Mooste ToiduKlubi: Pahlava Armeenia moodi\nPahlava Armeenia moodi\nPahlava või bahlava on laialt levinud "idamaine magustoit". Tegelikult kusagil Türgis-Süürias-Iraanis on pahlava-laadseid magustoite väga palju, mõned on kreeka, mõned pistaatsia pähklitega, mõned on filo-, mõned leht-, mõned tavalisest pärmitainast, mõned on üldse sellised pesalaadseid ehitised, kus pähklitäidise ümber on keeratud lõpmatus peenikesi (alla 1 mm) tainaniite. Nõukogude ajal (ja vist ka varem) levisid pahlavad Gruusia-Armeenia-Aizerbajdžaani kaudu põhja poole. Venemaal pahlava standardiks sai rombikujuline pärmitainast mitmekihiline tort pähklitega.\nPaljudel nendest variantidest on ka eraldi nimed, meie aga valisime Armeenia varianti pahlavast, kuna Vahram on armeenlane, ja nii on ta originaalile lähedam:)\nArmeenia pahlava on samuti rombikujuline, lehttainast, tingimata kreeka pähklite ja meega valmistatud rammus magustoit, mida tavaline inimene ei suuda süüa rohkem, kui tükk-kaks korraga. Täidises kasutasime ka munavahtu, mis teeb pahlavad kohevaks, kuid seda ei pruudi alati kasutada.\nMe tegime tavalise pliidi kandiku suuruse pahlava, millele kuulus:\n1 kilo külmutatud lehttainast (oleks võinud ka ise teha, aga see oleks eraldi lugu)\n450 gr kreeka pähkleid\n200 gr mett\nnatuke võid lehtede ja kandiku määrimiseks\n1/2 teelusikat kaneeli\nnatuke jahu taigna lahtirullimiseks\nKokku läks umbes tund aega, kus sees on ootamist, tegevust on reaalselt vähem.\nSulata lehttainas lahti. Ettevaatus, seda ei tohi liigselt kuumutada, lehed võivad kokku minna!\nJaga tainalehte neljaks osaks.\nKaks osa rulli lahti pliidikandikusuureks.\nKüpseta neid eraldi kandikutel kuumas ahjus, 200 C°, peaaegu lehttaina valmisolekuni.\nSeda on vaja teha sellepärast, et muidu hilisemal küpsemisel pahlava sisemised lehed võivad mitte nii hästi läbi küpseda.\nKreeka pähkleid tuleb peenestada. Selleks oleks hea uhmer, meil seda polnud, nii et haakisime pähkleid noaga. Blender ei pruugi sobida, pähkliosad peavad olema piisavalt suured, et tunneks neid pahlavas mõnusasti.\nSega pähklid suhkru ja kaneeliga. Võid osa mett lisada praegu, aga parem oleks seda teha pärast (vt. 3.etapp). Nii säilivad ka mee kasulikud omadused.\nLüüa munavalged tugevasse vahtu. Me segasime seda ettevaatlikult pähkli-suhkrugaga, aga parem oleks olnud mitte segada;)\nRulli ülejäänud tainaosad: üks kandikusuureks, teine natuke suurem.\nMääri kandik võiga.\nSuurem tainaleht aseta kandikule nii, et leht roniks üles mööda seinu. Pärast saab see ühendatud kõige ülemise lehega: me ei taha, et pahlava täidis voolaks kandikule, muidu suhkur hakkab karamelliseeruma, mis annab võõra maitse.\nMääri lehe natukese võiga, pane peale kolmandik munavahtu, selle peale kolmandik täidist.\nTäidise peale aseta üks varem valmisküpsetatust tainalehest. See on õhuline, suru see julgelt lapikuks.\nJälle võid, munavahtu, täidist ja teist valmisküpsetatud taignaleht peale.\nVeel kord võid, munavahtu, täidist ja viimaks viimane toores taignaleht peale.\nNäpista ta servadest alumine lehega kokku (see pidi mööda kandiku ülesse ronima).\nVõta nüri nuga ja lõika pahlava rombideks. NB: ürita alumisest lehest läbi mitte lõigata, muidu täidis voolab kandikule.\nMääri pahlava peale muna (või ainult munakollane, mis munavalgete eraldumisel järgi jäi).\nAhju 180 C° umbes 30-35 minutiks kuni pahlava saab pealt kuldseks.\nVõta pahlava ahjust välja. Lõika see üks kord veel, nüüd juba põhjani. Mesi sulata nii, et ta saaks vedelaks ja vala ohtralt rombide vahel.\nPildistanud Evelyn Müürsepp, aitäh!\nPostitas Sveta at 5:39 AM\nLabels: küpsetised, magus, mesi, pähkleid, rahvaste köök, retseptid


ALTSTADTI ÕLLETEHAS LISAB ALTBIERI ÕLLEDESSE - ARTIKLID\nõlu kala peal\nkui palju on kriips kokteilis\nrumm ja koks vs jack ja koks\nkui palju pead õlle peal olema\nAltstadti õlletehas lisab Altbieri õlledesse\nFREDERICKSBURG, Texas - Texases asuv Fredericksburgi autonoomne saksa stiilis õlledest sõltumatu õlletootja Altstadti õlletehas teatas täna kaubamärgi viimase aastaringselt õlle Altbier kättesaadavusest. Praegu kogu Altstadti turustusterritooriumil vaagis saadaval olev Altbier (4,8% ABV) on kolmas õlu, kes liitus kaubamärgi tootevalikuga.\nKooskõlas Altstadti Kölschi ja Lageri õlledega on Altbier valmistatud vastavalt ajaloolistele 16. sajandi Saksa õlle puhtuse seadustele ning selle valmistamiseks kasutatakse ainult Saksa humalat, otra ja pärmi ning arteesia sügava kaevu vesi leiti selle 100 aakri suurusest kinnistust Texase ajaloolises Saksa asulalinnas Fredericksburgis\n„Iga Altstadti õlu valmistatakse selle stiili kõige ehtsamaks esinduseks, mida leiate väljaspool Saksamaad. Altbieri jaoks tähendas see autentsete Altbieri koostisosade importimist Saksamaalt ja meie vee töötlemist vastavalt Düsseldorfi piirkonna pH-tasemele ja mineraalainete sisaldusele, ”ütles Altstadti õlletehase õlletehnik Peter Köstler. Põline sakslane Köstler on Weihenstephanis Müncheni tehnikaülikoolis magistrikraadi pruulimis- ja joogitehnoloogias. “Meie Altbier leiab suurepärase tasakaalu rikkaliku, karamellise maitse ja linnasest pärit iirise nootide vahel. Ehkki see on meie kõige tumedam õlu, annavad Altstadti puhtusstandardid Altbierile väga puhta ja hõlpsasti joogitava viimistluse. '\nAltstadti püüdlus Saksa autentsuse poole ulatub lisaks koostisosadele ja selle jaoks valitud seadmetele, millel on kaks Saksamaalt imporditud käsitsi valitud õllepruulimissüsteemi, sealhulgas riigi ainus vaskkattega automaatne Roleci õlletehas. Uusimat Roleci õllepruulimistehnoloogiat, mida kasutatakse brändi põhiõllede järjepidevaks valmistamiseks, saadab Köstler 1940. aastate Kaspar Schulzi õlletehas õlletehase piiratud väljalaskeavade käsitsi valmistamiseks.\n'Oleme uhked selle üle, mida siin Texases Fredericksburgis ehitame ja valmistame. Altstadt ühendab vana maailma õlletehnikate ja selle valdkonna uusima uuendusliku tehnoloogiaga, ”ütles Altstadti õlletehase asepresident ja peadirektor William Scripps noorem. 'Kui keegi Altstadti tuuritab, saab ta autentset Saksa õlletehast ja näeb seadmeid, mida tavaliselt leidub ainult suuremates riiklikes õlletehastes.\n2018. aasta suve pidulikuks avamiseks kavandatud Altstadti Vana Maailma inspireeritud 100 aakri suuruses õlletehases on peen restoran, suur bieaed ning elegantsed pulma- ja ürituste ruumid.\nAltstadti õlletehase tooteid levitatakse praegu Kesk-Texase turgudel, sealhulgas Austinis, College Stationis, San Antonios ja Wacos.\nALTSTADTI ÕLUÕLLE kohta\nAltstadti õlletehas on autentne Vana-Maailma saksa stiilis sihtkohaõlletehas, mis on pühendatud puhtaimate ja hõlpsasti joodavate õllede valmistamisele, lähtudes 1516. aasta Baieri õlle puhtuse seadustest. Suvel 2018 avatud Altstadti õlletehas asub ajaloolises Saksamaa asulinnas Fredericksburgis. , Texas. Kõigil selle kaubamärgi autentsetel Saksa õlledel on kasutatud ainult nelja tippkomponenti - Saksamaalt imporditud humalat, linnaseid ja pärmi ning arteesiaallikavett. Esimest korda 2017. aasta aprillis ilmunud Altstadti aastaringsete õllede - Altbieri, Kölschi ja Lageri - tootevalik on saadaval kogu Texase keskosas, sealhulgas Austini, San Antonio, College Stationi ja Waco turgudel. Lisateavet leiate saidilt altstadtbeer.com\nAltstadti õlletehas lisab Altbieri õlledessemuudeti viimati:8. november 2017kõrvalChris Marsh\nEttevõte: Tomahawk pr\nAsutaja @TomahawkPR. Postkast null. Need mõtted on teie ema mõtted.


kokkamine – Mul ei ole blogi\n«Õnnelikud inimesed on elu mustkunstnikud, igast asjast võlutakse välja ime nimega rõõm ja õnn»\nInimesed & ühiskond, Mupsiku Õhtuköök\nElu möödub ruttu, aeg veel kiiremini ja nii ongi üks aasta ja ajajärk läbi. Taaskord ! Kätte on jõudnud uus aasta, mis isiklikult minule ja mu elule toob kaasa palju uuendusi ja muudatusi ning seda olenevalt sellest, kuidas kõik toimuma ja juhtuma hakkab, peamiselt positiivselt või negatiivselt, samas saab tõenäoliselt kõik olema pingerikkam ja kindlasti saab mu selle aastane elu\n3 tundi hiljem (loe: päeval) peale suurkoristuse algust tekkis mingisugune sisemine kihk järjekordselt köök Armsakese, kellega meie omavahelised suhted ei ole sellised, nagu need olid näiteks kaks või kolm kuud tagasi, käest enda valdusesse võtta, et taaskord proovida midagi, mida ma veel kunagi teinud ei ole või mida tegin viimati kümme või enam aastaid tagasi… Nende paljude toitude hulka, mida\nEilne päev, millest laulab kenasti Anne Veski , on üks nendest vähestest päevadest, kus tuleb peale vaim teha midagi head ja kosutavat hingele, südamele, vaimule. Amatöörkokana muidugi . Nii mõtlesin mitmeid minuteid, kuid õnneks mitte tunde, et mida head teha. Ja lõpuks osutus otsustus vürtsika kartuli-kana hakklihapaja kasuks. Esmalt panin ahju broileri, maitsestasin broilerimaitseainega, valasin natuke terve kana peale Karksis\nEi hakka ma teile kurtma oma järjekordset kurbust ja sügavat pahameelt TV6-e suunas, jälle, mis taaskord järsult katkestas “MacGyveri” näitamise , sest nad pole rohkem hooaegu näitamiseks ostnud (siis ostke, raisk!), ning hakkas jälle näitama “A-Rühma”, mida olen juba ma ei tea mitukümmend korda näinud; Otsustasin ja tahtsin hoopis kirjutada eilsest kokkamise tuhinast, mis eile õhtul mind suddenly tabas. Nimelt\nSel ajal, kui mina eile rauda manustasin ja pealejoogiks Saku Pilsnerit võtsin , sest muidu poleks ma eilset postitust teha suutnud , otsustas uhkelt Armsake, et ta proovib teha kartuli-kapsahautist, mida ta tolle hetkeni veel teinud ei olnud . Kõik vajalikud vahendid olemas kooris ja pesi kartulid puhtaks ning pani keema, peale mida tükeldas ära küüslaugu ja kapsapea, millest muidugi\nSuveõhtu jututeemad: multsi salat\n4 päeva tagasi oli siis see aeg, kus taaskord üle pika aja sai kokatud. Seekord siis sai pearoaks valitud kõige lihtsam, aga see-eest värske ja inimese organismile vajalike köögi- ja erinevate viljadega salat, mille mina nimetasin multsi salatiks. Nii saigi poest toodud kurki ja tomatit, majoneesi ja hapukoort, herneid, mis minu meelest peavad olema igas salatis, makarone ja Leedu liha,


Grippi haigestumine suureneb kiiresti - Lõunaeestlane\nGrippi haigestumine suureneb kiiresti\nJõulunädalal pöördus ülemiste hingamisteede viirusnakkuste tõttu arsti poole 4560 haigestunut. Grippi või gripitaolistesse haigustesse haigestunute osakaal kahekordistus.\nHaigestunute seas on kõige rohkem kuni 5-aastasi lapsi. Haigestumiste juurdekasv on aeglustunud laste vanuserühmades, kuid kasvanud enam kui 30 protsenti tööealiste ja vanemaealiste vanusrühmas.\nTerviseamet hindab grippi haigestumise intensiivsust veel madalaks, gripilevikut aga laialdaseks. Haigestumine on jätkuvalt tõusutrendil. Tänavusele gripihooajale iseloomulikuks võib pidada gripiviiruste varasemat kohale jõudmist.\n„Kui me tavaliselt hakkame gripiviiruseid registreerima jaanuaris ja viiruste leviku kõrghooaeg jääb veebruari või isegi märtsi, siis sel aastal algasid grippi haigestumised kuu aega varem,” ütles gripikeskuse peaspetsialist Olga Sadikova.\n„Haigestumiste üldarv püsib siiski veel madalal tasemel ja selle põhjuseks võib lugeda alanud koolivaheaega, sest reeglina haigestuvad esmalt enim lapsed. Teiseks põhjuseks võib pidada alanud pühi, mis tähendab, et inimesed ei pruugi pöörduda haigestumise korral kohe arsti poole. Hospitaliseerimiste arv näitab aga, et tegelik haigestumiste arv võib olla ametlikust statistikast suurem,” lisas Sadikova.\nE-Tervise SA andmetel on hooaja algusest hospitaliseeritud 70 patsienti, neist 50 viimase kahe nädala jooksul. Intensiivravi on gripi tõttu vajanud kuus inimest. Üks inimene oli vanuses 57 eluaastat, ülejäänud üle 65 aastast. Kõik kuulusid riskirühmadesse.


DINAAR S.H. OÜ: Tegevuslugu 03.03.2021\nDINAAR S.H. OÜ alustas peaaegu 25 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, R. K. ja H. O., seda juhtima hakkasid. R. K.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 0 aastat ja H. O.'l 0 aastat.DINAAR S.H. OÜ valdkond on mujal liigitamata metalltoodete tootmine. Samas valdkonnas (EMTAK 25991) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 373 tükki, kes annavad tööd kokku 4241-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 531.82...\nDINAAR S.H. OÜ teekond lõppes sundkustutamisega, kusjuures 3 tegutsemisaasta jooksul ei suvatsenud keegi majandusaasta aruandeid esitada.Ettevõte...\nDINAAR S.H. OÜ: Tegevuslugu 03.03.2021 DINAAR S.H. OÜ alustas peaaegu 25 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, R. K. ja H. O., seda juhtima hakkasid. R. K.'l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 0 aastat ja H. O.'l 0 aastat.DINAAR S.H. OÜ valdkond on mujal liigitamata metalltoodete tootmine. Samas valdkonnas (EMTAK 25991) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 373 tükki, kes annavad tööd kokku 4241-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 531.82...\nDINAAR S.H. OÜ: Lõpulugu 21.01.2021 DINAAR S.H. OÜ teekond lõppes sundkustutamisega, kusjuures 3 tegutsemisaasta jooksul ei suvatsenud keegi majandusaasta aruandeid esitada.Ettevõte...\nBalance (2019) 2 209 €


Uue IT-ministri tegelik suurim huvi on kohtusüsteemi puudused ja ametnike omavoli - Eesti Ekspress\nVärske IT ja väliskaubanduse ministri Kert Kingo (51) südame paneb kiiremini põksuma Eesti jõuametkondades ja kohtutes toimuv.\nInfotehnoloogiast ega väliskaubandusest pole minister Kert Kingoga (51) veel mõtet pikalt rääkida. Ta võtab ettevaatlikke ja konservatiivseid seisukohti. Vaatame, mis tehtud, mis teoksil. On vaja tutvuda. Eks näeb, mida ametnikud räägivad. Revolutsioonilisi ümberkorraldusi Kingo ei luba.\nKokkuvõttes jätab Kingo meeldiva ja asjaliku mulje. On kergelt ettevaatlik, aga mitte vaenulik. Küsimuste eest kõrvale ei põikle. Räägib vabalt peaaegu kõigest, eriti maheda häälega.\nPoliitikasse läks 2015. aastal omal algatusel. Astus EKREsse samal päeval kui abikaasagi. Mõni aeg hiljem astus erakonda ka Kingo täiskasvanud tütar. Pere liikmeteks on veel abikaasa kaks last teisest abielust – moodne kärgpere seega.\nKingo sotsiaalmeediakontodel on huvide muutus märgatav. Mõni aasta tagasi täitsid tema Facebooki lehte peamiselt lille- ja linnufotod – loodusfotograafia on üks tema hobidest –, siis tulid sekka poliitilised postitused ja praegu viimased juba domineerivad.


ICICI BANK LISAB SEL EELARVEAASTAL 400 FILIAALI JA 1000 SULARAHAAUTOMAATI - PANGANDUS JA RAHANDUS\nKodu Ja Elustiili NäpunäitedKehakeelStartupidSuuhügieenIsiklik RahandusMütsid\nHome/Pangandus Ja Rahandus/ICICI Bank lisab sel eelarveaastal 400 filiaali ja 1000 sularahaautomaati\nICICI Bank on seisukohal, et filiaalide laienemine jätkub, kuigi nende filiaalide olemus on alles kujunemas.\nICICI tegevjuhi sõnul näitasid panga uuringud, et kliendid hindavad laia kontorivõrku. (Allikas: failifoto)\nRiigi suuruselt teine laenuandja ICICI Bank lisab praeguse eelarvega võrreldes veel 400 filiaali ja laiendab oma sularahaautomaatide võrku veel 1000 võrra, et suurendada äritegevust jaemüügist.\nUsume, et lai kontorivõrk on jaepanganduse nurgakivi. Seda silmas pidades on meil kavas lisada sellele eelarvele umbes 400 haru. Samuti plaanime laiendada oma sularahaautomaatide võrgustikku, lisades sinna üle 1000 sularahaautomaadi, ütles Chanda Kochhari ICICI panga tegevdirektor ja tegevjuht.\nKochhari sõnul on panga tehtud uuringud näidanud, et kliendid hindavad laia kontorivõrku ning kodu või kontori lähedus mängib olulist rolli, kui kliendid hindavad panka, kellega nad soovivad suhet alustada.\nSamuti aitab see süvendada suhteid kliendiga, kuna see on keskpunktiks paljudele toodetele ja teenustele, nagu hüpoteegid, muud laenud ja investeeringud, ütles ta.\nFiliaalid muutuvad digitaalseks ja nõuandvamaks. Tegelikult saavad meie filiaalid nõuandva rolliga üle poole meie kodulaenu ja uute kaartide klientidest. Meie sularahaautomaadid on tänapäeval nagu minifiliaalid, kus pakume lisaks sularaha väljastamisele ka palju pangateenuseid, ütles panga juht.\nLisaks hõlmavad sularahaautomaadid ka selliseid teenuseid nagu Aadhari kaardi uuendamine kommunaalmaksete tasumiseks, eelnevalt kinnitatud laenukõlblikkus ja isegi rahaülekanded mis tahes panka.\nKochhar ütles, et täna tehakse üle kolmandiku kõigist finantstehingutest sularahaautomaatide kaudu.\nICICI Bank oli eelmisel eelarveaastal öelnud, et lisas oma võrku 400 filiaali, mis võrdub väikese panga harukontoritega.\n31. märtsi 2016. aasta seisuga teatas ICICI pank, et tal on riigi erasektori pankade seas suurim jaemüügivõrk, kus on 18 216 filiaali ja sularahaautomaati. Sellest 4450 on filiaalid ja 13 766 sularahaautomaadid.\nUue vanuse nõuetega edasi liikudes on pank oma telliskivimudeli kõrval edukalt põiminud ka digitaalse strateegia.\nICICI pangal on 110 täisdigitaalset ja automatiseeritud puutepangakontorit 33 linnas, mis on ööpäevaringselt saadaval iga päev.\nFiliaalide automatiseerimise strateegia osana teatas pank, et on oma filiaalides kasutusele võtnud üle 1800 iseteeninduskioski, sealhulgas sularaha sissemakseautomaadid ja instapanga kioskid.


Röstitud peedi ja feta salat - Tervisegeen\nPeedi ja fetajuustu maitsed sobivad minu meelest nii hästi kokku. Kui lisada veel magushapukas kaste ning krõmpsuvad kreeka pähklid, siis ei saagi sellest tulla midagi muud kui head :-)\nüks keskmine peet\n1/2 väiksemat punast sibulat (u. 30g)\n1 spl oliiviõli + u.1 spl peedi röstimiseks\nsoola, pipart, köömneid\nKõigepealt lõika toores peet kuubikuteks ning sega oliiviõli, soola ja köömetega. Kellele köömned ei meeldi, see võib piirduda kas lihtsalt soolaga või lisada näiteks kuivatatud tüümiani. Eelkuumuta ahi 180 kraadini ja rösti peedi kuubikuid ahjuplaadil u. 40 min, kuni muutuvad pehmeks.\nSeejärel valmista kaste. Selleks sega 1 spl oliiviõli ja 1 tl mett ning pigista sisse 1 tl jagu sidrunimahla.\nKui peet on valmis, siis lase sellel veidike jahtuda. Kausi põhja pane u. 20 g spinatit, poolikud sibularõngad ning pool oliiviõlikastmest. Sega läbi ning selle peale aseta peedikuubikud, fetajuustu kuubikud ja purustatud kreekapähklid. Peale nirista ülejäänud kaste.


Microsoft Officeon tooteperekond, mis aitab klientidel lõpule viia ja automatiseerida tüütuid isikliku ja kontoriga seotud töid.\nOma aja jooksul tutvustas Office 2010 palju tervitatavaid muudatusi Microsofti Office'i tootmisel, näiteks uued liidese täiustused, mis muudavad lindiliidese vaikevaadeks, laiendatud failivormingu tugi, kaasautorimise funktsioonid, mis võimaldavad kasutajatel sama dokumenti samaaegselt redigeerida. kasutuselevõtu paketi võimaliku installimise kas 32- või 64-bitises versioonis.\nÜks asi igas versioonis ja igas rakenduses on sama, mida peate oma failide nõuetekohaseks allalaadimiseks ja installimiseks läbima, mis võib muutuda üsna segaseks, kui pakutakse nii palju väljaandeid koos erinevate makseviiside, kaasatud teenuste kui ka paljud rakendused, mida peate teadma, kuidas seadmesse korralikult installida.\nKui soovite teada kuidas installige Office 2010 ja millist bitiversiooni valida, lugege palun meie artiklit põhjaliku juhendi saamiseks, mis selgitab protsessi kõiki osi, loetledes samal ajal ka teise bitiversiooni kasutamise eelised.\nEnne Office 2010 installimise alustamist on oluline, et vaataksite läbi ja mõistaksite rakenduskomplekti minimaalseid süsteeminõudeid.\nKui neid nõudeid ei täideta, ei pruugi te Office 2010 täies mahus nautida, kuna miinimumini jõudmata jätmine võib muuta teie rakendused aeglaseks ja raskesti kasutatavaks.\nWindows XP koos hoolduspaketiga Service Pack (SP) 3 (ainult 32-bitine operatsioonisüsteem (ainult OS)) või Windows Vista koos hoolduspaketiga SP1, Windows 7, Windows Server 2003 R2 koos MSXML 6.0-ga, Windows Server 2008 või uuem 32- või 64-bitine OS .\nTeatud veebifunktsioonide jaoks on vajalik Windows LiveTM ID.\nTeatud Microsofti® OneNote®-i funktsioonide jaoks on vajalik Windows® Desktop Search 3.0\nTeatud täpsemad funktsioonid vajavad ühenduvust Microsoft Exchange Server 2003, Microsoft SharePoint Server 2010 ja / või Microsoft SharePoint Foundation 2010-ga.\nKui te pole veel mõelnud, millist Office 2010 bittiversiooni peaksite kasutama, loetleme põhjused, miks mõnda neist kasutada, kuigi soovitatav on pigem 64-bitine versioon. Võib juhtuda, et 32-bitine versioon on teie jaoks atraktiivsem.\nKlõpsake nuppu Alusta nupp (Windowsi ikoon) ekraani vasakus alanurgas ja sisestage msinfo32.exe ja klõpsake tulemusel.\nSee toob üles Süsteemi info aken, kus kõrval Süsteemi tüüp saate määrata, kas teil on 32-bitine süsteem (X86-põhine arvuti) või 64-bitine süsteem (x64-põhine arvuti).\nKlõpsake nuppu Süsteem ja hooldus , seejärel valige Süsteem . Süsteemi tüübi kõrval peaksite nägema, kas teil on 32- või 64-bitine Windows.\nKlõpsake nuppu Alusta menüü ja paremklõpsake nuppu Minu arvuti ja seejärel klõpsake nuppu Atribuudid menüüvalik. Kui x64 väljaanne 'on loetletud jaotises Süsteem , kasutate 64-bitist versiooni ja teiselt poolt, kui seda pole, töötab teie Windows XP süsteem 32-bitist versiooni.\nMärge : Kui teil on 64-bitine Windows, saate hõlpsalt installida nii Office'i 32-bitise kui ka 64-bitise versiooni.\nTöötate tohutute andmekogumitega, näiteks ettevõtte arvutiga Office Exceli töövihikud paljude arvutustega, pöördtabelid, ühendused väliste andmebaasidega.\nTeie organisatsioon nõuab Office'i rakenduste riistvara andmete täitmise ennetamise (DEP) jõustamist.\nkõrvaklapp / digitaalväljund pole ühendatud\nPeate kasutama Wordis Legacy Equation Editori või WLL-faile (Wordi lisandmoodulite teegid).\nOffice 2010 sisaldab tootenumbrit, mis tuleb sisestada, kontrollige tootenumbrit. Kui ostsite oma Office 2010 koopia koduseks kasutamiseks digitaalselt, kontrollige oma e-posti aadresse või Microsofti kontot.\nKui ostsite jaemüügikoopia, asub tootenumber tavaliselt heledal kleebisel ketta korpuse sees.\nJärgmisena peate lugema Microsofti tarkvara litsentsitingimused ja nõustuma nendega. Saate seda lihtsalt teha, lugedes tingimused läbi ja vaadates seejärel linnuke ruudu kõrval Nõustun selle lepingu tingimustega ja klõpsake lihtsalt Jätka .\nkuidas luua usb windows 10 installerit\nJärgige ekraanil kuvatavaid viipasid ja oodake, kuni Office 2010 installimise lõpetab. See võib võtta kauem aega, sõltuvalt teie süsteemist, veenduge, et te ei lülitaks oma arvutit välja ega katkestaks installijat selle sulgemisega, kuna edenemine kaob ja peate installimist uuesti alustama. Kui installimine on lõpule jõudnud, klõpsake nuppu Sulge häälestusviisardist väljumiseks.\nOffice 2010 aktiveerimine on see, mis võimaldab teil tarkvara täiel määral kasutada. Kui otsustasite pärast installimist mitte aktiveerida, saate selle alati navigeerimise kaudu aktiveerida mis tahes Office 2010 tootest Fail , Abi siis Aktiveerige tootevõti .\nOffice 2010 64-bitise installimine\nTeil peab olema Windowsi 64-bitine versioon. Kui pole kindel, kontrollige ülaltoodud juhiseid järgides, millist süsteemibitti versiooni kasutate.\nVeenduge, et teie arvutisse installitud kolmanda osapoole Office'i lisandmoodulid kõik ühilduksid Office 2010 64-bitise versiooniga. Kui te pole kindel ega saa kinnitada, et ühilduvus töötab, on soovitatav jääda Office 2010 32-bitise versiooniga, isegi kui kasutate 64-bitist süsteemi.\nWindowsi aktiveerimisteatest lahti saada\nTopeltklõpsake nuppu x64 plaadilt kausta, et selle sisu avada, ja topeltklõpsake nuppu setup.exe häälestusviisardi kuvamiseks.\nOffice 2010 aktiveerimine on see, mis võimaldab teil tarkvara täiel määral kasutada. Kui otsustasite pärast installimist mitte aktiveerida, saate selle alati navigeerimise kaudu aktiveerida mis tahes Office 2010 tootest Fail , Abi siis Aktiveerige tootevõti . Kuidas seda teha, saate vaadata meie juhendist installige Office Windowsi arvutisse siin.\nkuidas bytefence'i pahavara eemaldada\nkuidas kasutada rufust Windowsi 7 installimiseks\nmis on kliendiserveri käituse protsess\nkuidas muuta sõna vaikefonti


Eesti valitsus tahab korraldada rahvastikupõhise testimise - Lõunaeestlane\nValitsus avaldas täna kabinetinõupidamisel toetust sotsiaalminister Tanel Kiige ettepanekule viia Eestis koroonaviiruse leviku tõkestamiseks läbi rahvastikupõhine testimine koos sero-epidemioloogilise uuringuga.\n„Sotsiaalministeerium esitab koostöös terviseameti ja COVID-19 teadusnõukojaga ettepaneku, milline oleks sero-epidemioloogiliseks uuringuks ja rahvastikupõhiseks testimiseks sobiv antikehasid määrav test. Peamised märksõnad on siin kvaliteet, usaldusväärsus ja tõenduspõhisus. Erinevate seroloogiliste testide valideerimisega tegelevad praegu teaduslaborid Euroopas ja terves maailmas,“ selgitas sotsiaalminister Tanel Kiik.\nValitsuse seisukoha järgi tuleks uuring korraldada esmalt Saaremaal ning sealsetest tulemustest lähtuvalt saaks seejärel testimise läbi viia ka mujal Eestis. Saaremaa pilootprojekti tegevuskava ja esialgset eelarvet hakkab valitsuskomisjon arutama järgmisel teisipäeval, 14. aprillil.\nArhiiv Vali kuu mai 2020 (501) aprill 2020 (668) märts 2020 (937) veebruar 2020 (669) jaanuar 2020 (445) detsember 2019 (410) november 2019 (342) oktoober 2019 (380) september 2019 (334) august 2019 (428) juuli 2019 (410) juuni 2019 (511) mai 2019 (519) aprill 2019 (465) märts 2019 (342) veebruar 2019 (296) jaanuar 2019 (319) detsember 2018 (392) november 2018 (389) oktoober 2018 (355) september 2018 (296) august 2018 (354) juuli 2018 (331) juuni 2018 (374) mai 2018 (398) aprill 2018 (354) märts 2018 (302) veebruar 2018 (274) jaanuar 2018 (236) detsember 2017 (259) november 2017 (311) oktoober 2017 (271) september 2017 (71) august 2017 (123) juuli 2017 (114) juuni 2017 (134) mai 2017 (159) aprill 2017 (156) märts 2017 (163) veebruar 2017 (159) jaanuar 2017 (190) detsember 2016 (187) november 2016 (207) oktoober 2016 (104) september 2016 (16) august 2016 (2) juuli 2016 (2) juuni 2016 (2)


Valmista Kass Arturi kooki - Pere ja Laps\nValmista Kass Arturi kooki\nSulata potis või ja iirised, sega ühtlaseks massiks. Pane maisipulgad suurde kaussi ja vala peale või-iirisesegu. Sega läbi ja lase jahtuda. Sega uuesti. Kui segu on täielikult jahtunud, vormi see küpsetuspaberi peal vorstikujuliseks ja keera küpsetuspaberisse. Lase vähemalt 2 tundi külmikus seista. Lõika viiludeks ja maiusta.


150 m Kiilist, 15 ridaelamu boksi\nKiili koolist vaid 500 m kaugusel on pakkumisel 3 ridaelamu krunti 15 boksi jaoks. Maa-ala on suhteliselt tasase reljeefiga, nõrga kaldega loode suunas. Detailplaneering on lõpetamisjärgus ja saab kehtestatud paari kuu jooksul. Tellitud on mürahinnang ja liikluslahenduse ekspertarvamus. Planeering võimaldab ehitada ka kolmes etapis: 15 boksi, siis 23 boksi ja seejärel 24 boksi. Võimalus on osta terve arendus korraga või etapiti\n1 ETAPP: Esimene etapp koosneb kolmest kinnistust ja võimalus on ehitada kokku 3 ridaelamut 15 boksiga. Hind: 299 990\n2 ETAPP: Teine etapp koosneb viiest kinnistust ja võimalus on ehitada kokku 5 ridaelamut 23 boksiga. Hind: 474 990\n3 ETAPP: Kolmas etapp koosneb viiest kinnistust ja võimalus on ehitada 5 ridaelamut 24 boksiga. Hind: 495 500\nLähim peatus ~ 420 m Lähtse 116 116A


Keda segavad advokaadi tagatised?\nEuroopa Nõukogu inimõi-guste komissar kontrollis Eesti visiidi käigus siinset olukorda, mille tulemusena valmis 2004. a inimõiguste raport. Raportis on avaldatud Euroopa õigusruumi mittekuuluvad Eesti seaduse sätted, mis võimaldavad advokaadibüroodes läbiotsimise teostamist. Komissar avaldas sügavat rahulolematust seoses Eestis kehtiva regulatsiooniga ja rõhutas, et Eesti seadused ei taga adekvaatseid garantiisid advokaatidele kaitse teostamisel ning eiravad advokaadi ja kliendisuhtele igiomast õigust konfidentsiaalsusele. Raportis toonitati, et advokaadisaladuse puudumise tõttu oh-tu on seatud õigusemõistmise võrdõi-guslikkus. Erilist hämmeldust väljendati raportis kaebeõiguse puudumise kohta. Tõepoolest, Euroopa Inimõiguste Kohus (EIK) on juba Eesti suhtes teinud asjassepuutuva lahendi Veeber vs Eesti, case 1., kuid sellest ei ole mingit järeldust tehtud. Raport osundab kokkuvõtteks, et Eesti seadused rikuvad oluliselt selliseid Euroopa Inimõiguste ja Põhivabaduste Kaitse Konventsiooni (EIPKK) elementaarsätteid nagu art 6 ja 8, mis garanteerivad kaitseõiguse ja kirjavahetuse saladuse.\nEestile on antud tungiv soovitus üle vaadata nimetatud seadused, eesmärgiga kindlustada ka siin advokaaditagatised. Tegemist on järjekordse näitega, mil inimõiguste suhtes tõrksad võimud ei suvatse kohapealsele kriitikale reageerida. Raporti negatiivne külg on see, et kogu Euroopa saab lugeda Eestis kehtivate häbiväärsete seaduste tekste. Juhul, kui ?ilmeksimatud? Eesti ametnikud jätkavad EIKis senist taktikat, kujuneb negatiivne kõlapind veel laiemaks. Kuna EIK ?eksib? pigem koos inimõiguste komissariga, siis positiivne tulemus on raporti kasutamise võimalus soodsate lahendite saavutamiseks EIKis juba toimunud läbiotsimiste asjades koos äravõetud tõendite kõlbmatuse tuvastamisega.\nRaske on aru saada, kellele jäävad jalgu advokaaditagatised ja miks ei võiks ilma välise sekkumiseta muuta kriminaalmenetlust euroopalikumaks. Euroopa institutsioonide reageeringut võib oodata ka teiste EIPKK põhimõtteid eiravate sätete suhtes, nt vahistuse regulatsioon, otsuste rajamine kohtus ülekuulamata tunnistajate ütlustele jne.


- Miks tundub liigesevalu\nKülmateraapia teenusega tutvu meie kodulehel www. Lihasvalu tekib mikrohaavanditest lihastes, mis omakorda tekivad ülekoormuse tõttu. Vaimsetest probleemidest kurdetakse depressiooni, ärevuse ja selge mõtlemisvõime vähenemise üle. Kui tervenemine ei tundu edenevat, tasub pöörduda perearstile. Sisuturundusartikkel , naistekas.\nMillal tasub pöörduda lastearsti poole? Miks päkad valutavad ja kust abi saab? Miks tundub liigesevalu sammu tehes me ei mõtle, kuidas ja miks meie jalad just nii liiguvad.\nSeljavalu | Põhjused, sümptomid & ravivõimalused - Voltaren\nPõhjuseks on liigne koormus päkale ja koormuse valesti jagunemine jalalaba eesosale. Valu esineb tavaliselt esimese pöialuu ja suure varba liigese piirkonnas. Üsna Miks tundub liigesevalu on haaratud ka teine kuni neljas pöialuu. Vaevused annavad tunda kõndides, joostes või seistes. Puhkeolekus annab valu tavaliselt järele.\nEnamiku jaoks haigestunutest on Covid lühike ja kerge kuluga viirus, kuid leidub neidki, kes jäävad piinarikaste sümptomitega, sealhulgas püsiva väsimuse, lakkamatu valu ja õhupuudusega võitlema pikkadeks kuudeks, selgus ajakirjas Journal of American Medical Association avaldatud uuringust. Pilt: Scanpix Kangekaelne koroona: miks osad nii vaevaliselt paranevad? Krista Kiin Teisteks levinud sümptomiteks on õhupuudus, väga visalt taanduv köha, lihas- ja liigesevalud, kuulmis- ja nägemisprobleemid, ebamugavustunne rinnus, peavalud, lõhna- ja maitsekaotus ning kahjustused südame, kopsude, neerude ja soolestiku töös.\nVõib esineda varvaste tundlikkuse alanemist ja turset päka piirkonnas. Paljajalu kõval pinnasel käimine tavaliselt lisab vaevusi. Meie jalalaba koosneb 26 luust, mis on rühmitunud poolkupli kujuliselt, moodustades pikivõlvi suund varvastest kannani ja ristvõlvi suund siseküljelt välisküljeni. Kõndides või joostes igal sammul jalavõlvid tõusevad ja langevad, tekitades korduvat jalalaba eesmise osa koormust. Normaalselt liikuva jalalaba puhul liigub koormus kannalt välimist külge pidi päkale.\nKui need lihased ei saa korralikult toimida, siis ristvõlv lameneb ja tekib suurem kontakt maapinnaga. Jätkuva ülemäärase koormuse puhul tekib Miks tundub liigesevalu põletik, mis põhjustab valu. Hiljem võivad sidemed välja venida, kahjustub ka liigesekapsel, suureneb liigese liikuvus ning lõpuks jalavõlvi kuppel lameneb.\nMis seda põhjustavad? Inimene üritab teadlikult või instinktiivselt vältida valu või ebamugavustunnet ja selle tõttu muudab ta kõndimisel või jookmisel jala asendit. See omakorda lisab või muudab koormuse jagunemist jalalabas ja päkas. Põhjuseid võib olla üks või mitu ja üsna tihi on need omavahel seotud.\nPõhjused: ülekoormus kõval pinnal jooksmine, liiga suured treeningkoormused ; ülekaal juba 5—10 kg ülekaalu võib oluliselt lisada koormust päkkadele ; varvaste vale asend hallux valgus, haamervarvas ; traumad luude, liigeste ja pehme koe vigastused ; jalgade vale asend kõndimisel ja jooksmisel hüppeliiges, põlv, puus ; vanus vanemas liigesevalu kreem õheneb Miks tundub liigesevalu pöia tallapinnal ; pärilikkus ristvõlvi allavaje, lampjalgsus, kõrgekaareline jalg ; liigeste põletik kui pöid on liigse rõhu all, võib välja areneda pöia- või varbaliigeste põletik ; diabeet polüneuropaatia, jalalabaluude deformatsioon ; valed jalatsid liiga kitsad jalanõud, kontsakingad ; Mortoni neuroom närvivalu, mis esineb tavaliselt kolmandal-neljandal varbal ; muud vähem esinevad põhjused borrelioos, Fribergi tõbi jm.\nVale ravi või valed soovitused tavaliselt head tulemust ei anna või teevad halvemal juhul asja veel hullemaks. Üsna paljud Miks tundub liigesevalu põhjused võib välja selgitada patsienti küsitledes ja jala kliinilise uurimisega.\nJuba see, kuidas patsient vastuvõtule kõnnib, võib mõnikord anda vihje selle kohta, miks ja kustkohast valutab. Millest alustada? Kõigepealt tasuks pöörduda oma perearsti või füsiaatri Miks tundub liigesevalu.\nPerearst saab määrata röntgenipildid, vereanalüüsid ja teha Miks tundub liigesevalu läbivaatluse. Vereanalüüsid aitavad välja selgitada erinevaid haiguseid, mis võivad metatarsalgiat põhjustada — näiteks diabeet, liigeste põletik, podagra või isegi borrellioos. Röntgenipiltidelt näeme luude asendeid üksteise suhtes, liigespindu, murde ja muid jalalaba deformatsioone.\nLisaks näeb kinga põhjadest, kas mingi koht on rohkem kulunud. Näiteks kanna sisekülje Miks tundub liigesevalu võib viidata sellele, et pikivõlv on madaldunud ja jalalaba käändub kõndides väljapoole. Füsioteraapia eesmärk on taastada jalalaba biomehaanikat selles ulatuses, kui see on võimalik.\nSee võib tunduda kummaline, isegi äärmuslik, kuid trend on muutumas üha populaarsemaks. See on alternatiivne ravi ja ennetus paljude haiguste korral, kuid krüokabiini kasutavad ka arstid näiteks tüügaste külmutamiseks. Miks on kogukeha külmateraapia kasulik? Kogukeha ja lokaalne krüoteraapia aitab leevendada ja ennetada lihasvalu, liigesevalu, liigeste motoorika- ning lihashäireid.\nKortisoonisüste võib kombineerida pikatoimelise lokaalanesteetikumiga. Selleks oleks vaja pöörduda ortopeedi poole. Metatarsalgia kirurgiline ravi on näidustatud Miks tundub liigesevalu juhul, kui eelmainitud konservatiivne ravi ei ole tulemusi andnud.\nKa sellisel juhul ei saa kõiki vaevusi operatsiooniga Valu olaliigese arvutist. Ortopeed võib aidata siis, kui on olemas selge põhjus, miks koormus jalalabale valesti langeb ja seda saab kirugiliselt korrigeerida. Olenevalt vaevustest tehakse erinevaid operatsioone, mis sisaldavad ühte või enamat komponenti alljärgnevatest. Närvide vabastamine või neurinoomi äravõtmine. Kulunud või traumaatiliselt kahjustunud liigese jäigastamine.\nKontaktid leiate kodulehelt www. AS Orthopedica ArtroSportKliinik on ortopeediakliinik, mis on orienteeritud tugiliikumisaparaadi luud, Miks tundub liigesevalu, liigesed vigastuste ja probleemide ennetusele, diagnostikale ja ravile. Pakume oma patsientidele kõrgetasemelist ortopeedilist eriarstiabi, käekirurgiat, spordimeditsiinilisi terviseuuringuid ja füsioteraapiat. Kliinikul on esmaklassiline kompetents spordivigastuste diagnoosimisel ja ravimisel, meie käsutuses on 2 moodsa sisseseade ja varustusega operatsioonituba.\nAS Orthopedica on Eesti Haigekassa lepingupartner ortopeedilises Miks tundub liigesevalu. AS Orthopedica ArtroSportKliinikusse on koondunud mitmed Eesti juhtivad ortopeedid — kõrgelt hinnatud ja üks aktiivsemaid artroskoopia ja sporditraumatoloogia spetsialiste ortopeed dr. Kaspar Rõivassepp kes on ühtlasi Eesti jalgpallikoondise arstKui olaliigese parempoolse toodeldakse spetsialiseerunud dr.\nMiks vanad vigastused ilmade muutudes haiget teevad? - Teadus -\nKristo Kask ning dr. Villem Teder, ortopeed dr. Triin Tammeleht, lasteortopeed dr. Jana Kritt, Soomes erialase väljaõppe saanud ortopeedid dr. Raigo Norit ja dr. Tõnis Lont, ortopeed dr. Timo Rahnel, Eesti artroskoopilise kirurgia rajaja dr. Kaidu Meitern ning Eesti kõige pikaajalisemate kogemustega spordiarst ortopeed dr. Eldur Annus. Kõrgel tasemel spordimeditsiinilisi terviseuuringuid ja konsultatsioone viivad läbi spordiarstid dr.


Ära lase emotsioonidel oma isusid juhtida - Sekretar\nKas hakkad näksima, kui tunned end kurva, vihase või õnnetuna? See võib olla märguanne, et kuulud nende hulka, kes seavad oma vajadused pidevalt teisele kohale.\nSiis kuulud nende hulka, kes seavad oma vajadused pidevalt teisele kohale. Naiste ülekilode ja käitumise vahel on üsna selge seos. Naised, kelle jaoks on teiste vajadused tähtsamad kui enda omad, üritavad negatiivsed emotsioone süües varjata, nähes toidus oma ainukest lohutust ning parimat sõpra. Selle tulemusena tõuseb kehakaal ning halveneb enesetunne. Sõbralikkusest ning suutmatusest piire seada saab nende jaoks lõks.\nNimetatud käitumismustrit esineb kõikides vanusegruppides ning ühiskonnakihtides ning selleks, et negatiivsele emotsioonile järgneks söögiorgia, pole palju tarvis. Meeletu söögiisu võib läita ka suutmatus igapäevaste asjade organiseerimisega toime tulla. Maiused leiavad oma tee suhu, kui abikaasa naist piisavalt ei väärtusta, ülemus esitab tööl liigseid nõudmisi või lapsed kodus virisevad - kõigil neil puhkudel tunneb naine, et ta on vähemalt maiustuse ära teeninud.\nToit pakub aga üksnes lühiajalist lohutust. Söömise kontrollimatus tekitab omakorda häbi ning kui proovid kaalus alla võtta, tekib pidevalt tagasilööke ja enesetunne halveneb. Meie enesehinnangut mõjutavad õnnestumised ja ebaõnnestumised, kuid enesetunnet halvendab teadmine, et kaalulangetamisega ei saada hakkama.\nNaised, kes oma vajadused tahaplaanile seavad, on sageli n-ö jo-jo dieeditajad, st nad on proovinud erinevaid kaalulangetamise viise suutmata samas saavutatud kehakaalu hoida. Vaja oleks aga välja selgitada, miks inimene nii käitub - alles seejärel on võimalik seda probleemi ka lahendada. Mõistes oma söömismustrit, on üsna kiiresti võimalik ka tulemusteni jõuda. Siis on võimalik õppida piire seadma ning tõsta enesehinnangut.\nOled söömishäirete all kannataja kui:\n• Tunned sageli põhjendamatut isu.\n• Sööd selleks, et end premeerida, lohutada või kui oled mures, stressis, väsinud.\n• Võid kannatada söömishäirete all ka ilma ülekaaluta: paljud kompenseerivad magusa söömist näiteks õhtusöögist loobumisega, tekitades nõnda aga veelgi suurema magusaisu.\nSaa oma söömisprobleemist teadlikuks, vastates kord nädala jooksul järgmistele küsimustele:\n1. Milliseid tundeid tundsid täna? Kas juhtus midagi, mis muutis su vihaseks, tekitas lootusetust või muutusid kurvaks?\n2. Mis juhtus täna tööl ja kodus - leia oma tunnete põhjused. Kas selleks oli kriitika sinu vastu?\n3. Kas oled söönud liiga palju? Mõtle läbi kõik söögikorrad?\nTee oma nädalast kokkuvõte. Proovi leida seos tunde, teo ja käitumise vahel, et avastada, mis on sinu söömishäire põhjuseks. Vasta järgmistele küsimustele:\n1. Milliseid tundeid oled nädala jooksul kõige rohkem tundnud (vihane, stressis jne)?\n2. Millal on tunded kõige sagedamini esinenud (hommikul, õhtul jne)?\n3. Millised asjad on tekitanud negatiivseid tundeid (tööstress, suhteprobleemid, kriitika jne)?\n4. Kui sageli kaotasid nädala jooksul kontrolli oma söömise üle?\n5. Kui sageli sõid magusat?\n6. Kas leiad selles mingi mustri?\nNegatiivse söömisharjumuse muutmiseks:\n• Vaata läbi nädala jooksul kogetud meeleolud ja tunded. Sellest analüüsist lähtuvalt otsusta, mida pead muutma söömishäiretest vabanemiseks.\n• Tugevda oma enesehinnangut. Kui tunned, et oled endas pettunud ega suuda ei öelda, võib selle põhjuseks olla madal enesehinnang. Proovi leida põhjus, miks sa ei suuda millestki keelduda.\n• Otsusta ise oma elu üle. Kas sead endale liiga kõrged nõudmised või arvad, et teised teevad seda? Kui lased stressil enda üle võimust võtta, on see halb.\n• Sea piirid ning õpi keelduma. Ära lase teistel enda üle otsustada. Kas ostad koju sinki ja juustu, mis meeldib teistele, kuid mitte sulle endale? Tee sellele lõpp. Üllata oma otsustega ning ole enda üle uhke.\n• Muuda oma mõtlemismustrit. Kui tunned sageli hirmu ja muret, tee selgeks, mis on nende tunnete põhjuseks. Esita omale küsimus, kas mure on tõesti põhjendatud. Sageli kanname endas mõtlemismustreid, mis segavad meie igapäevaelu.


Rummu Erikutsekooli põhimäärus – Riigi Teataja\nRummu Erikutsekooli põhimäärus\nRTL 2005, 98, 1468\nVastu võetud 02.09.2005 nr 31\nMäärus kehtestatakse « Kutseõppeasutuse seaduse» § 6 lõike 2 alusel.\n§1. Rummu Erikutsekool\n(1) Rummu Erikutsekool (edaspidi kool) on Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigi kutseõppeasutus. Rummu Erikutsekool korraldab õpet kinnipeetavatele Murru Vanglas ja Ämari Vanglas.\n(2) Kool juhindub oma tegevuses kutseõppeasutuse seadusest, kinnipeetavatele hariduse omandamise võimaldamisel vangistusseadusest, käesolevast põhimäärusest, vanglatega sõlmitud kokkulepetest ning teistest õigusaktidest.\n(3) Kool on oma õppe- ja arengutegevuses õigusaktidega kehtestatud piires iseseisev. Tal on õigus otsustada oma põhitegevusest tulenevate eesmärkide teede ja vahendite kasutamise viiside üle.\n§2. Kooli asukoht\nKool asub Vasalemma vallas. Kooli postiaadress on 76102 Rummu, Vasalemma vald, Harjumaa.\n§3. Õppe- ja asjaajamise keel\n(1) Kooli õppekeelteks on eesti ja vene keel. Teiste keelte kasutamise õppekeelena otsustab kooli omanik kooskõlas vanglate juhtkondadega.\n(2) Kooli asjaajamise keeleks on eesti keel.\n§4. Pitsat, eelarve ja sümboolika\nKoolil on väikse riigivapi kujutisega oma nimega pitsat, iseseisev eelarve ja sümboolika.\nKOOLI TEGEVUSE EESMÄRGID JA ÜLESANDED\nKooli tegevuse eesmärgiks on kinnipeetavatele:\n1) põhi- ja keskhariduse baasil kutsekeskhariduse omandamise võimaldamine;\n2) põhihariduse puudumisel kutseõppe võimaldamine kursuste vormis;\n3) täiskasvanute tööalase koolituse korraldamine;\n4) kutsealase eelkoolituse võimaldamine.\n§6. Kooli ülesanded\n1) kinnipeetavatele (edaspidi õpilased ) eluks ja tööks vajalike teadmiste, oskuste ja eetiliste tõekspidamiste omandamiseks võimaluste loomine;\n2) õppemetoodilise töö korraldamine, sealhulgas kooli õppekavade koostamine ning arendamine;\n3) osalemine õpetatavate kutsealade ja kooli arengukavade koostamisel ning elluviimisel;\n4) õpilaste teavitamine ja nõustamine õppimis- ja karjäärivõimalustest koolis õpetatavatel kutsealadel;\n5) õpilaste isiksuse arengut võimaldava töökorralduse ja õhkkonna loomine, et aidata neil saada oma kutseala valdavateks asjatundjateks;\n6) töötajatele erialase ja pedagoogilise kvalifikatsiooni tõstmiseks tingimuste loomine;\n7) koos vanglate juhtkondadega töötajaskonnale kaasaegsete töö- ja olmetingimuste loomine;\n8) kõrge kvalifikatsiooniga asjatundjate kaasamine õppetöö läbiviimiseks;\n9) metoodiliste materjalide ja soovituste koostamine, väljaandmine ja levitamine;\n10) õpilaste poolt õppetöökodades praktilise väljaõppe käigus valmistatud toodete ja teenuste turustamine;\n11) õpetatavate kutsealade õppebaasi pidev täiendamine ja arendamine tulenevalt õppekavade nõuetest;\n12) oma tegevusest koostööpartnerite ja üldsuse informeerimine.\nKOOLI JUHTIMINE JA STRUKTUUR\n§7. Kooli nõukogu\n(1) Nõukogu on kooli tegevust suunav, arengu, vara ja eelarvega seotud küsimuste otsustamiseks moodustatud kogu.\n(2) Nõukogu koosseisu kinnitab haridus- ja teadusminister kolmeks aastaks.\n(3) Nõukogu tegutseb haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.\n§8. Nõukogu ülesanded\n1) kinnitab kooli arengukavad;\n2) esitab Haridus- ja Teadusministeeriumile taotluse eelarveliseks finantseerimiseks;\n3) kuulab ära direktori aruande eelarve täitmise kohta ning direktori kava eelarveaastal kooli eelarve kulude planeerimise kohta ja edastab need koos omapoolse hinnanguga Haridus- ja Teadusministeeriumile;\n4) kuulab ära kooli direktori ja tema asetäitjate aruanded ja võtab vastu sellest tulenevaid otsuseid.\n§9. Kooli direktor\n3) on tööandjaks personalile ja kinnitab käskkirjaga nende ametijuhendid ning loob tingimused personali kvalifikatsiooni täiendamiseks;\n4) tagab kooli nõukogu ja õppenõukogu seaduslike otsuste täitmise;\n5) määrab kindlaks direktori asendamise korra;\n6) kinnitab käskkirjaga kooli sisekorra- ja asjaajamise eeskirjad ning muud töökorralduslikud dokumendid;\n7) tagab kooli eelarveprojektide koostamise ja eelarve täitmise;\n9) lahendab talle pandud teisi küsimusi.\n(3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss, mille viib läbi kooli nõukogu haridus- ja teadusministri määrusega kehtestatud korras.\n(4) Direktori kinnitab konkursi tulemuste alusel kuni viieks aastaks ametisse ja sõlmib, muudab ning lõpetab temaga töölepingu haridus- ja teadusminister.\n(1) Koolil on õppenõukogu, kelle ülesandeks on kooli õppetegevusega seotud küsimuste lahendamine. Õppenõukogu liikmeteks on kooli pedagoogid.\n(2) Kooli direktor kinnitab nimeliselt õppenõukogu koosseisu iga uue õppeaasta alguses.\n§11. Õppenõukogu töökord\n(1) Õppenõukogu töövormiks on koosolek, mille kutsub kokku kooli direktor või tema äraolekul teda asendav isik.\n(2) Õppenõukogu kutsutakse kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui neli korda õppeaastas.\n(3) Erakorraline õppenõukogu kutsutakse kokku, kui seda nõuab vähemalt 1/3 õppenõukogu liikmetest.\n(4) Õppenõukogu on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt 2/3 õppenõukogu liikmetest.\n(5) Õppenõukogu koosolekud protokollitakse.\n§12. Õppenõukogu ülesanded\n1) arutab kooli õppe-kasvatustöö arendamisega seotud küsimusi, õppe- ja kasvatustöö eesmärke ning nendest tulenevaid ülesandeid;\n2) analüüsib õppe- ja kasvatustööd, pedagoogide enesetäiendamist andes hinnangu selle tulemustele ja kavandades meetmeid kooli töö parandamiseks ning täiustamiseks;\n3) arutab õppekavade rakendamisega, õppepraktika korraldamisega seonduvaid küsimusi, arutab ja teeb ettepanekuid koolikorralduse ja sisekorra küsimustes;\n4) otsustab õpilaste ühelt kursuselt järgmisele üleviimise, eksamite korraldamise, eksamitele lubamise ning teisi sellega seonduvaid küsimusi.\nÕPPEKORRALDUS JA KOOLI LÕPETAMINE\n§13. Õppetöö korraldus\n(1) Õppetöö koolis toimub riiklike õppekavade alusel koostatud kooli õppekavade järgi.\n(2) Õppeaasta on vähemalt 40 õppenädalat. Õppeaasta alguse kutseõpperühmas määrab kooli õppenõukogu õppekava alusel.\n(3) Õppetöö põhivormiks on õppetund. Õppetunni kestus on 45 minutit nii teoreetilises kui ka praktilises õppetöös.\n(4) Täiskasvanute tööalane ning põhiharidust mitteomavate kinnipeetavate koolitus toimub kursuste vormis.\n§14. Kooli lõpetamine\n(1) Kool loetakse õpilaste poolt lõpetatuks pärast õppekava täitmist täies mahus.\n(2) Positiivsete eksamitulemuste põhjal väljastatakse lõpetanule vastav lõputunnistus.\n(3) Täiskasvanute tööalase ning põhiharidust mitteomavate kinnipeetavate kutsekoolituskursuse läbinuile väljastatakse pärast õppekavas ettenähtud arvestuste või eksamite sooritamist tõend.\n§15. Kooli liikmeskond\n(1) Kooli liikmeskonna moodustavad kooli pedagoogid ja teised töötajad (edaspidi personal) ning õpilased.\n(2) Personaliga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud kooli direktor.\n(3) Personali ametialased kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks töötajatega sõlmitud töölepingus ning selle juurde kuuluvas ametijuhendis, töösuhteid reguleerivate õigusaktide ning koolis töösuhteid reguleerivate eeskirjade alusel.\n§16. Kooli pedagoogid\n(1) Kooli pedagoogid on õppealal töötavad isikud ning kooli direktor.\n(3) Pedagoogi ametikohale vastavuse määramiseks korraldatakse nende atesteerimine haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.\n(4) Pedagoogide põhiülesandeks on õppetöö korraldamine ja läbiviimine.\n§17. Mittepedagoogiline personal\nMittepedagoogilise personali põhiülesandeks on kooli häireteta töö tagamine, vara korrashoid ja majanduslik teenindamine.\n(2) Kooli õpilasteks on kinnipeetavad.\n(3) Tööalasel koolitusel ning põhiharidust mitteomavate kinnipeetavate koolituskursustel osalejad ei kuulu õpilaskonda.\n§19. Kooli vastuvõtmine\n(1) Õpilaste vastuvõtmine kooli toimub isiklike avalduste alusel, mis kooskõlastatakse vanglate juhtkondadega.\n(2) Täiskasvanute tööalasest koolitusest osavõtjate vastuvõtu tingimused kehtestab kooli direktor.\n§20. Õpilaste tervisekaitse\n(1) Õpilaste tervisliku seisundi vastavust õpitavale erialale kontrollivad vanglate meditsiiniteenistused.\n(2) Kool koostöös vanglatega tagab õpilase koolis viibimise ajal tema tervisekaitse.\n§21. Õpilaskonna õigused\n(1) Kooli õpilaskonnal on õigus:\n1) tutvuda enne kooli õppima asumist õppekavadega, sisekorra- ja õppekorralduse eeskirjadega ja käesoleva põhimäärusega;\n2) nõuda õppekavajärgset õpetust;\n4) kasutada väljaspool õppeaega kooli ruume kooli ja vanglate poolt kehtestatud korras;\n5) saada konsultatsioone, kui teadmistes on tekkinud lünki.\n(2) Õpilaskond võib vastu võtta oma põhikirja nõukogu poolt sätestatud tingimustel arvestades vanglas turvalisuse tagamise nõudeid.\n§22. Õpilaskonna kohustused\n(1) Kooli õpilasel on kohustus:\n1) järgida seaduse, kooli põhimääruse, sisekorraeeskirjade ja muude õigusaktidega kehtestatud kohustusi;\n2) hoida kooli kasutuses olevat riigivara ning hüvitada tema poolt nimetatud varale tekitatud kahju;\n3) osaleda õppetöös ja sooritada õigeaegselt ettenähtud eksamid ja arvestused.\n(2) Õpilased, kes süstemaatiliselt eiravad õpilastele kehtestatud kohustusi, kustutatakse õppenõukogu otsusega õpilaste nimekirjast.\nKOOLI FINANTSEERIMINE, VARA, ARUANDLUS JA ASJAAJAMINE\n§23. Finantseerimine ja vara\n(1) Kooli finantseeritakse riigieelarvest, kooli põhitegevusega seotud tasulistest teenustest, kooli majandustegevusest, laekumistest sihtasutustelt ja muudest laekumistest ja vahenditest.\n(2) Põhimäärusest tulenevate ülesannete täitmiseks kasutab kool kinnis- ja vallasvara, mis on riigi omand.\n(3) Kool valdab, kasutab ja käsutab rahalisi vahendeid ja vara õigusaktidega kehtestatud korras.\nKool peab raamatupidamist Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt kehtestatud korras.\nKoolis toimub õpilaste ja õppetegevuse arvestus ning kool annab oma tegevuse kohta aru õigusaktidega kehtestatud korras, mahus ja tähtaegadel.\n§26. Kooli ümberkorraldamine\n(1) Kooli korraldab ümber Vabariigi Valitsus haridus- ja teadusministri ettepanekul.\n(2) Kool korraldatakse ümber kutseõppeasutuse seadusega ja teiste õigusaktidega kehtestatud korras.\n§27. Kooli tegevuse lõpetamine\n(1) Kooli tegevuse lõpetab Vabariigi Valitsus haridus- ja teadusministri ettepanekul.\n(2) Kool tegevus lõpetatakse kutseõppeasutuse seadusega ja teiste õigusaktidega kehtestatud korras.\n§28. Kehtetuks tunnistamine\nHaridusministri 17. märtsi 2000. a käskkiri nr 66 «Rummu Erikutsekooli põhimääruse kinnitamine» tunnistatakse kehtetuks.\n§29. Määruse rakendamine\nMäärust rakendatakse alates 1. septembrist 2005. a.\nKantsler Jaan KALLAS


Towards little literature: Karjaküla\nMerimõisa on väike koht Lohusuu ranna ja Karjaküla mõisa vahel. Kõndisin paar nädalat tagasi Meremõisast Karjaküla poole ja tegin selle pildi. See on kunagine tee Tammeaukudeni ja Tammeaugu taluni, kus 1623. aastal lõõmasid nõialõkked. Mõisavirtin Mallelt varastati tema beebi ja see laps oli kaks tundi kadunud. Kuigi Mall leidis oma jõmpsika üles, süüdistas ta selles autus teos tüdruk Maretit ja kedagi talupoega Tammeke Wolki, kellel olevat ühendus kurjade jõududega. Wolk ja Maret (tekstis Marret) olevat tahtnud tema ainsa silmatera Kuradile ohverdada. Sõber oletas, et kõik see leidnud aset suure kivi lähedal, mis Lohusuu rannal paikneb, kuna seal asuvad vanad puud. Oleksin ma teadnud neid puid kohe vaadata - ilmselt need puud siiski ei ole, kuna 1623. aasta puit on juba ammu varisenud.\nVeel süüdistas Mall Maretit, et too on juba kolmel pühapäeval järjest jumalateenistusel armulaualeiva suhu võtnud, seda suus kandnud ja siis kuhugi haavapuu (tõenäoliselt hiiepuu) alla sülitanud. Maarjapäeval (25. märtsil), kolmandal sülitamise päeval ilmus oblaadi peale vaht. Ka ilmus välja üks mustas riides mees, kellega Maret kõnelda ei tohtinud – pidi vaid mehele kuulekalt alluma. Nad tantsisid "Kommer, du gehst das vor" seal härjasilmade vahel. Ja härg vaatas neid tõsise näoga.\nPalju aastaid on möödunud sellest päevast. Need sugupõlved, kes seal elasid, on kadunud kõrvalharusid jätmata ning sealsetes soodes leidunud raud on taotud atradeks. Meil on aga ikka veel imeline heldimus libistada käega üle pehme rohelise sooja rohu neil aasadel, sellel teel. Karjakülas on ammu sotsiaalabi keskus ja palaval tööpäeval istuvad keskväljakul lihtsalt vene rahvusest inimesed, kes saavad abirahasid. Nad ei häbene esmaspäeva hommikut ja kella 12-t, kukuvad pinkidelt, lastes omale suva järgi veereda liitriseid ja kaheliitriseid Tauruse plastpudeleid.\nVeereb mõni niisuke pingi alla, siis tõstavad teised ta kohe taas üles, ise pudelitega kolistades. Ons selline seltskond siis meie Eesti Vabariigi tulevikulootus?\nAga mida on neil meestel siis teha? Keila asub kaugel ja pole ka kindel, kas Keilast tööd saab. Takso-auto (ehk minibussi) pilet Keilasse maksab siit üksnes 70 eurosenti. Bussijuht ütleb, et paljudele on see siiski kallis, nad ei saa seda endile lubada.\nPäike on leemendanud tublisti ja kasukas seljas aurab. Ei, mina ei ole libahunt, olen rändur, üksik vaene teekäija. Astun poodi, et osta tubakat ja viina. Ebanormaalselt soe sügis kõrvetab nüüd veel rohkem. Vaatan kvadraatset mõisa-aset, kus nüüd on bussipeatus. Mõisa kõrvalhooned on varemetes, ent turritavad siiski nõgestest välja. Kuskil vedeleb roostes ja ära ruunatud lapsevanker. Milline järeltulev põlv küll sellest lapsevankrist on tõusnud?\nAga juba tulebki Keila kirik, kust Maret nelja sajandi eest õnnetult välja astus, mäludes leiba oma suus. Üks nüanss - kui sul on leib suus, siis sa Kuradiga mitte kõnelda ei saa.\nPosted by Aarne Ruben at 11:41 PM


Karin Tammemägi vastulause Kuzitškinile: kas me ikka räägime ühest ja samast Tallinnast? - Arvamus\nKarin Tammemägi vastulause Kuzitškinile: kas me ikka räägime ühest ja samast Tallinnast?\n24. september 2015, 19:22\nKarin TammemägiPõhja-Tallinna linnaosa vanem\n23. septembri Postimehes ilmunud Andrei Kuzitškini arvamuslugu «Tallinn – Savisaare sotsialismi ohver» kubiseb faktivigadest, viitamata väidetest ja pealiskaudsetest üldistusest. Põhja-Tallinna vanemana leian, et minu kohus on tahtlikule valeinfole vähemalt viidata, kirjutab Karin Tammemägi.\nAndrei Kuzitškin kirjutab, kuidas jalutuskäik Tallinna linnaruumis väljaspool vanalinna meenutab talle sovetiaega. Tundub, et see jalutuskäik vanalinnast Balti jaama suunas jäi küll lühikeseks.\nVeel üheksakümnendatel kõdurajooni hüüdnime kandnud Kalamaja ja Pelgulinna puitasumitest on viimase kümnendi jooksul saanud pealinna ühed enam hinnatud elukeskkonnad nii tallinlaste kui rahvusvaheliste linnaruumiekspertide silmis.\nKalamaja on hea näide, kuidas linnaruumiliste otsuste põhjalik kaalumine loob pikemas perspektiivis suuremat väärtust kui kergekäeline «probleemide likvideerimine».\nBalti jaamast saab lähiajal kogu linna visiitkaart.\nVeel 1960. aastate plaanid nägid ette puitasumite likvideerimise ja nende asendamise paneelelamutega. Kalamajja planeeritud linnaruumiga soovitame autoril tutvuda tema järgmisel jalutuskäigul. Selline näide asub aadressil Vana-Kalamaja 20a. Ka Kalamajast oleks võinud kujuneda anonüümne paneelelamurajoon ilmetute betoonkarpidega, aga nii ei läinud, sest linnavõimud koostöös elanike ja kinnisvaraarendajatega tahtsid teisiti.\nEkskursiooniga minevikku – nagu nn arvamusloo autor Balti jaama turu külastust nimetab – tasub kiirustada. Soovitan tänast turgu veel kogu selle eheduses nautida. Ehitustööd uue jaama turu avamiseks Kopli 1 kinnistul peaksid algama lähikuudel.\nKinnistu omanikud, Tallinna linn ja kohalikud elanikud, on teinud tihedalt koostööd, et luua siia tundliku ajaloolise kontekstiga arvestav arhitektuuri tippteos, mis saaks omaseks nii kohalikule kogukonnale kui ka oleks põnev turismiobjekt väliskülalistele. Siia tulevad sise- ja väliturg, kauplus, spordiklubi, kohvikud, linnaväljakud, mängukohad lastele. Samuti ei kao rikkalikud antiikkauba letid ja muud kurioosumid. Balti jaamast saab lähiajal kogu linna visiitkaart.\nArhitektuuri kõrgetasemelisus on kahtlemata oluline, kuid Tallinn ei ole rahvaarvult miljonilinn. Tihtipeale tuleb teha valikuid, kas investeerida betooni või inimestesse. Meie jaoks on inimesed esikohal.\nTulles tagasi Balti jaama turu juurde – projekti realiseerimise üheks eelduseks on, et kõigil ligi sajal täna turul tegutseval ettevõtjal oleks võimalus jätkata äritegevusega ka turu ehituse ajal. Selleks luuakse ajutine turg kõrvalkinnistule. Sotsiaalselt keerulises, kultuuriliselt väga mitmekesises Põhja-Tallinnas on oluline väärtustada väikeettevõtlust ja kogukonnatunnet, et inimesed ise hakkaksid panustama ümbritsevasse linnaruumi. Milline on aga artikli autori panus sellesse linna, mis tema sõnul talle nii oluline on?\nAndrei Kuzitškin kirjutab, et temas tekitab õudu Kopli asumi hoonete seisund. Laiemale avalikkusele ei ole enam uudiseks, et ehitustegevus Kopli liinidel algab juba järgmisel aastal. Olen veendunud, et lähiaastatel kujuneb Koplist suurepärane elukeskkond.\nProtsess on veninud, sest Tallinna linn otsustas leida kõigile liinide elanikele uue elukoha enne objekti arendajale müümist. Kas tõesti keegi arvab, et eetiline oleks olnud käituda teisiti – jätta abi vajavad inimesed saatuse hooleks?\nAndrei Kuzitškin kirjutab, et Tallinna paneelmajade elanikele on mureks suured küttearved talvel. Linnaosad korraldavad korteriühistutele regulaarselt infopäevi, et ühistuid «Hoovid korda» ja «Fassaadid korda» rahastusvõimalustest teavitada. Meil on ette näidata palju edulugusid näiteks Tallinna vanimas vabaplaneeringuga asumis Pelgurannas.\nAndrei Kuzitškin kirjutab, et linnahaljastus meenutab talle lapitekki, kus hooldatud kinnistud vahelduvad korrastamata kinnistutega. Enam kui 80 protsenti Tallinna linna piiridesse jäävatest kinnistutest on eraomandis. Me ei praktiseeri politseiriiki, aga me innustame eraomanikke oma kinnistute eest head hoolt kandma, tunnustades tublimaid.\nKa meie tunneme muret Linnahalli saatuse pärast, kuid näiteks Lennusadama uuestisünd on näidanud, et ka väga halvas seisukorras hoonet on võimalik taastada. Tallinna linnas on planeerimis- ja ehitustegevus avalik. Kõigi projektide ja planeeringutega on võimalik tutvuda Tallinna planeeringute registris. Kõigil Eesti elanikel on seadusejärgne õigus esitada oma ettepanekuid planeerimis- ja ehitusprotsessi kestel.\nPaljud hoolivad oma kodulinnast ja seetõttu teevad ka ettepanekuid ja annavad soovitusi. Andrei Kuzitškini arvamuslugu kannab teisi eesmärke. Oma kauaaegse elukoha tõttu peaks ta hästi olema kursis, milline on olnud sovetiaegne pärand ja kui keeruline on sellega hakkama saada. Tallinn on seda suutmas.


GALERIITUND — SILMARING – Dokfoto\nKutsume teid õpilastega osa saama Dokfoto Keskuse galeriitunnist „SILMARING”.\nNäitus „KUI MA ÜKSKORD SUUREKS SAAN” räägib lugusid laste unistustest, vaprusest, loovusest, haavatavusest ja hariduse tähtsusest kriisikolletes.\nNäitusel kujutatud lapsed on enamjaolt vanuses 6–18 ning näitavad käepäraste kostüümide ja rekvisiitide abil, kelleks nad soovivad suureks saades hakata. Iga lapse tulevikunägemusse süüvimine annab meile ainulaadse pilgu nende praegustele elutingimustele ja katsumustele ning vaatleme, kas ja kuidas keskkond võib unistusi mõjutada.\nNäituse külastus koos galeriitunniga pakub võimalust avardada oma teadmisi, kogemusi ja maailmapilti. Galeriitund on ülesehitatud õpilasi kaasavatele aruteludele või tegevustele, samuti oluliste mõistete selgitamisele.\nMida võiks galeritunni läbinud õpilane endaga kaasa võtta:\n– Teab, mis on humanitaarkriis, ja tajub teema tõsidust\n– Mõistab kriisi-situatsioonide potentsiaalset mõju lastele ja hariduse olulisust selles kontekstis\n– Näeb, kuidas üks foto võib rääkida terve loo; kuidas detailid laste valikutes ja jutus peegeldavad igapäevast maailma nende ümber\n– Mõistab paremini kriisi-teemaliste dokumentaal- ja kunstiprojektide väärtust ja potentsiaali\nGaleriitunni aeg ja täpsem ülesehitus lepitakse kokku iga õpetajaga individuaalselt. Iga kohtumine on natuke eriline lähtudes läbiviijast, õpilaste arvust ja nende vanusest.\nLäbiviijad: Kristel Laur, Liisa Kivimäe või Toomas Järvet, kes on kõik Dokfoto Keskuse kuraatorid.\nGaleriitunni hind: 5€ osaleja. Kahele gruppi saatvale õpetajale tasuta. Minimaalne grupi suurus 10 inimest.\nGaleriitunni kestus 60 või 90 minutit.\n!!! LISAVÕIMALUSED !!! Dokfoto Keskuses on näituste külastus tasuta kuni 18-aastastele õpilastele ja õpilastega kaasas olevale kuni kahele õpetajale. Juhul, kui külastus toimub väljaspool lahetiolekuaegu on piletihinnaks 1€.\nSamuti on võimalus tellida ainult KURAATORITUUR. Kuni 15 inimest 40€, 16-25 külastajat 45€ ja üle 25 külastaja 50€.\nNäitus sündis Dokfoto Keskuse ja välisministeeriumi koostöös ÜRO 75. aastapäeva puhul ning on avatud 22. novembrini.


Aprangat börsilt ära viimine ei ähvarda\nÜleeile kirjutas Äripäeva Leedu sõsarleht Verslo Žinios, et Apranga võidakse börsilt minema viia.\nUurisime, kui tõenäoline see on ja kas on oodata aktsiate väljaostupakkumist. Pigem ei ole praegu karta, et Baltimaade suurima rõivajaekaupmehe ja ka Eesti investorite seas populaarse Apranga aktsia viidaks börsilt ära, vähemalt mitte lähiajal. Tegemist oli pigem tugeva kriitikaga Vilniuse börsi aadressil, mis ei paista just silma aktiivsusega, et olla investoritele atraktiivsem ning et ettevõttel oleks mõistlik olla börsil.\nApranga suuromanik Darius Mockus ütles, et ettevõte ei ole börsiga rahul. Börsil oleku plussid peaksid üles kaaluma kohustusi (börsinõuded). See ei olnud esimene kord, kus 1990. aastal börsi juhatuse esimehe ülesannetes olnud Mockus on avaldanud arvamust, et ta näeb Apranga börsil olekul on rohkem miinuseid kui plusse.\nNii Aprangale kui ka teistele börsil olevatele ettevõtetele ja nende juhatuse liikmetele ehk insaideritele on liiga palju nõudeid. Mingit tegeliku kasu börsil olekust ei ole, kuna likviidsus on börsil väike. Iseäranis ei meeldi Mockusele siseringi liikmete aktsiatehinguteks kehtestatud keeluperiood. Talle valmistab meelehärmi ka see, et ettevõtted ei tule börsile ja pigem viivad paljud ettevõtted aktsiad börsilt ära.\nDarius Mockus, kes kontrollib ettevõtete kaudu üle 60 protsendi Aprangast, on ostnud alates 29. augustist 29. septembrini umbes 350 000 euro eest Apranga aktsiaid. Sealhulgas osteti 200 000 euro eest aktsiaid East Capitalilt.\n“Kuna ettevõte on võlavaba ega vaja välist raha ka laienemiseks lühikeses või keskmises ajaperspektiivis, on aja jooksul järk-järgult üha tõenäolisem, et ta teeb millalgi ettepaneku aktsiate börsilt minema viimiseks,” ütles Finasta analüütik Tadas Povilauskas. “Mina ei usu, et see niipea juhtub.\nPraegu on vabades kätes (mitte-tuumikinvestori käes) 38 protsenti aktsiatest ja see ärritaks tõsiselt väga arvukalt praegusi Apranga aktsionäre, sealhulgas ka East Capitali.”\nPreemia maksmiseks ei ole raha. Ka SEB Enskilda ei pea tõenäoliseks, et Apranga aktsionäridele tehtaks väljaostupakkumine.\n“Meie arvates on praegu väljaostupakkumise tõenäosus väike,” ütles SEB Enskilda analüütik Pavel Lupandin. “Et nõukogu esimees sellest avalikult rääkis, on tõenäosust suurendanud, kuid see on ikkagi väike.“\n“Esiteks ei ole aktsia enam odav võrreldes üleilmse võrdlusgrupiga P/E ja EV/EBITDA suhtarvude näitel. Teiseks sooviksid investorid mõistlikku preemiat, et väljaostupakkumine oleks neile otstarbekas – me kahtleme, kas ettevõte suudab maksta preemiat,” ütles Lupandin. Tema soovitab aktsiat hoida 2,10eurose hinnasihiga. “Intervjuu paistab rohkem Apranga nõukogu esimehe ja börsi vahelise vaidlusena.“\nPraegune 62protsendine osalus on liiga väike, et aktsionäride üldkoosolekul õnnestuks võtta vastu börsilt lahkumise otsus, kuna sellisel juhul on küllalt tõenäoline, et institutsionaalsed investorid moodustaksid selle vastu ühisrinde.\n“Kuigi seaduse kohaselt võib teha väljaostmispakkumise aktsia kuue kuu keskmise hinnaga, peaks Mockus pakkuma sellest kõrgemat hinda, et pälvida väikeaktsionäride tähelepanu,” ütles Povilauskas. “Kindlasti võib ta teha pakkumise kuue kuu hinna baasilt, kuid see oleks kohutav olukord mõlemale poolele. Ma ei usu, et ta on valmis riskima oma reputatsiooniga.”\nÜhe ettevõtte juba viis ära. Liikumiseks autojuhiga Maybachi kasutav Mockus viis börsilt minema alkoholitootja Stumbrasi aktsia kuue kuu keskmise hinna pealt, kuid see olukord oli teistsugune. Vabades kätes oli vähe aktsiaid ja nende seas peaaegu polnud institutsionaalseid investoreid.\n“Apranga vabades kätes olevate aktsiate väärtus on umbes 43 miljonit eurot, mis on ka Mockuse jaoks liiga suur summa,” ütles ta. “Kokkuvõttes mina ei usu, et lähiajal Apranga börsilt minema viidaks, kuid Mockus andis väga hästi märku, et börs ei tee midagi, et meelitada börsile uusi ettevõtteid, ning nõuab praegustelt börsiettevõtetelt liiga palju.” Tema hinnasiht Apranga aktsiale on 2,29 eurot.\nLeedu ajakiri Veidas, kes koostab Leedu rikaste edetabelit, peab Darius Mockust Leedu rikkuselt viiendaks inimeseks. Tema varandus on hinnatud 700 miljonile litile ehk 203 miljonile eurole. Eesti rikaste edetabelis pääseks sellega kolmandale kohale, kus on BLRT suuromanik Fjodor Berman 182,2 miljoni eurose varandusega.\nKriitika sobib ka Eesti kohta. Leian, et mõneski mõttes võib nõustuda Mockuse kriitikaga, mis käib kohati ka Tallinna börsi kohta. Siiski ei nõustu ma kriitikaga siseringi liikmete keeluperioodi kohta, mille eesmärk on pidurdada laiemast investorkonnast paremini informeeritud inimeste info omamise eelisseisundi ärakasutamist.\nOlen pidanud Vilniuse börsi Tallinna omast aktiivsemaks, kuid näiteks septembris oli selle aktiivusus isegi varjusurmas Tallinna börsist väiksem. Kui septembris oli Tallinna börsi aktsiakäive 9,6 miljonit eurot, siis Vilnuses vaid 5,9 miljonit. Tehinguid tehti Tallinnas 3653, Vilniuses 3412. Ettevõtete turuväärtus oli Leedus kokku 2,9 miljardit eurot Eesti 1,5 miljardi vastu.\nKahjuks ei õnnestunud loo valmimise ajakssaada kommentaare ei Vilniuse börsilt ega Darius Mockuselt.


chateau petrus: veinivalmistamine, parimad veinid, hinnad (2021)\nKas soovite uurida kõike Chateau Petrust - maailma üht mainekamat veini?\nSellel eksklusiivsel punaveinil pole midagi muud kui tähtedega fännibaas, sealhulgas Suurbritannia kuningliku perekonna ja Kennedyde liikmed!\nKuid mis teeb Chateau Petruse viinamarjaistanduse nii ainulaadseks ja miks on Petruse vein nii kallis?\nMilliseid Petruse veine peaksite ostma aastal 2021?\nSellest artiklist leiate kõik vastused - alates viinamarjadest kuni veinivalmistamiseni ja ostmiseks parimad aastakäigud. Samuti avastatekuidas investeerida väga soovitud pudelisse Chateau Petrusvõi mõni muu investeerimisvein endale!\nSiit leiate vastused kõigile oma veini investeerimise päringutele selles ülevaatlikus juhendis .\nSissejuhatus Chateau Petrusesse\nChateau Petruse lühike ajalugu\nChateau Petruse viinamarjakasvatus ja veinivalmistamine\nTerroir ja muld\nMerlot: viinamarjast valmistati Petruse veini\nPetruse veinimaitse ja toidupaarid\nMiks on Chateau Petrus nii kallis?\nMiks peaksite investeerima Petrus Veini?\nChateau Petruse parimad aastakäigud\nChateau Petruse viinamarjaistandus asub Prantsusmaal Bordeaux's Pomeroli viinamarjakasvatuspiirkonnas. See on väike veinimõis, mis kuulub perekonnale Mouiex ja asub Pomeroli idaosas.\nSee Chateau toodab ühte maailma kõige erakordsemat punast veini, kasutades üht sordi - Merlot viinamarju.\nNimi “Chateau Petrus” tuleneb “St. Peetrus ”(Petrus on kreeka kirjapilt). Püha Peetrus valiti seetõttu, et nimi Peetrus tähendab “kivi”. Soojematel kuudel kuivab Chateau Petruse pinnas kõvaks kui kivi.\nEhkki Chateau Petruse mõis toodab üht maailma silmapaistvamat veini, on see väike ja eksklusiivne, mõisa suurus on vaid 11,5 hektarit.\nVaatame kiiresti Pomeroli apellatsiooni, kus see Chateau asub.\nSiin on üliteabe artikkel parimad šampanjad investeerida 2021. aastal . Ärge unustage serveeri seda õiges klaasis !\nVahepeal segage ennast a jahutatud Mimosa või a puuvilja jõul töötav Sangria !\nPomerol on Bordeaux viiest peamisest veinipiirkonnast väikseim ja asub Bordeaux paremkallas . Sellele anti AOC (kontrollitud päritolu apellatsioon) staatus 1936. aastal.\nSeal asuvad ka teised suurepärased viinamarjaistandused, nagu Château Gazin, Vieux Château Certan ja Château Trotanoy.\nPomeroli mõisad on välja jäetud mitmest Bordeaux klassifikatsioonist, sealhulgas 1855. aasta Bordeaux ja Crus Bourgeois klassifikatsioonist, samas kui sellised piirkonnad nagu Medoc ja Saint-Emilion.\nNüüd pole Chateau Petrus üks vanimaid viinamarjaistandusi, millega kokku puutute, kuid sellel on rikkalik ja põnev ajalugu!\nChateau Petruse kõige esimesed omanikud olid perekond Arnaud, kellele kuulus Petruse mõis umbes 200 aastat.\nArnaud perekonna ajal võitis Chateau Petrus Pariisi näitusel kuldmedali 1878. aastal. Võit suurendas Petruse müüki ja hinda märkimisväärselt.\nKahjuks pidi 20. sajandi alguses Arnaud perekond viinamarjaistanduse müüma. Nad lõid aktsiaseltsi La Société Civile du Château ja müüsid Petruse kinnisvara aktsiaid.\nAeglaselt, kuid kindlalt omandas lesk nimega madame Edmond Loubat need aktsiad, kuni 1945. aastaks kuulus talle kogu kinnisvara. Madame Loubati perekond oli Chateau Latouri (teise Pomeroli mõisa) ja muude asutuste nagu hotell Loubat Libourne'is omanik.\nMadame Loubatsi omandiõiguse ajal oli Petruse vein 1945. aastal väga edukas aastakäik, mis pani selle praegusele edukusele.\nSamal aastal omandas Jean-Pierre Mouiex veini ainuõiguse. JP Moueix oli Prantsuse veinivalmistaja, kellele kuulus négociant (veinikaupmees) maja nimega Etablissements Jean Pierre Moueix.\n1947. aastal, kui Londoni lordlinnapea külastas Pomeroli mõisaid kuninglikeks pulmadeks, kinkis proua Edmond Loubat talle kaks pudelit Petrust. See tutvustas veini Suurbritannia kõrgseltskonnale ja tõstis tajutud staatust.\nMadame Loubat oli ka see, kes pärast kohutavat talve 1956. aastal alustas võsakoristustavasid, istutades uuesti viinamarjad ellujäänud pookealustele.\nPärast proua Edmond Loubati surma 1961. aastal läksid viinamarjaistanduse osad tema pereliikmetele - proua Lacoste Loubatile ja M. Lignacile. Osa viinamarjaistandusest anti ka JP Moueixile.\nEnt vaid kolm aastat hiljem sai Jean-Pierre Mouiexist pärandvara ainuomanik ja ta asus tööle koos hinnatud veinivalmistaja Jean-Claude Berroeutiga.\nMouiexide perekond omab Chateau Petruse viinamarjaistandust ka täna. Seda juhivad Jean-Francois Moueix ja Olivier Berrouet.\nChateau Petrus paistab ümbritsevate viinamarjaistanduste seast silma terroiride ja viinamarjade töötlemise tehnika ainulaadsuse tõttu.\nTerroir ja muld Chateau Petrus\nMerlot: viinamari, mida kasutatakse Petruse veini valmistamiseks\nPetruse veinivalmistamise protsess\nPetruse viinamarjaistanduse viinapuud asuvad iidse saare künka otsas, moodustades umbes poole selle pindalast. See piirkond on tuntud kuiPétrus boutonnierevõi Petruse nööpauk.\nSavimuld nööpaugus on üle 40 miljoni aasta vana ja seda ei leidu kusagil mujal!\nViinamarjaistanduses on kaks savimulda. Esimene neist on tumesavi pinnas. Teine on väga ainulaadne aluspinnas - rauarikas tumesinine smektiidisavi. See savi on väga kõva, kuid imab ja hoiab vett.\nSuvel leotavad viinapuud smektiidis hoitud vett.\nSee eriline terroir paneb Merloti viinamarja viinapuud õitsema ja saadud vein nii ainulaadseks!\nLoe ka: Teie juhend Parimad Malbeci veinid, mida saab osta 2021. aastal .\nJean-François Moueix ja perekond Moueix uskusid, et Chateau Petruse terroir sobib paremini Merloti viinamarjasordiga kui mis tahes muu viinamarjaga.\nNiisiis on alates 2011. aastast Petruse viinamarjaistandusele istutatud ainult Merloti viinamarjad.\nKuni 2011. aastani oli väike osa viinamarjaistandusest pühendatud ka Cabernet Franci viinamarjadele. Kuid pärast 2010. aasta koristamist juuriti 0,5 hektari suurune Cabernet Franci viinamarjade ala täielikult välja.\nSelles apellatsioonis olevad viinapuud istutati 1950. aastatel, seega on Chateau Petruse viinapuu keskmine vanus umbes 65 aastat!\nLoe rohkem: Siin on kasulikud juhised parimad Barbera veinid , Châteauneuf du Pape pudelid , meeldiv Zinfandels ja rooside parimad veinid maailmas.\nMillised on Merloti viinamarja omadused?\nMerlot on tumesinise värvusega punane viinamarjasort. Viinamarjal on õhuke kest ja tanniinide arv on väike.\nMerloti veinidel on rikkalik puuviljamaitse, võrgutavad noodid mustadest mustadest ploomidest ja mustast sõstrast!\nLoe ka: Kas soovite valgeid veine?Kontrollige need elegantsed Sauvignon Blancs ja karge Riesling .\nChateau Petrus järgib madala saagikusega ja kvaliteetset viinamarjaveinivalmistamise protsessi.\nNad kasutavad 'rohelise koristamise' (või éclaircissage) meetodit - põllukultuuride harvendamise tehnikat, mille käigus lõigatakse ära küpsete viinamarjade kimbud. See võimaldab järelejäänud viinamarjadel täielikult küpseda.\nKõik viinamarjad valitakse käsitsi ja purustatakse seejärel õrnalt. Pärast seda pannakse need veini valmistamiseks (viinamarjamahla veiniks käärimise protsess).\nJärgnevalt viinamarjad leotatakse - veinivalmistamise protsess, kus veini ekstraheeritakse purustatud viinamarjadest saadud tanniinid, värvus ja maitse.\nSeejärel kääritatakse veini Prantsuse tammevaatides 18–20 kuud. Need on 50% uued tammevaatid, milles oli enne tugeva tanniinimaitse puhastamiseks vett.\nTammevaatid asendatakse kordamööda, sest vananedes kaotavad nad võime veini maitset ja struktuuri anda.\nKui viinapuudel on halb aasta ja need ei vasta Petruse standardile, siis sel aastal ühtegi aastakäiku ei lasta. Samuti ei tooda Petrus teist veini.\nLoe rohkem: Kas soovite proovida Itaalia parimaid veine? Chianti vein on suurepärane valik!\nPetruse vein on julge, sametine ja pehme ning tugevate puuviljamaitsetega.\nPetrus Pomerol on keskmise kuni kõrge happesusega. Punast veini armastatakse väga elegantsi, intensiivsuse ja keerukuse pärast.\nSee rikkalik vein sobib suurepärase pardi ragoûti või Bordeaux 'lambatoidu Agneau De Pauillac juurde. Selle veinipudeli juurde kuuluvad muud lihavalikud on sealiha, vasikaliha, veiseliha ja kõik muud ulukiliha.\nNeile, kes eelistavad lihast loobuda, soovitame veini rikkalikkuse täiendamiseks maitsvat seente risotot või kreemja Bordeaux juustukastmega pastat.\nMis teeb selle Pomeroli nimetuse veini maailma kalleimate veinide hulka?\n12 parimat külastatavat Temecula veinitehast\nValmistage oma emale süüa!\nparim veini degusteerimine paso robles


Viljandi haigla palub patsiente mitte külastada - Sakala\nViljandi haigla palub patsiente mitte külastada\nHaiglas olevate patsientide kaitseks palub Viljandi haigla alates 1. jaanuarist patsiente mitte külastada.\nViirusnakkuste leviku tõttu palub SA Viljandi Haigla ravil viibivaid patsiente alates 1. jaanuarist mitte külastada. Piirang on vajalik, et kaitsta haiglas ravil viibivaid patsiente viirusnakkuste eest.\n«Alates jõulupühadest on tõusuteel hingamisteede viirusnakkuste esinemine, mistõttu on muude haiguste tõttu ravil viibivate patsientide kaitsmine eriti oluline,» selgitas doktor Ruth Männik. Informatsiooni patsiendi seisundi kohta on võimalik küsida raviarstilt, vanemõelt või üksuse juhilt. Männiku sõnul saab vajadusel jätta paki patsiendi ja osakonna nimega peahoone infolauda või Jämejala korpuse osakonda.\nInimestele, kellel on tarvis tulla ambulatoorsele vastuvõtule või uuringutele soovitab Männik pesta oma käsi nii haiglasse tulles kui lahkudes. «Polikliinikus, diagnostikaüksustes ja sööklas on seinahoidikutesse pandud käte puhastamiseks sobiv lahus, millega saab hävitada juhuslikult nahale sattunud mikroobid, sealhulgas ka gripiviirused. Samuti paneme välja kaitsemaskid, mida saavad kasutada nii kergelt tõbised teiste kaitseks kui ka terved inimesed, et hoiduda nakatumisest,» rääkis Männik.


Kasutustingimused - HARTING Eastern Europe Eestile\nVastutus / Vastutuse välistamine\nPakkuja vastutab iseseisvalt ja üksinda oma veebilehel oleva kasutamiseks mõeldud sisu eest seaduse alusel, arvestades alljärgnevaid sätteid.\nNiivõrd kui käesoleval veebilehel on mõisted sätestatud ainult ühesooliselt, hõlmab see enesestmõistetavalt ka mitte otseselt nimetatud sugu ja on ka sellele soole adresseeritud, välja arvatud juhul, kui vastupidine tuleneb otseselt vastavast kontekstist. Eelkõige ei ole vanemad kirjalikud sissekanded, mida võib leida näiteks rubriigist „arhiiv“, tihti sõnastatud sooneutraalselt. Põhjus on ajalooline ning selleks on ainuüksi autori toonane soov formuleerida oma teksti „loetavamalt“ ning „ülevaatlikumalt“. Teatud soost isikute ebasoodsasse olukorda asetamist või diskrimineerimist ei ole sellega kunagi taotletud ning seda ei taotleta ka tulevikus.\nPakkuja teeb mõistlikult eeldatavaid pingutusi, et pakkuda tema poolt peetaval veebilehel kasutamiseks õiget ja täielikku informatsiooni.\nVeebilehel esitletakse tooteid ning edastatakse tooteinformatsiooni mitte-siduvalt. See informatsioon ei kujuta endast eelkõige toote omaduste garanteerimist. Siduvat informatsiooni annab päringu alusel ainult pakkuja vastav töötaja või pakkuja edasimüüja. Pädev isik nimetatakse päringu peale järgmisele e-maili aadressile: info@HARTING.com.\nPakkuja ei võta endale vastutust ega garantiid oma veebilehel kättesaadavaks tehtud informatsiooni aktuaalsuse, õigsuse ega täielikkuse eest. See kehtib ka kõikide linkide kohta, millele leht otseselt või kaudselt viitab. Pakkuja ei ole sellise lehekülje sisu eest vastutav, millele pääsetakse sellise lingi kaudu. Taoliste lehekülgede sisu ei ole pakkuja teadmiseks võtnud ega üle kontrollinud ning ei võta nende sisu omaks.\nPakkuja jätab endale õiguse eelneva etteteatamiseta teha kättesaadavaks tehtud informatsioonis muudatusi või lisandusi.\nPakkuja ei vastuta otsese ega kaudse kahju eest, kaasa arvatud saamata jäänud tulu eest, mis tekivad pakkuja veebilehel kättesaadava informatsiooni tõttu või sellega seoses.\nAutoriõigus / Kaubamärgid\nKäesoleva veebilehe sisu on autoriõigusega kaitstud. Kuni vastupidise tõestamiseni kuuluvad kõik veebilehe ning kättesaadava informatsiooni kasutusõigused pakkujale. Kõik õigused on kaitstud.\nIgale veebilehe kasutajale antakse õigus veebilehel kättesaadavaks tehtud tekste, pilte ning graafikat tervikuna või osaliselt salvestada ning kopeerida, eeldusel et kopeeritud sisule lisatakse selge viide pakkuja õigustele.\nPakkuja veebilehel kasutatavad tootemärgid, logod ning firmamärgid on kaubamärgiõiguslikult kaitstud.\nKohaldamisele kuulub ainult Saksa õigus.


Eile põles Pärnumaal kolm heinamaad - Uudised - Pärnu Postimees\n24. aprill 2019, 10:01\nKulupõlengut Nurme külas kustutati neli tundi.\nEile reageerisid päästjad kolmele maastikutulekahju teatele, muu hulgas põles 17 hektarit heinamaad.\nEile kell 13.43 teatati häirekeskusele maastikupõlengust Põhja-Pärnumaa vallas Libatse külas. Teataja alustas ise kustutustöid ja päästjate abiga suudeti põllul puhkenud kulupõlengule piir panna kell 14.06. Kokku põles kaks hektarit heinamaad.\nKell 14.44 tuli teade kulupõlengust Tori vallas Nurme külas. Esmastel andmetel põhjustas põlengu heinamaal autoga sõitmine. Ilmselt summutist lennanud sädemest süttis kulu ja kuna praegu on maa väga kuiv, levis tuli kiiresti 17 hektarile. Ohtu sattusid kolm majapidamist, mida päästjad esmajoones kaitsma asusid. Tuld võttis ühe maja tagune kõrge kuusehekk. Tulekahju likvideeriti kell 18.10.\nKell 16.37 anti päästjaile teada maastikutulekahjust Lääneranna vallas Sookatse külas. Põlema oli süttinud teeäärne metsaalune kulu ja heinamaa umbes kahel hektaril. Päästjad lokaliseerisid tulekahju kell 17.16.\nKell 16.50 sai häirekeskus teate, et Pärnu linnas Väike-Posti tänaval põletavad naabrid prügi ja plastmassi, mistõttu ümbruskond on mattunud suitsu ja plastilõhna. Lõkke juures puudusid esmased kustutusvahendid ja päästjad kustutasid selle.\nKogu Lääne regioonis valitseb äärmiselt suur tuleoht, kuna on väga kuiv. Ülitähelepanelik tuleb olla igasugust tuld tehes. Samuti tasub mõelda, kui suurt kahju võib põhjustada suitsukoni autoaknast väljaviskamine või grilliseadme kasutamine. Peale selle on mõistlik vältida mootorsõidukiga looduses sõitmist, masin tuleks parkida pinnasele, mis ei sütti, ja hoiduda ATVga sõitmisest turbasel pinnal või heinamaal.


Pelgulinna kunst: Teesklemine keelatud!\nSandra Jõgeva stand-up tragöödia\nEesti Kunstiakadeemia tegevuskunstide osakond teatab, et 2. aprillil avatakse teatris Cabaret Rhizome etenduskunstide festival "Teesklemine keelatud! No Pretending!" Festival kestab 15. aprillini ning selle aja jooksul on publikul võimalik viiel õhtul tutvuda sellega, mis leiab aset kunsti, teatri, filmi ja muusika piiridel.\nFestivalil esitatavad teosed vastavad küsimustele nagu, mis toimub etenduskunstide maastikul siis, kui ideaalid on veel kaunid? Kui tarbija maitse ja tööturu nõudmised veel ei koti? Kui ei ole veel karjuvat vajadust kõigile meeldida? Kui julgetakse eksperimenteerida? Kui kõikjal nõutakse autoriteetide allkirjadega soovituskirjasid? Kui produtsendid ja kuraatorid muigavad?\n4. aprillil, kell 20.00 on kavas TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna kursusetöö „Harjutus“. 6.aprillil kell 20.00 astuvad üles Tencu ja Taavi Kerikmäe eksperimentaal-audiovisuaalse kontsertiga „Stalker – prosthetic brain". 8. aprillil esinevad Einike Leppik (EMTA), Carl-Robert Kagge (EKA) ja Ove-Kuth Kadak (G.Otsa nim. muusikakool)audiovisuaalse kontsert-installatsiooniga "Trajektoor". 10. aprillil kell 18:00 esinevad Aalto Ülikooli Media Labi tudengid teosega “80km Jumper Wire”. 14. aprillil esineb EKA tudengiteja õppejõudude muusikaline kooslus "Postinstrumentum". Festival lõppeb 15. aprillil kell 15.00 etenduskunstide haridusteemalise ümarlauaga, millele järgneb lõpupidu.\nNB! Kõik etteasted on tasuta, kuid kohtade arv Cabaret Rhizome´is on piiratud - tulge varakult kohale!\nCabaret Rhizome asub Kaarli pst 9. Täpsemat infot leiate tegevuskunstide osakonna blogist performachine.wordpress.com ning ürituse Facebooki lehelt www.facebook.com/events/279631502114487/\nPosted by TRiinu Jürves at 9:12 AM


E-arvete saatmise kohustus 1. juulist 2019 | Tark.ee\nAvaleht Koolitused E-arvete saatmise kohustus 1. juulist 2019\nE-arvete saatmise kohustus 1. juulist 2019\nKoolituse eesmärgid on omandada teadmised kohustuslikule e-arvetele ülemineku süsteemist ja sellega seonduvatest seadustest ja määrustest; omandada teadmised ja oskused digitaalse argiveerimise ja digiarvete rakendamisest era- ja avalikus sektoris.\n1. juulist 2019 muutub avaliku sektori asutustele e-arvete edastamine kohustuslikuks. See tähendab, et edaspidi saavad avalikule sektorile kaupu/teenuseid müüa vaid ettevõtted, kes suudavad väljastada e-arveid. Lõpptulemusena säästab e-arvetele üleminek kõigi osapoolte aega ja raha, vähendab paberimajandust ning tehnilist tööd. Ent kohustusliku e-arvetele üleminekuga muutuvad mitmed regulatsioonid ja protsessid, mida peab arvestama e-arvete rakendamisel organisatsioonis. Koolitusel räägime veel, milliseid võimalusi pakutakse mikro- ja väkeettevõtetele, kes ei kasuta raamatupidamistarkvara? Vaatleme lähemalt seoseid digitaalse arhiveerimise ning e-arvetele üleminekuga. Uurime, mida peab arvestama dokumentide säilitamisel ning millised seadused seda reguleerivad.\nraamatupidajad, juhiabid, büroojuhid, sekretärid, kantselei juhatajad, dokumendihaldusega tegelevad töötajad, keskastme- ja esmatasandijuhid\n10.00-11.30 Digiarved ja nende kohustuslik rakendamine era- ja avalikus sektoris\nKeir Pool, Rahandusministeeriumi riigihalduse ja avaliku teenistuse osakonna peaspetsialist\nE-arvetega seotud seadusandlus, selle ajalugu ja tulevik\nE-arvete seaduse menetlemine\nEuroopa direktiiv 2014/55 ja milleks see meid kohustab?\nRahandusministeeriumi tuleviku plaanid: järgmised ideed ja sammud\nMida see kõik tegelikult tähendab?\nE-arvete praktiline kasutuselevõtt\nAleksandr Beloussov, RIK ettevõtete aruandluse infosüsteemide talituse juhataja\nMillised e-arve formaadid on Eestis lubatud/kasutusel?\nMis kasu on e-arvetest saatjale ja saajale?\nE-arvete kasutamisest Eestis, millal ja kellele kohustuslikuks?\nRegistrite ja Infosüsteemide Keskuses peetav e-arvete vastuvõtjate register – millega tegu ning kelle jaoks on mõeldud\nKuidas e-arvete rändlusvõrk toimib?\ne-arveldaja kui tasuta tööriist e-arvete saatmiseks avalikule sektorile (demonstratsioon: e-arveldajast e-arve saatmine kui 1-2-3)\ne-arveldaja e-arve käitlemisteenused teistele majandustarkvaradele\n11.45-13.15 E- arvete vastuvõtmine ja tarnimine Omniva näitel\nNevil Karlson, Omniva müügijuht\nE-arvete korral ei ole vaja enam paberarhiivi ja kaustade kogumikke\nKinnitamine on elektrooniline ja ei sõltu asukohast – tee seda vabalt oma telefonist\nKõik arved on ühes kohas\nÜlevaade ettevõtte tulemustest on kiire ja efektiivne\nKuidas e-arveldusega sujuvalt algust teha?\nSander Aasna, Omniva infoäri valdkonna juht\nMis on Arvekeskuse roll ja vastutus arveldusprotsessis?\nMis on peamised kasud e-arveldusest organisatsioonile?\nKuidas e-arvete osakaalu oma organisatsioonis pidevalt kasvatada?\nMilliseid probleeme e-arveldus veel lahendab? E-kuluaruandluse näitel\nMis on e-kviitung ja kuidas seda kasutusele võtta?\n14.00 – 15.30 Digitaalne arhiveerimine ja selle nõuetekohane rakendamine organisatsioonis\nMillised riskid varitsevad digitaalset infot ja mida nende vastu teha?\nMida toovad kaasa pikad säilitustähtajad?\nMillised õigusaktidest tulenevad kohustused on digidokumentide omanikul?\nKust leida reeglid, mida, kuidas ja kui kaua tuleb säilitada?\nMida toob kohustuslik e-arvetele üleminek kaasa arhiveerimises?\nKas osta digiarhiiv sisse teenusena või ehitada organisatsioonisisene arhiiv?\nteab, millised kohustused kaasnevad digidokumentide omanikel ning millised õigusaktid neid reguleerivad\nteab e- arvete kasu ja olulisust e- arve saajale ja saatjale\nteab erinevaid arvevorme, mis on Eestis aktsepteeritavad\nteab, mida arvestada arhiveerimises üleminekul kohustuslikele e- arvetele\nteab, kuidas luua süsteemne e- arvete arhiiv\nKoit Saarevet, Rahvusarhiivi Digitaalarhiiv, projektijuht.\nKoit Saarevet on omandanud EBSis bakalaureusekraadi IT juhtimises ning seejärel täiendanud end USAs Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (MIT) innovatsioonijuhtimise alal. IT alal töötab aastast 1997 ning alates 2000. aastast on ametis Rahvusarhiivis, kus tegutseb Digitaalarhiivi projektijuhina. Ta on koolitanud nii Rahvusarhiivi töötajaid kui erinevate asutuste arhivaare, samuti tudengeid erinevatel IT-ga seonduvatel teemadel.\nAleksandr Beloussov on Registrite ja Infosüsteemide Keskuse (RIK) ettevõtete aruandluse infosüsteemide talituse juhataja, kes on elektroonilise majandusaasta aruannete esitamise portaali ning e-arveldaja raamatupidamistarkvara eestvedaja. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli füüsika ja majanduse erialadel. E-arvete valdkonnaga on olnud seotud alates 2014. aastast, kui esmakordselt tekkis soov liidestada e-arveldaja kõigi Eestis tegutsevate e-arve operaatoritega, muutes seeläbi e-arveldaja ka e-arve operaatoriks. Lisaks sellele on ta RIK-is juurutanud ka e-arvete vastuvõtjate registri.\nKeir Pool on Rahandusministeeriumi riigihalduse ja avaliku teenistuse osakonna peaspetsialist ja e-arvete projektijuht. Ta on omandanud magistrikraadi õigusteaduses. E-arvete valdkonnaga on olnud seotud alates 2017. aasta augustist, kui asus peale ülikooli lõpetamist tööle Rahandusministeeriumisse.\nSander Aasna on e-arvelduse valdkonda Omnivas juhtinud 5 aastat ning selle aja jooksul andnud oma panuse nii seadusloome, e-arve standardi kui ka e-arvelduse laiemasse levikusse. Samuti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu e-arve toimkonna üks asutajaliige ning pikaajaline juht. On osalenud ka reaalaja majanduse visiooni ja tegevuskava väljatöötamise töögrupis.\nNevil Karlson on lõpetanud Eesti Mereakadeemia. On mitmeid aastaid tegelenud tarkvaramüügiga, mille käigus nägi kuidas uued ja innovaatilised teenused on need, mis pakuvad kliendisuhtluses väga suurt väärtust. Tema jaoks on tähtis, et ühiskond liiguks ikkagi peamiselt paberivaba majandamise poole.


Kirjakohas 1. Kuningate 7:26 öeldakse, et ”see mahutas kaks tuhat batti” vett, mida preestrid kasutasid, samas kui paralleelkirjakohas 2. Ajaraamat 4:5 öeldakse, et ”see mahutas kolm tuhat batti”. * Seetõttu on mõned väitnud, et Ajaraamatu aruandes on ümberkirjutusviga.\nJeesuse päevil tuli kõigil üle 20-aastastel juudi meestel maksta igal aastal templimaksuks kaks drahmist või üks didrahmine münt. See võrdus umbes kahe päeva palgaga. Kui kerkis küsimus selle maksu maksmise kohta, andis Jeesus Peetrusele juhise: ”Mine merele, heida õng sisse ja võta esimene kala, mis üles tuleb; ja kui sa tema suu avad, sa leiad hõberaha. Võta see ja anna neile minu ja enese eest” (Matteuse 17:24—27).\nPaljud õpetlased arvavad, et see hõberaha oli tetradrahm. See münt oli väärt neli drahmi ehk siis just nii palju tuli maksta templimaksu kahe inimese eest. Tetradrahm oli palju laialdasemalt kasutusel ja kergemini kättesaadav kui didrahm. Niisiis ütleb ”The New Bible Dictionary”: ”Näib, et juutide seas oli tavaline maksta templimaksu kahe peale.”\n^ lõik 3 Kaks tuhat batti võrdub 44000 liitriga ja kolm tuhat batti võrdub 66000 liitriga.


Vooremaa Kodukant tõi külaeluedendajad kokku\nKodukant tõi külaeluedendajad kokku\nEsmaspäeval pidas Jõgevamaa Kodukandi Ühendus oma 15 sünnipäeva. Nagu ikka sellisel puhul, olid kohale tulnud külaelu aktiivsed eestvedajad kogu maakonnast ja nende kolleegid ning koostööpartnerid.\nMTÜ Jõgevamaa Kodukandi Ühendus üks eestvedaja, juhatuse aseesimees Pille Tutt lausus, et ilusa ümmarguse numbriga 2000. aasta porisevõitu ilmaga 30. märts oli see päev, mil Maarja rahvamajja kogunesid tollase Jõgeva maavalitsuse arengu- ja planeeringuosakonna juhataja Mati Jõgi eestvedamisel maakonna ärksamad ja natuke isepäisemad külade esindajad.\nÜhendus sündis Maarjas\nMati Jõgi on tollal öelnud, et olulise tõuke maakondliku ühenduse moodustamiseks andis märtsis Põltsamaal peetud üleriigilise külaliikumise ühenduse Kodukant juhatuse nõupidamine, kuhu kutsuti ka Jõgevamaa külade nais- ja kultuuriseltside esindajad. Jõgevamaal tollel ajal veel maakondlikku ühendust polnud. Jõgi kutsus Maarjasse kokku Jõgevamaa ärksamad külade esindajad, ühendusele panid aluse kokku seitse MTÜ-d ja kodanikualgatuse korras kohale saabunud inimesed. Tollaseks maakondliku kodukandiühenduse juhatuse esimeheks valiti Rita Kivisaar. Juba sama aasta juulikuuks sai organisatsioon ametliku vormistuse. Suur roll oli selle juures just Mati Jõgil, kelle sagedasteks külalisteks olid äsja loodud ühenduse liikmed. Tagasihoidlikuks jäänud Mati Jõgi sõnul ei olnud ühenduse loomine tema idee, vaid eeskujusid oli Eestis selleks ajaks juba mujal olemas. Küllap sai ta mõtte Valgamaalt, kus oli töötanud. Maapiirkondades on küll tegusat rahvast napilt, ent need, kes on aktiivsed, suudavad tegutseda mitmel rindel ja Mati Jõgil tuli need üles leida, neile idee välja pakkuda ning neid motiveerida.\nPille Tutt tõdes, et ühiselt on alati lihtsam igasuguseid probleeme lahendada ning koos ollakse ka tugevam survegrupp külaelu probleemide teadvustamisel üleriigilisel tasandil. Vähetähtis pole ka osalemine üleriigilise kodukandiühenduse tegevuses.\nAlguse sai tihe koostöö naabermaakondadega, tihedad sidemed kujunesid välja Lääne- ja Ida-Virumaa kolleegidega ning ka Tartumaa partneritega.\nAktiivne töö läks käima\nJuba 2001. aasta sügisel sai Kodukandi eestvedamisel teoks maakonna külade päev, kus ühenduse koostööpartner Ülo Vooglaid rääkis Sadala rahvamajas sellest, kuidas tasuks edasi tegutseda. 2002. aasta novembris korraldati teine Jõgevamaa külade päev Saare rahvamajas. Sinna kutsuti esinema Metsamoori Perepargi perenaine Irje Karjus Võrumaalt.\nSama aasta sügisel käivitas Üleriigiline Ühendus Kodukant projekti e-village ehk e-küla. Selle Jõgevamaa koordinaatoriks koolitati Pille Tutt. Üsna varsti toimus selle projekti raames koolitus kaheksa küla esindajatele. Neile küladele koostati arengukavad, mida esitleti nii maavalitsuses kui ka põllumajandusministeeriumis.\naasta märtsis viidi Maarja rahvamajas läbi koolitus külaliidritele, kus räägiti taaskord koostööst. Aasta pärast oli külaliikumises jõutud niikaugele, et mitmetes maakonna külades pandi alus külaseltsidele. Juba järgmisel, 2006. aastal tunnustati Kodukanti täiskasvanud õppija nädala raames maakonna koolitussõbralikuma organisatsiooni tiitliga.\nJuba 2004. aasta augustis tegi liikumine Kodukant ettepaneku viia aastal 2007 Kuremaal läbi Maapäev ehk külade parlament. VII Maapäeval 2007. aasta augustis Kuremaal osales 450 inimest, nende seas ligi 50 väliskülalist. Maapäevalistele korraldati arutelud kümnes töörühmas, maakonna iga vald oli ühe õpitoa vastuvõtjaks ja korraldusmeeskonnaks.\nJõgevamaa Kodukandi juhatuse esimees Liia Lust lausus, et küllap oli Kodukandi maakondliku ühenduse loomine suuresti õhinapõhine. Kurvema poole pealt tõdes Lust, et kogukondi on 15 tegevusaasta jooksul tugevalt mõjutanud elanikkonna kahanemine. Selle aja jooksul on maakonna kogukonnad kaotanud keskmiselt ligi veerandi oma elanikkonnast. Paljud nende kogukondade liikmetest on liikunud mujale Eesti piires, kuid paljud on läinud ka kaugemale. Seetõttu käivitati tänavu projekt, et siit välja rännanud kirjutaksid oma lugusid. Need on plaanis kokku koguda ja köita. Lugude kaudu loodetakse teada saada, kuidas siit pärit inimesed nii mujal Eestis kui maailmas toime tulevad ja kas neil on ka plaanis naasta. Lood on plaanis välja anda augustikuus Säreveres peetaval XI Maapäeval maakonda tutvustava materjalina.\nViimastel aastatel on olnud suuremateks ettevõtmisteks rahvusvahelises elukestva õppe projektis osalemine, mille raames on külastatud Türgi, Poola ja Hispaania kolleege. Tänavu esindas Türgis peetud kohtumisel selle projekti raames Hispaaniat omal ajal Jõgeva vene gümnaasiumis õppinud naine, kes on rahvuselt ukrainlanna.\nLust tõdes, et Jõgevamaa aktivistide kõige olulisem ülesanne on hoida alles siinseid traditsioone ja püüda säilitada inimeste kodupaiku, et kui keegi otsustab mujalt Eestist või veelgi kaugemalt oma juurte juurde tagasi pöörduda, siis on tal koht, kuhu naasta.


Igast norrakast sai miljonär - Äripäev\nIgast norrakast sai miljonär\n09. jaanuar 2014, 10:09\nRainer Saad 09. jaanuar 2014, 10:09\nNorra riigi pensionifondi suurus paisus eile 5,11 triljoni kroonini (610 mld euroni). See tähendab, et ligi 5,1 miljoni elanikuga Norras said kõik teoreetiliselt kroonimiljonärideks, kirjutas Reuters.\nNorra keskpanga kõneisik Thomas Sevang ütles, et see on esimene kord, kui fondi suuruseks on miljon Norra krooni iga elaniku kohta.\nFondi suurus on võrdne 183 protsendiga Norra mullusest SKPst. 1990ndate alguses loodud investeerimisfond omab nii aktsiaid, võlakirju kui ka kinnisvara. "Fond on olnud edukas selles mõttes, et parlament on suutnud tulevikuks raha kõrvale panna. On palju näiteid riikidest, kes pole seda teinud," ütles DNB Marketsi peaökonomist Oeystein Doerum.\nNorra on suutnud vältida majanduse tõusu- ja langustsükleid, kuna on investeerinud fondi raha välismaale.\n07. mai 2014, 10:07\nHaige Norra 13\n23. jaanuar 2014, 15:19\nNorra peab ohjeldama palgatõusu\n17. January 2014, 16:15