni ja intensiivistab valgusünteesi. Samuti on sellel positiivne mõju organismi üldisele vastupanuvõimele.\nAlfa ketoglutaraat(AKG) vähendab glutamiini ja teiste ainohapete madalat taset veres. Seega garanteerib alfa ketoglutaraadi ja L-arginiini üheks molekuliks kombineerimine maksimaalse lihaskoe taastumise treeningu järgselt ja kõrge lihasstimulatsiooni treeningu ajal läbi nn „lihaspumba“ efekti. L-arginiin alfa-ketoglutaraat on ka väga hästi omastatav L-arginiini vorm.\nMillised on AAKG 7500 Extreme Shot eelised?\nAAKG 7500 Extreme Shot varustab võimsa annuse L-arginiiniga, mis on ülimalt kergesti omastatavas L-arginiin alfa-ketoglutaraadi vormis, mille imendumiskiirust on veelgi parandatud Liquid Technology meetodit kasutades, mis võimaldab AAKG kohest imendumist vereringesse tablettidele või kapslitele omase viivistuseta.\nAAKG 7500 Extreme Shot on hämmastav mitte ainult oma efektiivsuse, vaid ka unikaalsete greibi ja kirsi maitsete poolest.\nKäepärane ampull tagab maksimaalse kasutusmugavuse:\n- igal ajal lihtsalt seeditav vorm\n- puudub vajadus suure hulga tablettide või kapslite järele\n- võib võtta igal ajal\n- lihtne kaasas kanda\nSee preparaat on mõeldud nii tervisesportlastele kui ka professionaalsetele sportlastele. Pikaajalisem L-arginiini kasutamine parandab vereringet, vähendab arteriaalset vererõhku ning parandab immunoloogilisi funktsioone ja südame-veresoonkonda. Kogu organismi ulatuses AAKG manustamisele järneval suurenenud lämmastikoksiidi(NO) produktsioonil on positiivne mõju intiimelule ja meeste seksuaalsele vastupidavusele. Preparaat sobib eriti inimestele, kes ei saa või ei taha võtta palju tablette või kapsleid.\nJoo 1 annus (1/2 ampullist) 30 minutit enne treeningut või muud füüsilist tegevust. Ühes ampullis on 2 annust. Avatuna hoida jahedas ja tarvitada 24 tunni jooksul. Raputa enne kasutamist. Ära ületa soovitatud annust. Toidulisandid ei asenda mitmekülgset ja tasakaalustatud toitumist. Hoida lastele kättesaamatus kohas.\nVesi, 30% L-arginiin alfa-ketoglutaraat (AAKG), happesuse regulaator - sidrunhape, magusained - sukraloos, atsesulfaam K; säilitusaineid - E202, E211, lõhnaaine, värvaine: karoteenide segu, karmiin\n1 ampull 25 ml\nAnalüüs: 1 ampulli kohta\nL-arginiin alfa-ketoglutaraat (AAKG) 7500 mg


Otsing leidis 948 vastet\nT Okt 30, 2018 6:37 pm\nE Juun 26, 2017 9:38 pm\nNovot ei saanudki mina seda hiinakeelset käima. Leidsin aga Ingliskeelse mis töötab ka hästi. http://tb2bkk.info/baofeng-bf-t1/\nAga junntükk ise on täitsa asjalik, ilma pika antennita ei ole karta et puruks läheb kui tasku lükkad ja kõnelevad nad omavahel ka eeskujulikult selge häälega.\nN Apr 27, 2017 10:02 pm\nDoubleK kirjutas: kes suudaks MB Actrosel, Taylor 2 Classicu ja antenni häälestada\nTaylorit ennast ei saagi häälestada ja kui actrosel on see lühike antennijupp siis seda ei saa kah häälestada. Taylor 2 korjabki igasugu häireid rohkem kui vana Taylor classic, võimalusel võiks selle asendada vanema Tayloriga.\nE Apr 17, 2017 12:58 pm\nE Apr 17, 2017 10:47 am\nN Apr 13, 2017 9:36 pm\nR Mär 10, 2017 10:51 pm\nTeema: M: President Taylor II classic\nRe: M: President Taylor II classic\nSell kes seda müüb on viimati päev peale kuulutamist foorumis olnud...\nKui keegi neid Tayloreid sellise hinnaga vajab siis mul vast mõni leidub.\nP Mär 05, 2017 9:20 am\nRe: Õudne vaatepilt!\nPaistab seal isegi mõni huvitav isend olema.\nNende korda tegemisele kuluks küll mitu õhtupoolikut.\nR Mär 03, 2017 11:42 pm\nN Mär 02, 2017 10:49 pm\nL Veebr 25, 2017 9:12 am\nE Veebr 13, 2017 12:05 am\nEga päris algajale vist seda vaja pole. Ali-st 308€ dualband wouksjunni pole ka nagu mõtet selle antenni taha osta. Parem ja odavam oleks ju see... http://www.ebay.com/itm/27-50-144-430Mhz-Quad-Band-HF-VHF-UHF-Mobile-Radio-Transceiver-800-Channels/141597604433?_trksid=p2047675.c100005.m1851&_trk...\nP Veebr 12, 2017 5:01 pm\nP Veebr 12, 2017 9:50 am\nEi ole seal imet midagi. Töötab küll aga pole eriti veekindel. Paar aastat tagasi ostsin. Ali-st ei ole vist mõtet osta sest eBay-st saab 2tk sama raha eest. http://www.ebay.com/itm/Mobile-Antenna-JiaSiDa-SD-8900-High-Gain-60W-Quad-Band-29-50-144-430MHz-FM-Steel/272321175858?_trksid=p2047675.c100005...\nL Veebr 04, 2017 12:12 am


Lõppes klassiekskursioonide konkurss #MeieReis, millest võttis osa ligi 40 klassi üle Eesti. Konkursi tulemusel saadetakse tasuta klassiekskursioonile 83 õpilast. Rahva lemmikuks ja eriauhinna Eesti Rahva Muuseumilt võitis Narva Soldino Gümnaasiumi 2.B klass, kes kogus üle 300 toetushääle. Ühtekokku anti kõikide projektide poolt ligi 3100 häält.\nKonkursi põhieesmärk oli edendada kooliõpilaste finantskirjaoskust ehk rahatarkust. Õpilastele anti praktiline kogemus eelarve planeerimise, meeskonnana töötamise ja projekti koostamise vallas. Osalemiseks tuli teatud eelarve piires kokku panna klassi unistuste reis, filmida üles tutvustav video ja mõelda koos rahatarkuse peatükkidele.\nŽürii hindas eelkõige ekskursiooni terviklikkust ja seda, milliseid õpiväljundeid see lastele lõi. Oluline oli ka eelarves püsimine ja võimalikult leidlike ja loovate lahenduste leidmine.\nKõikide projektidega saab tutvuda siin: https://kukkur.swedbank.ee/meiereis/lisatud\nMilline oli populaarseim sihtkoht?\nÜlekaalukalt oli populaarseim sihtkoht Tartu, täpsemalt Ahhaa Teaduskeskus, Aura veekeskus ja elamuskino. Lisaks sooviti minna Tartu Loodusmuuseumisse, Eesti Rahva Muuseumisse ja Escape põgenemistubadesse.\nHuvitavamate sihtpunktidena valiti välja ka Piusa koopad, Cantervilla loss, Naissaar, Eesti Kaevandusmuuseum ja Vormsi saar.\nKuidas plaanitakse teenida lisaraha?\nKonkursi raames anti õpilastele ka võimalus mõelda lisaraha teenimise võimalustele. Kõige populaarsemaks valikuks oli laada või kontserdi korraldamine ja kohviku tegemine. Paljud tõid välja ka selle, et võiksid abistada juhutöödel ja viiksid ära taara. Ent oli ka neid, kes otsustasid lisaraha teenimiseks hoopis sponsorite poole pöörduda. Oli klasse, kes pakkusid välja, et võiksid hakata oma linnas giiditeenust pakkuma. Mitu klassi tõi välja ka selle, et saaksid suvel lisaraha teenida maasikapõllul.\nMillised olid populaarseimad säästunipid?\nPopulaarseimate säästunippidena toodi välja see, et väljas söömise asemel võiks ekskursioonile ise toidu kaasa valmistada, soovitati juua kraani- mitte pudelivett ja üleüldiselt planeerida oma väljaminekuid. Toodi välja ka see, et ekskursioonikuludelt kokku hoidmiseks tuleks reisi aegsasti planeerida ja küsida grupisoodustusi. Nähti ka võimalust majutuse pealt kokku hoida ja minna kogu klassiga telkima, selle asemel, et hotellis ööbida.\nMilline oli edukaim maakond?\nKonkursi võidukamaks maakonnaks osutus Ida-Virumaa, kuhu läks ühtekokku kolm võitu. Narva Soldino Gümnaasiumi 2.B klass valiti publiku lemmikuks, sama kooli 2.D klass võitis 1.-3. klasside arvestuses ja üks eriauhind anti Kiviõli 1. Keskkooli 8. klassile.\nMärksõnad: Rahaasjade Teabekeskus, Rahatarkus, Reisimine, Säästmine


Surm ei ole kõige lõpp. Jeesus äratas Laatsaruse üles (Johannese 11)\nARTIKLI KEEL adangme afrikaani aimara albaania amhara araabia armeenia armeenia (lääne) aserbaidžaani aserbaidžaani (slaavi kiri) bemba bengali bikoli birma bislama bulgaaria eesti efiki eve fidži gaa ganda gruusia grööni guaranii gudžarati haiti heebrea hiina (Kunming) hiina (Sichuan) hiina (kantoni/lihtsustatud) hiina (kantoni/traditsiooniline) hiina (mandariini/lihtsustatud) hiina (mandariini/traditsiooniline) hiina (uu) hiligainoni hindi hispaania hollandi horvaadi ibo iloko indoneesia inglise islandi isoko itaalia jaapani joruba kannada kaonde kasahhi katalaani ketšua (Ancash) ketšua (Ayacucho) ketšua (Boliivia) ketšua (Cusco) ketšua (Imbabura) khmeeri kikuju kimbundu kirgiisi kongo koosa korea kreeka krio leedu lingala lozi luba (Kasai) luo läti maaja makedoonia malagassi malai malajalami malta marathi masateegi (Huautla) mizo moore nahua (Põhja-Puebla) ndebele nepali ngabere njandža (Malawi) njaneka norra nzima oromo osseedi pandžabi pangasinani papiamento (Aruba) papiamento (Curaçao) pedi poola portugali (Brasiilia) prantsuse pärsia rarotonga rootsi ruanda rumeenia rundi saksa samoa sango sapoteegi (Ístmo) sebu seišelli serbia (ladina kiri) serbia (slaavi kiri) singali slovaki sloveeni songe soome sotho (Lesotho) sranani suahiili suulu taani tagalogi tahiti tai tamili tatari telugu tetela tigrinja tivi tonga totonaki tsonga tsvana tumbuka tuvalu tvii türgi tšehhi tšitonga (Sambia) ukraina umbundu ungari urdu vajuu varai venda vene vietnami zande šona\nBetaania oli külake, mis asus Jeruusalemmast umbes kolme kilomeetri kaugusel (Johannese 11:18). Mõni nädal enne Jeesuse surma juhtus seal midagi kohutavat. Ootamatult haigestus Jeesuse hea sõber Laatsarus ja suri.\nKui Jeesus seda kuulis, ütles ta oma jüngritele, et Laatsarus magab ja et ta kavatseb tema üles äratada (Johannese 11:11). Jüngrid aga ei saanud temast aru, seepärast ütles ta neile otse: „Laatsarus on surnud” (Johannese 11:14).\nNeli päeva pärast matust tuli Jeesus Betaaniasse ja soovis Laatsaruse õde Martat lohutada. Marta sõnas: „Kui sa oleksid siin olnud, siis mu vend ei oleks surnud” (Johannese 11:17, 21). Jeesus vastas: „Mina olen ülestõusmine ja elu. Kes minusse usku üles näitab, saab elavaks, isegi kui ta sureb” (Johannese 11:25).\nJeesus tõendas, et need sõnad pole tühi lubadus. Ta läks haua juurde ja hüüdis: „Laatsarus, tule välja!” (Johannese 11:43). Pealtvaatajate üllatuseks tuligi surnud mees hauast välja.\nJeesus oli varem vähemalt kaks inimest ellu äratanud. Ühel juhul äratas ta surnuist ellu Jairuse tütre. Enne seda ütles Jeesus ka tema kohta, et ta magab (Luuka 8:52).\nOn huvitav, et kui Laatsarus ja Jairuse tütar surid, rääkis Jeesus surmast kui unest. See on hea võrdlus. Miks? Magamine on teadvuseta olek ja kirjeldab sobivalt puhkust valust ja kannatustest. (Koguja 9:5; vaata kasti „Surm on nagu sügav uni”.) Jeesuse esimesed jüngrid mõistsid hästi, milline on surnute tegelik seisund. „Encyclopedia of Religion and Ethics” märgib: „Jeesuse järelkäijate meelest oli surm võrreldav magamisega, haud aga oli puhkekoht . . . neile, kes olid surnud Jumalale ustavalt.”\nOn lohutav teada, et surnud magavad surmaund ega pea piinlema. Niisiis pole surmas mitte midagi mõistatuslikku ja me ei pea seda kartma.\n„KUI MEES SUREB, KAS TA ÄRKAB JÄLLE ELLU?”\nKuigi on meeldiv öösel hästi välja puhata, siis ilmselt ei sooviks keegi magama jäädagi. Miks me võime loota, et need, kes on surmaunes, saavad taas elavaks, nii nagu see oli Laatsaruse ja Jairuse tütre puhul?\nIiob tõstatas samasuguse küsimuse, kui ta tundis, et on suremas. Ta küsis: „Kui mees sureb, kas ta ärkab jälle ellu?” (Iiob 14:14).\nKõikvõimsa Jumala poole pöördudes vastas Iiob ise oma küsimusele sõnadega „Sa hüüaksid ja ma vastaksin sulle, sa igatseksid oma kätetööd!” (Iiob 14:15). Iiob oli kindel, et Jehoova igatseb aega, kui ta oma ustavad teenijad üles äratab. Kas Iiobi soov oli tühipaljas unelm? Kaugel sellest!\nJeesuse sooritatud ülesäratamised tõendasid, et Jumal andis talle väe surma üle. Õigupoolest ütleb Piibel, et Jeesusel on praegu „surma . . . võtmed” (Ilmutus 1:18). Niisiis teeb Jeesus peagi lahti haua väravad, just nagu ta käskis Laatsaruse haua eest kivi ära lükata.\nPiiblis räägitakse korduvalt ülestõusmislootusest. Ingel kinnitas prohvet Taanielile: „Puhka ning tõuse oma liisuosaks päevade lõpus” (Taaniel 12:13). Jeesus ütles saduseridele, juudi usujuhtidele, kes eitasid ülestõusmist: „Te eksite, kuna te ei tunne pühakirja ega Jumala väge” (Matteuse 22:23, 29). Paulus sõnas: „Mul on lootus Jumala peale . . . , et tuleb nii õigete kui ka ülekohtuste ülestõusmine” (Apostlite teod 24:15).\nMILLAL SURNUD ÜLES TÕUSEVAD?\nMillal toimub õigete ja ülekohtuste ülestõusmine? Ingel ütles õiglasele mehele Taanielile, et ta äratatakse üles „päevade lõpus”. Ka Marta uskus, et ta vend Laatsarus „tõuseb üles, kui tuleb ülestõusmine viimsel päeval” (Johannese 11:24).\nPiibel seostab seda viimset päeva Kristuse kuningriigivalitsusega. Paulus kirjutas: „Sest ta [Kristus] peab valitsema kuningana, kuni Jumal on pannud kõik vaenlased tema jalgade alla. Viimse vaenlasena peab kõrvaldatama surm” (1. Korintlastele 15:25, 26). See on tähtis põhjus, miks paluda, et Jumala kuningriik tuleks ja et Jumala tahe täituks maa peal. *\nNii nagu Iiob kindlalt uskus, soovib Jumal surnud üles äratada. Kui see päev koidab, kõrvaldatakse surm. Siis ei kerki enam kellelgi küsimus, kas surm on kõige lõpp.\n^ lõik 18 Lisainfot Jumala kuningriigi kohta leiab raamatu „Mida Piibel meile tegelikult õpetab?” 8. peatükist; väljaandjad Jehoova tunnistajad.\nSurm on nagu sügav uni\n„Tee selgeks mu silmad, et ma ei uinuks surma magama.” (Laul 13:4)\n„„Laatsarus, meie sõber, on läinud magama, aga ma lähen sinna teda unest äratama.” Seepeale ütlesid jüngrid talle: „Issand, kui ta on läinud magama, siis ta saab terveks.” Jeesus aga rääkis tema surmast.” (Johannese 11:11—13)\n„Taavet täitis oma põlvkonna ajal Jumala tahet, [ja] vajus surmaunne.” (Apostlite teod 13:36)\n„Kristus on tõesti surmast üles äratatud, uudseviljana nende hulgast, kes on vajunud surmaunne.” (1. Korintlastele 15:20)\n„Me ei taha, et te oleksite teadmatuses nende suhtes, kes lähevad magama surmaund, et te ei kurvastaks nii nagu teised, kel pole lootust.” (1. Tessalooniklastele 4:13)\nSurnud ärkavad ellu\n„Sinu surnud ärkavad ellu, minu laibad tõusevad üles! Ärgake ja hõisake!” (Jesaja 26:19)\n„Paljud neist, kes magavad mulla põrmus, ärkavad.” (Taaniel 12:2)\n„Tuleb tund, mil kõik, kes on mälestushaudades, kuulevad tema häält ja tulevad välja.” (Johannese 5:28, 29)\nJaga Jaga Surm ei ole kõige lõpp


Demokraatiahäkk — tehnoloogiaga demokraatiale appi - Hea Kodanik\nUudised Demokraatiahäkk — tehnoloogiaga demokraatiale appi\nDemokraatiahäkk — tehnoloogiaga demokraatiale appi\nAve Tampere 16. detsember 2019\nSeptembris kogunes Lahemaa metsade vahel mitukümmend murelikku kodanikku, et otsida lahendusi ja leevendusi demokraatiat lõhkuvatele muredele. Esimesest demokraatiahäkatonist nimega Democracyhack kirjutas AVE TAMPERE.\nEestlased, kes nädalavahetuseks kuhugi rappa, metsa või lihtsalt linnast ära põgenevad, ei ole just uudiskünnist ületav materjal. Küll aga on oluliselt märkimisväärsem, kui metsade vahele minnakse minnakse kambakesi demokraatiat aitavaid tehnoloogilisi lahendusi otsima.\nViimaste aastate jooksul oleme näinud üha enam pigem seda, kuidas tehnoloogiat kasutatakse ühiskonna lõhki kiskumiseks. Seetõttu kutsusid kodanikuliikumine Kõigi Eesti, Startup Leaders Club ja Avatud Eesti Fond nädalavahetuseks Democracyhackile andmeteadlasi, ettevõtjaid, tehnoloogiaettevõtete juhte, ühiskonnateadlasi ja eksperte, keda ühendab mure demokraatia tuleviku pärast ning soov anda oma panus demokraatia tugevdamisele tehnoloogia ja andmeteaduse abiga.\nAppikutsele vastasid teiste seas Ahti Heinla, Tiit Paananen, Karoli Hindriks, Tarmo Jüristo, Ain Aaviksoo ja mitmed teised. Kokku kogunes muljet avaldav teadmiste ja kogemuste pagas masinõppe, tehisintellekti, küberturvalisuse, tehnoloogia arendamise, disaini ja ühiskonna toimimise teemadel. Lisajõu ja -nõuga liitusid mentorid Joseph Carson, Guy-Philippe Goldstein, Eva-Maria Kangro, Indrek Kasela, Markko Karu, Joao Rei ja Liis Narusk.\nKüberturvalisuse eksperdist mentor Guy-Philippe Goldstein, kes tuli häkatonile otse Pariisist, selgitas, et tema jaoks oli kaks põhjust, miks ettevõtmises osaleda: “Äärmusluse tõus on mu koduriigis Prantsusmaal väga aktuaalne teema, kuid see mõjutab demokraatia käekäiku üle kogu maailma. Väga häid lahendusi nende nähtustega võitlemiseks veel välja mõeldud ei ole.”\n“Eesti on minu silmis koht, kus asjad liiguvad ka päriselt teostamise poole. Sama ülesandepüstitus oleks mu kodumaal paari kuu pärast veel endiselt pikkade arutelude faasis. Eestis on aga tegutsemisele orienteeritud mentaliteet. Ideed realiseeritakse,” lisas Goldstein ning nentis muigega, et üks tugev argument Eestisse tulemise kasuks oli võimalus elus esimest korda sauna minna.\nVarem kokku pandud tiimid tulid Koolimäel toimunud Democracyhackile töötama kuue ideega. Energiataset ja motivatsiooni võis juba õhust tunda ning 30 tundi arendustööd, disaini ja arutelusid tõid tulemuseks viis ideed, mida pärast häkatoni ka väga tõenäoliselt edasi arendatakse.\nDemocracyhack tõestas, et kui tuua kokku oma valdkonna Eesti absoluutsed tipptegijad ning lasta neil koos maailmatasemel mentoritega ideid rafineerida, siis on täiesti reaalne luua 30 tunniga lahendusi, mis ka päriselt demokraatiat tugevdavad. Eeskätt on silmas peetud Eesti ühiskonna ja avalikkuse eripärasid, kuid need on kohaldatavad demokraatlikes ühiskondades üle maailma.\nPlatvorm “Sõna ja Tegu” annab võimaluse jälgida poliitikute lubaduste täitmist. Nii saavad tavalised inimesed rääkida kaasa riigi valitsemises ja oluliste küsimuste lahendamisel.\nEsimene element on inimeste kaasamine veebiplatvormi kaudu. “Sõna ja Teo” lehel saavad sisse logitud kasutajad esitada probleeme, mis nende elu päriselt mõjutavad, ning uurida teiste esitatud probleeme ja hääletada nende poolt.\nTeine element on televisioon kui tugev meedium: enim hääli saanud probleem saab telesaate teemaks. Saate formaat kaasab nii tavainimesi, eksperte kui ka poliitikuid. Arutletakse ning pakutakse välja reaalseid lahendusi.\nKolmas element on lahenduste elluviimise jälgimine “Sõna ja Teo” veebilehel.\nLahenduse veebileht on suunatud tavakodanikele, et nende hääl prioriteetide seadmisel ja lahenduste leidmisel oleks kuulda, et arutelu ei oleks vaid meelelahutus, vaid jõutaks reaalsete lahendusteni, mille elluviimist saaks ka jälgida.\nHäkatonile koondus meeskond, kes oli tuttav Garage48 häkatonide kaudu. Meeskonnas oli nii pikaajalise kogemusega mentoreid kui ka osalejaid. Seega oli häkatoni kulg hoogne: alguses jaotati rollid ja loodi tahvlile üldine plaan, mille järgi kõik tööle said hakata. Kuna häkil keskenduti ainult platvormi ehitamisele ja mitte saate konkreetsele visioonile, mis oli juba varem loodud, siis oli kogu meeskonna fookus ühes kohas. Valmis jõuti teha põhilisemate funktsioonidega veebileht ja luua esimesed turunduskampaania osad.\nAlustuseks on portaali sisestatud valitsuse koalitsioonileping valdkondade kaupa koos vastutavate ministritega, on alustatud probleemide ja valupunktide lisamisega, loodud võimalus registreeruda ja sisse logida ID-kaardi, Mobiil-ID ja Smart-ID abil. Samuti on olemas otsingufunktsioon, saab lisada oma sisu ning avaldada arvamust olemasolevate teemade suhtes.\nHäkatoni tuules arutab tiim järgmisi samme, peab läbirääkimisi ja strateegilisi kohtumisi ekspertidega, kodanikuühenduste ja poliitiliste organisatsioonide esindajate ning meediaväljaannetega. Ideid on palju, aga kindlaid lubadusi veel anda ei saa. Tiim ise suhtub lubadustesse väga tõsiselt: lahendus peab olema konkreetselt lahti kirjutatud, teada peab olema eelarve, täpne tegevusplaan, tähtaeg ja vastutajad. Vaata lisa: sonajategu.ee\nPoliitilise Manipuleerimise Otsingu Kratt\nPoliitilise Manipuleerimise Otsingu Krati tiim võttis töö aluseks veebiväljaannete kommentaarides leiduva poliitilise manipulatsiooni. Eesmärgiks sai suurendada läbipaistvust kommentaaride taga. Aluseks võeti valim kommentaariume Ekspress Meedia väljaannete veebiversioonidest.\nHäkatoni jooksul muutus idee lihtsamaks, kuid sisulisi muudatusi ei tehtud – alustati kommentaaride märgendamisega ning paralleelselt arendati masinõppe mudelit. Häkatoni lõpuks jõuti lahenduseni, mis suutis ära märgendada üle 60 000 kommentaari kas poliitiliselt äärmuslikult liberaalseks või konservatiivseks.\nHäkil osalenud tiim kavatseb edasi töötada koos Ekspress Meediaga, et seda lahendust praktikas testida.\nHealthprinti meeskonnal oli plaan luua mudel, mille abil saab analüüsida tervisekäitumist. Täpsemalt seda, mis ulatuses saaks valitsus motiveerida kodanikke maksude tagastamisega, kui kodanikud jagaksid oma terviseandmeid riigiga.\nKuna lähteülesande fookus oli liiga lai, otsutas Healthprinti tiim seda oluliselt kitsendada ja esialgu näidata, kuidas inimese käitumine suurendab või hoiab kokku tema ravikulusid või kulusid, mis lähtuvad tootlikkuse kaotusest võrreldes Eesti keskmisega. Sisestanud vastuse viiele küsimusele, näidatakse, kui palju konkreetse tervisekäitumise puhul ühe eluea jooksul riigile kulu või tulu tekib.\nHäkatoni käigus saadi valmis küsimustik ja mudel, et vastajat Eesti keskmisega võrrelda ning samuti rakendus, mis veebilehel tulemusi näitab.\nMis Healthprintist edasi saab, on hetkel veel lahtine – tegemist on prototüübiga, mis näitab suunda. Selle lõpuni arendamisesse oleks hinnanguliselt vaja investeerida üheksa kuud tööd.\nMeie raha 2019\n“Meie raha 2019” projekti eesmärk oli riigieelarve läbipaistvaks ja arusaadavaks tegemine nii tavakodanikele kui ka poliitikute jaoks. Miks mitte anda vastus ka küsimusele, mille eest inimesed siis päriselt makse maksavad.\nTegemist on juba 2011. aastal samuti häkatoni raames algatatud platvormiga, kust on võimalik interaktiivselt näha, millised on riigi tulud ja kulud. Democracyhacki nädalavahetusega töötas meeskond platvormi edasiarenduse kallal, mis annab võimaluse sama tööriista abil kontrollida, mida tähendavad poliitikute lubadused eelarve teemadel.\nNäiteks: kui räägitakse kaheprotsendilisest käibemaksu alandamisest, siis tööriista abil võib igaüks näha, mida see riigieelarve mastaabis tähendab. Lühidalt võib kokku võtta, et tööriist aitab läbi näha erinevaid poliitilisi lubadusi. Kuna riigieelarve on avaliku poliitika toimimise üks põhialuseid, on selle mõistmine ülimalt oluline.\nHäkatonil loodud tööriista eesmärk on anda kõigile soovijatele abivahend paremaks orienteerumiseks keerulises eelarveteemas.\nMeeskond loodab, et varsti pärast uue, 2020. aasta tegevuspõhise riigieelarve avalikuks tulemist saab valmis ka selle lugemist lihtsustav tööriist. Ideed minnakse tutvustama ka rahandusministeeriumi.\nÜhe-teema-erakondade (inglise keeles single-issue parties) loomise, rahastamise ning kasvatamise platvormi meeskond lõi keskkonna, kus ühe-teema-kampaania algataja saab alustada teema kampaania, koguda Eesti seaduste järgi erakonna alustamiseks vajalikud vähemalt 500 liiget ja mõne nupuvajutusega erakonna asutada. Seejärel on igal ühe-teema-erakonnal Kickstarteri-sarnane kampaanialeht, kus toetajad uudistega kursis hoida, diskussioone pidada ning lihtsasti annetusi koguda.\nTiimi sõnul on lahendamiseks võetud probleemi olemus erakonnademokraatia piirides. Erakonnad said alguse sellest, kui grupil inimestel oli mingi probleem ja nad valisid enda seast inimese, kes selle teema eest seisaks. Praegu võtavad erakonnad küll sarnase esindusõiguse, kuid kuna teemasid, millega tegeleda tuleb, on palju, ei ole erakondadel võimekust kõikide liikmete teemade eest seista. See soodustab lõhet erakondade eesmärkide ja inimestele oluliste teemade vahel.\nÜle maailma saavad ühe-teema-erakonnad aina populaarsemaks ja järjest enam selliseid erakondi on jõudnud ka riigivalitsemise juurde (nt Austraalias, Portugalis jm). Suurbritannias Ella Guthrie poolt läbiviidud uurimusest ühe-teema-erakondade tõusu kohta tuli välja, et ühe-teema-erakonnad on vastuseks esindusdemokraatia säilimisele, samal ajal kõigile uutele ja arenevatele ühiskonna osadele esindusvõimaluse andmiseks.\nHäkatonil loodud platvorm teeb ühe-teema-erakonna asutamise ja juhtimise lihtsaks ning usume, et rohkem inimestele olulisi teemasid saab Eestis endale hääle.\nHäkatonil sai ära tehtud suur töö ning lõpetada jäi vaid viimaste funktsionaalsuste arendus. Kuna häkatonil osalenud tiim kogunes neljast riigist (Eesti, Colombia ja Filipiinid, lisaks Hongkong), sai kogu esmane platvormi lahendus ingliskeelne. Eestikeelne versioon on töös.


Kohalike omavalitsuste portaal Riigiametnikud on agaraimad netikommentaatorid\nPostimees analüüsis viimase kahe kuu jooksul jäetud kommentaare lehe võrguväljaandes, kuhu jäetakse ligi 1200 kommentaari päevas. Kommentaari lähtekoha võib kindlaks teha IP-aadressi järgi, mis on seotud konkreetse asutusega.\nAinuüksi siseministeeriumist ja selle valitsemisalasse kuuluvatest asutustest on tulnud ligi 500 kommentaari. Pea poolte autoreiks on politseiameti töötajad, 141 kommentaari tuli piirivalvest, 81 ministeeriumist ning 33 päästeametist.\nTallinna linnavalitsus on 303 kommentaariga teisel kohal. Samas ütleb Tallinna linnavalitsuse infotehnoloogiliste vahendite kasutamise reeglite punkt 4.2, et interneti kasutamine pealinna ametiasutuste teenistujate poolt on ette nähtud teenistuskohustuste täitmiseks.\nRahandusministeeriumi ametnikud kirjutasid viimase kahe kuu jooksul Postimees Online'i veergudel 134 korda ning üle saja kommentaari tuli maksu- ja tolliametist.\nPõllumajandusministeeriumi majast saabus 37 kommentaari, kuid ligi kolm korda rohkem tuli ministeeriumi allasutusest, põllumajanduse registrite ja informatsiooni ametist (PRIA).\nKokku mitusada kommentaari tuli teistest riigi- ja munitsipaalasutustest, näiteks Tartumaa kohalike omavalitsuste, Tartu linnavalitsuse, justiitsministeeriumi, riigiarhiivi, ravimiameti, riigikohtu ning kaitsejõudude arvutitest.\nKui arvestada, et kommentaari kirjutamiseks ja teiste kommentaaridega tutvumiseks kulub kas või kaks minutit, kulutasid ainuüksi siseministeeriumi valitsemisala töötajad kokku ligi 16 tundi ehk kaks tööpäeva.\nÜlejäänud kommentaarid tulid erafirmadest, neist olid esirinnas Eesti suurim mööblitootja Tarmeko, reisibüroo Estravel, telekommunikatsiooni varustuse tootja Elcoteq, Sampo ning SEB Eesti Ühispank.\nInglise ajaleht The Times kirjutas juunis, et Ühendkuningriigi avalikus sektoris kasutavad ametnikud arvuteid töö ajal samuti tööga mitte seotud eesmärkidel ning ligi 50 protsendil juhtudest kas vaadatakse või laetakse internetist alla pornot.


Uus tedrevarje sai paika - BLOG | Saaremaa Wildlife Safaris\nUus tedrevarje sai paika - BLOG 08.03 Karl Jakob Toplaan\nPäevi näinud vana tedrevarje asemele sai paika pandud uus\nUus tedrevarje pidi plaani järgi valmima möne päevaga. Tuleb ju ikka olla optimistlik. Tegelikkuses läks ehitamiseks mitmeid nädalavahetusi - iga pisisasi vöttis oma aja. Kui kevad poleks tagant utsitanud, oleks ehk veelgi kauem läinud.\nSel nädalal sai uus kuut oma viimase lihvi ning nüüd sai ta viidud rappa ja vana vastu välja vahetatud. Raske varje liigutamine mudasel ja vajuval rabapinnal oli omamoodi väljakutse, kuid kamp noori mehi koos vintsiga turbamudale alla ei jäänud. Nüüd on ta paigas ja ootab esimesi piltnikke.\nKuid kuidas on lood tetredega?\nÖeldakse, et varje tuleb rappa viia hiljemalt naistepäevaks, et enne tetrede pulmaaega valmis olla. Ehkki seekord sattus varje viimise päeval olema just naistepäev, ei pidanud see ütlus tänavu aasta siiski paika. Esimesi värskeid jälgi (sulgi) leidsime juba veebruari keskel, mis tähendab, et juba siis toimusid esimesed kaklused. Täna hommikul sai tetresid kokku lugeda juba kahe käe sörmede peal. Pulmad on ametlikult alanud. Höissa!\nFotod Ergo telefonist


Siim Kallas esines Valtu seltsimajas ettekandega omariikluse võlust ja valust - Raplamaa Sõnumid\nSiim Kallas võib poliitikuna meeldida või mitte, aga kui anda talle poolteist tundi aega mikrofoni taga, võib sealt kuulda üht-teist põnevat. Selline võimalus avanes esmaspäeva, 27. novembri õhtul kõikidele huvilistele, kes olid kogunenud Kaereperes Valtu seltsimajja, kus Siim Kallas esines Külaülikoolis loenguga.\nTema ettekanne kandis pealkirja “Omariikluse võlu ja valu”. Tegemist oli teadlikult väga laia teemapüstitusega, et ettekandjat mitte kitsastesse raamidesse suruda.\nKui vaadelda Siim Kallase professionaalset karjääri, näeb selgelt, et ta on istunud kõrgetel ametikohtadel nii Moskvas, Tallinnas kui ka Brüsselis. Aastatel 1989–1991 oli ta Nõukogude Liidu rahvasaadik, sealt edasi Eesti Panga president, välisminister, rahandusminister, peaminister ja seejärel muidugi Euroopa Komisjoni asepresident.\nValtu seltsimajja oli tulnud teda kuulama terve saalitäis rahvast, kuigi mõned tühjad toolid jäid ka. Kohe algul lepiti kokku, et nii ettekandes kui ka küsimustes ei ole tarvis keskenduda päevapoliitikale. Näiteks ei mainitud õhtu jooksul kordagi tema praegust töökohta Viimsi vallavanemana. Vahel on poliitikute puhul tunne, et kui pakkuda neile võimalust rääkida 30 sekundit kaamera ees, siis jääb see jutt kuivaks ja kohati arusaamatuks. Hoopis teine olukord tekib siis, kui anda neile loengu pidamiseks aega pool tundi või rohkemgi.\nNii juhtus esmaspäeva õhtul Valtu seltsimajas. Kallase ettekande läbivaks jooneks võib pidada ajalooliste protsesside mõju tänasele päevale. Kuulajale, kellele pakub huvi Euroopa lähiajalugu, võisid eriti põnevalt kõlada tema selgitused selle kohta, kuidas pandi väga salajastes tingimustes alus Euroopa Söe- ja Teraseühendusele. Tänaseks päevaks on sellest organisatsioonist välja kasvanud loomulikult Euroopa Liit.\nViiekümnendate alguses, kui see organisatsioon loodi, oli selle üheks peamiseks funktsiooniks järgmise suure sõja vältimine Euroopas. Vähem kui poole sajandiga oli Euroopast üle käinud kaks maailmasõda ning suurriigid püüdsid iga hinna eest vältida kolmandat. Idee seisnes selles, et kui luua ühine turg söele ja terasele, ilma milleta on suure sõja pidamine võimatu, ei oleks riigid nii kergelt valmis tülli kiskuma.\nKallas avas selle organisatsiooni loomise tagamaid ning mainis, et kui Prantsusmaa ja Lääne-Saksamaa olid Euroopa Söe- ja Teraseühenduse loomises kokku leppinud, räägiti sellest vaid Ameerika Ühendriikide toonasele välisministrile Dean Achesonile, kuid mitte Ühendkuningriigi juhtkonnale. Kui organisatsiooni loomine avalikuks tuli, olid britid väga pettunud, et USA-le sellest räägiti, kuid neile mitte. Selliseid lugusid ajaloo entsüklopeediast lugeda ei saa. Seal on heal juhul mainitud, et tänu Euroopa Söe- ja Teraseühenduse rajamisele tähistatakse Euroopa päeva just 9. mail.\nSiim Kallas oli ladusa jutuga ja nii läks ta ühelt teemalt sujuvalt teisele üle. Põhiliselt rääkis ta muidugi Euroopa Liidust ja majandusteemadest, milles ta end kõige tugevamalt tunneb. Huvitaval kombel mainis ta, et kui Eesti ei oleks kohe pärast taasiseseisvumist üheksakümnendate alguses võtnud suunda Euroopa Liidu ja NATO-ga ühinemise poole, ei võtaks meid praegu sinna enam keegi.\nTa rääkis, et tegelikult ei olnud Euroopa Liiduga ühinemine nii must-valge ka 2004. aastal. Juba toona kõlas tema sõnul hääli, kes oleksid olnud vastu sellele, et EL võtab vastu kümme uut liikmesriiki, nende seas Eesti. Kokkuvõttes muutis see suppi lahjemaks ja Euroopa suurriike vaesemaks.\nLisaks tuleks Kallase sõnul arvestada ka praeguse Venemaa agressiivse käitumisega, mis oleks veelgi vähendanud Euroopa huvi võtta Balti riike enda sekka. Tegelikult on sarnaseid seisukohti väljendanud ka teised Eesti poliitikud, nende seas kaitseminister Jüri Luik.\nTegelikult ei koosnenud terve esmaspäeva õhtu Valtu seltsimajas ainult Siim Kallase loengust. Huvilised said ka küsimusi esitada. Üks põnevamaid kõlas, et kas Kallas näeb Euroopa Liidu tulevikku jätkuvalt rahvusriikide liiduna või pigem föderatiivse liitriigina. Ühest vastust tal sellele küsimusele ei olnud, kuid ta ütles, et Eesti keele ja kultuuri säilimise pärast selles kontekstis muretsema ei pea. Ta rääkis, et olles Euroopa Liidu kõrgematel tasanditel aastaid töötanud, näeb ta selgelt, kui kõrgelt hinnatakse seal rahvuslikku eripära ja kui uhked on inimesed oma päritolu üle.\nKuid juttu ei tulnud ainult poliitikast. Näiteks rääkis Kallas ka sellest, et ta loeb hea meelega raamatuid. Enda sõnul on tal parajasti pooleli üks teos, mis räägib investeerimisest kinnisvarasse. Samuti kiitis ta Ameerika Ühendriikide kirjaniku Mark Twaini raamatut “Võhikud võõrsil” ja vene kirjaniku Jelizaveta Aleksandrova-Zorina teost “Väike inimene”.\nNii ettekandja ise kui ka korraldajad tõdesid, et Kallasele antud teema “Omariikluse võlu ja valu” oli väga lai. Seetõttu kaldusid arutelud seinast seina. Samas ei olnudki õhtu eesmärk püsida kindlates raamides ja nii oligi mõnusam, kui kuulajad said küsimustega huvipakkuvaid teemapüstitusi sisse tuua.\nEelmine artikkelFOTOD: Kellade hingeelu tunneb hästi Märjamaa kellassepp Mihhail Karpenko\nJärgmine artikkelRaplas hakatakse pakkuma ööpäevaringset taksoteenust\nSügiskoolis tarkust taga nõudmas


Hotellid Newburgh | Hotels.com\nOtsing hotellid Newburgh\nVaata kaardilt hotelle Newburgh\nNewburgh on soodsa hinnatasemega koht, mille visiitkaardiks on elav muusika, sport, rikkalik ajalugu ning ostuvõimaluste küllus. Kindlasti leiate siin oma lemmikud suurest baaride ja einestamisvõimaluste valikust.Tutvumist väärivad kindlasti Dutchess Stadium ja Fishkill Ridge. Vaatamist väärivad Delano-Hitchi park ja Ritzi teater. Kui otsite kohta, mis oleks ühtaegu peresõbralik ja soodsa ärikeskkonnaga, siis sobib Newburgh teile kindlasti.\nMajutusvõimalused, mida Newburgh pakub\nNewburgh ja sealne lähiümbrus võimaldavad leida sobiva majutuskoha igale maitsele üheks ööks või ka pikemaks peatuseks. Kõik siinsed hotellid on leitavad ka Hotels.com kaardilt. Meie suumitavatel kaartidel on hästi näha kogu Newburgh ja kui kaugel asub konkreetne hotell vaatamisväärsustest ja teistest orientiiridest. Kui olete sobiva rajooni välja valinud, saate täpsustada otsingu tingimusi vastavalt vajadusele. Lisaks üliheadele pakkumistele kehtib majutuse puhul meie hinnagarantii.\nNewburgh – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Newburgh, New York (SWF-Stewart Intl.), mis asub 5,4 km linnast.\nNewburgh – kohalikud huviväärsused\nVabaajategevustest ootavad teid jalgrattamatkad, paadimatkad ja Ameerika jalgpall. Kindlasti pakuvad huvi ka järgnevad:\n• Storm Kingi looduspark\n• Michie staadion\n• Loren Campbell Memorial Fieldi pesapallistaadion\n• Ritzi teater\n• Ann Streeti kunstigalerii\n• Karpelesi käsikirjamuuseum-raamatukogu\n• Motorcyclepedia muuseum\n• Woodbury Common Premiumi vabriku väljamüügid\n• Jefferson Valley ostukeskus\n• Galleria at Crystal Runi ostukeskus\n• Delano-Hitchi park\n• Mount St. Mary's College Newburgh\nNewburgh – millal on parim aeg reisimiseks?\nJaanuar-märts: päev 11°F, öö -10°F\nJaanuar-märts: 235 tolli\nAprill-juuni: 316 tolli\nJuuli-september: 306 tolli\nOktoober-detsember: 282 tolli\nKõik hotellide eripakkumised Newburgh\nViimase hetke pakkumised Newburgh\nKõik hotellid Newburgh


LIHTSALT M ainulaadne ja võluva kiriku ümberkujundamise majutuskoht - Airbnb\nLIHTSALT M ainulaadne ja võluva kiriku ümberkujundamise majutuskoht\nEraldi tuba kohas elumaja, mille majutaja on Miems\n100% hiljutistest külalistest andis majutaja Miems suhtlusele viietärnihinnangu.\nSee ajalooline kiriku konversioon pakub ootamatut rõõmu reisijale, kes külastab ja läbib omapärast Fauresmithi linna. Võluv sisekujundus pakub oma külastajatele eksootilist parki, mis on täis antiikmööblit, vabalt seisevat kaminat jahedamaks kuuks, ehedaid esemeid d'art, privaatset ja luksuslikku magamistuba. Aed pakub rahulikke, rahulikke nurki ja ruumi lõõgastumiseks, suplemist talustiilis basseinis või einestamist värskes õhus.\nElukoht, väike kirikusaal, mis ehitati algselt 1906. aastal, pakub külalistele unustamatut elamust. Selle kaunis konstruktsioon, eripärased puidust ja iseloomulikud aknad lisaks eklektilisele sisekujundusele ja mööblile loovad atmosfääri, mida mõned võivad isegi boheemlaslikuks nimetada. Sinu majutaja Miems Scheppell on pööranud hoolikalt tähelepanu kiriku ümberkujundamise igale detailile, et lisada majutuskohale kaasaegne sisustus, säilitades samal ajal kõik ajaloolised üksikasjad.\nFauresmith on Lõuna-Aafrika Vaba osariigi provintsi suuruselt teine linn ja asub 130 km provintsi pealinnast Bloemfonteinist edelast. See väikelinn on nagu maalähedane võlu - ei mingit fooritulesid, keskne äripiirkond, mis ulatub vähem kui kilomeetri kaugusele, omapärased poed ja kohvikud, eripärane soe ja sõbralik Lõuna-Aafrika külalislahkus ning üldine rahu ja vaikus. Linn on hästi tuntud hobuseringkondades iga-aastasel ratsutajate lõppvõistlusel, mille käigus peavad hobused ja ratsutajad ürituse kolme päeva jooksul läbima väsitava 205 km kursuse. Fauresmith on ideaalne peatus või sihtkoht väsinud linnaelanikule, kes on innukas veetma aega loodusele lähemal, ilma et ohustaks kõiki kaasaegse elu mugavusi.\nPane tähele, et sinu majutaja elab siin ja jagab seega ühiskasutatavaid ruume sinu peatumise ajal.


See teooria lükkab ümber senise tähemärkide jaotuse. Mis on sinu tegelik sodiaak? | Buduaar\nSee teooria lükkab ümber senise tähemärkide jaotuse. Mis on sinu tegelik sodiaak?\n2014. aasta 26. jaanuar 22:23\nKas tead, et sinu tähemärk, mille järgi oled siiani horoskoope uskunud, ei pruugi sugugi õige olla? Arvutused, mille põhjal horoskoobikoostajad tänagi tähemärke ja päikese asukohta määravad, on tehtud rohkem kui 2200 aastat tagasi, kirjutab Live Science. Kuigi astroloogial on mõningane seos astronoomiaga, on nende segiajamist parem vältida. Astronoomia võib selgitada küll tähe asukohta taevas, aga see, milliseid mõjusid need asukohad inimese konkreetse päeva armuelule või investeeringutele avaldavad, ei hakka täheteadlased parem selgitama. Astroloogial pole lihtsalt teadusega miskit pistmist.\nKuid pöörlemistelje asendi muutus on oluliselt muutnud päikese ja tähemärkide asetusi.\nKuid selle aja astronoomid ei teadnud, et Maa loperdab oma telje ümber 25 800-aastase tsükliga. Seda loperdamist, ehk pöörlemistelje asendi muutust põhjustab Kuu külgetõmme.\nTänapäevased tähemärgid uue teooria kohaselt on:\nVähk – 20. juuli – 10. august


Transpordi Ametiühing: info Tallinna liinikärpest väga vastukäiv\nTranspordi Ametiühing pärib linnavalitsuselt täiendavalt aru ühistranspordikärbete kohta Tallinnas, sest informatsioon kärpemahtude kohta on väga vastukäiv. Saadud andmed kavatseb ametiühing töötajate ette viia, et 28. aprilliks oma seisukoht kujundada. Liinkärpega väheneksid ka transporditöötajate sissetulekud kuni 20 protsenti.\nTänasel Trammi- ja Trollikoondise juhtkonna ja ametiühingu delegatsiooni kohtumisel taotles ettevõte töötajate ajutist viimist osalisele tööajale. Selle kohaselt väheneks trammijuhtide töökoormus ja sellega koos ka sissetulek 20 protsenti, trollijuhtidel ja töökojatöötajail vastavalt 10 protsenti.\nSamas veeremkooseisu mahtusid hinnates võib liinikärbe olla isegi suurem, väidab Transpordi Ametiühingu TTTK osakonna peausaldusisik Alexander Martynenko. Linnavalitsuse plaani kohaselt sõidab sel suvel depoost välja 47 trammi varasemate suvede 53-ga võrreldes ning 70 trollibussi varasema 85 asemel.\nAbilinnapea Jaanus Mutli on ajakirjanduses rääkinud vaid 4-5 protsendisest vähendamisest, mis vastab tavapärastele suvistele mahtudele. Martynenko sõnul pole aga varasematel suvedel töötajaid osalisele tööajale üle viidud, välja arvatud kui on olnud tegu trammiteede renoveerimisega.\nMartynenko kinnitas, et ettevõtte koosseisud on niigi juba tänaseks miinimumini kärbitud. Seejuures on kõik pensioniealised trammijuhid 1. aprillist ja trollijuhid 1. maist niigi juba tööl poole kohaga. „Lõputult kärpida ei saa,“ ütles ametiühingu liikmeid esindav Alexander Martynenko.\nTranspordi Ametiühing loodab korrektsed andmed liinikärbete kohta saada hiljemalt 17. aprilli hommikuks, mille järel läheb asi arutusele töötajate üldkoosolekuil.


Pühapäeval muutub helistamine lihtsamaks - Äripäev\nPühapäeval muutub helistamine lihtsamaks\n27. jaanuar 2004, 10:39\nAlates pühapäevast saab Eesti siseseid telefoninumbreid ka ilma nullita valida, 1. maist kaob 0 lõplikult.\nSideameti infoosakonna spetsialist Karin Lember ütles, et alates 1. veebruarist saab kõiki telefoninumbreid Eestis valida ilma riigisisese prefiksita 0.\n?See tähendab, et teise maakonda, teenusenumbritele, mobiiltelefoninumbritele ja muudele numbritele helistamiseks ei pea enam 0 ette valima, 1. maist tuleb kõiki telefoninumbreid valida ainult ilma riigisisese prefiksita 0,? lisas Lember.\nElioni meediasuhete juht Ain Parmas ütles, et 1. veebruarist veel kliendi jaoks suurt midagi ei muutu, kuna vastavalt ministri määrusele on paralleelselt vana (st. praegune) valimiskord kasutusel aprilli lõpuni.\nEMT avalike suhete juht Kaja Pino soovitab siiski võimalikult kiiresti uuele valimiskorrale üle minna ja ka telefoninumbrid kähku ära muuta ? mis tehtud, see tehtud!\n?Muuhulgas tähendab 0 kadumine, et klientidel tuleb mobiili telefoniraamatus ja mobiilidel põhinevate valveseadmete numbrid muuta,? lisas Pino.\nTele2 kommunikatsioonijuht Kersti Gorstov ütles samuti, et kuna 1. maist enam 0-ga valida ei saa, on parem juba kohe harjuda numbreid ilma nullita valima, pealegi on nii valida ju lihtsam!\nRadiolinja suhtekorraldusjuht Helena Lõhmus lisas, et kliendile on seoses uue valimiskorraga veel olulised järgmised nüansid:\n- Lisaks SIM kaardil või telefonimälus olevate numbrite suunakoodi kontrollimise peaks ka mobiiltelefoni salvestatud kõneposti ja muude püsisuunamiste numbreid kontrollima ning vajadusel lisama nendele Eesti rahvusvahelise suunakoodi;\n- Uus valimiskord puudutab ka SMS ja MMS-ide saatmist, (näiteks logo või helina tellimisel teisele telefonile), samuti tuleb kontrollida WAP ja GPRS seadistuste sissehelistamisnumbrit;\n- Lühinumbrite valimiskord (näiteks 112, 1596) ei muutunud, kuid 0900-ga algavate teenusnumbrite puhul tuleb nüüdsest valida lihtsalt 900.\nUnineti teenusoperaatorüksuse juht Ardi Aolaid ütles lõpetuseks, et sellega on Eesti üle läinud suletud numeratsioonisüsteemile.


Renate Saluste I luulekogu „Elumäng“ | Hooandja ;\nRenate Saluste I luulekogu „Elumäng“Пользователь Renate Saluste проект в категории Печать\nOlen 19-aastane ja laule kirjutanud juba väga väikesest peale. Kui esimest korda lapsena klaveri taha sattusin, siis mängisin juba lühikesi omaloomingulisi palu ning umbes 12-aastaselt kirjutasin esimese täispika laulu koos sõnadega. Läks veel aastaid, enne kui hakkasin laule igapäevaselt kirjutama. Esimese loo salvestasin stuudios 15 aastaselt ning sel perioodil tegelesin kirjutamisega aktiivsemalt. Praegu kirjutan vähem, ent selle võrra põhjalikumalt. Kuna loon kõigi oma laulude tekstid ja viisid ise ning iga laul on ka luuletus, siis tekkis mõte koondada laulud luulekogusse. Tõuke andis ka mu ema, kes on mitu luulekogu avaldanud.\nLuulekogu on mulle midagi esmakordset ja huvitavat, aga kes teab, võib-olla ilmub neid tulevikus veelgi. Siiamaani olen pidevalt töötanud stuudios laulude kallal ning neid salvestanud, aga selle luulekoguga astun enda jaoks justkui uude maailma.\nTihti istun lihtsalt niisama maha ja kirjutangi luuletusi... just luuletusi, mitte tulevasi laulutekste. Valan oma emotsioonid paberile ning kirjutan sellest mida inimestele öelda tahan, sageli on see minu jaoks ka rahustav tegevus ning sellest ajast, kui hakkasin laule ja luuletusi kirjutama, on maailm minu jaoks selgemaks muutunud. Käsikirja sain valmis juba möödunud sügisel, aga siis jäi plaan mu teise albumi salvestamise pärast kõrvale. Nüüd on plaat salvestatud ning otsustasin luulekogu uuesti käsile võtta.\nEt see ilmavalgust näeks, oleks mul väga vaja Teie abi. Kogutav summa oleks 1400€, mis sisaldab luulekogu trükkimist ning kujundamist. Loodan, et saate juba augustis mu luulekogu oma kätel hoida.\nMinu tegemistega Internetiavarustes saate silma peal hoida järgmistel lehtedel:\n333€собрано от запланированных 1400€\nПроект не был поддержан и был закрыт 04.Jul.2013\nAvaldan Sulle tänu oma blogis.\nAvaldan Sulle tänu oma blogis ja kingin nimelise pühendusega luulekogu.\nAvaldan Sulle tänu oma blogis ja oma luulekogus ning kingin nimelise pühendusega luulekogu.\nAvaldan Sulle tänu oma blogis ja oma luulekogus, kingin kaks nimelise pühendusega luulekogu ja enda albumi "Teispoolsusest".\nAvaldan Sulle tänu oma blogis ja oma luulekogus, kingin kaks nimelise pühendusega luulekogu, kaks enda albumit "Teispoolsusest" ja kaks piletit vabalt valitud üritusele, kus esinen.\nAvaldan Sulle tänu oma blogis ja oma luulekogus, kingin kaks nimelise pühendusega luulekogu, kaks enda albumit "Teispoolsusest" ja tulen Sinu sündmusele esinema oma lauludega.


Skisofreenilised nukud ja teisi derivatiive\nLisatud 18 Jun 2022 / 0 Comment / Number: Mai 2022\nKUI NUKUD ON JUBA KOHAL, SIIS ÄRA NAD EI LÄHE: Imelike Filmide Festivali (IFF) esimüts Harly Kirspuu vaatleb kaheksakümnendate odavkoopiaid ja selliste filmide kõige pikemat seeriat. „Puppet Master“ on paljunenud nagu küülikud ning tegelikult peaks juba ammu farmi avama. Kuidas on kõige lihtsam ühte filmi teha? Peaaegu filmiajaloo algusest on üritatud oma ajurakke suuremast mõttetööst […]\nRohepööre ja kaasaegne kolefilmindus\nLisatud 13 Apr 2022 / 0 Comment / Number: Märts 2022\nÖKOKRIITILISED KINOLINDID: Viimase paari aasta jooksul on avaldatud mitmeid akadeemilisi töid, kus tuntud Hollywoodi filme, nagu näiteks „Avatar“, vaadeldakse ökokriitilise pilguga. Imelike Filmide Festivali auruvedur Harly Kirspuu heidab sellele trendile pilgu peale. Nüüd, kui venelased on hakanud oma maavarasid kasutama poliitilise relvana ja Ukraina teemade tagajärjel on isegi kõige tuimematesse kohtadesse Euroopa ja maailma poliitilisel […]\nTrieri maraton kolmes Eesti linnas\nLisatud 17 Mar 2022 / 0 Comment / Number: Veebruar 2022\nPEHMELT ÖELDES VÄGA VEIDER VEND: Kino Artis programmijuht Ra Ragnar Novod vahendab Trieri, sest veebruari keskpaigast maikuuni kestab Eestis Trieri teoste kevad. Jäle, pretensioonikas, hale, piinav, meisterlik, geniaalne, teedrajav – need on ainult mõned reaktsioonid Taani kuulsaima režissööri Lars von Trieri filmidele. Lars von Trieri filmide ajal on inimesed oksendanud, pea 100 kutsetega külalist esilinastuselt […]\nLisatud 13 Feb 2022 / 0 Comment / Number: Detsember 2021\nMÕNESKI MÕTTES KA EESTI JAAM: Eestlastele nii olulise, Cannes’is esimese Eesti filmina peavõistlustules üles astunud ja lausa festivali teise auhinna Grand Prix’ võitnud „Kupee nr 6“ vastukajana on tihti kõlanud kergendatud ohe, et tõepoolest on nii lihtsasti vaadatav ja nauditav film! Tristan Priimägi julgeb seda mõtet kinnitada. Identiteedikriisis tudengineiu Laura (Seidi Haarla) asub rongiga teele […]\nKupee number X\nSEAL, KUS LÕPEB MÕISTUS, ALGAB RAUDTEE: Tiit Pruuli ja Juku-Kalle Raid käisid vaatamas filmi „Kupee nr 6“ ja moodustasid hiljem öise vestlusringi. Film lubas 1990-ndaid, lubas ronge Venemaal ja on saanud Cannes’is mingi medali. Pruuli ja Raid lootsid lollikestena – olles 1990-ndatel ja hiljemgi Venemaa rongidega läbi sõitnud –, et film räägibki rongidest. Vedur, vagun, […]\nPõrgu on meie teleka päralt nagu Jeesuski\nPIDEV MÄNG EKRAANITULEGA: Imelike Filmide Festivali esiratas Harly Kirspuu hakkab vana ja uue kalendri aastalõpuvalgusel kristlikuks pühakuks ning laseb nagu lund oma silmisse puistata kohustuslikke pühadefilme. Tegelikult huvitume, kuidas käsitletakse kristliku varjundiga kommertsis põrguteemasid, sest see on jabur ning naljakas. Iga 365 päeva tagant jõuab kätte just nimelt see pühadeaeg, mis ei saa otsa enne […]\n„Rohkem noote! Palun rohkem noote!“\nLisatud 04 Nov 2021 / 0 Comment / Number: Oktoobri 2021\nPUHKPILLIPUNK: „Rohkem noote!“ – nii ergutab legendaarse, aga samas liiga vähe tuntud – valesti, aga ilusti mängiva – puhkpillibändi Tomahawck Brothers dirigent Riks rohkem kui 15 isehakanud pillimeest, kelle eesmärk pole mitte nooti järgida, vaid võimalikult rohkem pulli teha. Isehakanud ajakirjanik Askur Alas tegi vaevarikka katse sotti saada, kes need vennad on. Tavakodanikule võib teie […]\nEd Wood – igavesti väljastpoolt sisse vaatamas\nHALB, HALB, AGA IKKAGI IGIHALJAS KULTUS: Imelike Filmide Festivali (IFF) juht Harly Kirspuu vaatleb ühte kuulsamat kolefilmide loojat Ed Woodi. Keegi pole veel avastanud ühtegi tema teost, mis ei oleks objektiivselt kohutav ning kus Woodi totaalne andetus igal sammul silma ei paistaks. Ometi on tegu täieliku legega. Filmiajaloost teame omajagu inimesi, kes oma eluajal enda […]


Esimene ja Kolmas Üldlaulupidu | Muusika\nEsimene ja Kolmas Üldlaulupidu (1)\nMillal tekkis Eesti üldlaulupeo korraldamise konkreetne mõte ?\nEsimene Eesti üldlaulupidu 1869\nEeskujud Eesti üldlaulupeole.........................................................................................1\nEesti üldlaulupeo mõtte areng........................................................................................2\n„Priiusepäeva” pühitsemine 26.märtsil 1869..............................................................4-5\nKooride „ Tuleproov ” 17. juunil.....................................................................................6\nLaulupeo avamine Toomeorus...................................................................................7-8\nVaimulik kontsert esimesel pidupäeval.........................................................................8\nIlmalik kontsert teisel pidupäeval...............................................................................8-9\nLaulupeo mõju Eesti muusikakultuurile.......................................................................11\nKolmas Eesti üldlaulupidu 1880.aastal Tallinnas\nKolmanda üldlaulupeo mõtte areng..............................................................................12\nKoorijuhtide kokkutulek ..........................................................................................12-13\nPeo algus ja peaproov..................................................................................................14\nEsimene eesti üldlaulupidu toimus 18.–20. juunil 1869. aastal Tartus, ametliku nimetusega " Liivimaa Talurahva Pärisorjusest Vabastamise 50. aasta Juubeli - ja Tänulaulupidu".\nEeskujud Eesti üldlaulupeole\nKoorilaul kujunes XIX sajandi esimesel poolel Šveitsis ja Saksmaal laiade rahvahulkade meelelahutuslikuks ja kunstiliseks harrastusalaks. Paljude kooride olemasolu lõi eeldused ühisteks kokkutulemisteks ja masskooride võimsateks ühisesinemisteks, millest kujunesid traditsioonilised rahvuslikud muusikapeod, üldlaulupeod. Nende muusikaline ja rahvuskultuuri tähtsus oli ääretult suur, äratades isegi rahvusvahelist tähelepanu.\nJ.V. Jannsen käis 1861. aastal Riias balti saksa laulupeol ,millest võtsid osa ka meie maa linnade lauluseltside koorid . Ühtekokku esines peol 700 lauljat, ja see kujunes Baltimaade suurimaks ühendkooriks. Pidu kesris tervelt 6 päeva ja sealt sai Jannsen palju õppida rongkäikude, kõnede ja pidusöökide osas, mida tal edaspidi vaja läks.\n1868. a. suvel toimus Valga linnas Läti laulupidu , millest võttis osa 150 lauljat mitmest kihelkonnast. Sel puhul kurtis J.V Jannsen ,et lätlastel olevat laulupeod olemas, mis eestlastel puuduvat, kuigi neid olevat meilgi vaja.\nLaiusel korraldati aastakümneid tegutsenud laulukoori algatusel 1866. a. väike laulupidu, kuhu kogunesid lauljad ka teistest kihelkondadest, kokku 35 inimest. Koore juhtis Laiuse köster H. Nieländer, kes oli juba 30 aastat sellega tegelenud .\nKõige tähelepandavamaks kujunes siiski Pärnu kihelkonna laulupidu 1867. a. suvel Uulu mõisas. Sinna kogunes umbes 1500 inimest. Esines seitse Pärnu linna ja kihelkonna laulukoori. Korraldati rongkäike lippude lehvides ja pasunakoori saatel, peeti ka kõnesid.\nNõnda oli üldlaulupeo korraldajail ja osavõtvail kooridel kasutada rohkesti kogemusi nii balti saksa kui Läti ja Eesti kohalikest või laiema ulatusega peetud laulupidudest. Seetõttu ei olnud vaja üldlaulupeo välist vormi ega ükskikasju esmakordselt välja mõtelda, vaid saadi hästi rakendada aastate jooksul kindlakskujunenud ja edukaks osutunud traditsioone, mis oli suureks soodustuseks ja kergenduseks.\nEesti üldlaulupeo mõtte areng\nMillal tekkis Eesti üldlaulupeo korraldamise konkreetne mõte? Seda on võimatu lõplikult selgitada, võib esitada ainult mõningaid oletusi. Tartu saksa ajaleht väitis, et idee olevat J.V. Jannseni peas tekkinud juba umbes 10 aastat varem, s. o. 1860. a. paiku, kui Jannsen elas Pärnus, toimetas „Pärnu Postimeest” ja alustas tegevust koorijuhina. Tal puudunud aga võimalused kavatsuse teostamiseks. Viimaks võttis algatuse enda kätte J.V Jannsen. Talle oli selge, et ülemaaline rahvapidu „priiusepäeva” tähistamiseks võib olla ainult laulupidu, sest rahval polnud muid organisatsioone kui laulukoorid . Puudus ainult keskne organ, kes oleks võimeline olnud kogu algatust kandma ja lõpuni viima. Kui „Vanemuise” selts aina tugevnes ja maalgi laulukoorid pidevalt arenesid, asus Jannsen julgemalt asja juurde. Pealegi lähenes pühitsetav tähtpäev. Juba 1867. a. alguses plaanitses Jannsen „ priiuse” juubeli tähistamist ja tegi hoogsalt kavasid. Laulupeo- kavatsus tehti 1867. a. sügisel lõplikult teatavaks. Siis hakati ka ajakirjanduses sõna võtma mõne üksikasja kohta. 1867. a. suvel Riias korraldatud saksa seltsi laulupeolt oli vist kõrvaldatud kiriklik osa, sellepärast tegi Jannsen hoiatuse Eesti laulupeo suhtes, kui see toimuma peaks: „Siis on iseenesest mõista,et niisugune pidu ilma jumalateenistuseta ei või alata .” Ja algusest peale olevat selge olnud, et massikontsert võib toimuda ainult lageda taeva all, mis märtsis poleks kuidagi võimalik olnud. Nõnda oli ainuke sobiv aeg varane suvi, juuni keskpaik , kui talutöödes tekib pärast külvi lõpetamist ja enne heinateo algust lühike vaheaeg, mis võimaldab põllumehel mõneks päevaks kodust lahkuda. Samuti sobis koolmeistritele varasuvine aeg kõige paremini.\nKuna laulude õppimiseks jäi äärmiselt vähe aega ja kooride keskmine tase ei saanud olla kõrge, siis ei võidud kavasse\n2008-02-22 Kuupäev, millal dokument üles laeti\ntartumaal maarja, pidumarssalid, arvestada klassikalis, geissler, stuntz, häser, häser, vihmasadu, esimesed üldlaulupeod\nannykanny: Väga hea (Y)