Covid-19 vaktsiin ja raseduse peetumine. - Perekooli Foorum\nEsileht › Rasestumine ja lapse ootamine › Covid-19 vaktsiin ja raseduse peetumine.\nTeema: Covid-19 vaktsiin ja raseduse peetumine.\nMinul on väike mure/ küsimus. Nimelt mul rasedus peetus 6.nädala pealt. Küsimus on selles, et olen lugenud/ kuulnud, et covid- 19 vaktsiin on põhjustanud raseduse katkemist/ peetumist. Palju on siin saatuse kaaslasi. Kuigi jah ämmaemand välistas, et covid-19 vaktsiin pole üldse sellega seotud. Kuna mul kahe doosi vahe jäi just sellele ajale kui rasestusin. Teise doosi ajal ei teadnud, et olen rase. Eile rääkisin ühe tuttava ämmaemandaga kes ütles, et see võib tõene olla. Tuttav ämmaemand on covid-19 vaktsiini vastane. Esmaspäeval kui puhastusel käisin oli palatis saatuse kaaslane. Tema küll ei teadnud, et rase on kuna tal selgus günekuloogi juures, et on rase ja see peetunud. Küsiks veel kui ruttu olete uuesti peale peetumist jäänud? Kas ootasite esimese mentratsiooni ära? Mulle oli määratud tabletti puhastus aga lõppes erakorralise kirurgilise puhastusega. Kuna peale esimest ettevalmistavat tabletti. Mille laupäeval (25.09) pidin võtama. Algas esmaspäeva hommikul verejooks.Hetkel lihtsalt määrib.\nTunnen Sulle kaasa, raseduse peetumine või katkemine võib olla erakordselt kurb ja raske kogemus. Paraku katkeb või peetub varajases staadiumis vähemalt 10–20% rasedusi, seda ka ammu enne COVIDit. Vaktsuneerimise seost raseduse kuluga on ju uuritud, mingit seost katkemiste ega peetumistega ei ole leitud. Küll aga on teada seos rasedusaegse COVIDi põdemise ning enneaegse sünnituse ja loote üsasisese surma suurema tõenäosuse vahel.\nMainin ära, et olen eelnevalt kolm tervet last sünnitanud. Siis pole rasedusega probleeme olnud. Kõik on hästi läinud. Lapsed on vanuses 13a., 11a. ja 8.a. Ise olen 33a.\nVäga kahju, et sul nii läks! Minu ämmaemand palus vaktsiini teha teisel trimestril ja ütleski, et osaliselt seetõttu, et esimesel trimestril katkeb rasedusi palju ja sellisel juhul võib paratamatult jääda tunne, et põhjus oli vaktsiinis, kuigi reaalsuses ei pruugi need kaks omavahel seotud olla. Ilmselt sa seda vastust ei saagi, aga lohutuseks nii palju, et tõesti ka ilma vaktsineerimisteta katkeb väga palju rasedusi selle raseduse järgus ja uuringud, kus on võrreldud katkemiste arvu vaktsiini saanutel ja mittevaktsineeritutel, on need arvud samaväärsed.\nLoodan, et uus rasedus ei lase end kaua oodata!\nvarases staadiumis peetumisi juhtub sagedamini kui arvata võiks. Ka endal eelmisel aastal tuli see tee läbi käia. Ise sain covid vaktsiini esimese trimestri alguses, rasedusega kõik korras. Lähenen vaikselt kolmandale trimestrile.\nPigem ei usu, et vaktsiiniga seost on peetumisel. Tõenäolisem on, et polnud elujõuline loode (a la kromosoomivead jms). Tean, et see pole lihtne, aga keskendu pigem positiivsele – õnnestus korra rasestuda, õnnestub uuesti ja loodetavasti järgmine kord võiduka lõpuni käia see tee 🙂\nMinul katkes rasedus detsembris 2020, ei ole vaktsiini saanud. Siiani pole õnnestunud. 🙂\nMul peale peetumist lõi tsükli segamini ja oli vaja arsti tuge, et taas õnnestuks tsükkel normi saada. Pöördu julgelt spetsialisti poole kui abi vaja. Hoian pöialt 🙂\nAitäh, reedel ongi esimene viljatusarsti visiit 🙂\nHuvitav küll kuidas inimesed saavad nii kindlalt väita, et covidi vaktsiin raseduse katkemist ei mõjuta? Neid vaktsiine pole isegi aasta aega veel süstitud ja juba nii põhjalikult uuritud? Vaktsiini katsed lõppevad alles paari aasta pärast. Ma ei ole vaktsiini vastane aga ei poolda ka mingi tundmatu aine süstimist oma kehasse. Reaalsetest tulemustest me kuuleme alles mõne aasta pärast.\nOlen ise viimases trimestris ja lugenud päris mitut raamatut rasedusest, kus on juttu ka vaktsineerimisest ning isegi seal kirjutatud, et mõjuva põhjuseta raseduse ajal pigem ei soovitata vaktsineerida.\nJa mul on peretuttav ämmaemand, kes ütles, et tema pigem ei soovita hetkel rasedatel vaktsineerida aga ametlikult patsientidele nii öelda ei tohi…\nTeie tuttavad ämmaemandad on nüüd küll kõige suuremad vaktsiinieksperdid.\nMina olen IVF-ikas. Teine vaktsiinisüst tehti kolm päeva peale positiivset veretesti. Küsisin veel ämmaemanda käest, kas tohib ning tema just pigem soovitas. Hetkel 14. nädal ning kõik siiani korras olnud.\nVaktsiinil ja katkemisel võib seos olla, kuid usun, et kui katkes nii varakult, siis polnud loode kahjuks piisavalt eluvõimeline. Edu tulevikuks!\nEnne vaktsiine muidugi rasedused ei katkenud…\nJah, soovitatav on mitte teha kui rase ning kogu ta pere mitte kellegagi ei kohtu ning kuskil ei käi k.a. toidupoes ning tööl.\nJuhul kui selline inimene ei ole, siis soovitatav on ikka teha ning mitte teistele rasedatele umbluud ajada. Pole mitte ühtegi tõestust, et vaktsiin mõjuks rasedusele halvasti, küll aga on palju juhtumeid kus rasedana covidi põdemine toob kaasa erinevaid komplikatsioone nii emale kui lapsele ning võib lõppeda isegi raseduse peetumisega hilises järgus.\nMinu tuttav ei olnud nõus vaktsiini tegema ning covidit põdedes ja peale seda pidi ta kuu aega end rasedana igapäevaselt kõhtu süstima trombiohu vältimiseks. 1-2 süsti pole nõus tegema kuid samamoodi mingit tundmatut löga kuu aega järjest kõhtu süstida on väidetavalt okei, eks see ole valikute küsimus. 🤷♀\nOskad sa mulle mõnda teadustööd jagada, kus pikaajaliselt covidi vaktsiini mõjusid uuritud, et julged nii surmkindlalt väita see ohutu? Ette tänades 🙏\nMa pole öelnud, et ma surmkindlalt väidan, et see on ohutu, kuid kuna sinusugused ei ole veel suutnud mulle tõestada ühegi uuringuga ka vastupidist, siis eelistan uskuda natukene targemaid inimesi kui anonüümset kägu perekoolis. Kuigi ei ole keegi suutnud tõestada, et vaktsiin on 100% ohtlik/ohutu, siis ma eelistan võtta selle riski ning uskuda arste ning teadlasi, sest covidi võimalik negatiivne mõju rasedusele on ära tõestatud.\nNagu ma ütlesin on see valikute küsimus ja sinul on õigus oma valikule, kuid hunnikule rasedatele mingit käojaani ajada ei ole ilus, kui sa ei suuda ära tõestada, et vaktsineerimine tõesti ohtlik on. Hetkeseisuga tundub mulle kuu aega verevedeldaja kõhtu süstimine ning riskimine raseduse peetumisega 20+ nädalal natukene ohtlikum, kui süst käsivarde mille tuhanded arstid ning teadlased üle maailma on heaks kiitnud.\nMul oli vaktsiini teise doosi saamise aeg mil olin just rasedusest teada saanud. Muidugi pidasin nõu arstiga ja sain kinnituseks, et vaktsiin ise oma koostisosadelt ei sisalda midagi sellist, mis oleks rasedusele kahjulik ning ainus, mis rasedusele mõju võib omada, on vaktsineerimise tagajärjel võimalik kõrge palavik, mis osadel kõrvaltoimena tekib.\nNt gripivaktsiine on juba ammu enne covidit rasedatele väga soovitatud.\nSa ju ise eelnevalt väitsid, et pole ühtegi tõestust leitud antud vaktsiini ohtlikkuses. Võin samamoodi öelda, et “Sinusugused” pole ka suutnud seni ühtegi adekvaatset teadustööd välja tuua, kus selgub, et see on tõesti ohutu nii inimesele kui ka tema sündimata lapsele. Täpselt sama moodi ajad sa ise ju inimestele käojaani 🤦♀ Mina olen pigem hetkel vaatleval seisukohal selle vaktsiini osas. Praegusel hetkel tegelikult polegi õiget vastust ja inimesed peaksid vastavalt oma sisetundele tegutsema aga lihtsalt pole ka õige siin foorumis väita, et see on nii ohutu/ohtlik. Vaktsiini tegema minnes ka ju panete allkirja alla, et teie omal vastutusel. Miks see siis nii on?\nEks need teadlased jagunevad ka kahte leeri, kes pooldab ja kes mitte. See ei tee kohe ühte teadlast teisest paremaks, vastavalt sellele milline on tema kogemustepagas ja arvamus.\nAastaid tagasi ka süstiti inimesi seagripi vastu ja alles 2 aastat hiljem täheldati, et tekitab osadel inimestel narkolepsiat. Siis ka ju usaldasid inimesed teadust 🙄\nSa ju ise eelnevalt väitsid, et pole ühtegi tõestust leitud antud vaktsiini ohtlikkuses.\nAga viita siis palun uurimustööle kus tuleb välja, et vaktsiin on ohtlik sündimata lapsele ning tema vanemale ja ma jään vait. Telegrami artiklid ning “mingi ämmakas kuskil rääkis, et tal ei lubata inimestele tõtt rääkida” ei ole tõendatavad faktid, teistpidi aga covidi võimalik negatiivne mõju on ära tõestatud.\nSeni kuni sinusugused ei suuda ära tõestada vaktsiini ohtlikust ei ole eetiline levitada inimeste seas hirmu oma “naised saunas rääkisid” juttudega. Antud ravimid on mitmel tasandil heaks kiidetud ning vaktsiini on saanud suurem enamus üle maailma arstidest, õpetajatest, teadlastest, poliitikutest, ettevõtte juhtidest, eesrinde töötajatest ning suurem enamus meditsiini uskujatest, niiet arvad tõesti, et tegemist on mingi vandenõuga, et “maailma puhastada”?\nSina tulid siia teemasse, kus polnud mitte ühtegi vaktsineerimist soovitavat/mitte soovitavat vastust oma vaktsiinivastast propagandat tegema “loetud raamatute ning tuttavate ämmakatega” ning said vastuse, et enne palun tõesta see ära kui inimesi hirmutama tuled ning too vähemalt üks tõestatav väide kus vaktsiin on olnud ohtlik lootele või emale.\nMina tõin välja selle, et covid vaktsiini ohtlikust ei saa tõestada, kuid tõestada saab covidi põdemisest tingitud mõjusid nii ema kui loote tervisele, mainisin ka seda, et see on valikute küsimus kas karta asja millel on tõestatud mõju rasedusele või vandenõuteooriat? Sinuga ma enam sellel teemal vaielda ei soovi, sest sa ei ole suutnud tuua ühtegi tõsiselt võetavat fakti miks peaks antud vaktsiini suhtes hirmu külvama.\n
Tundub, et sul puudub teksti ladus lugemisoskus, loed ainult neid ridu mis Sinu tõekspidamisi toetab. Mina ütlesingi, et HETKEL pole tehtud piisavalt uuringuid väitmaks selle 100% ohutuses. See ei saagi olla nii sest seda on nii vähest aega inimestele süstitud! Tavaliselt kestavad ravimiuuringud aastaid. Meil see pandeemia kestnud 1,5 aastat ja juba ca aasta süstitud inimestele kiirkorras valmistatud vaktsiini. Miks on üldse tänapäeval nii palju paare, kes vajavad rasestumisel abi? Öeldakse pane pea tulle, siis kohe paned ka?
\nMuidugi sa ei soovi sel teemal vaielda, sest sa ei suuda ühtegi adekvaatset asjaolu välja tuua toetamaks oma väljaütlemisi.\n

Tundub, et sul puudub teksti ladus lugemisoskus, loed ainult neid ridu mis Sinu tõekspidamisi toetab. Mina ütlesingi, et HETKEL pole tehtud piisavalt uuringuid väitmaks selle 100% ohutuses. See ei saagi olla nii sest seda on nii vähest aega inimestele süstitud! Tavaliselt kestavad ravimiuuringud aastaid. Meil see pandeemia kestnud 1,5 aastat ja juba ca aasta süstitud inimestele kiirkorras valmistatud vaktsiini. Miks on üldse tänapäeval nii palju paare, kes vajavad rasestumisel abi? Öeldakse pane pea tulle, siis kohe paned ka?
\nVeider küll.. enamasti peavad ikka asju tõestama inimesed kes arvavad vastupidi kui on tõestatud.. Covid vaktsiin on saanud üle maailma arstide heakskiidu ning läbinud miljon testi, et üldse rahvani jõuda, kuid vaktsiini ohutuse “tõestamist” nõuavad alati need inimesed kes ei suuda mitte ühtegi vettpidavat fakti tuua miks seda vaja teha oleks. Kindlasti laseksid riigid üle maailma süstida oma arstidele, õpetajatele, kaitsjatele ja maksumaksjatele mingit solki sisse, et nad kõik siis maha koolaks.
\n
Vastupidist vaktsiinivastased kahjuks kunagi tõestada ei suuda, kuid karjuma on väga kõvad ning peavad end arstidest ja teadlastest targemateks, kurb, et selline seltskond on olemas.
\n
Minul võib valikuline lugemisoskus olla, kuid mina põhinen faktidel, sina vandenõuteooriatel. Kas sul ikka päevad jäävad ära vaktsineerituga samas ruumis viibides? Miks sa pole midagi vastanud covidi laastavale mõjule rasedusele proua “valikuline lugemine ja mõtlen oma peaga”, kas need faktid on ka välja mõeldud?
\n
Viljatus on tõesti tänapäeval probleem, kuid seda juba ammu enne selle vaese vaktsiini välja tulekut. Tänapäeval on üha raskem inimestel lapsi saada just meie söögi ning keskkonna mõju tõttu, kuid see on teine teema ning ei puutu siia. Suur hulk inimesi kellel on olnud probleeme, on rasestunud just peale covid vaktsiini saamist paari kuu jooksul, kui mõelda siia nüüd mõtetuid seoseid nagu sulle teha meeldib, siis võiks ju öelda, et vaktsiin just parandab viljakust. Reaalsuses on lihtsalt aeg ja muud ravimid oma töö teinud ning vaktsiin sinna kuidagi ei puutu.
\nKõige alguses kui ma sulle esimeses kirjas vastasin, siis ma ütlesin, et jah – mõistlik on vakstiini mitte teha kui rase kellegagi kokku ei puutu, sest sellel ei ole mõtet, kuid kas sina oled tunnistanud, et rasedana covidi põdemine võib kaasa tuua kohutava lõpu mida ei sooviks ükski ema kes oma last kaitsta soovib? Miks sa selles osas vaikid või kuidas muud moodi kui vaktsiini tehes peaks kaitsma end rase kes puutub kokku paljude inimestega otseselt või kaudselt?\n2019 aastal kirjutatud artikkel (enne koroonaaega):\nPea kõik vaktsiinid võivad esimesel trimestril ohtlikud olla, kui oled selline inimene, kel tavaliselt vaktsiin palaviku üles lööb – mul on alati pärast gripivaktsiinigi päevake kõrget palavikku, nii et mina igaks juhuks esimesel trimestril ei vaktsineeriks. Samas teisalt mõtlen vahepeal ka, et kui kaugele selle hullusega tasub minna – tuttav joogaõpetaja räägib tõsimeeli, et rasedust planeeriv naine või esimese trimestri rase ei tohi näiteks allavaatavat koera teha, sest olevat oht, et gravitatsioon tõmbab tekkimisjärgus platsenta emakaseinast lahti. Siis küll mõtlen juba, et rase ei pea ju 9 kuud nurgavoodis istuma, looduses ongi nii, et tugevam jääb ellu ja kõige nõrgemad sorditakse nende esimese 13 nädala jooksul välja. Keegi meist ei tahaks ju tegelikult seda geneetilise hälbega last kasvatada.\nMa olen teemaalgatajaga ühevanune ja raseduse alguses oli väikeseid komplikatsioone. Ning ämmaemand ütles otse näkku, et “vaatame, mis saab, EKS TEIE VANUSES OLE KÕRGEM KATKEMISE OHT NAGUNII”. Siis oli küll tunne, nagu ma oleks Alla Pugatšova, kes otsustas pensionieas lapse saada. Nuttes läksin koju. Aga eks statistiliselt nii on ja mõni ämmaemand on otsekohene. Teemaalgatajal on tagantjärele üsna võimatu kindlaks teha, kas “süüdlane” oli bioloogia (loode polnud lihtsalt elujõuline), tass kohvi, vale joogaharjutus, vaktsiinist tingitud palavik või need kõik kokku.\nTegelikult sooviks teada mis sa selle infoga oleksid peale hakanud, kui siin oleks suur hunnik naisi rääkinud, et ka nendel on peale vaktsiini rasedus katkenud (kuigi ilmselgelt oli tegelikult lihtsalt looduslik valik). Vaktsiini ju enam välja imeda ei saaks, katkenud rasedust tagasi ei saaks ning ainuke mis võid juurde saada on südamevalu teemal “äkki see oli minu süü?”. Ära heida meelt ning jätkake proovimist, nüüd on õnneks ka mõlemad süstid tehtud ja seda küsimust enam tekkida ei saa. Ma ei ole kindel kas see on tõsi, aga olen kuulnud, et peale ühte peetumist on väga ebatõenäoline, et sama võiks juhtuda teist korda järjest.\nTeemaalgataja tahtis tõestusi vaktsiiniohutusele. Aga palun, siin tehtud spets lehekülg igasuguste vandenõuteooriate ümberlükkamiseks ühe sotsmeedias tohutut pinda kogunud immunoloogi väidete põhjal: https://byrambridle.com/\nVõtsin spetsiaalselt tema ette, kuna ta on palju valeinfot just rasedate ja imetavate naiste kohta levitanud. Vasakul pool tema poolt välja käidud “faktid”, paremal teaduslikud artiklid ja uurimused, mis vastupidist tõestavad. Üldse terve lehekülg täis puhast teadust ja tõendatud materjali, soovitan.\nVastupidiseid teaduslikke artikleid paluks vastu siis, et teemaalgataja väited ka põhjendatud saaks! 😉\nNB! Ise vaktsineerisin 17.nädalal ja 22.nädalal. Hetkel 36 nädalat rase, beebi terve nagu purikas ja ise ka.\nUmbes iga neljas rasedus katkeb. See on statistika ja Covid sutsul ilmselt siin miskit tegemist peatumisega pole. Kahju, aga teinekord läheb kindlasti paremini\nOlen arusaanud, et vaktsiinil on kõrvaltoimed vaid vaktsiinivastaste tuttavatel, naabrimehe sugulastel jne. Olles ise vaktsineeritud ja ka minu sugulased-sõbrad-töökaaslased on vaktsineeritud – siis peale süsti järgse palaviku (ja sedagi vähestel) ei ole ühtegi tüsistust, minul endal ei olnud häda midagi. Töökaaslane, kes gripivaktsiini tõttu oli 3 päeva voodis palavikuga, valmistus ka kõrvalmõjudeks – küsis juba töölt vabaks, ei saanud mingeid kõrvalmõjusid.\nMitte keegi ei saa väita, et vaktsiinil ja peetumisel on põhjuslik seos (ja keegi ei saa väita ka vastupidist). Et üks asi juhtub pärast teist, ei tähenda, et teine PÕHJUSTAS selle- elementaarne loogika. See, et sul on kolm last, ei välista kuidagimoodi, et hiljem mõni rasedus peetub. Nii varases etapis on peetumise põhjused just lootepoolsed (kromosoomvead, mille üks faktor on ema (ja ka isa) vanus). Ja ka tavalised viirushaigused ise nt on peetumise põhjused jne. Teoreetiliselt on võimalik, et vaktsineerimine mõjutab-ärgitab ema immuunsüsteemi ja see hakkab vastu töötama ka rasedusele (mis on poolenisti võõrkeha, teise genoomiga).\nVaktsiinil ei pruugi tõesti olla mitte mingit seost selle konkreetse raseduse peatumisega kuna palju rasedusi peatub nii varajases staadiumis. Juhtub ka neil, kellel varem kunagi peetunud pole.\nKui nüüd tulla siia vaktsiini vaidlusesse laiemalt siis WHO ise tõdeb mustvalgelt, et vaktsiini algsel testimisel EI OLE kasutatud rasedaid. Testimine rasedatega alles käib:\nSeega ei ole alust kummalgi poolel oma sõnu tõe pähe kellelegi rääkida: Ei nendel, kes ütlevad, et vaktsiin on rasedatele ohutu kui nendel, kes ütlevad, et vaktsiin on kahjulik. Üks inglismaa teadlaste test rasedatega on tehtud, Delfi ka jagas seda uudist aga reaalsus on see, et testiti 36 rasedat, mis ei ole kaugeltki piisav number ülemaailmsete järelduste tegemiseks.\nIga rase peab rahulikult läbi mõtlema ja otsustama millega ta riskib: Kas vaktsiini tegemisega või haiguse poolt tekitatavate tüsistustega. See, et haigus võib kulgeda väga raskelt, on tõestatud. See, kas vaktsiin on rasedale ohtlik või ohutu, on veel tõestamata.\nLoomulikult pole ühegi ravimi ega vaktsiini testigrupiks meelega valitud rasedaid, see oleks ebaeetiline, samas on meil juba päris julgelt kümnetesse tuhandetesse ulatuv valim rasedaid, kes on ennast ise vaktsineerinud erinevas raseduse järgus. Peetumisi on alati ette tulnud, nii kurb kui see pole.\nKonkreetses olukorras võis vaktsiin olla põhjus, võis olla tegelik põhjus umbes 15-20 muud põhjust, mis tekitavad raseduse peetumise ja millel pole mingit seost vaktsiiniga, mis lihtsalt juhtus samale ajale. Me ei tea ja ei saagi teada.\nMinul 3 last ja polnud ühtegi peetumist/katkemist varem. Neljanda lapse saamisel oli esmalt keemiline rasedus ja seejärel 3 kuud hiljem peetus rasedus 5+6 nädalal. Puhastus ise ja jäin 2-3 nädalat hiljem kohe ilma uut tsüklit vahele jätmata rasedaks. Kuna puhastus ise ja väike rasedus oli, siis ka mu arst oli toetav – kui keha on valmis, küll siis rasedus tekib. Praegu on rasedust 32+ nädalat. Omast kogemusest võin öelda, et raseduse peetumine võib toimuda ka siis, kui midagi sellist varem pole juhtunud. Minu naistearst ja ämmaemand on soovitanud vaktsineerida. Kaaludes poolt ja vastuargumente, vaktsineerisin end 28+ nädalal, et saaks vaktsineerimiskuuri enne sünnitust ära teha.


Maksuamet võtab võlgnikest firmajuhid eritähelepanu alla - Äripäev\nMaksuamet võtab võlgnikest firmajuhid eritähelepanu alla\n04. veebruar 2014, 12:08\nAve Lepik 04. veebruar 2014, 12:08\nTäna tutvustas maksu- ja tolliamet oma eelmise aasta töö tulemusi, millest selgub, et amet kogus maksutulu rohkem kui riigieelarves oodatud.\nEelmisel aastal kogus maksu- ja tolliamet umbes 5,102 miljardit eurot maksutulu, mis on 77 miljonit ehk 1,5% enam kui oli riigieelarve ootus. Ameti kinnitusel tulenes suurim ülelaekumine juriidilise isiku tulumaksust, mida laekus ligi 40% enam ehk 92,6 miljonit eurot rohkem kui oli riigieelarvesse kavandatud. Seda laekus kokku 326,6 miljonit eurot, mille tasus ligikaudu 50 000 ettevõtet.\nEelmisel aastal maksu- ja tolliametile deklareeritud maksukohustused on tasutud 99,49%. Võrreldes aasta varasemaga on jooksva aasta maksuvõlg vähenenud 11,2 miljoni euro võrra.\nMaksu- ja tolliameti andmetel on Eestis tänavu jaanuari alguse seisuga 1452 juhatuse liiget, kes on ajalooliselt tekitanud kolmes või enamas äriühingus maksuvõlgu vähemalt 5000 eurot. Nende isikutega seotud äriühingute maksuvõlad moodustavad kokku 97,07 miljonit eurot. Alanud aastal on see grupp süvendatud tähelepanu all.\nProkuratuuri saadeti 23 maksukuriteo kriminaalasja, milles oli kokku 61 episoodi ehk kuritegu ning 130 kahtlustatavat. Maksukahju tuvastati neis asjades kokku 37,3 miljonit eurot, vara arestiti ligi 4,8 miljoni euro ulatuses.\nLäinud aastal avastati 11,2 miljonit salasigaretti ja 11 000 liitrit absoluutalkoholi. Lisaks avastasid maksu- ja tolliameti töötajad 185,4 kilogrammi narkootilisi aineid, lisaks 6000 kg narkootikumide valmistamiseks kasutatavat toorainet APAANi, 115 liitrit GBLi ehk nn korgijoogi lähteainet ja 5208 narkootilist ainet sisaldavat Subutex tabletti.\n04. February 2014, 12:15


Alumiiniumraamis klaasvaheseinad — Rõdu-ja terrassiklaaside süsteemid / müük ja paigaldus\nMuudame teie rõdud ja terrassid ilmastikukindlaks!\nRaamidega vaheseinasüsteem on sobiv lahendus ruumide loomiseks, töökohtade eraldamiseks bürooruumide vajadusi arvestades ja kaubanduspindade liigendamiseks. Süsteem koosneb moodulitest, mida on lihtne paigaldada ja hiljem vajadusel teisaldada või ümber paigutada.\nProfiilid on valmistatud alumiiniumist, mis tagab seinale piisava jäikuse ja korrosioonikindluse. Profiilide pinnakatteks on naturaalne anodeering või RAL-kataloogi algusel pulbervärv. Liikumatuid mooduleid on võimalik koostada ka “Slim” profiilide abil, mis on tavapärastest külgprofiilidest kitsamad ja jätavad veelgi õhulisema mulje.\nAvatäidetena võib kasutada mitmesuguseid materjale paksusega kuni 10 mm. Klaas paigaldatakse moodulitesse spetsiaalse läbipaistva silikoontihendiga, mis loob klaasilt alumiiniumile märkamatu ülemineku. Tihend paikneb ka klaasi serva all, eraldades selle alumiiniumist ning takistades tihendi väljavajumist.\nMoodulites saab täitematerjalina kasutada karastatud klaasi (kirgas, toonitud, matistatud) ja melamiin-, MDF-, spoon-, PVC- või akrüülplaate.\nMalmerk Klaasium alumiiniumraamis vaheseintesüsteem\nMooduli maksimaalsed mõõtmed:\nlaius – 1800 mm\nkõrgus – 3500 mm\nühekordne klaas – 4, 6 või 8 mm\nlamineeritud klaas – 3+3 või 4+4 mm\nTäiteplaadi paksus – kuni 10 mm\nAlumiste rullikute kandevõime (ukse kohta) – max 150 kg\nÜlemiste AIR rullikute kandevõime (ukse kohta) – max 60 kg\n2-realise juhtsiini laius (süsteemi paksus) – 95 mm\nMooduli reguleerimisulatus – max 20 mm\nKasutatava klaasi Rw – max 37 dB\nUksed ja furnituur\nAlumiiniumprofiilidest vaheseinasüsteemi kuuluvad nii alajuhtsiiniga lükanduksed, ülasiiniga rippuksed (jätab põrandapinna vabaks) kui ka alumiiniumraamiga käänduksed. Lükand- ja käänduksed on spetsiaalselt projekteeritud antud süsteemile. Nende ideaalne sobivus muu seinaga võimaldab luua erinevatele kasutusotstarbevajadustele sobilikke terviklahendusi.Võimalik on kasutada nii süvistatud käepidemeid kui ka pinnapealseid reeling- või sangkäepidemeid. Lukkudena sobivad alumiiniumustele mõeldud kitsasprofiillukud.\nKergesti ümberpaigutatav poolkõrge paneel (üldjuhul kuni 1600 mm), mis on raamistatud alumiiniumprofiilidega ning on sobilik büroo- ja tootmisruumide liigendamiseks. Paneelid toetuvad jalgadele ning on omavahel ühendatud fikseerimisklambritega. Täitematerjaliks on klaas või plaatmaterjal.\nLae üles pilt/joonis\nKas on tarvis teostada ka lammutus-, üldehitusöid?\nTeostame töid aastaringselt üle Eesti!\nLisainfo ja küsimused Tel: 56746890 või E-mail: info@paigalduspartner.eu


Eeterlikud õlid sügiseks\nSügis toob kaasa valguse ja soojuse hooaja sulgemise.\nSügisel alustame talvel, hooajal, mida iseloomustab veel paar päeva kerge ja soe päike, kuid üha rohkem külma ja pimedate päevade juuresolekul.\nSügisad soojad värvid näivad tahavat, et nad valgustaksid, et iga nädal, mis möödub, katab päeva jooksul vähem ja vähem tunde.\nSügis tähendab üleminekut, aga ka algust: koolid ja töö jätkuvad pärast suvekülastust, planeeritavad kuud.\nSügisel on füsioloogiline, et end üha enam välja tõmmata, isegi õhkkond seda soovitab.\nSeega on see üleminekuperiood kergemast ja päikeselisest mõõtmest varjulisemale ja sügavamale .\nSelle lõigu kulminatsiooniks on talv, millest algab päevade ratas, tsükkel uue avanemise suunas kevadel ja suvel. Ja igal aastal tõuseb ratas ise.\nÜhtlustage sügisega eeterlike õlidega\nParfüümid, eriti eeterlikel õlidel põhinevad looduslikud, on suurepärased tasakaalustajad igal aastaajal, kuid enamasti hooajalise ülemineku hetkedel, mis võivad olla sügised.\nValguse tundide vähenemisega on sügisel kerge raskendada nende päevade loomulikku melanhooliat, mida iseloomustavad endiselt soojad, kuid järk-järgult üha enam kalduvad värvid; seega võib spontaanne introspektsioon muutuda melanhoolseks või kergeks depressiooniks .\nParemini elamiseks saab kasutada eeterlikke õlisid, mis soojendavad ja puhastavad, mis toovad interjööri tähelepanu järk-järgult ja rahulikult.\nEeterlike õlide segusid saab kasutada põleti sisus, lahjendada väikeses vees või elektrilistes difuusorites või isegi pihustades parfüümi kardinatele, padjadele, kangastele, vooditele.\nEeterlike õlide segu melanhooliaks\nbergamot, 6 tilka: see on antidepressant, mis stimuleerib söögiisu. Sügisel on see ka loomulik antiseptik, mis hoiab ära nohu alguse;\ndamaskena tõusis, 6 tilka: see on peamine antidepressantide olemus, hooldus melanhoolses sügavuses ja afektiivsed traumad, võimaldab ületada minevikku;\nsalajane salve, 4 tilka: clary salve aitab saavutada üha suuremat introspektsiooni, rahutuse ja hüperaktiivsuse seisundit;\nÜldiselt meenutab maja sügisel suvel kuumad hetked, valides mahlakad essentsid, kuid õhk avaneb ka rohkem vahuveinidele, nagu küpress. Rahuliku sügise segu ja järk-järgult toob endasse, lastes vabaneda sellest, mis on kadunud.\nSegu eeterlike õlide segu kodus\ntsüpress, 3 tilka: küpress aitab kontrollida emotsioone, võimaldades teil lasta sellest, mis ei ole enam kasulik; see on kasulik vaimse ja "kõrge" meditatsiooni juurdumisele ja üheaegsele eraldamisele;\nkibe oranž, 3 tilka: kontrasteerib depressiooni ja apaatiat, arendades planeerimist ja motivatsiooni ;\nmuskaatpähkel, 2 tilka: see leevendab igavust, stimuleerib kujutlusvõimet ja loovust, suurendab kontsentratsiooni ja teeb tervislik uudishimu elust ja uuendustest, mida see võib tuua, igal hooajal.


Domino’s® pitsarestorane on nüüd maailmas 14 000 | Franchising.ee\nDomino’s® pitsarestorane on nüüd maailmas 14 000\nseptember 15, 2017 - 1 minut lugeda\nDomino’s pitsarestoran tähistas Maialisias Cyberjaya linnas suursuguselt järjekorras 14 000. poe avamist.\n„Umbes aasta tagasi oli meil avatud 13 000 müügikohta ning nüüd oleme jõudnud järgmise verstapostini – 14 000 on saavutatud,“ teatas Domino’s president ja CEO Patrick Doyle. „Eelmisel aastal avasime keskmisel iga seitsme tunni tagant kuskil maailmas uue Domino’s pitsarestorani. Meie globaalne laienemine on olnud kolossaalne. Kahtlemata on olnud meie tootemärgi areng maailmas uskumatult kiire ja laia kõlapinnaga.“\nUue poe avamine on oluline sündmus ka Malaisia turule, olles järjekorras 200. müügikoht. Ühtlasi on see 3500. Domino’s pitsarestoran Aasia ja Vaikse ookeani regioonis. Kohaliku turu juhtiv frantsiisivõtja Dommal Food Services Sdn. Bhd. avas esimese müügikoha Malaisias 1997. aastal ning on tänaseks teinud Domino’st riigi ühe tuntuima kaubamärgi.\nDomino’s värskelt avatud 14 000. pood üllatab külastajaid oma teatrilikus stiilis kontseptsiooniga, mis annab klientidele võimaluse oma silmaga näha, kuidas pitsasid valmistatakse. Maailmas on kokku üle 85 turu, kus on Domino’s pitsarestoranid esindatud.\nRohkem infot Domino’s frantsiisi kohta leiab siit.


Piinlikud vead, mida reisides teed - Kasulik - Reisile\nPiinlikud vead, mida reisides teed\n31. detsember 2015, 11:40\nReisides teiste kultuuride kohta õppimine on alati lõbus, kuid kui enne minekut piisavalt kohalikust elust ei tea, võib juhtuda äpardusi, mida parema meelega väldiksid, vahendab News.com.au.\nIlmselt oleme harjunud, et kaugemale reisides peame olema tähelepanelikumad oma käitumise suhtes, et mitte sattuda vastuollu kohaliku kultuuriga. Siiski ei tasu kultuuride eripärasid kaugelt otsida ning juba Euroopas reisides võib teadmatus tagasilööke pakkuda.\n1. Kreeka – ära lehvita. Kreekas tavapäraselt sellist tervitusvormi ei kasutata, sest seda võib tõlgendada ka solvava žestina, seda eriti siis, kui kõik viis sõrme on välja sirutatud.\n2. Hiina – ära nuuska toidulauas. Kuigi selline komme ei ole tervitatav üheski kultuuris, siis Hiinas peetakse seda üheks suurimaks etiketiveaks. Hiina kultuuris laua ääres nuuskamine on võrdeline meil tänaval sülitamisega, mida hiinlased harrastavad usinalt.\n3. Venemaa – ära suru kellegi kätt üle ukseläve. See komme on küll suuresti ka Eestis levinud, kuid väike meeldetuletus enne Venemaale reisimist on alati hea. Kui on soov kellegagi kätt suruda või muud moodi tervitada, siis tuleb eelnevalt veenduda, et teie vahele ei jää uksepiita.\n4. Iirimaa – ära küsi Iiri autopommi kokteili. Kuigi autopommi kokteil võib mõnes muus riigis olla baarides ja klubides täiesti tavaline menüü osa, siis nimest lähtuvalt, ei tasuks seda Iiri pubides liialt valjult nõuda.\n5. Hinduismi usku rahvad – ära kunagi võta midagi vastu vasaku käega. Riikide hulka, kus seda ei taluta, kuuluvad muuhulgas India, Malaisia ja Singapur. Vasakut kätt peetakse mustaks ja sellega ei tohiks midagi vastu võtta, eriti toitu.


Ilm ja inimesed: Väljavõtted Karl Linné eluloost\nKarl Linné lõi teatavasti tänapäevase süstemaatika alused, tähtsaimaks saavutuseks on binaarne nomenklatuur. Tema kohta öeldi, et kui ta oli vaid mõni aasta vana, siis jättis ta nutmise kohe järele, kui talle anti mõni taim kätte. Lemmiktaimeks kujunes talle harakkuljus (Eestis teda pole just liiga palju, aga hajusalt siiski; tegemist on väga tagasihoidliku ja lihtsa taimega).\nTa tundis enda väljapaistmisest suuremat uhkust kui ükskõik kes teine. Näiteks oli tema tagasihoidlikuks viimaseks sooviks saada hauakirjaks "Botaanikavürst" (ta suutis anda nime 13 000 taime-ja loomaliigile). Ta arvas, et temast suuremat botaanikut ja zooloogi pole eales sündinud ja et tema liigitussüsteem on suurim teadussaavutus.\nTema teiseks peatunnuseks oli palavikuline kiindumus seksi. Teda rabas kõige muu hulgas merekarpide sarnasus naise häbemega. Ühe karbilise kehaosad said nimeks vulva, labia, pubes, anus ja hymen.\nPeale selle, et ta liigitas taimi nende sigimisorganite järgi (mis on tegelikult ka õige), omistas ta neile inimliku erootilisuse. Taimede õite ja viljastumise toimumise kohta kasutas ta ohtralt väkljendeid: "valimatus sugulises läbikäimises", "viljatud liignaised" (mõeldud on seda, et mõnede taimede õies on emakad, mis pole viljastumisvõimelised) ja "pulmavoodi".\nAastaaegade ja üldse taimede elu kohta võib tema töödes leida veelgi rabavamaid näiteid, olgu esitatud neist üks. "Armastus ei jäta taimigi puutumata. Sugupooled peavad pulmi..., näidates oma suguelundite abil, kes on isane, kes emane. Õite kroonlehed on otsekui pulmavoodi, mille Looja on kaunisti üles teinud, kaunistanud uhkete eesriietega, lõhnastanud magusasti, et pruut ja peigmees saaksid seal veeta kirgliku pulmaöö. Kui voodi nõnda valmis, on peigmehel aeg emmata armastatud mõrsjat ja temale anduda."\nÜks taimeliik sai nimeks Clitoria, mistõttu pole imestada, et teda peeti veidrikuks. Ikkagi, tema liigitussüsteem osutus parimaks. Ta asendas pikad lohisevad nimed tabavate ja lühikestega. Enne ted ei võinud botaanik kunagi kindel olla, kas Rosa sylvestris alba cum rubore, folio glabro on sama taim, mis Rosa sylvestris indura seu canina. Linné nimetas taime lihtsalt Rosa canina ja asi oligi lõpetatud. Tol ajal (ja praegugi) on üht ja sama liiki väga sageli mitmekordselt kirjeldatud ja talle mitu nime antud, mistõttu see külvab väga sageli segadust.\nMuide, tol ajal kasutati väga sageli taimenimedena vulgaarsusi, näiteks märapeer, alasti naised avaperse jne. Viimaks arvati, et sellised asjad tuleks välja rookida, kuid Botaanikavürst külvas sääraseid nimesid juurde, näiteks on ühe molluski nimi tänapäevani Crepidula fornicata (hooraja). Paljud sarnased nimed siiski kadusid käibest.\n"Kõiksuse lühiajalugu" põhjal\nTegelikult esitatakse ka tänapäeval sarnaseid teadustekste - arvatavasti seetõttu, et nii on inimestele arusaadavam. Lapates ajakirju ja muid raamatud, leidsin lõpuks ühe kirjelduse, mis sarnaneb õige palju Linné stiiliga, ainult et uues kuues. Toon selle siin ka ära.\n"Perekond liudik on üks algelisemaid liudseente seas. Seene viljakeha on ühtaegu nii abieluvoodi kui ka häll. Ühes rakus kokku saanud isas-ja emastuuma kaitseks ehitataks ematuuma genoomis sisalduva info alusel liudseene viljakeha. Eoslava, kus eoskotid arenema hakkavad, on vooderdatud "ema" hüüfidega. Pildil (toodud on ühe teadmata liiki liudiku 2 tumedat viljakeha mõningase suurenduse all - autori märkus) on valmiv viljakeha: liuakujuline voodi/häll on küll valmis, aga tuumad seal sees pole veel liitunud. Veel pole eoskotte ega eoseid, mille järgi saaks määrata liudiku liiki."\nKullman, Bellis . Seksiv seen. EL, 11/2004\nPostitas Jüri kell 23:03\nTeemad: Keel ja inimesed


Põllumajanduslike majapidamiste tulud ja majandustegevus ELi statistikas\nPõllumajandusliku raamatupidamise andmevõrk võimaldab Euroopa Komisjonil koguda andmeid Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulude ja majandustegevuse kohta, et teha teadlikke otsuseid ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kujundamisel.\nNõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk\nTeistele institutsioonidele ja üldsusele põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrgu andmetel põhinevatele iga-aastastele analüüsiaruannetele lihtsa ja mugava juurdepääsu tagamiseks avaldatakse valitud sektoreid käsitlevad aruanded selleks ettenähtud veebilehel.\nMäärusega sätestatakse põllumajandusliku raamatupidamise võrreldavate andmete kogumise eeskirjad kogu ELis. Neid andmeid kasutatakse põllumajanduslike majapidamiste tulude iga-aastaseks kindlaksmääramiseks ja nende majandustegevuse analüüsimiseks. Andmeid kogutakse igal aastal enam kui 80 000 põllumajanduslikust majapidamisest koosneva valimi põhjal.\nRaamatupidamisandmete kogumise protsess\nELi riigid vastutavad vaatluste eest oma territooriumil. Iga ELi riik peab määrama kontaktasutuse, mis korraldab erinevatest allikatest (nt põllumajanduslikest majapidamistest, raamatupidamisbüroodest) andmete kogumist ning edastab need elektroonselt komisjonile.\nRiikliku komitee ülesanne on valida aruandvad majapidamised (st vaatluses osalevad majapidamised). Kui ELi riigil on mitu piirkonda, võib riiklik komitee luua piirkondlikud komiteed.\nIga aruandev majapidamine esitab küsimustiku kujul täidetava põllumajandusaruande. Kogutavad ja komisjonile esitatavad andmed on kõigis ELi riikides identsed, sõltumata raamatupidamistavadest ja andmete kogumisprotsessi korraldusest.\nMäärusega (EL) nr 1318/2013 muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1217/2009 (põllumajanduslikku raamatupidamise andmevõrku käsitlev peamine õigusakt) ning sätestatakse andmevõrgu eeskirjades mõningaid muudatusi.\nKõnealuse määrusega antakse komisjonile volitused võtta vastu delegeeritud ja rakendusakte. Delegeeritud volituste raames antakse komisjonile õigus\nmuuta ELi riikide piirkondade loetelu (osal ELi riikidel on ainult üks piirkond, kuid eelkõige suuremate ELi riikide territoorium on jagatud väiksemateks osadeks ehk piirkondadeks);\nkehtestada aruandvate majapidamiste majandusliku suuruse ja aruandvate majapidamiste valimiplaani kindlaksmääramise eeskirjad;\nmääratleda põllumajanduslike majapidamiste põhikategooriatesse liigitamine;\ntäpsustada kogutavate raamatupidamisandmete peamised rühmad ning võtta vastu andmekogumise üldeeskirjad.\nNende delegeeritud volituste alusel sätestatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1198/2014 eeskirjad, millega täiendatakse määrust (EÜ) nr 1217/2009 (nt põllumajandustootmisviiside vaheline vastavus ja kogutavate raamatupidamisandmete põhirühmad).\nRakendusvolituste osas sätestatakse komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/220 nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 rakendamise eeskirjad. Need hõlmavad iga põllumajandusaruandega kogutavate raamatupidamisandmete rühma üksikasjalikku kirjeldust ja igas riigis kohaldatavaid künniseid.\nVastavalt määrusele (EÜ) nr 1217/2009 ei tohi andmeid avaldada ega kasutada muudel kui ühise põllumajanduspoliitika vajaduste täitmise eesmärkidel. Näiteks ei saa ametiasutused kasutada neid andmeid maksustamise eesmärkidel ega muude nõuete täitmise jälgimiseks.\nMääruses nähakse ette, et komisjoni abistab põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee, mis koosneb kõigi ELi riikide esindajatest.\nMäärus (EÜ) nr 1217/2009 jõustus jaanuaris 2010 ja määrusega (EL) nr 1318/2013 sätestatud muudatust kohaldatakse 1. jaanuarist 2014.\nLisateavet leiate Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi veebilehelt.\nMäärus (EÜ) nr 1217/2009\nELT L 328, 15.12.2009, lk 27-38\nMäärus (EL) nr 1318/2013\nELT L 340, 17.12.2013, lk 1-6\nKomisjoni 1. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1198/2014, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 321, 7.11.2014, lk 2-6)\nKomisjoni 3. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/220, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad (ELT L 46, 19.2.2015, lk 1-106)


Õuemööbli tarvikud - Supermarket\n-- Õuemööbli katted\nAvaleht » Mööbel » Õuemööbli tarvikud\nÕuemööbli katted (67)\n315594 Adjustable Furniture ..\nKeep your outdoor furniture and floor from being scratched and damaged with these M8 furniture feet. Made of plastic and steel, the leveling feet are durable and easy to install with M8 size. The glides help to level your furniture and get rid of the..\nKeep your outdoor furniture and floor from being scratched and da..\nNature aiamööblikate ümma..\nNature aiamööblikate sobib ümmargusele aiamööblikomplektile. UV-kindlast polüetüleenist valmistatud tumehall kate kaitseb teie mööblit erinevate ilmastikutingimuste ja tolmu eest. Katte allosas on aasad ja pingutusnöörid.Värvus: grafiithallMaterjal: ..\nNature aiamööblikate sobib ümmargusele aiamööblikomplektile. UV-k..\nNature aiamööblikate kandi..\nNature aiamööblikate sobib kandilistele aiamööblikomplektile. UV-kindlast polüetüleenist valmistatud tumehall kate kaitseb teie mööblit erinevate ilmastikutingimuste ja tolmu eest. Katte allosas on aasad ja pingutusnöörid.Värvus: grafiithallMaterjal:..\nNature aiamööblikate sobib kandilistele aiamööblikomplektile. UV-..\nAiakiige katted, 2 tk, 6 kin..\nKvaliteetne aiakiige katte komplekt on sobilik aasta läbi aiakiige ja muu aiamööbli kaitsmiseks mustuse, tuule, vihma ja UV-kiirguse eest. Kate on valmistatud vastupidavast polüetüleenist, mis on ilmastikukindel, UV-kindel, rebenemiskindel ja seega s..\nKvaliteetne aiakiige katte komplekt on sobilik aasta läbi aiakiig..\nAiakiige katted, 2 tk, 10 ki..\nAiamööblikatted, 2 tk, 12 ..\nToekas aiamööblikatte komplekt on sobilik aasta läbi rotangikomplektide kaitsmiseks mustuse, tuule, vihma ja UV-valguse eest. Seda saab kasutada ka pinkide või laudade kinni katmiseks. Kate on valmistatud vastupidavast polüetüleenist, mis on vettpida..\nToekas aiamööblikatte komplekt on sobilik aasta läbi rotangikompl..\nAiamööblikatted, 2 tk, 10 ..\nToekas aiamööblikatte komplekt on sobilik aasta läbi rotangikomplektide kaitsmiseks mustuse, tuule, vihma ja UV-valguse eest. Seda saab kasutada ka pinkide või laudade kinni katmiseks. Kate on valmistatud vastupidavast polüetüleenist, mis on vee-, UV..\nAiamööbli katted, 2 tk, 8 ..\nAiamööbli katted, 2 tk, ga..\nToekas aiamööblikatte komplekt on sobilik aasta läbi rotangikomplektide kaitsmiseks mustuse, tuule, vihma ja UV-valguse eest. Seda saab kasutada ka grillide, pinkide või laudade kinni katmiseks. Kate on valmistatud vastupidavast polüetüleenist, mis o..\nKaubaalustest diivani seljat..\nKaubaalustest diivanile mõeldud seljatugi on ideaalne lisavarustus teie aiamööblile. Vastupidavast rauast valmistatud seljatugi on vastupidav, ilmastikukindel ja sobib õues kasutamiseks. Sellel on kaks nurka, mida saab hõlpsasti komplekti kuuluvate p..\nKaubaalustest diivanile mõeldud seljatugi on ideaalne lisavarustu..\nNautige mugavalt ilusat ilma puidust seljatoega kaubaalustest diivanil. Seljatoel on tugevad teraspostid, mis lisavad sellele stabiilsust. Ülemine varras on valmistatud männipuidust, mis muudab selle tugevaks ja vastupidavaks. Diivani seljatugi lisab..\nNautige mugavalt ilusat ilma puidust seljatoega kaubaalustest dii..\nNautige mugavalt ilusat ilma puidust seljatugede komplektiga kaubaalustest diivanile. Seljatugedel on tugevad teraspostid, mis lisavad sellele stabiilsust. Ülemised vardad on valmistatud männipuidust, mis muudab need tugevaks ja vastupidavaks. Diivan..\nNautige mugavalt ilusat ilma puidust seljatugede komplektiga kaub..


Piirkondlik mullakaitse toetus 2022 | PRIA\nPiirkondliku mullakaitse toetuse (edaspidi MULD) eesmärgiks on tagada erodeeritud ja turvasmuldade jätkusuutlik kasutamine, piirata kasvuhoonegaaside emissiooni ja mullaerosiooni (sh deflatsiooni), vähendada toitainete leostumist ning säilitada ja suurendada mulla orgaanilise aine sisaldust.\nMeetme eelarve 2022. aastal esitatud taotluste rahastamiseks on 650 000 €.\nAlates 2022. aastast näete oma kohustuste andmeid uue e-PRIA menüüpunktis „Pindalateenused“ valides „Pindalatoetuste lisateenused“.\n2022. aastal saab võtta MULD toetuse 1-aastast kohustust. Sel juhul on kohustuseperiood, mille jooksul tuleb toetatavaid tegevusi ellu viia, üks kalendriaasta.\n5-aastase kohustuse üleandmiseks-ülevõtmiseks tuleb PRIAle saata mõlemapoolselt digiallkirjastatud vabas vormis avaldus e-posti aadressil info [at] pria [dot] ee ().\nMULD toetuse saamise nõuded\nMULD toetusega seotud nõudeid tuleb täita kogu 1- või 5-aastase kohustuseperioodi jooksul (vt punkti Kohustused).\nTaotleja peab täitma kohustuseperioodi jooksul kogu majapidamise põllumajandusmaal ja põllumajanduslikus tegevuses maaeluministri 17. aprilli 2015. a määruse nr 32 „Otsetoetuste saamise üldised nõuded, ühtne pindalatoetus, kliima- ja keskkonnatoetus ning noore põllumajandustootja toetus” §-s 12 sätestatud püsirohumaa säilitamise nõudeid. Infot püsirohumaade säilitamise kohta saab PRIA kodulehelt.\nToetusõiguslikku maad, millele taotletakse MULD toetust, tuleb hoida rohukamara all, mis peab olema rajatud hiljemalt taotlemise aasta 15. juuniks.\nRohukamarat võib uuendada ainult otsekülvi ja pealekülvi teel. Turvasmuldadel on rohumaa uuendamine lubatud üks kord kohustuseperioodi jooksul randaalimise ja freesimise teel.\nKui taotlejal on olemas MULD toetusega seotud veebileht, peab ta selle kaudu teavitama avalikkust, et asjakohane tegevus on viidud või viiakse ellu Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist saadud toetuse abil. Selleks tuleb kodulehel avaldada MAK logo ja Euroopa Liidu embleem ning esitada tegevuse lühikirjeldus. Toetuse teavitamisega seonduv on reguleeritud maaeluministri 22.12.2015. a määrusega nr 26. Täiendav info on kättesaadav PRIA kodulehel.\nMULD toetuse tingimused on sätestatud maaeluministri 22.04.2015. a määrusega nr 40 „Piirkondlik mullakaitse toetus“.\nTäpsemat infot MULD toetuse nõuete ja taotluse täitmise kohta saab lugeda juhendist „Abiks taotlejale“.\nMULD toetuse 5-aastase kohustuse puhul tuleb nõudeid täita 5 järjestikusel kalendriaastal (kohustus) ning kohustuse jätkamist tuleb kinnitada igal aastal MULD toetuse taotlemisega.\nMULD toetuse 1-aastase kohustuse puhul on kohustuseperiood, mille jooksul tuleb toetatavaid tegevusi ellu viia, üks kalendriaasta.\nMULD 5-aastast kohustust võib üle anda alates teisest kohustuseaastast. Kohustuse ülevõtmisel taotleja enda kohustus ja ülevõetud kohustus liidetakse ning kohustuse kestuseks loetakse lühemat aega kestnud kohustuse kestus, st kohustuse ülevõtja kohustuseperiood võib pikeneda. See kehtib nii kohustuse osalise kui ka täieliku ülevõtmise korral.\nMULD 5-aastast kohustust saab asendada osaliselt või täielikult poolloodusliku koosluse hooldamise (edaspidi PLK) kohustusega. Kohustuse asendamisel peab taotleja võtma PLK kohustuse, mille kestus on üks kalendriaasta.\nMULD 5-aastast kohustust saab suurendada kuni 20% esimese kohustuseaasta kohustusealuse maa pindalast. Kohustuse suurendamisel üle 20% algab uus, 1-aastane kohustus.\nÜlevõtmise teel alanud MULD kohustust suurendada ei saa. Soovi korral saab taotleja võtta uue, 1-aastase kohustuse.\nMULD 5-aastase kohustuse vähendamine ei ole lubatud. Kohustuse vähendamisel nõutakse makstud toetus tagasi selle maa osas, mille võrra on kohustusealuse maa pindala vähendatud.\nPRIA teeb MULD toetuse taotluste osalise või täieliku rahuldamise või rahuldamata jätmise otsused 10. veebruariks 2023. a. Toetused makstakse taotleja arveldusarvele hiljemalt 30. juuniks 2023. a.\nMULD toetuse määr ühe hektari maa kohta on 50 €/ha.\nMULD toetus on üks seitsmest MAK 2014-2020 põllumajandusliku keskkonnatoetuse alameetmest, mille taotlemise korral on Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 II lisas sätestatud maksimaalne toetuse suurus hektari kohta:\nKui taotleja ületab keskkonnasõbraliku majandamise, MULD, piirkondliku veekaitse, keskkonnasõbraliku puuvilja- ja marjakasvatuse, keskkonnasõbraliku köögivilja-, ravimtaime- ja maitsetaimekasvatuse ning maasikakasvatuse, kohalikku sorti taimede kasvatamise ja PLK toetuseid taotledes hektari kohta makstavat maksimaalset piirmäära, siis ületava osa eest talle toetust ei maksta.\nMaaeluministri 22.04.2015 määrus nr 40 "Piirkondlik mullakaitse toetus"


Kommentaarid: KAITSJA: politseinik tarvitas alkoholi isiklikel põhjustel ja maksis ränka hinda\nSiim Randla, 27. detsember 2018 07:15\nřřřřř/ 30. detsember 2018 21:59\n142. kilomeetril kraavi autoga kraavi sõitis - kui palju on toimetaja joonud juba?\nÕiguskaitseorganid(grupeering-bande) koordineeritud koostöös ei otsi! AGA hulkuvad! SariMõrvarid-Sad/ 29. detsember 2018 05:28\nSariMõrvarid-Sadistid, piinu nautivad julmurid, seksuaalperverdid ja seksuaalkurjategijad , kes rahuldust saavad teiste inimeste piinadest, jätkuvalt vabaduses.\n27. detsember 2018 19:03\nMis on peale isikliku põhjuse veel alkoholi joomiseks? Riiklik põhjus, kollektiivne põhjus?\nei keegi/ 27. detsember 2018 18:21\npuhas mörvar pole vahet kas on 0,75 vöi o,81 promilli ,,,,,eluaegne\nKodanik./ 27. detsember 2018 16:18\nPeale karjääri on daam kaotanud ka eneseväärikuse. Tulla sellise lapse jutuga inimeste ette ei näita just erilist ajupotensiaali.Kas nüüd loodetakse karistuse ümbervaatamist ja purjusolekut õigustava seisukoha võtmist. Milleks kaitsja õigustusi otsiv seisukoht.Ah jah, kui jõi endale kuuluvat alkoholi,kas see on kraavi järel teine kergendav asjaolu.\nsama siin./ 27. detsember 2018 14:09\nalkoholi tarvitan ikka isiklikel põhjustel.\nAndres/ 27. detsember 2018 14:02\nEks ta õige ole. Saritrahvija vist oli. Mida külvad...\npolitseinikule/ 27. detsember 2018 13:36\nka politseinik on inimene ja igas olukorras politseinikuks jäämist nõuda on ebainimlik. kas pärast tööd, kui vorm kappi riputatud, ei tohigi ennast vabaks lasta ja veidi napsu võtta. väikeses asulas, kus kõik kõiki tunnevad, on muidugi raskem, seal peab jääma viisakamaks.\nTaavi/ 27. detsember 2018 12:15\nJust selliste ahvide pärast ongi normaalsetele inimestele keelatud alkoholi tarvitanuna autot juhtida. Nemad oma kanaaju ja oskuste puudumisega ei suuda ka kaine peaga autot juhtida, saati siis alkoholi tarvitanuna. Kohe kraavi kui lonksu võtavad. Nüüd saab rahulikult kogu näo rauda täis lüüa. Politseinik peaks üldse kolm korda karmima karistuse saama kui teised.\nPolitseinik / 27. detsember 2018 11:14\npeab oma käitumises jääma politseinikuks igas olukorras,igas kohas ja igal ajal, kui seda ei suutnud,siis ei sobi politseinikuks,pole vaja niisuguseid vabandusi,otsigu endale mõni teine amet.\nS/ 27. detsember 2018 11:09\nPolitsei peaks oleme eeskujuks ja seda enam et naisterahvaga tegemist?????? Needid värgid jne ja muud lisad!!! Haloooooo\nA/ 27. detsember 2018 11:08\nNo jeed needid juba kulmu peal ütleb kōik! Hipide värk\nAo/ 27. detsember 2018 10:58\nTallinna-Pärnu-Ikla maantee 142. kilomeetril kraavi autoga kraavi sõitis - Ma küsiks aasta lõpus - kas ajakirtjanikul peab olema haridus ja haritus?! ugupeetud toimetaja ja vanemtoimetaja - olge head ja VAADAKE NMING LUGEGE tekst üle enne kui lasete avaldada mingi artikli. Tuleks ajakirjanikuna tööle kui ülikooliharidust vaja ei ole...\nlihtsalt hämamisega./ 27. detsember 2018 10:51\ntarvitasin pärast avariid ja enne poliisi / 27. detsember 2018 10:43\nalkoholi .kas ise ka usub seda .me kõik maksame ränka hinda .kui joobes politseile vahele jääme ,nii,et ei tasu mullikesi välja ajada .\nSilvia/ 27. detsember 2018 10:34\nTuli peolt... Pidu peaks olema midagi ilusat ja pidulikku, aga mitte lauslakkumine...\nasd/ 27. detsember 2018 10:29\nKüsiks veel, et kas olete mõelnud, mida need "alkoholi jõin alles pärast õnnetust" vigurdamised endaga kaasa toovad? Ise vastan: algul selle, et igasugused geeniused hakkavad autos 0.5L viinapudelit hoidma, et vajadusel samasugust lolli vabandust saaks kasutada. Ja seepeale keelatakse igasugune alkoholi transportimine ära. Ühesõnaga lasteaiale tuleb vastata lasteaia võtetega.\nasd/ 27. detsember 2018 10:24\nPolitseinikud ja riigikogulased on tavakodanikule eeskujuks ja kui mõlemad kriminaalse teoga vahele jäänuna kasutavad lapsikuid väiteid "alkoholi jõin alles pärast õnnetust", siis on SEEGI EESKUJUKS: luiskame ja hämame terviseks. Ilmselgelt on meil hetkel ühiskonnas väga kehvasti vastutuse tunnetamisega. Ei ole päris nii, et eile olin riigikogulane või politseinik, täna enam ei viitsinud ja hakkasin joodikuks.\nHorros/ 27. detsember 2018 10:05\nKui juba lapsele selline vuffel nimi on pandud. ega siis käbi kännust kaugele kuku. Äge on aga Eesti Politsei ja politseikooli tase ja nö sõel, julgelt võib öelda, et OLEMATU. Nende mitmekümmne nn iseseisvusaasta jooksul oleks olnud aega ja võimalust küll, et miilitsa tasemelt edasi liikuda, kuid arengut EI OLE. Selliste juhtumite regulaarne esinemine näitab, kui mäda võib see organisatsioon veel seest olla.\nkr-di kitse häma/ 27. detsember 2018 09:42\nMaamiis/ 27. detsember 2018 09:35\nRepinski ei olnud ju milleski süüdi See ol vist ainuke asi mille eest teda kiita saab ,et joodikul naisterahvast ahistada ei lasknud ! Joodik on ju ikka Dimitrev ,kes istub tänu Sirgile RK edasi\n27. detsember 2018 10:20\nsee on ju tore/ 27. detsember 2018 09:26\net isiklikel põhjustel. mina tarvitan alkoholi sunniviisiliselt või siis riigi heaolu(aktsiis) nimel.\nzz/ 27. detsember 2018 09:18\n..keerutab..idikas..teadis ju kui nii, et kui võtab lisaks on krimijoove..tähendab oli juba enne täiesti kapsas..\n@irw/ 27. detsember 2018 09:15\nHakkas jah, pärast kraavisõitmist. Iga tark roolijoodik joob pärast auto seismapanemist. Isegi tsiklimehed teevad niimoodi: Elas kord, oli kord nisuke lugu: ajas poliismen tsiklisti taga. Sai teise kätte tsiklimehe koduukse ees. Aga ilm oli vihmane ja vastik ja tsiklimees paluma, et mul nahksadul, lase ma panen motika garaaži ära, siis räägime edasi. No võmm oli nõus. Tsiklimees viis motika garaaži ja tagasitulles oli tal viinapudel käes. Ütles - brrhhh, nii külm ja vastik, ja pani tubli lõuatäie otse pudelist. Pakkus siis võmmile ka, et tahad ka ve?\nVihkaja/ 27. detsember 2018 09:13\nTundub,et sellest Indrek Sirgist on saanud musta valgeks rääkija kes ei adu tegeliku olukorda.Ei ole kuidagi võimalik tuvastada juhtimishetkel olevat alkoholijoovet.Mõõdetakse see joove mis on menetlustoimingute aeg kontrollimisel ja seda käsitletakse just selle joobena mis oli juhtimisel.Politseiametnik ei hakka ju peale jooma pärast teelt välja sõitu,aga selle loo puhul väidetav sügav isiklik mure tähendab,et pole sobilik politseis töötamiseks,kui ei suuda tööd ja eraelu lahus hoida.\nXXX/ 27. detsember 2018 09:12\nHuvitav, et näiteks Repinski puhul läks samasugune jamajutt läbi küll. Mõne teisegi puhul on sama juhtunud.\nkraavisõit / 27. detsember 2018 09:06\noli põhjuseks miks närv vastu ei pidanud ja pidi pudeli haarama,mis igal korralikul autojuhil on esmaabi kotikeses.\nirw/ 27. detsember 2018 09:01\nPeale kraavisõitmist hakkad jooma??.... vaid peast politseinik on selliseks käitumiseks võimeline.\nisversusver/ 27. detsember 2018 08:47\nsellist põhjust ei ole olemas, mis sunniks politseiniku purjus peaga rooli ronima\nRS2/ 27. detsember 2018 08:36\nPalun siis võtta arvesse, et mina tarvitan alkoholi laialdaselt avalikul põhjusel. ;)\n27. detsember 2018 07:34\nImelik oleks olnud, kui kaotas töökoha, aga karjäär politseis jätkus või vastupidi. Vaadake mida te kirjutate õhtulehesoperdised.


EKRE aseesimees Jaak Madison näeb erakonda lähiajal Eesti poliitikas suuruselt kolmandana - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » EKRE aseesimees Jaak Madison näeb erakonda lähiajal Eesti poliitikas suuruselt kolmandana\nEKRE aseesimees Jaak Madison näeb erakonda lähiajal Eesti poliitikas suuruselt kolmandana\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimehe Jaak Madisoni sõnul on EKRE eesmärk olla järgmistel Riigikogu valimistel häälte saagilt esikolmikus ning saada uues Riigikogus vähemalt 20 kohta.\nEesti Rahvusringhäälingu veebisaates “Otse uudistemajast” ütles Jaak Madison välja mitmed EKRE-t puudutavad seisukohad, mida Uued Uudised alljärgnevalt ka vahendavad.\nEKRE mõju kasvust: “Meie eesmärk pole tõusta ühe kuuga 20 protsendi peale, vaid kasvatada oma toetust iga kvartaliga üks-kaks protsenti. Selline järjepidev ülestöötamine kinnistab valijaid.”\nEKRE toetajate sihtgruppidest: “Meie jõuline sõnum ja keelekasutus on tõesti meestele rohkem vastuvõetav, aga mis minu jaoks oli üllatav, meie toetus oli noorte valijate seas kasvanud 12-13 protsendile. Kerge tõus oli ka naiste seas. Ehk me tegeleme oma sõnumite korrigeerimisega ka nende valijagruppide seas, sest me oleme erakond kogu Eestile.”\nVastus selle kohta, miks on üldpildis esikohal just kolm erakonna tipptegelast: “See, et meie kolm paistame rohkem meedias silma, tuleneb ühelt poolt meie tööst Riigikogus. Ja see on küsimus ka meediale endale, kes ise helistab Madisonile või Helmetele, mitte meie inimestele piirkondades.”\nEKRE väidetavast sallimatusest: “On kurioosne, et sallimatuses süüdistavad meid tihti inimesed, kes ise ei salli teistpidi arvamusi kui nende enda oma. Selline silmakirjalikkuses avaldus näiteks Tiit Ojasoo ja NO99 teatri puhul. Kujutage ette, mis juhtunuks, kui naisepeksja olnuks mõni EKRE lihtliige? Sellest räägitaks siiani. Aga kui selle sama NO99 juhtliikmed teevad maksumaksja rahaga tehinguid oma enda MTÜ-dega, siis kedagi see ei huvita. Päev läbi räägitakse vaid Kriegerist.”\nVõimalikust koalitsioonist oravaparteiga: “Reformierakond peaks loobuma nõusolekust aktsepteerida järgmist immigrantide jaotuskava. Nad peaks nõustuma sellega, et kooseluseadus ei rakendu. Ja et Tartu rahuleping jääb kehtima ning praegu alla kirjutatud Eesti-Vene piirileppelt võetakse allkiri ja alustatakse uusi läbirääkimisi. Need on põhimõttelised tingimused, kus meie järgi ei anna. Aga ma arvan, et need tingimused pole Reformierakonna jaoks ületamatud.”\nPraegusest peaministrist: “Jüri Ratasel on alati soov saada läbi kõikide osapooltega ja leida kuldne kesktee. Aga see on keeruline juba tema oma erakonnas, kus on nii rahvuslik kui ka vene pool. See on keeruline ka koalitsioonis, kus on vastandlikud IRL ja sotsid. Siin heast soovist ja inimlikust tahtest alati ei piisa. Need kombinatsioonid, mis ta oma erakonna sees ja valitsuses on kokku langenud, pole tema natuurile soodsad.”\nEttevõtjate mõneti soosivast suhtumisest sisserändesse: “Teatud tüüpi ettevõtjad või liidud teevad küll lobby-tööd, aga seda ei kosta üle-eestiliselt. Raplamaa ehitusettevõtja ei helista poliitikule, et suurendage sisserändekvooti. Meile tuleb igal aastal viis-kuus tuhat inimest endistest NLiidu riikidest, ennekõike Valgevenest ja Ukrainast. Nad tahavad siia tulla küll. Sisserändekvoodi lõdvendamine selles kontekstis viiks meie rahvastiku tasakaalust välja.”


kirik | Maarja Eik - ajaveeb\nYou are currently browsing the tag archive for the ‘kirik’ tag.\n3-ainsus: jumalik komöödia – 2010 filmiSENSATSIOON Austriast\n16/12/2010 in Määratlemata | Tags: 3Faltig, Adele Neuhauser, Harald Sicheritz, jumalik komöödia, kirik, kolmainu, Roland Düringer | Lisa kommentaar\nNägin täna Jeesus-filmi. Tegemist on komöödiaga ning ÜLISÜMBOOLSE käsitlusega 3-ainsusest.\nTegemist on komöödiaga, mille adressaatideks oleme meie. Meie üle naerdakse – ja põhjusega. Pidin samuti naerust kõveraks end naerma, samas teades, ma naeran enda üle.\nPüha Vaim teeb maailmas tööd, on võtnud üll inimese kuju ning müüb kristlikku träni. Asjad ei ole edenenud ning PV otsustab kohalikus baaris muusikali lavastada – “Püha Vaim – superstaar”.\nVana Jumal taevas on otsustanud Jeesuse tagasi saata, et kuulutada apokalüpsi teokssaamist 31. detsembril. Püha Vaim veidi pettunud, kuna 31.-sel lavastuks tema muusikal. Nii üritab Püha Vaim muusikali peaproovi Jeesusele näidates teda Monasse, muusikali naispeaosalisse, armuma panna. Nii see lähebki. Kuid kas Jeesusel ja PV-l õnnestub maailma lõppu edasi lükata?\nFilm on täis sümboleid ja mulle isiklikult mõjus ta siiralt usku turgutavana. Tegemist on ju tugeva kriitikaga meie kui inimkonna aadressil.\nJeesus kui meie sümbol on alguses nt unustanud, kuidas tervendamine käib. Püha Vaim ja Jeesus otsivad siis Piibli üles ja hakkavad seda koos uurima. Samal viisil läheneks Piiblile küllap ka tavaline inimene, kes Piiblit kunagi pole näinud. Film on väärt vaatamist!!!\nOsatäitjatena meeldisid mulle enim Roland Düringer ja Adele Neuhauser, esimene kehastab kohalikku kuradit ja teine Püha Vaimu teenijat, samuti veidi deemonlikku tegelast. Samuti Püha Kolmainu tegelased olid oma rolli väärt, nad hiilgasid ja mitte vähe.\nMuideks, kurat kahetseb ses filmis pattu ja soovib end politseile üles anda… tõeline pööre.\nÜks häädest kaadritest!\nKui Austrias poleks religiooniõpetust, poleks seda filmi; kommentaariks:\nNojah, see oligi enam-vähem kogu päeva sisu. Natuke sai sõbrannaga vesteldud ja raamatut loetud.


Teisenda MBait/s mõõtühikuks kBait/h (Andmete edastuskiirus)\nMBait/s to kBait/h\nTeisenda MBait/s mõõtühikuks kBait/h:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '692 MBait/s'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Andmete edastuskiirus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '15 MBait/s na kBait/h' või '56 MBait/s to kBait/h' või '97 MBait/s -> kBait/h' või '73 MBait/s = kBait/h'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(20 * 40) MBait/s'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '692 MBait/s + 2076 kBait/h' või '78mm x 10cm x 79dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on kBait/h ühes MBait/s?\n1 MBait/s = 0,277 777 777 777 78 kBait/h - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada MBait/s mõõtühikuks kBait/h teisendamiseks.


Eesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.2 “Põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise parandamise investeeringutoetus” tingimused – Riigi Teataja\nEesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.2 “Põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise parandamise investeeringutoetus” tingimused\nEesti riikliku arengukava Euroopa Liidu struktuurifondide kasutuselevõtuks – ühtne programmdokument aastateks 2004–2006” meetme 3.2 “Põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise parandamise investeeringutoetus” tingimused - sisukord\n§ 2 Meetme eesmärk\n2 TAOTLEJALE JA TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED NING TOETUSE TAOTLEMINE\n§ 4 Toetatavad tegevused ja investeeringuobjektid\n§ 5 Projekti maksumus\n§ 6 Toetuse määr ja suurus\n§ 7 Taotluse esitamine ja tähtaeg\n§ 8 Toetuse taotlusele esitatavad nõuded\n3 TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISE NING TAOTLUSE HINDAMISE KORD\n§ 10 Taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamine\n§ 11 Eelnenud ja järgneva majandustegevuse analüüsimine\n§ 12 Andmete õigsuse kontroll kohapeal\n§ 13 Taotluse hindamise kord ja paremusjärjestuse määramine\n4 TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED\n§ 18 PRIA ettekirjutus\n§ 19 Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine\nVastu võetud 16.04.2004 nr 39\nRTL 2004, 45, 779\n11.06.2004 RTL 2004, 82, 1310 jõust. 21.06.2004\nMäärus kehtestatakse «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 16 lõike 1 alusel.\n(1) Määrus sätestab «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seaduse» § 2 lõike 2 punktis 1 nimetatud arengukava (edaspidi arengukava) kolmanda prioriteedi meetme 3.2 «Põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise parandamise investeeringutoetus» raames ettevõtjale põllumajandussaaduste töötlemise ja turustamise parandamise investeeringutoetuse (edaspidi toetus) andmise eesmärgid, toetatavad tegevused, nõuded taotlejale ja taotlusele, taotluse esitamise tähtaja ja asutuse, kellele taotlus esitatakse, taotluse läbivaatamise tähtaja, taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamise alused ja korra, taotluse hindamiskriteeriumid ja hindamise korra ning toetuse väljamaksete teostamise tingimused ja korra.\n(2) Määruses sätestatud haldusmenetlusele kohaldatakse «Haldusmenetluse seaduse» sätteid, arvestades «Perioodi 2004–2006 struktuuritoetuse seadusest» (edaspidi seadus) tulenevaid erisusi.\n§ 2. Meetme eesmärk\n(1) Meetme üldeesmärk on suurendada põllumajandustoodete konkurentsivõimet nii sise- kui välisturgudel.\n(2) Meetme spetsiifilised eesmärgid on järgmised:\n1) põllumajandussaaduste töötlemise vastavusse viimine turu uuenevate nõudmistega, uute turgude leidmine põllumajandustoodetele ning turustuskanalite parandamine;\n2) töötlemistingimuste parandamine ning töötlemise efektiivsuse suurendamine;\n3) põllumajandustootjatele kasu tagamine;\n4) põllumajandustoodete kvaliteedi parandamine, tekkivate kõrvalsaaduste täielikum ärakasutamine;\n5) keskkonnanõuetele vastavuse ja energiasäästlikkuse tagamine;\n6) innovaatiliste investeeringute soodustamine.\n2. peatükk TAOTLEJALE JA TAOTLUSELE ESITATAVAD NÕUDED NING TOETUSE TAOTLEMINE\n(1) Toetust võib taotleda äriühing, kelle ettevõte on tunnustatud «Toiduseaduse» alusel või tunnustatud või registreeritud «Söödaseaduse» alusel (edaspidi taotleja):\n1) kes töötleb Euroopa Ühenduste asutamislepingu lisas 1 (edaspidi asutamislepingu lisa 1) nimetatud piima, liha, teravilja, puu- ja köögivilja või marju või neist valmistatud piima-, liha-, teravilja-, puu- ja köögivilja- või marjatooteid ja turustabneist valmistatud asutamislepingu lisas 1 toodud tooteid;\n2) kelle toetuse taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta realiseerimise netokäibest moodustas põllumajandussaaduste ja -toodete töötlemisest saadud müügitulu üle 50%;\n3) kelle majanduslikku jätkusuutlikkust võib eeldada vähemalt viie investeeringujärgse aasta osas;\n4) kellel ei ole riiklikke, ka mitte ajatatud maksuvõlgnevusi;\n5) kelle kasutatav põhitooraine pärineb Euroopa Liidu liikmesriigist või Euroopa Liidu kandidaatriigist;\n6) kes, juhul, kui tema valmistoodanguks on lisaks punktis 1 nimetatud toodetele ka asutamislepingu lisas 1 nimetamata tooteid, kasutab põhitoorainena piima, liha, teravilja, puu- ja köögivilja või marju.\n(2) Kui toetust taotletakse pakendamisele ja ladustamisele, siis peavad need tegevused olema taotleja tootmisprotsessi lahutamatuks osaks ning tootmisprotsess peab hõlmama piima, liha, teravilja, puu- ja köögivilja või marjade töötlemist.\n[RTL 2004, 82, 1310 - jõust. 21.06.2004]\n§ 4. Toetatavad tegevused ja investeeringuobjektid\n(1) Taotleja võib taotleda toetust arengukava punktis 3.3.3 nimetatud tegevuste raames määruse § 2 lõikes 2 loetletud eesmärkide saavutamiseks lisas 1 nimetatud investeeringuobjekti (edaspidi investeeringuobjekt ) kohta. Kavandatav investeeringuobjekt peab asuma Eestis.\n(2) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema investeeringuobjekti kohta väljastanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal vähemalt kolm vormikohast ja identset pakkumiskutset (lisa 4) koos pakkumise tehniliste tingimuste loeteluga (edaspidi investeeringuobjekti pakkumiskutse) ja olema saanud vähemalt kolm hinnapakkumist koos pakkumise tehniliste tingimuste loeteluga (edaspidi investeeringuobjekti hinnapakkumine), mis osutavad tehnilisele spetsifikatsioonile. Taotleja ja hinnapakkuja ei tohi omada üksteise äriühingus osalust.\n(3) Kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ei ületa 156 466 krooni, peab taotleja olema väljastanud mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal vähemalt ühe investeeringuobjekti pakkumiskutse ja saanud vähemalt ühe investeeringuobjekti hinnapakkumise. Taotleja ja hinnapakkuja ei tohi omada üksteise äriühingus osalust.\n(4) Toetatava tegevuse osaks võib olla ka kavandatud investeeringuobjektiga kaasnev tellitud projekteerimistöö ja projekteerimiseks vajalik ehitusgeoloogiline ja -geodeetiline uurimistöö ning toetuse avalduse ja äriprojekti ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenus (edaspidi ettevalmistav töö), mille kohta on isik, kellelt taotleja tellis tööd või teenust, väljastanud arve või arve-saatelehe mitte varem kui 1. jaanuaril 2004. aastal ning mille eest on tasutud enne taotluse esitamist.\n(5) Kui ettevalmistava töö käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni, peab taotleja olema ettevalmistava töö kohta väljastanud vähemalt kolm vabas vormis koostatud pakkumiskutset ja olema saanud vähemalt kolm hinnapakkumist. Taotleja ja hinnapakkuja ei tohi omada üksteise äriühingus osalust.\n(6) Toetatava tegevuse osaks ei või olla:\n2) tolli-, sisseveo-, käibe- ja muud maksud, mida hüvitatakse, kompenseeritakse, tasaarveldatakse ja kustutatakse mingil muul moel ning mis ei moodusta osa Eesti üldisest maksusüsteemist või mis on ebaproportsionaalselt suured kulutused projekti mis tahes osale;\n5) liising, kui omandiõigus ei lähe üle taotlejale;\n6) teenustasu pangatoimingute eest, tagatismaksed ja muud sarnased maksed;\n7) transpordivahendite ostmine, välja arvatud transpordivahendile paigaldatavad seadmed, mille eripära tuleneb taotleja poolt töödeldavatest toodetest;\n8) juriidilisteks konsultatsioonideks, raamatupidamisteenuse eest tasumiseks, patentide ja litsentside ostmiseks ning teostatavusuuringuteks, välja arvatud ehitise projekteerimiseks vajalike ehitusgeoloogilisteks ja -geodeetilisteks uurimistöödeks tehtud kulutused;\n9) tasu projekti teostajatele või selles osalejatele enne projekti lõpuleviimist rahalisi laekumisi võimaldavate tööde, teenuste ja kaupade eest;\n11) kasutatud seadmete ostmine;\n12) selliste seadmete ja tehnoloogiliste liinide ostmine, mida kasutatakse asutamislepingu lisas 1 nimetamata toodete töötlemiseks ja turustamiseks;\n13) investeeringud selliste toodete töötlemisvõimsuse suurendamisse sektori tasandil, millele rakenduvad Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika turukorraldusabinõud, ning muude selliste toodete töötlemisvõimsuse suurendamisse sektori tasandil, mille normaalse turuväljundi olemasolu ei ole võimalik tõendada.\n(7) [Kehtetu - RTL 2004, 82, 1310 - jõust. 21.06.2004]\n§ 5. Projekti maksumus\n(1) Paragrahvis 4 nimetatud toetatavate tegevuste (edaspidi projekt ) maksumuse moodustavad:\n2) ettevalmistava töö käibemaksuta maksumus, mis võib olla kuni 12 protsenti punktis 1 nimetatud maksumusest.\n(2) Kui ettevalmistava töö maksumus ületab 12 protsenti lõike 1 punktis 1 nimetatud maksumusest, arvestatakse ettevalmistava töö maksumuseks 12 protsenti.\n(1) Toetust antakse kuni 40 protsenti projekti maksumusest.\n(2) Taotlejale antakse toetust kavandatava projekti maksumuse ja oma- ja laenuvahendite vahe suuruses. Oma- ja laenuvahendite vahe suurust arvestatakse eraldi iga kavandatava majandusaasta kohta, juhul kui projekti teostamine on kavandatud mitmele majandusaastale.\n(3) Maksimaalne taotletav toetuse summa ühe taotleja kohta võib olla taotleja neljakordne taotluse esitamisele eelneva aasta bilansimaht aastas, kuid mitte rohkem kui:\n1) 7 823 300 krooni aastas;\n2) 23 469 900 krooni kolmel kalendriaastal kokku.\n(4) Paragrahvi 4 lõikes 4 nimetatud toetuse avalduse ja äriprojekti ning neis esitatud andmeid tõendavate dokumentide koostamiseks tellitud töö ja teenuse eest makstav toetus ei tohi ületada 15 000 krooni projekti kohta.\n§ 7. Taotluse esitamine ja tähtaeg\n(1) Toetuse taotlemiseks esitatakse selleks ettenähtud tähtajal meetme rakendusüksusele, kelleks on Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (edaspidi PRIA), avaldus, äriprojekt ning neis esitatud andmeid tõendavad dokumendid (edaspidi taotlus) ja avaldus seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud struktuuritoetuse registrisse kandmiseks.\n(2) Lõikes 1 nimetatud dokumendid esitatakse originaaldokumentidena, kui määruses ei ole ette nähtud dokumendi koopia esitamist. Taotlemisel lisatakse ka koopiad kõikidest esitatavatest originaaldokumentidest ja dokumentide koopiatest.\n(3) Toetuse esmakordsel taotlemisel esitab taotleja koos lõikes 1 nimetatud dokumentidega avalduse taotleja andmete põllumajandustoetuste ja põllumassiivide registrisse kandmiseks, kui taotleja andmed ei ole kantud põllumajandustoetuse ja põllumassiivide registrisse.\n(4) PRIA teatab toetuse taotluse esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded.\nToetuse taotlemiseks esitatakse PRIA-le taotluste vastuvõtmiseks volitatud ametniku kaudu:\n1) vormikohane avaldus (lisa 2);\n2) vormikohane äriprojekt (lisa 3);\n3) taotleja esindaja isikut tõendava dokumendi koopia ja seadusjärgset esindusõigust mitteomava isiku puhul tema volitusi tõendav volikiri;\n4) taotluse esitamisele vahetult eelnenud kolme majandusaasta kinnitatud majandusaasta aruannete koopiad;\n5) taotleja esitatud majandusaasta bilansile vastav pikaajaliste kohustuste loetelu taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta viimase päeva seisuga. Loetelus näidatakse ära kreeditori nimi ja kohustuse suurus ning kreeditori kinnitus loetelus märgitud pikaajalise kohustuse täitmise ja maksetähtaja kohta kinnituse väljaandmise kuupäeva seisuga. Kreeditoride kinnitus ei ole vajalik «Põllumajandusreformi seadusest» tulenevate ühistatud vara ja tööosakute kompenseerimise kohustuste kohta;\n6) loetelu põhitooraine tarnijatega seotud lepingutest taotluse esitamisele eelneva kuu esimese päeva seisuga, kus on välja toodud põhitoorainega varustaja nimi, tarnitava põhitooraine kogus, päritolumaa ning lepingu kehtimise aeg, juhul kui tooraine hankimine toimub lepingute alusel. Põllumajandussaaduste töötlemisega tegelevatel tulundusühistutel ei ole põhitooraine tarnijatega seotud lepingute nimekiri nõutav;\n7) mitte varasema kui taotluse esitamisele eelnenud kuu esimese päeva seisuga väljastatud Maksu- ja Tolliameti tõend selle kohta, et taotleja on täitnud tõendi väljastamise päeva seisuga maksuseadustes sätestatud kohustused ja et tal ei ole riikliku maksu maksuvõlga, sh ajatatud maksuvõlga;\n8) ehitusloa või kohaliku omavalitsuse kirjaliku nõusoleku koopia, kui see on nõutav «Ehitusseaduses»;\n9) koopia väljavalitud investeeringuobjekti hinnapakkumisele vastavast investeeringuobjekti pakkumiskutsest koos tehnilise spetsifikatsiooniga;\n10) koopia vähemalt ühest investeeringuobjekti hinnapakkumisest koos tehnilise spetsifikatsiooniga, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus on alla 156 466 krooni, või vähemalt kolmest investeeringuobjekti hinnapakkumisest, kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus on üle 156 466 krooni;\n11) vormikohane hinnavõrdlustabel (lisa 5), kui investeeringuobjekti käibemaksuta maksumus ületab 156 466 krooni;\n12) Veterinaar- ja Toiduameti hinnang kavandatava investeeringuobjekti investeeringujärgse nõuetele vastavuse kohta, kui taotleja on toidukäitleja «Toiduseaduse» mõistes;\n13) kavandatava investeeringuobjekti asukohajärgse keskkonnateenistuse kinnitatud keskkonnamemorandum või selle koopia, kui see on nõutav «Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduse» tähenduses;\n14) mitte varasema kui taotluse esitamisele vahetult eelnenud kuu esimese päeva seisuga taotleja senise tegevuskohajärgse valla- või linnavalitsuse õiend selle kohta, et taotlejale ei ole tehtud ettekirjutust keskkonnakaitsenõuete rikkumise eest või et ettekirjutuses märgitud puudus on kõrvaldatud;\n15) Veterinaar- ja Toiduameti tunnustamise otsuse koopia, Põllumajandusameti tunnustamis- või registreerimisotsuse koopia;\n16) isiku, kellelt taotleja tellis ettevalmistavat tööd, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;\n17) punktis 16 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse koopia.\n3. peatükk TAOTLEJA JA TAOTLUSE VASTAVAKS TUNNISTAMISE NING TAOTLUSE HINDAMISE KORD\n(1) PRIA kontrollib taotluse esitamisel nõutavate dokumentide olemasolu ja taotluse tähtaegset esitamist.\n(2) PRIA teeb väljatrüki taotleja äriregistri kaardist, mille taotleja allkirjastab.\n(4) Kui taotlus koos kõikide nõutavate dokumentidega on esitatud tähtaegselt, registreerib PRIA taotluse infosüsteemis ning teeb väljatrüki seaduse § 9 lõikes 1 nimetatud struktuuritoetuse registrisse kandmise avaldusest kahes eksemplaris, mille taotleja ja vastuvõtmiseks volitatud ametnik allkirjastavad. Volitatud ametnik avab taotlustoimiku, millele lisatakse nimetatud avalduse väljatrükk, taotleja äriregistri kaart ja kontroll-leht. Teine eksemplar avalduse väljatrükist väljastatakse taotlejale.\n(5) Kui taotleja ei esitanud toetuse taotlemiseks kõiki nõutavaid dokumente või ei esitanud taotlust tähtaegselt, taotlust vastu ei võeta ja taotlustoimikut ei avata. Kui taotluse vastuvõtmisel ei saa üheselt tõlgendada nõutava dokumendi vajadust ja sisulist täpsust, siis võtab PRIA taotluse vastu ja volitatud ametnik avab taotlustoimiku.\n§ 10. Taotleja ja taotluse vastavaks tunnistamine\n(1) PRIA kontrollib vastavalt seaduse §-dele 18 ning 19 taotluses esitatud andmete alusel taotleja, tema eelnenud majandustegevuse, kavandatava projekti ja sellele järgneva majandustegevuse vastavust seaduse § 18 lõikes 1 ja käesolevas määruses ettenähtud nõuetele.\n(2) Nõuetele vastavaks tunnistamiseks võrdleb PRIA avalduses ja äriprojektis märgitud andmeid omavahel ning neid andmeid tõendavates dokumentides esitatud andmetega ning analüüsib taotleja eelnenud majandustegevust ja kavandatavale projektile järgnevat majandustegevust kajastavaid finantsmajanduslikke andmeid ja nende omavahelisi seoseid.\n(3) Toetuse taotleja, tema eelnenud majandustegevus, kavandatav projekt ja sellele järgnev majandustegevus on toetuse saamiseks esitatud nõuetele vastav, kui:\n2) kõik võrreldavad andmed, sh analüüsitavad finantsmajanduslikud andmed ja nende omavahelised seosed seda samasust kinnitavad.\n(4) PRIA selleks volitatud ametnik koostab võrdluse tulemuste kohta kontroll-lehe. Kui toetuse taotleja, tema eelnenud majandustegevus, kavandatav investeering või sellele järgnev majandustegevus ei vasta toetuse saamiseks esitatud nõuetele, tuleb kontroll-lehel märkida, millised nõuded ei ole täidetud ja milliste andmete põhjal mittevastavus kindlaks tehti.\n(5) PRIA määrab vastavalt seaduse § 19 lõikele 3 taotlejale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, kui esitatud taotluses või muudes käesoleva määruse alusel esitatud dokumentides on ebatäpsusi.\n(6) Taotleja poolt esitatud andmete kontrollimiseks ja võrdlemiseks on PRIA-l õigus kasutada teiste riiklike registrite andmeid.\n(7) Taotleja või taotluse mittevastavaks tunnistamise korral tehakse taotluse rahuldamata jätmise otsus vastavalt §-le 14.\n§ 11. Eelnenud ja järgneva majandustegevuse analüüsimine\n(1) Taotleja taotluse esitamisele eelnenud majandustegevuse analüüsimiseks arvutatakse äriprojektis märgitud andmete alusel taotluse esitamisele eelnenud kolme majandusaasta kohta eraldi ning kolme majandusaasta aritmeetilise keskmisena järgmised finantsmajanduslikud näitajad:\n1) maksevõime näitaja lühiajaliste kohustuste osas, mille arvutamiseks jagatakse käibevara summa vastava majandusaasta lühiajaliste kohustuste summaga;\n2) likviidsuskordaja, mille arvutamiseks jagatakse käibevara summa, millest on maha arvatud varude summa, vastava majandusaasta lühiajaliste kohustuste summaga;\n3) realiseerimise netokäive töötaja kohta, mille arvutamiseks jagatakse realiseerimise netokäibe summa vastava majandusaasta keskmise töötajate arvuga;\n4) puhaskasum realiseerimise netokäibe kohta, mille arvutamiseks jagatakse puhaskasumi summa vastava majandusaasta netokäibe summaga, mis protsentuaalse suuruse saamiseks korrutatakse arvuga sada;\n5) varade rentaabluse määr, mille arvutamiseks jagatakse puhaskasumi summa vastava majandusaasta varade summaga, mis protsentuaalse suuruse saamiseks korrutatakse arvuga sada;\n6) võlakordaja, mille arvutamiseks jagatakse pikaajaliste ja lühiajaliste kohustuste summa vastava majandusaasta omakapitali summaga.\n(2) Kavandatavale investeeringule järgneva majandustegevuse analüüsimiseks arvutatakse kavandatud kauba, toorme, materjali ja teenuste maksumus realiseerimise netokäibe kohta ja tehakse kindlaks, et kirjeldatud suhtarv iga järgneva majandusaasta kohta väheneb. Selleks jagatakse põllumajandustoodete tootmiseks kavandatava kauba, toorme, materjali ja teenuste maksumus, sealhulgas enda toodetud piima ja liha, teravilja ning puu- ja köögivilja ja marjade maksumus nende realiseerimise netokäibe summaga. Seejärel võrreldakse esimest investeeringujärgset majandusaastat kolme investeeringueelse majandusaasta keskmisega ja iga järgnevat majandusaastat võrreldakse eelneva majandusaastaga.\n(3) Kavandatavale investeeringule järgneva majandustegevuse hindamiseks võrreldakse taotluses ja äriprojektis märgitud kolme taotluse esitamisele vahetult eelnenud majandusaasta ja kavandatavate investeeringujärgsete majandusaastate planeeritud andmeid ning võrdluse alusel hinnatakse, kas:\n1) kavandatava investeeringu järgselt jätkab taotleja majandustegevust alal, mille parandamiseks ta toetust taotleb, vähemalt viie aasta jooksul toetuse viimase osa saamisest;\n2) kavandatava investeeringu järgselt suureneb planeeritav piima, liha, teravilja ning puu- ja köögivilja ning marjade töötlemise netokäive tegevuse osas, mille parandamiseks toetust taotletakse;\n3) investeeringujärgselt kasutatav põhitooraine pärineb Euroopa Liidust või Euroopa Liidu kandidaatriikidest ning kuulub asutamislepingu lisas 1 nimetatud saaduste ja toodete hulka vähemalt viiel investeeringujärgsel aastal.\n§ 12. Andmete õigsuse kontroll kohapeal\n(1) PRIA järelevalveametnikul on taotluses esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks ametitõendi esitamisel õigus viibida taotleja nõusolekul või selle isiku nõusolekul, kellelt taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente kohapeal.\n(2) Järelevalveametnik koostab kontrolli tulemuste kohta kontrollakti, mille allkirjastavad järelevalveametnik ning taotleja või isik, kellelt taotleja investeeringu tegemiseks tellib teenust või tööd või ostab kaupa.\n§ 13. Taotluse hindamise kord ja paremusjärjestuse määramine\n(1) Vastavaks tunnistatud taotlusi hinnatakse. Määruse § 11 analüüsi tulemusi, investeeringu sisu, eesmärki ning taotleja õiguslikku vormi arvestades määratakse paremusjärjestus eraldi taotlejate osas, kes taotlesid toetust piimasaaduste töötlemise ja turustamise parandamiseks, liha töötlemise ja turustamise parandamiseks, teravilja töötlemise ja turustamise parandamiseks ning puu- ja köögivilja ning marjade töötlemise ja turustamise parandamiseks.\n(2) Paremusjärjestuse määramiseks antakse taotlejatele hindepunkte vastavalt lisale 7.\n(1) PRIA peadirektor teeb hindamistulemusi arvestades taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsuse, milles määrab paremusjärjestused eraldi taotlejate osas, kes taotlesid toetust piima töötlemise ja turustamise parandamiseks, liha töötlemise ja turustamise parandamiseks, teravilja töötlemise ja turustamise parandamiseks ning puu- ja köögivilja ning marjade töötlemise ja turustamise parandamiseks. Taotluse rahuldamise ja rahuldamata jätmise otsus vormistatakse PRIA peadirektori käskkirjaga.\n(2) Lõikes 1 nimetatud otsuse teeb PRIA peadirektor 90 tööpäeva jooksul taotluste esitamise tähtaja lõppemisest arvates. Otsuse tegemisel arvestatakse paremusjärjestust ja taotluste rahastamise eelarvet.\n(3) Toetus jäetakse rahuldamata seaduse § 19 lõike 5 ja § 20 lõigete 3 ja 4 alusel.\n(4) Kui ettevalmistavad tööd ei vasta § 4 lõigetes 4 ja 5 toodud nõuetele või kui esinevad seaduse § 19 lõikes 5 toodud alused, siis jäetakse toetuse taotlus rahuldamata ettevalmistavate tööde osas.\n(5) Kui lõikes 1 nimetatud korras määratud paremusjärjestuses eespool olevatele taotlejatele toetuse andmise järel puuduvad rahalised vahendid, jäetakse taotlus rahuldamata, kuigi taotleja vastab kõigile toetuse saamiseks esitatud nõuetele.\n(6) PRIA saadab taotlejale taotluse rahuldamata jätmise otsuse koopia otsuse tegemisest arvates viie tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.\n(1) PRIA saadab pärast taotluse rahuldamise otsuse tegemist toetuse saajale PRIA peadirektori allakirjutatud kinnituskirja kahes eksemplaris ja kulude deklareerimiseks lisas 6 toodud väljamakse taotluse vormi (edaspidi kuludeklaratsioon) posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.\n(2) Toetuse vastuvõtmise ja sihipärase kasutamise kinnitamiseks kirjutab toetuse saaja kinnituskirjale alla, märgib allakirjutamise kuupäeva ja tagastab kinnituskirja ühe eksemplari PRIAle 15 kalendripäeva jooksul arvates kinnituskirja saamisest.\n(3) Kinnituskirja tagastamisega kinnitab toetuse saaja, et on nõus:\n1) toetust vastu võtma;\n2) jätkama tegevust tegevusalal, millele ta toetust taotles, vähemalt viie aasta jooksul alates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;\n3) säilitama ja kasutama investeeringuobjekti sihipäraselt vähemalt viie aasta jooksul alates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest;\n4) kasutama toetust sihipäraselt;\n5) maksma saadud raha toetuse mittesihipärase kasutamise korral PRIA nõudmisel tagasi;\n6) täitma muid toetuse saamiseks esitatud nõudeid.\n(4) Samuti lubab toetuse saaja kinnituskirja tagastamisega PRIA-l teostada järelevalvet investeeringu tegemise ning toetuse sihipärase ja tähtaegse kasutamise üle ning lubab PRIA määratud tähtajal esitada PRIA-le kirjalikud andmed toetuse mõju hindamiseks selle saamisele järgneva viie aasta jooksul seaduse § 10 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse seire ja hindamise üldise korra ja § 13 lõike 5 punkti 2 alusel kehtestatud toetuse seire läbiviimise eeskirja kohaselt.\n(5) Taotleja ning toetuse saaja teavitab PRIA-t kirjalikult:\n2) ettevõtja ümberkujundamisest, ühendamisest ja jagamisest ning samuti ettevõtte või selle osa üleminekust;\n3) investeeringuobjektiga seotud muutustest;\n4) muudest toetuse saamise või toetuse kasutamisega seotud asjaoludest, mille tõttu toetuse taotluses esitatud andmed ei ole enam täielikud või õiged.\n4. peatükk TOETUSE VÄLJAMAKSETE TEOSTAMISE TINGIMUSED\n(1) Toetuse saaja teeb vastavalt projektile investeeringu ja esitab investeeringut tõendavad dokumendid kuni neljas osas ühe taotluse kohta. PRIA teatab investeeringu tegemist tõendavate dokumentide esitamise tähtaja väljaandes Ametlikud Teadaanded samaaegselt toetuse taotluste esitamise tähtajaga.\n(2) Toetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja seaduse § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korra kohaselt pärast projekti täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osadena tasumist, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirja allkirjastamist PRIA-le kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:\n1) isiku, kellelt toetuse saaja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;\n3) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi koopia juhul, kui investeeringuobjektiks on ehitamine või rekonstrueerimine.\n(3) Kapitalirendi (liising) puhul esitab toetuse saaja PRIA-le pärast investeeringu täielikku või osadena tegemist ja selle eest tasumist liisinglepingus ettenähtud korras, kuid mitte varem kui pärast kinnituskirja allkirjastamist toetuse väljamaksmiseks kuludeklaratsiooni koos järgmiste dokumentidega:\n1) isiku, kellelt liisinguandja tellis teenust või tööd või ostis kaupa, väljastatud arve-saatelehe või arve koopia;\n2) liisinguandjale esitatud punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial märgitud rahalise kohustuse tasumist tõendava maksekorralduse koopia;\n3) liisinguandja ja toetuse saaja vahel sõlmitud liisingulepingu ja maksegraafiku koopia.\n(4) Lõike 2 punktis 1 ja lõike 3 punktis 1 nimetatud arve-saatelehe või arve koopial näidatud tehingu sisu peab vastama arve väljastanud isiku hinnapakkumisele.\n(5) Investeeringu teostamisega ei tohi alustada ja investeeringu tegemist tõendavad dokumendid ei või olla väljastatud varem, kui toetuse taotluse esitamise kuupäevale järgneval kuupäeval.\n(1) PRIA kontrollib enne toetuse väljamaksmist toetuse saaja esitatud investeeringu eest täielikku või osadena tasumist tõendava kuludeklaratsiooni ja sellele lisatud dokumentide nõuetekohasust ja nendes esitatud andmete õigsust ning vastavust ettenähtud nõuetele seaduse § 25 alusel.\n(2) PRIA järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida toetuse saaja nõusolekul tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes ja kinnisasjal, nõuda investeeringuobjekti ja muude toetuse saamiseks esitatud nõuete täitmise vastavust ettenähtud nõuetele ja taotlusele ning nõuda investeeringuobjekti lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks dokumentide esitamist, sealhulgas:\n1) osutatud teenuse või tehtud töö või müüdud kauba üleandmist-vastuvõtmist tõendav dokument, kui investeeringuobjektiks on ehitis;\n2) investeeringuobjekti omandiõigust tõendav dokument;\n3) liisingu puhul kasutusõigust kinnitav dokument;\n5) paragrahvi 8 punktis 13 nimetatud keskkonnamemorandumis märgitud kaevandamisluba, vee erikasutusluba, välisõhu saasteluba, jäätmeluba, geneetiliselt muundatud organismide keskkonda viimise luba või muu kavandatavaks tegevuseks vajalik luba;\n6) Veterinaar- ja Toiduameti poolt väljastatud «Toiduseaduse» § 10 lõikes 1 nimetatud tunnustamise otsus või Põllumajandusameti poolt väljastatud «Söödaseaduse» §-s 23 nimetatud tunnustamis- või registreerimisotsus;\n(3) PRIA järelevalveametnikul on ametitõendi esitamisel õigus viibida lõikes 1 nimetatud asjaolude kontrollimiseks selle isiku nõusolekul, kellelt toetuse saaja investeeringu tegemiseks tellis teenust või tööd või ostis kaupa, tema ettevõttes, sealhulgas hoonetes ja kinnisasjal, ning kontrollida dokumente kohapeal.\n(4) Järelevalveametnik koostab järelevalvetoimingu tulemuste kohta kontrollakti, mille allkirjastavad järelevalveametnik ning toetuse saaja või isik, kellelt toetuse saaja investeeringu tegemiseks tellis teenust või tööd või ostis kaupa.\n§ 18. PRIA ettekirjutus\nSeaduse § 25 lõike 1 punkti 5 alusel ja korras on PRIA peadirektoril õigus järelevalve käigus avastatud puuduste kõrvaldamiseks teha toetuse saajale ettekirjutusi.\n§ 19. Toetuse maksmine ja maksmisest keeldumine\n(1) Toetust makstakse välja seaduse § 11 lõike 2 punkti 2 alusel kehtestatud korra kohaselt.\n(2) PRIA peadirektor teeb toetuse maksmise või maksmisest keeldumise otsuse. Maksmisest keeldumist tuleb otsuses põhjendada. Toetuse maksmisest keeldumise otsus tuleb teha 25 tööpäeva jooksul toetuse maksmisest keeldumise aluseks olevast asjaolust teadasaamisest arvates. Toetuse maksmise otsus tehakse sellise aja jooksul, et oleks võimalik toetusraha toetuse saaja arveldusarvele või liisingu korral toetuse saaja poolt nimetatud liisinguandja arveldusarvele kanda kolme kuu jooksul § 16 lõikes 2 või 3 nimetatud nõuetekohaste dokumentide saamisest arvates.\n(3) Toetust ei maksta, kui tehakse kindlaks § 14 lõikes 3 toodud taotluse rahuldamata jätmise tingimused või kui:\n2) taotleja või toetuse saaja tegevus ei vasta §-des 3 ja 4 ettenähtud nõuetele;\n3) investeeringuobjekti kasutamine ei vasta arengukavas toetuse saamiseks ettenähtud nõuetele;\n4) taotleja on jätnud kinnituskirja § 15 lõikes 2 ettenähtud tähtpäevaks tagastamata;\n5) toetuse saaja, kellele järelevalve käigus avastatud puuduse kõrvaldamiseks on tehtud ettekirjutus, on jätnud ettekirjutuse tähtpäevaks täitmata.\n(4) Toetust ei maksta ettevalmistava töö osas, kui ilmnevad § 14 lõikes 4 toodud asjaolud või kui toetuse saaja ei ole ettevalmistava töö kohta esitanud nõuetekohaseid investeeringut tõendavaid dokumente toetuse taotluse esitamise tähtajaks.\n(5) Kui toetust ei maksta lõikes 3 toodud asjaolude ilmnemisel, siis ei hüvitata taotlejale ka tehtud kulutusi ettevalmistava töö osas.\n(6) PRIA saadab toetuse saajale toetuse maksmisest keeldumise otsuse koopia selle tegemisest arvates kolme tööpäeva jooksul posti teel väljastusteatega tähtkirjaga.\nMääruse alusel esitatud dokumente taotlejale ei tagastata. Nimetatud dokumente säilitatakse PRIAs kuni 2015. a 31. detsembrini ning vastavalt «Arhiiviseadusele».\nMärkus. Lisad on avaldatud elektroonilises Riigi Teatajas. (Alus: «Riigi Teataja seaduse» § 4 lg 2; riigisekretäri 21. aprilli 2004. a resolutsioon nr nr 17-1/0403607.)


SK - Uudised - Lõppkasutaja sertifikaatide aegumine ESTEID-SK 2011 sertifitseerimisahelast\nLõppkasutaja sertifikaatide aegumine ESTEID-SK 2011 sertifitseerimisahelast\nSK ID Solutions annab teada, et 11.03.2021 seisuga on kõik lõppkasutaja sertifikaadid ESTEID-SK 2011 sertifitseerimisahelast aegunud.\nVaheastme sertifitseerija ESTEID-SK 2011 alt väljastatud sertifikaadid on 11.03.2021 seisuga aegunud. Viimased aegunud sertifikaadid olid väljastatud Eesti Mobiil-ID teenusele. ESTEID-SK 2011 sertifitseerimisahelast väljastati sertifikaate aastatel 2011-2015 nii Eesti Mobiil-ID'le kui ka ID-kaardile.\nSertifikaatide aegumise tulemusena ei sisaldu ESTEID-SK 2011 tühistusnimekirjas (CRL) enam kirjeid. SK tühistusnimekirjad sisaldavad infot ainult tühistatud ja peatatud sertifikaatide kohta. Kehtetuks tunnistatud sertifikaadid jäävad tühistusnimekirja kuni nende aegumiseni.\nAntud vaheastme sertifikaat ESTEID-SK 2011 kehtib veel kuni 18.03.2024 kuid läheb tühistamisele 2021 aasta esimese poolaasta jooksul. Detailsema kava, millal teostatakse kõik vajalikud toimingud sertifitseerimisteenuse sulgemiseks, publitseerib SK hiljemalt 03.05.2021.\n+372 610 1880


Päev börsil: arenevad turud kukuvad - Äripäev\nPäev börsil: arenevad turud kukuvad\n31. juuli 2014, 10:19\nBirjo Must 31. juuli 2014, 10:19\nArenevate turgude aktsiad kukuvad, kuna suure osa riikide valuutad langevad dollari suhtes juba mitmendat päeva järjest.\nMSCI Emerging Markets Index langes varahommikul Londonis 0,5%, sest indeksisse kuuluvate arenevate turgude valuutad kukkusid. Langus järgnes varasemale kuuekuulisele järjestikusele tõusule, vahendab Bloomberg.\nS&P 500 futuurid kukkusid täna 0,1%. Eile avaldatud andmed näitasid, et USA majandus kasvas teises kvartalis 4%. Tulemus ületas Bloombergi küsitletud 80 analüütiku prognoosi, kes nägid kasvuks 3%.\nTeise kvartali oodatust tugevam majanduskasv ei mõjutanud aga Föderaalreservi väljavaateid ning intressimäärad jäid muutmata. Samas jätkati oodatult võlakirjade ostuprogrammi vähendamist 10 miljardi dollari võrra 25 miljardini. USA keskpank otsustas ostuprogrammi vähendada, kuid jättis lühiajalised intressimäärad vahemikku 0-0,25%.\nLisaks teatas S&P, et Argentina muutus maksejõuetuks, kuna riik ei tasunud õigel ajal oma 13 miljardi dollari suuruse võla intressimakset.\nToornaftaga kaubeldi New Yorgi börsil endiselt alla 100 dollariga barreli kohta. West Texas Intermediate toornafta kukkus 0,6%, 99,64 dollarile barreli kohta. Brenti toornafta kukkus samuti Londonis 0,2%, 106,27 dollarile barreli kohta.\nArenevate turgude valuutad kukkusid dollari suhtes. 20 areneva riigi valuutat ühendav näitaja kukkus juba kuuendat päeva järjest.\n01. august 2014, 12:04\nPäev börsil: turud on punased\n30. juuli 2014, 10:04\nBörsid sanktsioonide mõju ootuses\n01. August 2014, 09:18


Priit Aaviku Ujumisblogi: Kendzior ujus USA üliõpilasmeistrivõistlustel uue Eesti rekordi, Harutjunjan viiendas kümnes\nLouisville ülikoolis õppiv Alina Kendzior alustas võistlust edukalt. Ta püstitas 4x100 jardi kombineeritud teateujumise avavahetuses uue Eesti rekordi 100 jardi seliliujumises ajaga 52.53. Kolmandana finaali pääsenud Louisville pidi leppima finaalis neljanda kohaga. Taaskord avavahetust ujunud Kendzior parandas jälle rekordit viies rekordnumbrid 52.06 peale. Louisville esindusel jäi esikolmiku kohast puudu 31 sajandikku.\nTeistkordselt NCAA meistrivõistlustel osalenud Maria Harutjunjan jäi enda kuu aega tagasi ujutud tippmarkidest kaugele. 100 jardi rinnuliujumises läbis ta distantsi ajaga 1.01,08, mis andis 40. koha. Isiklik rekord on 21-aastasel ujujal 59.85, mis oleks võistluses andnud 17. koha. Poole pikemal rinnuliujumise distantsil jäi tema tulemuseks 2.13,78. See aeg andis Wyomingi ülikooli esindavale neiule 57. koha.\n40. koht - 100 jardi rinnuli - 1.01,08\n57. koht - 200 jardi rinnuli - 2.13,78\nAlina Kendziori tulemused:\n4. koht - 4x100 jardi kombineeritud - 3.28,05 (avavahetus 52.06)\n10. koht - 4x50 jardi kombineeritud - 1.36,03 (avavahetus 24.46)\n28. koht - 200 jardi selili - 1.53,64\nDSQ - 100 jardi selili


Al Badinine 7 piece porcelain & cutles mel 29.99 Bela Amefa 17.99 € Laste sööginöude komplekt Детский набор столовой посуды Ballerina; Rsally 7-osaline aitah Tefal tooted -40% Sinu Aitäh kaardol0eapbi Tefal Soodustus kehtib normaalhinnaga toodetele ega kehti koos teiste pakkumistega 0.99 € Võtmehoidja Брелок для ключей Tefal DUETTO Tefal 6.99 € L Po 3.99 € Kruus fappiy ner Кружка 350 ml YEAR MAXIMA See, mis vaja Kui soovid teha röomu monele vähekindlus- tatud perest pärit lapsele, siis vali Maxima INGLIPUULT laps, kelle jõulusoovi tahaksid täita, ja osta talle kingitus. INGLIPUU TÄIDAB LASTE Anna kingitus Maxima kassasse või infoletti ja Maxima toimetab Sinu kingituse lapseni. JÕULUSOOVID! Ja usu, Sa oled kellegi jaoks tõeline ingel. Kingitusi ootame kuni 11. detsembrini. Kampaania lisainfo: maxima.ee/inglipuu MAXIMA KK <KK Kauba kogus on piiratud 15


[Entsüklopeediaartiklid]Garina, VirveENE : Eesti nõukogude entsüklopeedia1971https://www.ester.ee/record=b1140128*est https://www.ester.ee/record=b1140185*est https://www.ester.ee/record=b1140271*est https://www.ester.ee/record=b1140282*est\nEraettevõtlus kapitalismi arengu vastu : 5. juunil möödus 100 aastat tuntud inglise kodanliku poliitiku ja majandusteoreetiku John Keynesi sünnistHärm, TõnisNoorte Hääl : ELKNÜ Keskkomitee häälekandja1983 / lk. 2https://www.ester.ee/record=b1320792*est\nIdeoloogiline võitlus ja psühholoogiline sõdaMikenberg, Ralf1985https://www.ester.ee/record=b1248752*est\nIdeoloogilise diversiooni meetodid ja kanalidLillemäe, VambolaKüsimused ja Vastused : EKP Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ajakiri1978 / lk. 10-15 ; 22-27https://www.ester.ee/record=b1225293*est\nIdeoloogilise võitluse iseärasusi käesoleval etapilMutso, A.; Helbe, AasaXXXII üliõpilaste teaduslik-tehnilise konverentsi ettekannete teesid : pühendatud V. I. Lenini 110. sünniaastapäevale : 16.-18. aprill 19801981 / lk. 19https://www.ester.ee/record=b1322611*est\nImperialismi majanduslikud põhitunnused : metoodiline õppematerjalKerem, Kaie; Garina, Virve1988https://www.ester.ee/record=b1073379*est\nImperialistlike riikide kultuuripoliitika ideoloogilises võitluses : abiks lektorileMikenberg, Ralf1982https://www.ester.ee/record=b1240956*est\nInflatsioon - kaasaja kapitalismi üks teravamaid majandusprobleemePuidet, E.; Soidra, Ivo-AatXXIX vabariiklik üliõpilaste teaduslik- tehniline konverents 30. märtsist - 1. aprillini 1977 : ettekannete teesid1977 / lk. 33https://www.ester.ee/record=b2449987*est\nKahe maailmasüsteemi majanduslik võistlusHärm, TõnisTehnika ja Tootmine1979 / lk. 22-23https://www.ester.ee/record=b1073047*est\nKapitalismi ebaühtlasest arengustPetrina, T.; Härm, TõnisXXIX vabariiklik üliõpilaste teaduslik- tehniline konverents 30. märtsist - 1. aprillini 1977 : ettekannete teesid1977 / lk. 37https://www.ester.ee/record=b2449987*est\nKapitalismi valuutasüsteemi kriisHärm, TõnisTehnika ja Tootmine1975 / lk. 581-584https://www.ester.ee/record=b1073047*est\nKapitalistlik orientatsioon (I)Vainu, HerbertKüsimused ja Vastused : EKP Keskkomitee ühiskondlik-poliitiline ajakiri1977 / lk. 21-25https://www.ester.ee/record=b1225293*est\n1. Kõigis hädades pole süüdi kapitalism ehk ametlike dokumentide keelest\n2. Milton Friedman: Eestil on erakordne võimalus... : [rmt. "Kapitalism ja vabadus" : Tallinn, 1994]\n3. Riiklik-monopolistlik kapitalism ja agraarsuhted\n4. Riiklik-monopolistlik kapitalism ja kapitali taastootmise iseärasused kaasajal : (140 tunnisele programmile tuginev metoodiline õppematerjal)\n5. Teaduse ja tehnika revolutsioon ning tänapäeva kapitalism\n6. Tänapäeva riiklik-monopolistlik kapitalism