KUUM: Eestiga seotud soomlased on omavahel tülli pööranud - eestinen\nKUUM: Eestiga seotud soomlased on omavahel tülli pööranud\nEestiga seotud soomlased on omavahel karvupidi kokku läinud. Eestis elavad Soome meedia- ja kultuuritöötajad kirjutasid avaliku kirja, milles ütlevad, et ei tunne ajakirjanik Sami Lotila kirjutistes kirjeldatavat Eestit ära maana, kus elavad.\nKirja ajendiks on hiljutine artikkel Soome ajalehes Iltalehti ”Nyt tuli hätä pöksyyn” – suomalaiset hylkäsivät Tallinnan ja näistä syistä se johtuu (Tõlkes: „Nüüd tuli häda püksi” – soomlased hülgasid Tallinna ja need on põhjused). Artiklis tuuakse välja 10 põhjust, miks soomlased on Tallinna hüljanud. Nende seas olid hindade tõus, kehv teenindus ja toidu kvaliteet, ebaausus ja vägivald, igav linnapilt, vähe võimalusi lastega peredele, kehv teehooldus, reklaami vähesus, tüdimus ja üldine langev trend.\nSelle artikli peale kirjutasid Eestis elavad ja töötavad soomlased Delfi vahendusel järgmise avaliku kirja:\n“Ajakirjanik Sami Lotila on laimanud Eesti riiki ja eesti kultuuri oma uudislugudes, artiklites ja blogikirjutistes aastakümneid. Ta on kirjutanud viimastel aastatel eriti Iltalehtisse ja Kauppalehtisse paljusid eesmärgipäraselt negatiivseid artikleid Eesti kohta.\nLotila tekstid on täis liialdusi, üldistusi ja osatõdesid. Kohati saab osutada otsestele ebatõdedele. Lotila avaldab ka intervjuusid isikutega, kes ei ole intervjuudeks nõusolekut andnud. Tema kirjutiste žanri on keeruline määratleda, sest uudisjuttudena näivate tekstidega on ühendatud kolumnlikke ja arvamusartiklitele omaseid elemente.\nEsmaspäeval, 22. aprillil 2019 avaldas ta Iltalehtis teksti pealkirjaga ”’Nyt tuli hätä pöksyyn’ – suomalaiset hylkäsivät Tallinnan ja näistä syistä se johtuu” („“Nüüd tuli häda püksi“ – soomlased hülgasid Tallinna ja nendest põhjustest see tuleneb“). See käsitleb Soome turismi kahanemist Tallinnas. Tekst sisaldab mitmeid vigaseid väiteid, aga kõige räigem näide on selle peaväide. Tegelikkuses ületati soomlaste Tallinna turismis 2019. aasta veebruaris 2018. aasta veebruari turistide hulk. Lotila valis 2018. aasta kohta ka Tallinna laevade remondiperioodi, et tõsta kahanenud turismi rambivalgusse. Ta on oma tekstides korduvalt selle teema juurde naasnud.\nLotila kasutab selliseid väljendeid nagu „maffiataksod“ (vaba taksokonkurents), „morn linnavaade“ (Tallinna siluett) või võib kirjutada Eesti meeste haisust.\nEestlasi on ta varem solvanud kohalikus Õhtulehes muu hulgas kirjutades, et „Bulgaaria mustlased olid üllatunud, et rikkal Soomel on räpane tagahoov Eesti, kus elu on veelgi armetum kui neil“. Praegu on Lotila Eesti meedias oma ebaasjalike kirjutiste tõttu persona non grata. See ei ole kolumnisti jaoks ilmselt kahjulik, aga uudisartiklite kirjutajale küll.\nLotila tekstides korduvad valed on kallis õlu, võltsitud potentsiravimid ja räpased ujulad. See on eesmärgipärane mustamine, mille motiive võime vaid arvata. Lotila Eesti on korrumpeerunud kuritegelik arengumaa, mida meie, eestisoome meedia- ja kultuuritöötajad enda omana ära ei tunne. Vastupidi, näeme Eestit positiivse kultuuri ja ühiskonnana, millel on oma nõrkused ja tugevused samamoodi nagu teistelgi ühiskondadel. Eesti areng on olnud erakordselt positiivne ja kiire võrreldes mis iganes teise Nõukogude Liidu lagunemisega seoses vabanenud maaga.\nEriti läbinähtav on Lotila meetod, kus ta avaldab kõigepealt astme võrra asjalikuma teksti Kauppalehtis, tsiteerib oma teksti sensatsiooniliselt Iltalehtis ja avaldab näiliselt anonüümselt veelgi värvikama versiooni oma blogis Todellinen Tallinna (Tõeline Tallinn). Tekstid on tihti ajakirjanduslikult alaväärtuslikud ja need püüavad esitada Eestit alati halvas valguses. Silmatorkav on viimasel ajal olnud tema eesmärgipärane tegevus Eesti turismi kahandamiseks.\nOleme mures Kauppalehti ja Iltalehti ajakirjandusliku liini pärast Eesti suhtes ning Eesti ja eestlaste imago pärast Soomes. Samamoodi oleme mures selle pärast, et paljude eestlaste silmis annab Lotilale antud väärikas avaldamisplatvorm vale pildi Soome üldiste vaadete kohta.”\nVille Hytönen, kirjanik, ajakirjanik, Tallinn\nAnniina Ljokkoi, tõlkija, literaat, Tallinn\nMika Keränen, kirjanik, Tartu\nMika Vesalahti, maalikunstnik, Viljandi\nKivi Larmola, kirjanik, koomiksikunstnik, Tallinn\nSanna Larmola, fotograaf, filmitegija, Tallinn\nMaria Susanna, luuletaja, Tallinn\nRoope Ahola, filmitegija, kunstnik, Tallinn\nHeidi Iivari, tõlkija, soome keele õpetaja, Tartu\nTapio Mäkeläinen, literaat ja kultuurisekretär, Talsinki\nAki Petteri Lehtinen, ajakirjanik, uurija, Viljandi\nSami Lotila ise aga kirjutab sotsiaalmeedias, et peab kirja arusaamatuks, kuna tema väitel oli kirjale alla kirjutanud filmitegija ja kunstnik Roope Ahola just see mees, kes rääkis talle hiljuti, kuidas teda Tallinnas rünnati ja ta sai hirmsa sinika vastu külge ning kuidas talle oli sisistatud „Saatanan suomalainen” (Tõlkes: Kuradi soomlane). Nüüd on aga Lotila väitel mehe meel muutunud.\nRoope Ahola kritiseeris artiklis muu hulgas EKRE-t ja ütles, et pärast EKRE tõusu on soomlaste olukord muutunud Tallinnas ohtlikumaks. Samas ütles Ahola, et politseisse ta väidetava rünnakuga seoses ei pöördunud ega näidanud oma vigastusi arstile.\n27. jaanuar 2022, 15:57


Lapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Alustatakse rindade tagasikasvatamise võimaluse uuringutega\nUudised. Uuringud » Uudised 2009 » Alustatakse rindade tagasikasvatamise võimaluse uuringutega\nLapsevanem.ee - Sisukestev õpe lapsevanemale :: Alustatakse rindade tagasikasvatamise võimaluse uuringutega Matemaatika, füüsika, ajalugu, inimeseõpetus jne. Kõik selleks et abistada õppijat.Alustatakse rindade tagasikasvatamise võimaluse uuringutega,Matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort\nJärgmisel aastal alustavad Melbourne'is asuva Bernard O'Brieni nimelise Mikrokirurgia Instituudi teadlased kuue patsiendiga katseid, mille käigus üritatakse taaskasvatada rinnad. Selleks kasutatakse nn meditsiinilisi tellinguid, mis paigutatakse naise naha alla ja mille sees olevas kambris taaskasvatakse rinnakude.\nUuringuid läbi viiva tiimi andmetel täidab rasvkude tekitatud tühja ruumi loomulikult. Rasvkoe kasvamise soodustamiseks kasutatakse patsiendi enda lihaskoe rakkudest tehtud geeli.\nTeadlased väidavad, et katsed sigadel on juba osutunud edukaks. Tulemusi esitleti Sydneys toimunud plastilise kirurgia konverentsil. Kui katsed inimestel osutuvad edukaks, siis loodetakse arendada välja rinna rekonstrueerimise tehnoloogia, mis väldib silikooni kasutamist.\nTulevikus plaanib tiim teha ka nn tellinguteks kasutatava konteineri biolagunevaks, mis väldiks vajadust eemaldusoperatsiooni järele. Teadlased rõhutavad siiski, et pikk maa on veel minna, enne kui protseduur jõuab patsientideni.\nOriginaalartikkel: BBC, 12.11.2009\nviimati toimetatud: 2. 12. 2009. 00:36\nMärksõnade pilv: Opera Pea- ja kaelavähk Neitsinahk Ovulatsioon AVG Antiviirus Massiühikud Õppematerjalid GIMP Eduard Vilde muuseum Lumekoristus tööd Teismeliste menstruatsioonikrambid Norton antiviirus Arvuti tarkvara puhastamine Video LAN üle- ja alatoonus Kingiidee emadepäevaks Eesti Loodusmuuseum lampjalad Tsükkel Hormoonid Прогестиновые таблетки. Mини-пили Masinkiri Suguhaigused Rasedus ja lisakilod FileZilla Akne Füüsika valemid Everest süsteemi jälgija Eesti Tervishoiumuuseum Aspiriin


Toome Ideepahvaku noortele koju kätte! - Mitteformaalne.ee\nKas soovite edendada noorte ettevõtlikkust ja algatusvõimet? Hea võimalus selleks on projektiõpe. Meil on teile koostööpakkumine!\nPakume erandkorras võimalust projektiõpe Ideepahvak tuua ka oma kooli või noortekeskusesse. Noorteagentuur organiseerib koolitajad ja toitlustuse, teie organisatsiooni poolt ootame koolituse läbi viimiseks asukohta ja hakkajaid noori.\nMis on Ideepahvak? Ideepahvak on ideelabor, kus 13-30-aastased noored üle Eesti tulevad kokku, et üheskoos maailma paremaks muutvaid projektiideid välja töötada. Need toimuvad tavaliselt 3 korda aastas – enne igat Erasmus+ ja Euroopa Solidaarsuskorpuse taotlusvooru. Sel novembril soovime lisavõimalusena pakkuda veel kaht koolitust otse noorte kodukohas. Sündmuse jooksul on võimalus välja mõelda päris uus idee või arendada juba olemasolevat mõtet ja õppida, kuidas saada enda projektidele rahastust. Koolituse jooksul tutvustatakse solidaarsusprojektide, rahvusvaheliste noortevahetuste ja noortealgatuste ning noorte osalusprojektide võimalusi.\nVaata videot varasemalt toimunud üritusest:\nMeie plaan on korraldada novembris 2 sellist üritust, mis kestaksid orienteeruvalt 8 akadeemilist tundi ja ootame 20-30 osalejat. Koolituse ja projektide fookuseks oleme valinud 2 teemat, mille vahel saab valida – keskkond või vaimne tervis. Valdkonna eksperdid tuleksid noortele nõu andma.\nKoolituskohad valime konkursi vormis lähtudes Noorteagentuuri strateegilistest eesmärkidest – sihtgrupi sobivus ja eeldatav noorte arv, prioriteetsed piirkonnad (Põlvamaa, Läänemaa, Jõgevamaa, Saaremaa, Lääne-Virumaa), erivajadustega noorte kaasamine.\nOotame 25. oktoobriks vastuseid küsimustele\nMil moel ja kellele näete üritusel väärtust, kes on sihtgrupp?\nKuidas planeerite osalejaid kutsuda ja kui palju noori eeldate?\nMillisel nädalapäeva üritus toimuks? Võimalusel lisada ka täpne kuupäev.\nMilline põhiteema teile sobiks: vaimne tervis või keskkond?\nAnname tagasisidet hiljemalt 27. oktoobriks.


Õpilased võistlesid vene kultuuriloos - Uudised - Pärnu Postimees\nÕpilased võistlesid vene kultuuriloos\n24. aprill 2012, 9:29\nReedeni Pärnus kestva vene kultuuri ja keele festivali jätkuüritusena toimus linna keskraamatukogu saalis kultuuriloo viktoriin.\nLäinud reedel korraldatud viktoriinist võtsid osa kõigi Pärnu linna gümnaasiumide, Pärnumaa kutsehariduskeskuse, Sindi gümnaasiumi seitsmeliikmelised võistkonnad, samuti Tartu ülikooli Pärnu kolledži ning politsei- ja piirivalve kolledži koondvõistkond – kokku kaheksa meeskonda.\nEttevalmistustöö viktoriiniks toimus Inga Manguse õpiku „Russkij jazõk: bõstro i uspešno“ ja interneti materjalide põhjal, teatas Pärnu linna vene keele kui võõrkeele aineühenduse juht Viive Korb.\nFestival toimub Pärnu õppe- ja arenduskeskuse „Järeleaitaja“ ja vene keele aineühenduse koostöös. Ettevõtmise üks toetajaid oli Venemaa rahvuslik humanitaarülikool, mille rektor professor Nikolai Pokrovski isiklikult Peterburist kohale sõitis. Kaasa tõi ta hulga hinnalisi vene suveniire, mis viktoriini lõppedes osalejatele kingitusena laiali jagati.\nŽüriisse kuulusid peale eelnimetatud professori Vene teatri näitleja Tatjana Manevskaja, Pärnu linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni liige Svetlana Tšipurina ja Pärnu keskraamatukogu töötaja Irina Golenkova.\nViktoriin koosnes 45 küsimusest, mille projektijuht Natalja Rafikova oli suurepäraselt slaididena koostanud. Kõik kulges tempokalt, samal ajal rõõmsas meeleolus, rääkis Korb. Kui žürii läks kokkuvõtteid tegema, tuli esinema Pärnu ühisgümnaasiumi 9. klassi õpilane Kristina Ristmäe ja laulis südamlikke laule vene keeles, saates end kitarril. Seejärel võttis ta aga kätte viiuli ning lood kõlasid niisama kaunilt.\nKokkuvõttes saavutas esikoha Koidula gümnaasiumi võistkond, kuhu kuulusid Gloria Pahk, Inge Pikkor, Kristina Poolak, Grit Arro, Erko Teor, Andreas Jürimäe ja Mark Bannikov (õpetajad Viive Korb ja Irina Mandrõko).\nTeiseks tuli üllatuslikult Pärnumaa kutsehariduskeskuse võistkond (õpetajad Maie Jesjutina ja Rita Pillisner). Üllatuslikult seetõttu, et õpilased selles koolis vene keelt eelnimetatud õpiku järgi ei õpi. Õpilased valmistati õpetajate poolt viktoriiniks eraldi ette.\nKolmanda koha võitis Ülejõe gümnaasiumi võistkond (õpetajad Laine Lusik ja Anne Agasild). Ülejäänud tublid osalejad said tänukirja ning väikese kingituse.\nProfessor Pokrovski ja näitlejanna Manevskaja kiitsid meie õpilaste väga häid teadmisi. Neid rõõmustas sära, mis peegeldus õpilaste silmist. Samuti jäid nad väga rahule kogu ürituse ettevalmistuse ja korraldusega.


Erialaliidud nõuavad Tallinnalt aru Peatänava projekti toppamise kohta - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nErialaliidud nõuavad Tallinnalt aru Peatänava projekti toppamise kohta\nArhitektuurivaldkonna erialaliidud küsivad Tallinna linnapeale saadetud pöördumises Peatänava projekti seiskumise põhjusi ning avaldavad arvamust, et selle taga on linna ametkonnad.\n«Oleme mures Peatänava projekti jätkumise pärast, kuna kahetsusväärselt paistab, et linna ametkonnad pigem takistavad kui otsivad lahendusi uute planeerimispõhimõtete elluviimiseks ja valdkondadevahelise terviklahenduse koostamiseks,» öeldakse Eesti Arhitektide Liidu, Eesti Arhitektuurikeskuse, Eesti Planeerijate Ühingu, Eesti Maastikuarhitektide Liidu ning Eesti Disainerite Liidu juhtide ühiskirjas Taavi Aasale.\nTallinna Peatänav on osa laiemast regionaalarengu programmist, milles EV100 juubeliks ellu kutsutud arhitektuuriprogrammi Hea Avalik Ruum raames on mitmed väiksemad Eesti linnad oma keskväljakud juba valmis ehitanud. Kuid ehkki ka Tallinna Peatänava võistlus oli selle programmi osas, pole pealinnas kahe ja poole aasta jooksul jõutud kaugemale eskiisprojekti etapist, tõdevad erialaliidud. Samamoodi on seisma jäänud Peatänava 2. etapi ja Merevisiooni elluviimine.\nSellest lähtuvalt küsivad erialaliidud Tallinna linnapealt:\n1. Mis põhjusel peatänava projekteerimine on peatatud?\n2. Kuidas ja millise ajakava järgi kavatsetakse sellega jätkata?\n3. Millal on kavas Peatänava projekti eskiisi avalikustamine?\n4. Milline on ühistranspordivõrgu kaasajastamise laiem plaan vähendamaks koormust peatänaval?\n5. Millal alustatakse Peatänava 2. etapi ehk meresuunaliste tänavate projekteerimist?\nArhitektid rõhutavad, et Tallinn väärib euroopalikku inimkeskset linnaruumi. «Peatänav võiks olla eeskujuks kõigile teistele linnatänavatele, kus põhimõteteks autostumise vähendamine, tervislike elu- ja liikumisviiside ergutamine, kaasav tänavaruum, meeldiv ja kvaliteetne elukeskkond ning majanduslik atraktiivsus. Rõhutame, et ühistranspordi kasutuse ja kergliiklejate arvu suurendamiseks on oluline liikuvuskeskkonna disaini kvaliteedi oluline parandamine. Iga uus jalgrattur või jalakäija vähendab Tallinnas liiklusprobleeme, hoiab kokku kuludelt ja aitab vähendada linna ökoloogilist jalajälge,» kirjutavad erialaliitude esindajad.\n«Peatänava projekti käimalükkamisega anti linna poolt oluline sõnum, et liigutakse positiivsete muutuste suunas,» tõdetakse pöördumises.\n«Tallinna linnavalitsuse, Eesti Arhitektuurikeskuse ja Eesti Arhitektide Liidu koostöös sündinud Tallinna Peatänava arhitektuurivõistlus andis 2016. aastal väga hea tulemuse – Kavakava, Linnalahenduste ja Extechi koostöös sündinud võidutöö näitas selgelt, kuidas tänavaruumi saab erinevate kasutajate vahel mõistlikumalt jagada, ruumi mitmekesistada, kujundust parandada ja seeläbi kaasaegse linnasüdame identiteeti tugevdada,» märgivad spetsialistide esindajad.\nEesti Päevaleht kirjutas eelmisel nädalal, et Tallinna linnavalitsus on Peatänava projekti seisma pannud, kuna leiab, et selle valmisehitamise järel oleks takistatud ühistranspordi liikumine peatänaval.\nArhitektid rõhutavad oma kirjas, et võidutöö projekti ei tohi sisse viia selliseid põhimõttelisi muudatusi, mis kahjustaks inimsõbralikku avalikku ruumi, näiteks mootorsõidukite liigset koormust või kiirusi soodustavaid lahendusi.\n«Avalikkust tuleb kursis hoida sedavõrd olulise linnaruumi projekti arengutega,» leiavad arhitektuuriala erialaliidud.


Algab Linnuvaatleja määramisvõistlus | Looduskalender.ee\nAlgab Linnuvaatleja määramisvõistlus\nPostitas Looduskalender - N, 01.02.2018 - 12.12\nOotame osalema Linnuvaatleja määramisvõistlusel!\nLinnuvaatleja kümnevooruline linnumääramise võistlus kestab tänavu veebruarist novembrini. Iga kalendrikuu alguses ilmub Linnuvaatleja kodulehel viis küsimust Eesti lindude nimestikku kantud liikide kohta.\nMääramisvõistlus toimub kahes raskusastmes – algajad ja edasijõudnud. Kuna mõlemas raskusastmes korraga osaleda ei saa, valib raskusastme osaleja ise. Algajate puhul ootame osalema pigem neid, kes tunnevad Eesti kõige tavalisemaid linde (näiteks rasvatihast, valge-toonekurge, harakat); edasijõudnute küsimused on sobivad neile, kes tunnevad enamust Eesti lindudest.\nVanusepiirangut võistlusel osalemiseks ei ole ning väga on osalema oodatud väiksemad lapsed ja noored. Algajate raskusastme küsimused on hõlpsalt vastatavad nii raamatute kui ka interneti abiga. Erinevalt eelmise aasta võistlusest on ka edasijõudnute raskusastme küsimused sel korral vaid Eesti lindude nimestikku kantud liikide kohta.\nTäpsed reeglid leiab määramisvõistluse lehelt - LINK\nMääramisvõistluse 1. vooru küsimused leiab siit:\nVastused palume ära saata hiljemalt 28. veebruaril.\nTeave: Hannes Margusson, margusson@gmail.com


TOP 9 | Kas oled kuulnud? Need on kõige tuntumad pühadega seotud loomad ja linnud - Lemmikloom\nKellele meist ei tuleks silme ette pilt põhjapõtradest Rudolfist ja tema sõpradest, kes veavad jõuluvana saani. Põhjapõdrad pole aga ainukesed loomad, keda seostatakse jõuludega. Viska pilk peale põnevale nimekirjale ja saad teada, millised on tuntuimaid jõululoomad üle kogu maailma.\nPõhjapõder on just kui jõulusümbol. Aja jooksul on põhjapõtradest hakatud rääkima erinevaid müüte ja lugusid. Vanemates jõululugudes põhjapõtradest siiski ei räägita. Usutakse, et esimest korda tuli põhjapõder jõulumaailma Clement Clarke'i luuletusega "Twas the night before Christmas", mis pärineb 19. sajandist. Kuulus Rudolf nägi aga ilmavalgust, kui 1939. aastal paluti ühes kaubamajas töötanud Robert L. May nimelist meest, et ta mõtleks turunduse huvides välja jõululoo.\nOleksid arvanud? Tegelik põhjus, miks ühed armastavad loomi ja teistel on neist täiesti ükskõik (1) 20.11.2018\nRootsis ja teistes põhjamaades on tüüpiliseks jõulukaunistuseks punutud sokk, mida teatakse kui jõulusokku. See on seotud viimase saagikoristusega. Samas arvatakse, et jõulusokuga tehakse kummardus ka Thorile, kes sõitis taevas lendavate sokkudega. Lisaks nähakse jõulusokku kui hinge, kes külastab majapidamisi, tegemaks kindlaks, et jõuluettevalmistustega tegeletakse.\nMõnedes kohtades peetakse eesleid pühaks ja räägitakse, et eeslid kandsid püha Maarja Naatsaretist Petlemma, kui ta oli rase ja ootas Jeesust. Öeldakse, et just seetõttu on eeslite seljal ka rist. Sageli on eeslid ka Kristuse sünniöö kujutamisel.\nKa punarind on pühadega seotud. Neid kujutatakse jõulukaartidel ja väidetavalt kutsuti viktoriaanlikul ajastul erkpunaseid mantleid kandnud postimehi punarindadeks. Jõulukaartidel kujutati punarindu aga jõulukaart nokavahel: see sümboliseeris postimeest, kes kandis inimesteni jõulukaarte.\nMõnedes latiino kultuurides tähistatakse jõululaupäeva rohkem kui esimest jõulupüha. Seetõttu käiakse jõululaupäeva hommikul missal, mida kutsutakse kuke missaks. See sai oma nime selle järgi, et kukk oli esimene lind, kes teavitas kõiki Kristuse sünnist, kui hakkas keset ööd kirema. Öeldakse, et see on ainus kord, kui kukk on nii vara kirenud.\nNurmkana seostatakse jõululauluga "12 Days of Christmas", kus esimese kingitusena mainitakse nurmkana pirnipuus. Üldiselt arvatakse, et see muusikapala on kingitustest, mille on teinud tõeline armastus. Viimase all peetakse silmas Jumalat ja nurmkana pirnipuus sümboliseerib Jeesus Kristust.\nAustraalias on levinud jõululugu "Six White Boomers", mis kujutab jõuluvana andmas oma põhjapõtradele puhkust, kui ta jõuab Austraaliasse. Põtrade asemel sõidab ta hoopis kuue valge känguruga. Tavapärase jõulurüü asemel tõmbas jõuluvana endale selga ka soojale ilmale kohased riided.\nSarnaselt nurmkanale seostatakse ka turteltuvisid jõuludega, sest ka nendel on oma osa laulus "12 Days of Christmas". Turteltuvidele viidatakse piiblis sageli ja nad sümboliseerivad rahu, armastust ja lojaalsust. Nimetatud laulus esindavad turteltuvid aga uut ja vana testamenti.\nMõnedes riikides, nagu näiteks Iirimaal, nimetatakse teist jõulupüha Püha Stepheni päevaks. Vana tava järgi korraldati sel päeval rongkäik ja kaasas tassiti astelpõõsast, mille sees oli pikk toru, milles oli käblik. Rongkäigu vältel lauldi linnust laulu. Loodetavasti lasti lind ikka hiljem vabadusse.\nMõnedes riikides nagu Poolas, Soomes ja Taanis on traditsioon kaasata jõulude tähistamisse loomi niimoodi, et neile antakse midagi. Näiteks Poolas söövad inimesed magusat küpsist, mida nad jagavad ka loomadega, sest müüdi kohaselt on loomad niimoodi suutelised keskööl rääkima. Taanis söödetakse aga keskööl loomi ja linde. Soomes jäetakse toitu aga puude külge, et seda saaksid linnud ja loomad süüa.


Väline verejooks - esmaabi | teadmisi 2022\nVäline verejooks - esmaabi\nVäline verejooks on veeni või arteri vigastuse tagajärg. Kui veenid on kahjustatud, voolab veri pidevalt välja, samal ajal kui arterite korral voolab see katkendlikes voogudes.\nHaava verekaotuse ohjeldamiseks on kolm võimalust:\navaldada haavale otsest survet;\ntõstke verejooksu osa (joonis 1);\nsuruge arter, mis varustab verejooksu piirkonda.\nAsetage vigastatud inimene horisontaalasendisse ja tõstke veritsev osa üles, kui te kahtlustate luumurdude olemasolu.\nKui haav on suur, viige selle servad kokku ja hoidke neid kokku, vajutades sõrmeotstega tugevalt umbes 10 minutit.\nKandke haavale kerge tihendus tampooniga, marli rulliga või mitu korda volditud koega, seejärel kinnitage sideme tiheda sidemega (joonis 2).\nTehke tihe sidemega, ilma arteriaalset voolu takistamata (joonis 3).\nSelles veendumiseks küsige kannatanult, kui tal on kipitust või tuimust, või pigistage vigastatud jäseme küünte kergelt, kuni see muutub kahvatuks. Kui pärast rõhu eemaldamist normaliseerub värv, tähendab see, et arteriaalset voolu peetakse kinni; kui ei, siis peate sideme lahti võtma.\nKui haav ei peata verejooksu isegi pärast otsest kokkusurumist, peate kasutama arterite kokkusurumist. See on nõudlik meede, kuna verevool haavast allavoolu on blokeeritud; seetõttu ei tohiks seda vastu võtta kauem kui 15 minutit järjest. Arter tuleb suruda luu külge, sõrmeotstega või käega rusikas sulgeda, haava ja südame vahel asuvates konkreetsetes punktides, mis varieeruvad sõltuvalt verejooksust mõjutatud piirkonnast. Arteriaalne tihendamine on verejooksu kontrolli all üldiselt tõhus ja väldib žguti kasutamist, mida tuleb kasutada ainult mitme haava samaaegsel abistamisel või äärmusliku suhtena.\nSamuti on žguti kasutamine riskideta ja tuleb järgida mõnda põhireeglit.\nKasutage suurt ja elastset žguti ning pange pliiats arteri käe ümber, žguti ja naha vahele, et see kokku suruda (joonis 1).\nPitsi täpse kasutamise aja märkimiseks kirjutage see vigastatud inimese rõivastele või otsaesisele (joonis 2).\nViige inimene lähimasse haiglasse (joonis 3). Päästja ei tohi kunagi žguti lahti siduda, et vältida isegi surmavaid komplikatsioone; arstid hoolitsevad selle eest haiglas. Pits, mis püsib enam kui 20 minutit sama kompressiooniga, võib siiski põhjustada tõsiseid kahjustusi; seetõttu on vaja see mõneks minutiks lahti lasta, kui abi on oodata hilja.


Juuni 2018 õitsejad - Tallinna Botaanikaaed\nJuuni 2018 õitsejad\nPalmimajas õitsevad juunis kalju-sinilehter (Streptocarpus saxorum), patagoonia fuksia (Fuchsia magellanica), õiekas tõlvlehik (Spathiphyllum floribundum) ´Mauna Loa Supreme´, Andre flamingolill (Anthurium andreanum), harilik täpplehik (Hypoestes phyllostachya), valgeroodne ruellia (Ruellia devosiana), peruu pipar (Piper unguiculatum), leitselill (Achimenes) ´Little Beauty´, suurelehine õislehik (Phyllostachys grandifolius), lembeliiliad (Agapanthus), mõõkaspar (Asparagus falcatus) jt. Lisaks õitsejatele saab tutvuda meil haruldaste sõnajalgadega – raunjalg (Asplenium lucidum), äärisjalg (Pteris hillebrandii), odajalg (Doryopteris decipiens), Microlepia strigosa, Macrothelypteris torreyana. Tavalisematest liikidest kasvavad palmimajas roodjalg (Blechnum appendiculatum), hõbe-vahajalg (Pityrogramma argentea), karvik-astelsõnajalg (Polystichum setiferum), kreeta äärisjalg (Pteris cretica) jt.\nPõhjapoolsetes kasvuhoonetes on sukulentide, vihmametsa ja troopiliste taimede kollektsioonid. Juunis õitsevad mandliterminaalia (Terminalia catappa), india tunbergia (Thunbergia mysorensis), põõsas-tarasarik (Polyscias fruticosa), rooshibisk (Hibiscus rosa-sinensis), harjaseline nõgesleht (Acalypha hispida), sulgjas breinia (Breynia disticha), longus kõrkjas (Isolepis cernua), oivaline saatusepuu (Clerodendrum speciosissimum), jalakalehine turnera (Turnera ulmifolia), Andre flamingolill (Anthurium andreanum), kollane pakssaba (Pachystachys lutea), punane justiitsia (Justicia carnea), roio-tradeskantsia (Tradescantia spathacea), pitanga-kirssmürt (Eugenia uniflora), gusmaaniad (Guzmania), hiid-tobiväät (Aristolochia gigantea), oivaline korallpõõsas (Medinilla magnifica), viltjas kurdlehik (Rhytidophyllum rugosum), pikalehine ruellia (Ruellia graecizans), vesiroosilehine flamingolill (Anthurium nymphaeifolium),vastandlik dorsteenia (Dorstenia elata), pikk pipar (Piper longum), uganda õnnepuu (Rotheca myricoides), täpik-rögajuur (Psychotria punctata) jt.\nSukulentide hoones õitsevad juunis bromeelialine Dyckia chaguar, santa katariina jänesekapsas (Oxalis triangularis), karvasetolmukaline jänesekapsas (Oxalis lasiandra), tuttkalliisia (Callisia warszewicziana), tammelehine mägipapaia (Vasconcellea quercifolia), osirusseelia (Russelia equisetiformis), valgevillane tradeskantsia (Tradescantia sillamontana), kollane lihavõttekaktus (Hatiora salicornioides), valgekarvane viigikaktus (Opuntia leucotricha), särav piimalill (Euphorbia milii), lembeliiliad (Agapanthus), inkaväät (Bomarea), sile stefaania (Stephania glabra), väänduv bovea (Bowiea volubilis), sinine kaelakellukas (Trachelium caeruleum), kleistokaktus (Cleistocactus candelilla), mehhiko jänesekapsas (Oxalis deppei), savanni-hiirelõksupuu (Uncarina grandidieri), natali koolupõõsas (Carissa macrocarpa) jt.\nSubtroopikamajas õitsevad juunis kuninglik paradiisilinnulill (Strelitzia reginae), valloota-ambõis (Cyrtanthus elatus), lõhnav soonseemnik (Trachelospermum jasminioides), punane kuulsuslill (Clianthus puniceus), harilik kaljuliilia (Arthropodium cirrhatum), austraalia kannike (Viola hederacea), harilik päästiklill (Stylidium adnatum), kolmeroodne haakea (Hakea trineura), siidjas näärmepõõsas (Adenanthos sericeus), lõunamürsiine (Myrsine australis), pööris-nelgipuu (Syzygium paniculatum), võrumelaleuka (Melaleuca armillaris), naistepunalehine melaleuka (Melaleuca hypericifolia), sinine dianell (Dianella caerulea), pikalehine raudleht (Lomandra longifolia), jäik tõlvpuu (Cordyline stricta) jt. Vahemere maade taimedest õitsevad juunis spartsium (Spartium junceum), astelhernes (Ulex europaeus), lenkorani siidakaatsia (Albizia julibrissin), karvane kiviroosik (Cistus incanus) jt. Hiina ja Jaapani taimedest õitsevad juunis buda-näsasidrunipuu (Citrus medica var. sarcodactylis), soorohi (Houttuynia cordata), ürt-allikkerss (Nasturtium officinale), nandiina (Nandina domestica) jt.\nEsiväljakule palmimaja ette istutatakse ja külvatakse juunis 60 liiki ja sorti suvelilli. Selle aasta suvelillepeenarde teema on ’Eesti aianduskultuur 100 aastat tagasi’. Peenardel tutvustatakse esimese Eesti Vabariigi ajal aiakujunduses kasutatud suvelilli. Kavandi koostasid Kersti Lootus, Heli Russak ja Jaanika Altraja. Taimed on ettekasvatatud Tallinna Botaanikaaias ja Flores Aed OÜ-s.\nRosaariumis on rooside õitsemine juba alanud. Kõige varasemad juunis õitsevad roosisordid on ´Cineraria´, ´Marguerite Hilling´, ´Nevada´, ´Prairie Dawn´, ´Golden Chersonese´, ´Ormiston Roy´, ´Midget´, ´Easter Morning´, ´Therese Bugnet´ ja kollase kibuvitsa (Rosa foetida) sort ´Bicolor´.\nSibultaimede ekspositsioonis õitsevad juunis laugud (Allium), linnupiimad (Ornithogalum) ja püvililled (Fritillaria). Samuti võhalised (Araceae), preeriaküünlad (Camassia), rohtlaliiliad (Eremurus), ebahüatsindid (Hyacinthoides), kolmiklilled (Trillium) jt.\nMeelte aias õitsevad juunis harilik sinilatv (Polemonium caeruleum), harilik varemerohi (Symphytum officinale), harilik köömen (Carum carvi), tšiili hanemalts (Chenopodium quinoa), salveid (Salvia), lupiin (Lupinus), liivateed (Thymus), maasikad (Fragaria), peiulilled (Tagetes), saialilled (Calendula), mündid (Mentha), naistenõgesed (Nepeta) jpt.\nIiriste ekspositsioonis õitsevad juunis järgmised iirise (Iris) liigid: lehitu iiris (Iris aphylla), kõrreliselehine iiris (Iris graminea), harjas iiris (Iris setosa) jpt. Samuti õitsevad juunis siberi võhumõõk (Iris sibirica) ja tema sinistes, violetsetes, valkjates toonides õitega sordid ning värvikad aediirised (Iris xgermanica).\nPojengide ekspositsioonis algab juunis rikkalik õitsemine.\nKõrgekasvuliste püsikute ekspositsioonis müüri ääres õitsevad juunis ängelheinad (Thalictrum), kurekellad (Aquilegia), mitmed päevaliiliad (Hemerocallis), nõianõgesed (Stachys), lupiinid (Lupinus), jumikad (Centaurea), rodgersiad (Rodgersia) jpt.\nDendraariumis õitseb juunis haruldane puittaim torkav atrafaks (Atraphaxis pungens), harilik mispel (Mespilus germanica), aga ka ebajasmiinid (Philadelphus), rododendronid (Rhododendron), enelad (Spiraea), kibuvitsad (Rosa) ja liblikõielised (Leguminosae) puittaimed.


11. detsember 2015 Kalev Aktiivne puhkus, Otepää 0\nMe kõik teame, et Jõuluvana tuleb lastele külla kaugelt põhjamaalt. Õigeks ajaks jõuab ta kohale tänu põhjapõtradele, kes tema kelku veavad. Otepää Winterplace-is elavad alates sellest talvehooajast Lapimaalt pärit 5 jõuluvana põhjapõtra: Rudolf, Olaf, Niko, Robbie ja Sven. Nendega saab teha pilti ning pai meeldib neile väga.\n„Otepää Winterplace garanteerib rõõmu ja vahelduse argipäevadesse,“ ütles Otepää Winterplace-i müügi- ja turundusjuht Triin Kalda. „Mõeldes enda lojaalsetele ja uutele külastajatele oleme parki täiendanud mitmete atraktiivsete talviste tegevustega. Meie eesmärgiks on pakkuda igale külastajale positiivset emotsiooni.“ lisas ta.


Bono ja Medvedev kohtusid Sotšis PM - Estonian World Review\nBono ja Medvedev kohtusid Sotšis PM\nIiri rockbändi U2 solist Bono kohtus eile Sotšis Vene riigipea Dmitri Medvedeviga. Kohaliku meedia andmetel selgus ühise teejoomise ajal, et mõlemale mehele meeldib ansambel Led Zeppelin.\nBono rääkis Medvedevile HI-viiruse uurimisprojektist, mille eesmärgiks on takistada viiruse levimist emalt beebile ja küsis, millised Vene firmad ja uurimisinstituudid võiksid sellest osa võtta.\nBono tundis huvi Vene liidri kohtumise üle USA presidendi Barack Obamaga ja küsis, et kas hot dog talle tõepoolest meeldib, vahendas er.ru. «Tuleb anda diplomaatiline vastus – hot dog on maitsev, kuid ma luban neid endale harva,» ütles Medvedev.\nU2 annab täna kontserdi Moskvas Lužniki spordikompleksis.


Kolhoos kipub jääma kolhoosiks, pane või igasugu moodsaid buzzworde sisse, ikka sama punane pask.\nMoodsa aja külvivolinikele on mul paar praktilist küsimust. Oletame, et selline autorendi MTJ tõesti tulebki. Kuidas see süsteem lahendab autorendi tippajad? Jaanipäeva paiku, jõulud, suvaline eriti ilusa ilmaga nädalavahetus suvisel puhkuste perioodil? Võibolla mul vilets fantaasia, aga mina näen ainult kahte varianti. Mingi sotsiaalse krediidi skoori stiilis, et süsteemis on võrdsematest võrdsemad loomad, vabandust, autokasutajad ikka! Või räiged hinnakordajad tippaegadele? Et milles täpselt see innovatsioon või mugavus peitub siin? Ainus reaalne probleem mida vaja lahendada lähitulevikus on tõesti see parkimise teema ajalooliselt enne autostumist rajatud asumites nagu Kalamaja, aga meie head sõbrad läänemaailmas on selle rehkenduse ammu juba korduvalt ära teinud, milleks hakata mingit jalgratast leiutama jälle?\nEt kaotame eraomandi ära ja teeme sellise ideaalse seekord täiesti teistmoodi kommunismi variandi (37x küll proovitud ja totaalselt feilitud aga pohh ju) aka freetown christiania, kus mitte keegi, absull mitte keegi ei kipu midagi ega kedagi kuritarvitama, sest me siin läänes oleme kõik järsku head ja toredad, aint ühise heaolu nimel? Seda mötet ei teki, et vabaturumajandust lõhkudes kaovad ka need mehhanismid mis meile selle va demokraatia töid?\nJoppenpuhh avemaria, mtea mis mullis peab elama et siin ohtlikke loogikavigu mitte näha. Vabandust. Muidu tundud tore sell.\nSeal christianias käivad ka pollarid pidevalt korda loomas muidu\nMa ei saa endiselt aru, kuskohas see eraomandi kaotus siin jutuks on, pigem ju vastupidi, omanikud ongi erasektoris? Auto omanik pole mitte kodanik x vaid rendiettevõte (mis ei ole riiklik omand) või siis kui autot vaja sõidab see sulle maja ette ja lähed sõidad, mitte ei passi sul seal parklas kasutult 90% ajast?\nVaadates NFT arenguid, siis pigem tundub asi liikuvat üldse sinnapoole, et tekib rohkem nn ühisomanduses olevaid ettevõtteid, kus teenuse kasutajad ja sellesse investeerijad on teiselt poolt ka nende väikeomanikud.\nLisaks siis ei saa üldse aru kuidas selline asi peaks lõhkuma vabaturumajandust. Vabaturumajandust lõhuvad 2 asja, a) kui mingi oluline valdkond läheb monopoliks ära b) kui riik sekkub ja rikub selle ära. Ehk siis niikaua kui seda renditeenust saad valida erinevate teenusepakkujate vahel ja pole ainult 1te või riik ei võta seda enda kontrolli alla, ei ole mingit vabaturumajanduse lõhkumist, pigem annab see inimestele võimalusi juurde.\nEsiteks on asi üpris kaugel kommunismist, sest ideaalses kommunismis poleks ju neid värdjaid globaliste, kes kõike omavad, vaid kõik oleks "rahva oma". Teiseks on minu jaoks alati kummastust pakkunud see düstoopiline mõtlemisviis, et alati on kuskil keegi paha, kes sõltumata mingist tehnoloogilisest arengust, on enda agendaks seadnud selle kuritarvitamise. Sellised arengud võivad vabalt olla diktatuurides, aga õnneks on veel suurem osa läänemaailmast ikkagi demokraatlik ühiskond, kus kontrollmehhanisme piisavalt. Vaadates ühiskondlikku arengut, siis suures osas (on muidugi ka mingeid tagasiminekuid) on inimkond ikka liikunud läbi ajaloo progressiivselt ja hetkel naudime oluliselt suuremaid vabadusi kui kunagi varem.\nKerge Alice Wonderland, Peter Isherwell style. Kust sa võtad, et SINA siin midagi üldse otsustama hakkad, kui sa midagi ei oma?\nTsiteerin Inglise keskpanga ettepanekut valitsusele: "A digital currency could make payments faster, cheaper and safer, but also opens up new technological possibilities, including programming: effectively allowing a party in a transaction, such as the state or an employer, to control how the money is spent by the recipient."\nSee peaks nagu mötlema panema, kas ikka on vaja full-communist minna v mitte.\nEndale on vaja selgeks teha/mõelda, kas elad n.ö väljast sisse (sätid enda elu teiste, reklaamide, uudiste, tõekspidamiste jne järgi) või väljast sisse (lähtud enda/perekonna vajadustest... ja ikka ühiskondlike norme ka järgides, mitte siis nii nagu tuul puhub, eks).\nKui see on nüüd kuidagi paigas, siis pole teised süüdi ja kipud omama, tarbima asju, mis pakuvad pikaajalist naudingut.\nVahemärkusena siis seda, et valdav osa ühiskonnast on suunaga väljast sisse.\nOn suur erinevus selle vahel, mis sa arvad, et sind õnnelikuks teeb (need 5 minutit õnne kui naabrist parema autoga maja ette vurad) ja see mis seda tegelikult teeb. Olen veendunud, et asjade omamine on kõigest hetkeline ostmise hetkel saadud endorfiini laks, mis peagi vaibub. Laste pealt hea näha, mingi sünnipäeval saadud mõttetud mänguasjad on põnevad umbes päeva, ülejäänud aasta pakuvad rõõmu muud asjad. Oluline ei ole niivõrd kinnisvara omamine vaid turvatunne, et sul on kodu ja seal inimesed, kes sinust hoolivad, oluline ei ole auto omamine, vaid vabaduse ja mugavuse element, et võid minna ja sõita kuhu tahad, millal tahad ja oluline ei ole ka konkreetne raha number pangaarvel vaid materiaalne turvalisus, et saad endale eelpoolmainitud asju ja muud lubada.\nAga muidugi on see kõik suhteline. Minu kommentaar oli eelkõige mõeldud selle "great reset" teema kohta, mis peaks maailma lõpp olema, kui nüüd inimesed kõiki asju ei oma.\ne: nii juhtub, kui sõnu ei tunne - väljast sisse v seest välja\nSu loogikas tegelt räige error, sest "põhivajadused" on äärmiselt erinevad sõltuvalt keskkonnast. Naabrist parem on 1. faas. Aga need "põhivajaduste" katmised on väga ebaolulised kui töökoht on Canary Wharfil.\nKindlasti on, aga see "õnnelikkuse" küsimus on so-so.Ja lisaks - õnne tunne muutub ja redefineerub ajas.\nRetsept õnne teel ei ole pirmitivselt vaadates nii keeruline. See - "golfi handicap = nädalas töötatud tundide arv" on suht legit ju sektori meestele.\nMhmh. Nüansid ja inimesed.\nEks kõik alga ja lõppe peoga sinus eneses. Väline surve, s.h asjade omamine, muidugi on korralik peo rikkuja.\nAsjad, s.h raha teeb õnnelikuks, kui see aitab aega tekitada (aega osta, mis nuh on... päris hea kriteerium vundamendi rajamisel).\nMõistagi on nüansse ja inimesi erinevaid jne, kuid selles raha vs õnn on siiski ka mingi positiivne seos olemas.\nAmmu juba tõestatud, et asjade omamisel ei ole mingit seost õnnelikkusega, selle määrab ikka elukvaliteet. Jah raha peab olema piisavalt, et põhivajadused rahuldada, aga sealt edasi määravad õnne hoopis teised asjad, pere, suhted, töö, mida armastad jne. Kas see auto, millega sa sõidad on sinu oma või mingil subscription mudelil laenatud asi ei oma vähematki tähtsust, samamoodi pole vahet, kas sul on kodus mingi bluray filmiga või vaatad netflixist sama asja.\nViimati kui plaanimajandus vastu võeti olid näod üsna kurvad pikka aega, samas kui lõpuks vabaturumajandus tekkis siis oldi päris röömsad.\nIsiklikult ma oleks väga õnnelik kui ma mitte midagi ei omaks.\nKui sa ka kinnisvara ei oma , siis raha pead ikka omama, et seda üürida\n(muidugi on olemas ka prükkarid, kellele kov pakub ööbimispaika ja suppi tasuta,\naga nende ühepäevaliblika mentaliteet, et ei tea ega huvita, mis saab homme, on tihti tingitud alkoholismist)\n- ka võib Taavi Petersoni kombel ööbida tuttava diivanil\nvõi rannas, Austraalia kliima seda võimaldab, Eesti oma mitte\nlambi vandenõuteooria: Kas Tallinn toetab toimuvat WTA turniiri tagamõttega et kuna saavad venelased seal osaleda, toob neile venemeelsete hääli?\nVenelased on lihtsad nagu see nende kolme jalaga taburet, nad ei vaja mingit süvaanalüüsi ja valiksid niikuinii keskerakonda.


Ükskõiksuse aeg hakkab ümber saama - Delfi\nKiri, Kristel Kaaber\nMidagi on jäädavalt muutunud. Me tunneme seda oma südame salasopis, õhus, oma lähedaste meeleoludes ja supermarketi kassajärjekorras. Midagi oleks nagu libisenud liivana sõrmede vahelt, ja me muretseme, kas midagi üldse pihku jääb.\nMeie tahe on lõtvunud, oleme omas mugavuses lasknud oma elust teha teleseriaali. Kuidas teisiti seletada nähtust, et me enam ei oska ega julge ilma kindla sissetulekuta armastada, ühist elu luua ja järeltulijaid sündida lasta? Kuidas aktsepteerida seda, et on inimesi, kes endalt elu võtavad, kui tarbimisvõimalus äkki töö kaotuse tõttu kahaneb?\nMillest selline paanika positsiooni, tegelikult ju ühe fiktiivse struktuuri „kaotamise“ ees? Kuidas suhtuda ühiskonda, mis põlgab süsteemist väljaspool elajaid, ja ei vaevu endalt küsima, kui palju on mõistlikku väärtusteskaalas, mis püsib armastusel asjade vastu? Kuidas mõista seda, et elu rajatakse pangaarvele ja mitte visioonile iseenda eksistentsist?\nArvatakse, et visioon väärib elluviimist ainult siis, kui selle on rahakott püksitaskus. Kes julgeb midagi muud väita, see on arulage fanaatik või tuuleveskitega võitleja, sest ideedega ei ehita katust pea peale ja südame häält ei saa süüa.\nMeile öeldakse, et finantssüsteem peab ennast muutma, et on vaja uut eetikat, sellega sammume püstipäi kraavist välja. Oleme taas käest kinni võtmas nendelsamadel pimedatel ja lühinägelikel, tänu kellele me sinna kraavi sattusime.\nMa ei taha neile näpuga näidata. See süüdistav sõrm on suunatud ennekõike meile endile, kes me oma vaimu ja intelligentsi niivõrd hooletusse oleme jätnud, et lasime sellel kõigel sündida. Sellal kui otsuseid tehti ja rööpaid valiti, olime liiga hõivatud. Kes karjääri tegemisega, kes vippide elu üle arutamisega, kes lihtsalt kurnatud jõupingutustest, et süsteemi püsima jääda.\nMeie praeguste veendumuste hierarhia ei ole ainuvõimalik. Vastutustunne seisneb alternatiivide otsimises, nende võimalikkusse uskumises, julguses kasutada antud aega oma väärtushinnangute järgi ausalt ja teisi inimesi mitte kahjustades. Leida oma tee ja kutsumus ka siis, kui sel puudub monetaarne mõõdupuu.\nMuidugi, tingimused pole soodsad. Aga tingimused ei võimalda ka sama eksimuste spiraali mööda edasi minna. Nähes, et nelinurkne maja ei ole soodus elupaik, tahtsid külaelanikud ringikujulisi maju ehitada, aga kasutades vanu telliskive, võtsid ka uued majad ikka sama kuju. Siis valmistas keegi esimese kumera telliskivi….\nSõna kodanikukohus kõlab pateetiliselt ja paneb nina kirtsutama. No asendame selle siis inimeseks olemise vastutusega. Siis näeme, et miski on veel meie võimuses. Näiteks ennast harida ja arendada, vaimu tugevdada ja treenida; keerata selg hirmule, et keegi võib me koha peale istuda, meile tahtlikult kahju tekitada. Kui peame uuesti usaldust õppima, siis võiksime alustada iseendast, oma võimetest.\nRiik, see oleme meie! Peab leidma julguse pilk iseenda sisse suunata. Peab õppima usaldama seda, mida me sealt leiame. Peab õppima „arenema“ sõna tõelises tähenduses – vaimselt ja moraalselt. Peab leidma julguse, et olla, osa võtta ja välja astuda. Ka siis, kui turu ja majandusliku heaolu ainuidee meile nagu lollikesele näpuga näitab.\nAlustuseks on võimalik suurendada oma lugupidamist ligimese vastu ning kaotada automaatne alistuvus kõrgemalt tulevate määruste suhtes. Eelkõige kaotada sõnavarast lause: “Ega meie siis midagi ju otsusta...“\nOtsustada on meil palju. hakatuseks kas või üks julgustav pilk tänavanurgas kerjajale, hoidumine naeruvääristamast neid, kes oma mõtet püüavad väljendada. Need on pisikesed teod, mis pikapeale sotsiaalset kanga mustrit muutma hakkavad. Uuest mustrist saab ehk sündida teistsugune ühiskondlik teadvus, uus ettekujutus inimolemisest.\nAnalüütik: riigi ja ärimeeste reaktsioon aeglane\nJanek Mäggi: Uus reaalsus kehtestab end ise\nKallas: uue tõusu ajal võib Eestil eelis olla


Eesti Teadusinfosüsteem (ETIS) on riiklik register, kuhu on koondatud Eesti teadus- ja arendustegevusega (T&A) seotud informatsioon. Süsteem võimaldab Eesti T&A alase informatsiooni kättesaadavaks tegemise laiemale avalikkusele.\nETISe üks olulisemaid eesmärke on teadusprojektide (institutsionaalsed ja personaalsed uurimistoetused, riiklike programmide projektid jm) finantseerimistaotluste ja aruannete esitamine ning teadustegevuse tulemuste (publikatsioonid, leiutised, kraadiõpe jm) tutvustamine.\nETISe peaadministraatoriks ülikoolis (edaspidi tekstis: administraator) on teadusosakonna teadus- ja arendustegevuse analüütik Kiira Parre. Administraator korraldab ETISe andmete haldamist ülikoolis.\nETISe põhimääruse kohaselt peab asutus nii teadustegevuse tulemuste (esmajoones publikatsioonid) kui projektide finantseerimise andmed vastavasse moodulisse sisestama viie päeva jooksul alates andmete tekkimisest.\nTalTech töötajate teaduspublikatsioonide andmed kontrollib ja kinnitab üldjuhul TalTechi raamatukogu bibliograaf. Erandjuhul võib struktuuriüksuse juht teha ettepaneku määrata kinnitajaks mõni teine TalTech töötaja.\nETISe publikatsioonide sisestamise ja klassifikaatorite määramisel ning kirje muutmisel ja sobiva ajakirja valimisel aitab teid Katrin Bobrov (620 3551).\nETISe uued arendused\nETISe töökorraldus TalTechis:\nETISe kasutamine toimub Interneti vahendusel aadressil http://www.etis.ee. Sisenemiseks on lehe üleval paremas nurgas nupp Sisene.\nETISesse saab siseneda kasutades riigi autentimisteenuseid (Eesti ID-kaart, mobiil-ID, pangalink, Smart-ID), asutuse parooli (TalTech Uni-ID) või ETISe kasutajatunnust ja parooli.\nETISe kasutajatunnuse ja parooli saamiseks tuleb pöörduda oma isikuandmete edastamiseks TalTechi administraatori või ETISe administraatorite poole. Eesti isikukoodi mitteomavatele töötajatele/doktorantidele/magistrantidele konto loomiseks tuleb TalTechi teadusosakonda või ETISe administraatoritele saata isiku nimi, ametikoht TalTechis, täpne sünniaeg (formaadis: pp.kk.aaaa) ja kontaktandmed (telefon, meiliaadress).\nKõik TalTechi töötajad ja üliõpilased peavad kindlustama enda CV andmete ning teadustegevuse tulemuste (esmajoones publikatsioonid, projektid) pideva ajakohastamise. NB! Juhendamiste andmed kantakse ETISesse automaatselt üle TalTechi ÕIS-ist. Automaatne ülekanne toimib vaid sel juhul kui kõik ETISe kohustuslike väljade andmed on ÕIS-is täidetud.\nTalTechi töötajate teaduspublikatsioonide andmed kontrollib ja kinnitab üldjuhul TalTechi raamatukogu bibliograaf. Erandjuhul võib struktuuriüksuse juht teha ettepaneku määrata kinnitajaks mõni teine TalTechi töötaja. Kõik erandjuhud kooskõlastatakse administraatoriga.\nTalTechi töötajate teaduspublikatsioonid kinnitatakse juhul kui autoril on olemas ORCIDi konto. ORCIDi konto saate registreerida aadressil https://orcid.org/register


Starest Hotell - Arvustus.com arvustused\nKõik Puhkus ja reisimine Majutus Majutus Tartus Starest Hotell\nHotell Tartus, Mõisavahe tee 21.\nLisas Reks 19.08.2013\n1. Omamoodi elamus\n“Punktidega on nadi, sest arvestades comfort toa hinda - ootaks ka natuke enamat. Alustame heast - Wi-Fi oli eeskujulik igas mõttes, kõrvaltubadest ei kostnud midagi, tuba oli puhas. Nüüd negatiivsest, pigem kummalisest: kaheinimese voodi, mis tegelikult ei olnud seda mitte - äärmiselt tobe on öösel leida ennast voodite vahele vajununa. Veidi pani imestama ka toas olnud külmkapi sisu - kui tuba müüakse kahele, siis oleks loogiline, et kõike oleks vähemalt topelt. Külmkapi teemal võiks ka rohkem filosofeerida, aga hoopis olulisem oleks vast WC. See nägi pealtpoolt sile ja puhas välja, aga..... edasi ma ei räägiks.”\n12.10.2015 20:52 - Nimetu\n14.10.2015 21:04 Nimetu\nkõlab põnevalt! :)\n2. Olen toaga rahul, seal võib viibida\n“Olen toaga rahul, seal võib viibida. Toit ei ole just parim.”\n01.03.2015 18:04 - Liivi Amberg\n3. Minu tuba oli suht lihtne, aga samas puhas ja täiesti ok\n“Minu tuba oli suht lihtne, aga samas puhas ja täiesti ok.Hotellis olin suht vähe, aga tundus täiesti ok olevat. Hommikusöök oli klassikaline.”\n24.02.2015 13:43 - Maris666\n4. Soodne hotell Tartus\n“Punkte palju ei saa, aga peamiselt selle pärast, et sellise välimusega asutusele on raske neid rohkem panna. Algul maja vaadates oli suur hirm, et äkki on lausa duširuum ka kusagil koridori peal, mitte toas. Seda võimendas ka hotelli poole suunav silt, millele oli ootamatult kirjutatud HOSTEL... Maja on U-kujuline ja sisehoovist on näha kaks vastaspooltel asuvat silti Starest, nii et esmalt ei teagi kummast sisse astuda. Tegin juhuslikult kõige valiku siiski.\nTeenindus oli viisakas ja sõbralik, selle eest kindlasti punktid. Tuba oli väike ja laminaaditud, aga sellest polnud lugu, sest selles hinnaklassis ma muud ei oodanudki. Nüüd oli aga juba hea meel tõdeda, et WC/vannituba olid siiski toas.. :)\nÕhk oli toas umbne, aga aken käis õnneks lahti, nii et suurem tuulutamine aitas. Ventilatsioon oli toas siiski kesine, nii et hommikuks oli väikesest toast taas õhk välja imetud.\nHinnas sisaldus ka hommikusöök, mida pakuti allkorrusel, muidu Aasia restorani ruumides. Need ei ole kaugeltki nii ilusad kui teil ehk "aasia restorani" sõnu lugedes mulje jääb, selline kõle... Toidiuks pakuti jogurtit, maisihelbeid, putru, võileivale juustu ja 3 sorti vorsti ning kohvi-teed. Keedumuna samuti ja kuigi neid oli kaks kausitäit ei olnud kummalegi peale kirjutatud mitme minuti munadega on tegu. Võtsin ühe, see oli siniseks keedetud, aga ma ei teagi, kas teises kausis oli sama (tõenäoliselt) või lihtsalt sildid puudu.\nÖösel oli allkorrusel korralik sünnipäevapidu kellelgi, mis õue kostis ilusasti ära, aga teise korruse tuppa mitte piuksugi, see oli kergendus. Võib seal ööbida küll, midagi erilist oodata ei maksa, aga suurt pettumust ei tohiks ka kellelgi olla, kes saavad aru, mis klassi ööbimiskohaga tegu on. Teisteks ööbijateks olid peaasjalikult administraatoriga vene keelt kõnelevad külastajad, tundus aga et hoopis lätlased.”\n19.08.2013 10:24 - Reks\nReks on seda arvustust muutnud: 19.08.2013 10:32\nhttp://www.starest.ee Starest Hotell 2015-10-12 7.1/10 7 hindajat


Loeng 2. Paigalseis ja liikumine\nStaatika Tasakaalu tingimused Tasakaal pöörlemisel Tasakaal kulgliikumisel Kinemaatika Aeg Ruum ja koordinaadid Aja ja ruumi ühikud Liikumisvõrrand Pöörlemise võrrand Liikumisvõrrandi diferentseerimine\nSõnaga "staatika" (kr. statos -- tasakaal) tähistatakse füüsikas tasakaaluõpetust. Tasakaaluseisundid on matemaatiliselt lihtsamalt kirjeldatavad, kuna ajaline sõltuvus (muutumine) puudub. Seepärast kasutatakse staatika valemeid ka keerulisemates süsteemides (näiteks automootoris) toimuvate protsesside uurimisel, kujutades neid protsesse tasakaaluseisundite ajalise järgnevusena.\nStaatika jaguneb alaliikideks vastavalt uuritavale objektile. Nii kirjeldab hüdrostaatika (kr. hydor -- vesi) vedelike tasakaalu, elektrostaatika elektriliselt laetud kehade tasakaalu jne. Kui lisandit pole, mõeldakse tavaliselt tahkete makrokehade tasakaaluseisundi uurimist. Staatika uurib olukorda,\nkus keha (süsteemi) olek ei muutu.\nTasakaalu tingimused. Staatika on lihtne ka sellepärast, et ta koosneb ühest ainsast seadusest:\nKeha on tasakaalus parajasti siis, kui: a) temale mõjuvate jõudude summa on null;\nb) temale mõjuvate jõumomentide summa on null.\nJõud on suurus, mille abil kirjeldatakse kehade vastasmõju.\nKeha on üldnimi kõiksugu asjade kohta juhul, kui nende eripära meid ei huvita (näiteks liikumise seisukohalt).\nVastasmõju ei tähenda midagi enamat kui vastastikust ("sina mulle - mina sulle") mõjustamist. Füüsikas on vastasmõju tagajärjeks oleku muutus, ja\noleku all mõistame keha kirjeldavate parameetrite väärtuste (täielikku) komplekti.\n"Täielikkku" on sulgudes sellepärast, et enamuse ülesannete korral ei muutu korraga kõik parameetrid - seega võime oleku muutuse uurimisel mittemuutuvad parameetrid vaatluse alt välja jätta.\nDefinitsioonid meelde jätta!\nMehaanikas tähendab oleku muutus liikumise muutust:\npaigalseisev keha hakkab liikuma,\nliikuv keha muudab oma kiirust või liikumissuunda.\nLiikumist ennast on kahte tüüpi:\nkulgev liikumine, kui vabalt liigutatav keha muudab oma asukohta ja\npöörlev liikumine, kui keha on kinnitatud (pöörlemisteljele) ja võib seetõttu vaid pöörduda, muutes oma ruumilist orientatsiooni (asendit ruumis).\nEhkki mõlemat tüüpi liikumised toimuvad samaaegselt, võib neid tavaliselt eraldi kirjeldada: auto liikumine maanteel loetakse kulgevaks ja sellest lähtuvalt ehitatakse välja nii tema kere ja vedrustus kui maantee profiil; samal ajal töötab kogu jõuseade ning ülekanded pöörlevas liikumises, mistõttu nende konstrueerimisel võib kulgliikumise seadused arvestamata jätta.\nKulgev liikumine on asukoha muutus\nPöörlev liikumine on asendi muutus\nTasakaalus keha ei tohi hakata ei "kulgema" ega pöörlema. Ülaltoodud seaduse kaks tingimust käivadki kahe liikumise tüübi kohta.\nTasakaal pöörlemise suhtes. Kui kehale mõjuvate jõudude summa on null, ei saa ta muuta oma kulgliikumist. Aga ta võib hakata pöörlema - juhul, kui kaks vastassuunalist jõudu moodustavad jõupaari, st. mõjuvad keha erinevatesse punktidesse nii, et tekib pöörlemine. Sellise mõjustuse mõõtmiseks kasutatakse mõistet "jõumoment" - suurust, mis kirjeldab pöölemise muutuse põhjuseks olevat vastasmõju liiki.\nArvutamise seisukohalt on oluline, et jõumomendi määrab lisaks jõu suurusele ka see, kui kaugel pöörlemisteljest ta keha mõjutab.\nJõumomendiks nimetatakse jõu ja tema õla pikkuse korrutist;\njõu õlg on võrdne jõu mõjumissihi kaugusega pöörlemisteljest.\nNüüd on selge ka tasakaalutingimuse teise poole mõte. Kui kaks jõudu mõjuvad kehale vastassuunas piki samat sirget, on summa igal juhul null. Aga summa on null ka siis, kui sirged on erinevad, kuid paralleelsed. Kuid sellised jõud on suutelised keha pöörama - kuni saab nulliks ka nende jõudude momentide summa.\nNB! Paljud füüsikalised suurused - nagu siin jõumoment - defineeritakse algebralise seose (valemi) abil.\nSuunatud suuruse -- vektori -- märgi muutmine tähendab suuna muutumist vastupidiseks.\nÕpikutes kasutatakse mõnikord väljendit "algebraline summa". Sellega tahetakse öelda, et ei piisa, kui jõudusid väljendavad numbrid tuimalt kokku liita. Tuleb arvestada jõudude märke ja kontrollida, kas pole tegu vektoritega.\nKui jõud mõjuvad piki sama sirget, piisab märkidest. Kui mitte, tuleb kasutada vektoreid. Jõumomendid - juhul, kui keha on teljele kinnitatud, võivad teda pöörata kas ühes või teises suunas; niisiis piisab ka siin märkidest. See, kumba pööret lugeda positiivseks ja kumba negatiivseks, on kokkuleppe asi, tavaliselt loetakse positiivseks pööre vastu kellaosuti liikumise suunda - nii, et pööre suurendaks pöördenurka. Staatikas, st. tasakaaluolukorras, pole sel loomulikult tähtsust, valida võib mõlemat pidi ja oluline on vaid see, et erisuunalised pöörded oleks ka erimärgilised.\nStaatika pole lihtne, ja eesseisvas teoreetilise mehaanika kursuses õpitakse seda põhjalikult. Meie piirdume kahe (lihtsa?) valemiga. Neist esimene (ühedimensionaalne) annab pöörlemistasakaalu valemi:\na) jõudude tasakaal;\nTasakaal kulgeva liikumise suhtes. Teine - vektorvalem (kahe- või kolmedimensionaalne)\npaneb tasakaalu lõplikult paika. Kehtima peavad need kaks valemit loomulikult samaaegselt, muidu poleks ju tasakaalu.\nVaadelda (matemaatilist mudelit teha) võib aga eraldi. Pakun välja kaks "masinat", esimese pöörlemis-, teise kulgemistasakaalu jaoks:\nÜlemisel pildil on ratas, mida pööravad täisnurga all olevatele varrastele kinnitatud raskused. Ratas võib teljel pöörelda ning kui tal on tasakaaluasend, peab ülaltoodud tingimus olema täidetud. Arvutuse teeb raskemaks see, et lihtne on määrata koormise kaugust pöörlemisteljest, mitte aga jõu mõjumissihi kaugust, st. jõu õlga. Viimane sõltub seadeldise orientatsioonist (ratta pöördenurgast), mis muutub ratta pöördumise käigus.\nAlumisel pildil on mudel, kus proovikehale K mõjuvad koormiste P1 ,P2 ,P3 poolt tekitatud jõud F1 ,F2 ,F3. Kus on proovikeha tasakaaluasend?\nMõlemal probleemil on geomeetriline lahend. Jõumomentide korral on selleks nn. Archimedese kangi valem:\nKang on tasakaalus siis, kui tema õlgadele riputatud koormiste kaugus toetuspunktist on pöördvõrdeline koormise kaaluga.\nSee tähendab, et kui joonisel on vasakpoolse koormise P1 mass kaks korda suurem kui P2 mass, pöörab seadeldis end nii, et kaugus koormisest P1 kuni pöörlemisteljest tõmmatud vertikaalini on kaks korda väiksem kui koormise P2 kaugus. Muidugi ei tohi nad olla samal pool seda vertikaali. Aga miks?\nAlumise "masina" lahend on samuti geomeetriline: et kolme vektori summa oleks null, peavad nad üksteise otsa tõstetuna moodustama suletud joone - hulknurga. Antud juhul siis kolmnurga. Kui sellise kolmnurga joonistamine on võimalik, on võimalik ka tasakaal. Aga kui ei ole? Ja millisel juhul ei ole?\nVeel üks probleem: Kolmest lõigust annab kokku panna ainult ühe kolmnurga, ja sedagi mitte alati. See-eest rohkema arvu jõudude korral on võimalike kinniste murdjoonte arv suurem. Näiteks võime neljast lõigust kokku panna juba kaks kinnist joont:\nMida see tähendab tasakaalu koha pealt? Pingutage ajusid!\n"Kinemaatika" tuleneb kreekakeelsest sõnast kinema ehk lühemalt kino. Tähendab see liikumist; ja vastav mehaanika osa uuribki liikumist - mitte niivõrd selle põhjusi kui just liikumise matemaatilise kirjeldamise võimalusi.\nAeg. Liikumine tähendab asukoha ning asendi (orientatsiooni) muutumist. Muutumine, erinevalt püsivast seisundist (staatika!) nõuab vähemalt kaht parameetrit, millest üks on argumendiks (muutub sõltumatult liikuvast kehast), teine aga väljendab liikumist ennast. Kui argumenti pole täpsustatud (näiteks lausega "rõhu sõltuvus temperatuurist"), on sõltumatuks argumendiks aeg.\nAja muutumine pole meie poolt kontrollitav, aeg muutub iseenesest (nagu tihti öeldakse - voolab) ja seetõttu kulgeb enamus looduslikke protsesse nagunii olekute ajalise järgnevusena. Seejuures pole aeg ise ühegi protsessi põhjustajaks. Aeg pole ka mõõdetav, vähemalt mitte nii, nagu me mõõdame tavalisi suurusi. See, mida me nimetame "aja mõõtmiseks" on tavaliselt mingi ajas kulgeva protsessi võrdlemine teise, lihtsama (perioodilise) protsessiga, nagu Maa pöörlemine või kellapendli võnkumine. Aja mõiste sisse toomine annab võimaluse võrrelda erinevaid liikumisi.\nliikumisi võrreldakse aja mõiste abil.\nKas saite aru? Mõelge hoolega!\nVeel räägitakse, et aeg voolab ainult ühes suunas (minevikust tulevikku) ja seepärast on kõik põhjuslikku laadi seosed võimalikud vaid sel kujul, et põhjus eelneb (ajaliselt) tagajärjele. Mida selline aeg endast kujutab, selle üle on filosoofid vaielnud aastatuhandeid. Matemaatika vaatepunktist on aeg universaalne ja väga kasulik vahemuutuja, mille abil saab siduda üsnagi erinevate protsesside võrrandeid.\nKogu see jutt ei tohiks häirida meie igapäevaseid suhteid ajaga. Kell on hea riist, pole tähtis, miks ja kuidas ta töötab. Peaasi, et aega näitab.\nAja nool: põhjus t1 peab eelnema tagajärjele t2,st t1< t2\nRuum ja koordinaadid. Niisiis on liikumine keha asukoha muutus, mis väljendub sel viisil, et mingil ajamomendil oli keha ühes, mingil teisel momendil aga teises kohas. Seda "kohta" saame määrata vaid teiste kehade suhtes; matemaatiliselt on asukohta kõige parem väljendada kohavektoriga , mis algab ühe ja lõpeb teise keha juures. Seda keha, kust vektor lähtub, nimetatakse taustkehaks ja nii peab kohavektori muutumine väljendama uuritava keha liikumist taustkeha suhtes.\nKohavektor on suunatud lõik taustkehast uuritava kehani.\nTa näitab uuritava keha asukohta taustkeha suhtes\nFüüsikud tavatsevad ütelda, et liikumine toimub kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis. Matemaatiliselt on ruum mitmeparameetriliste muutujate hulk, millest igaüht kirjeldab korraga kaks või rohkem arvu. Tegelikult on ruumi mõiste tulnud matemaatikasse just füüsikast, kus ta tähistab "kohta, kus liiguvad kehad". Eestikeelne termin on tulnud saksa keelest (Raum - tuba), inglise keel kasutab siin mõistet "tühjus" (space), vene keel mõistet "ulatus" (prostranstvo ).\nSelle igapäevase ruumi matemaatiliseks kirjeldamiseks töötasid vanad kreeklased välja erilise teaduse - geomeetria, mis rajanes deduktiivsetel järeldustel Eukleidese poolt kirja pandud viiest aksioomist. Alles möödunud sajandil leidsid matemaatikud, et Eukleidese ruum polegi ainuvõimalik, vaid kujutab erijuhtu, üleminekuvormi kahe kõvera ruumi - avatud (hüperboolse) meetrikaga Lobatševski ruumi ning suletud (elliptilise) Riemanni ruumi vahel. Küll on aga Eukleidese ruum neist kõige lihtsam ja kuna ta on tavafüüsika tarbeks ka piisavalt täpne, kasutatakse teda endistviisi. Ainult väga tugevate jõuväljade ning ülisuurte mastaapide korral kasutatakse ka mitte-eukleidilisi ruume.\nKoordinaadid. Termin kolmemõõtmeline väljendab vektori kirjapanekuks vajalike sõltumatute muutujate - koordinaatide - hulka. Igapäevakogemus kinnitab. et keha asukoha määramiseks piisab kolmest arvust (tinglikult pikkus, laius ja kõrgus). Nende kolme arvu saamiseks tuleb konstrueerida koordinaatsüsteem - reeglistik nimetatud arvude leidmiseks.\nLihtsaim ja sagedamini kasutatav on ristkoordinaadistik (ka Descartes'i või Cartesiuse koordinaadid): kolm üksteisega risti olevat ühikvektorit, mille suunale projekteeritakse kirjeldatav kohavektor. Neid nn. baasivektoreid tähistatakse tähtedega , ja ning nad koos moodustavad ortonormaalse reeperi ("orto" tähendab siin ristseisu e. ortogonaalsust, "normaalne" aga seda, et vektorite pikkus on normeeritud väärtusega üks pikkusühik).\nKui selline reeper on konstrueeritud, saab iga vektorit kirja panna kui kolme teljesuunalise vektori summat:\nasendades raskestimõistetava kujundi arusaadava tavaarvude kolmikuga .\nReeper ja koordinaadid\nKuhu jäi taustkeha? Pole ta kuhugi kadunud - meie "reeperi" moodustabki taustkeha. Telgede suunad, ehkki suvaliselt valitud, jäävad edaspidi taustkeha suhtes paigale. Muidugi kulgeb kohavektor "punktist punkti" ja kirjeldab seega vaid uuritava keha kindla punkti liikumist taustkeha mingi kindla punkti suhtes. Aga kulgliikumise tarbeks sellest piisab: et liikumise määrab mitte kohavektor ise, vaid selle muutus ("nihe"), siis liiguvad samal kombel ka kõik uuritava keha ülejäänud punktid - ning seejuures taustkeha ükskõik millise punkti suhtes.\nKulgeval liikumisel liiguvad keha kõik punktid ühesugust teed mööda. Seepärast piisab ühe punkti liikumise kirjeldamisest.\nTäpsuse huvides tasuks viimase lause üle järele mõelda.\nAja ja ruumi ühikud. Siin on paras aeg meenutada füüsikas kasutatavat ühikute süsteemi. Praegu enamlevinud mõõtühikute rahvusvaheline süsteem SI lähtub neljast põhiühikust, millest esimesed ongi ajavahemike pikkuse (kestuse) hindamiseks kasutatav sekund ja ruumilist ulatust väljendav pikkusühik meeter. Seejuures on ajaühik üldse "kõige põhilisem", ta on määratud loodusliku standardi - aatomisisese kvantülemineku energia - kaudu:\nAja ühik määratakse aatomisiseste võngete kestuse kaudu\nSekund on ajavahemik, mis on võrdne tseesiumi isotoobi põhiseisundi kahe peenstruktuuri nivoo vahelise ülemineku 9 192 631 770 perioodiga.\nKus on siin energia? Aga tänapäeva (kvant)füüsikas määrabki sagedus energia(kvandi) suuruse. Ja samuti: aatomisisese ülemineku energia annab alati ühesuguse sageduse. See, miks on valitud just tseesium ja miks just kirjeldatud üleminek, on määratud tehnikaga: toodud skeemi on lihtsalt kõige odavam realiseerida.\nPikkusühiku meetri saab määrata juba ajaühiku kaudu. Teades (relatiivsusteooriast!), et valguse kiirus on ühesugune kõigil planeetidel ja kõigis taustsüsteemides, määrataksegi meeter kui kindla aja jooksul valguse poolt läbitud tee: Pikkuse ühiku määrab (aja kaudu) looduse universaalkonstant - valguse kiirus.\nMeeter on vahemaa, mille valgus läbib vaakumis 1/299 792 458 sekundiga.\nJa jälle on definitsiooni taga tehniline lahendus: kõige täpsemini saamegi pikkust määrata valguse lainepikkusega võrdlemise teel. Aga lainepikkus on tuletatav sagedusest ja valguse kiirusest.\nMeie jaoks on nii sekund kui meeter olemas vastavates erilaborites kontrollitud ning reguleeritud mõõteriistade kujul. Nii me kasutamegi mõõdulinti ja kella ning ei mõtle rohkem etaloonide (ühikuid määravate eeskirjade) peale.\nLiikumisvõrrand. Keha asukoha sõltuvus ajast tähendab seda, et ülal toodud kohavektor tuleb anda sõltuvana ajast. Milline see sõltuvus täpselt on, tuleneb liikumise iseloomust. Oluline on see, et kui paneme liikumisvõrrandis argumendiks oleva aja tähise asemele mingi (positiivse või negatiivse) reaalarvu, peab võrrand andma meile keha asukoha (koordinaadid) sellele reaalarvule vastaval ajamomendil. "Liikumisvõrrand" kõrvale:\nLiikumisvõrrand väljendab keha asukoha (kohavektori, st. selle kolme koordinaadi) sõltuvust ajast.\nSeega on liikumisvõrrandiks vektorvõrrand\nkus , ja on kolm sõltumatut funktsiooni. Nii võiks liikumisvõrrandit käsitleda ka kui kolmest tavalisest võrrandist koosnevat võrrandisüsteemi.\nKlassikalises (Newtoni) mehaanikas antakse liikumisvõrrand tavaliselt kas teist järku diferentsiaalvõrrandi või ruutpolünoomi kujul. Neist esimene\nkujutab Newtoni II seadust, teine\nPunkt muutujat tähistava tähe kohal märgib tuletist aja järgi; kaks punkti - teist järku tuletist aja järgi jne.\ntavalist koolifüüsika "ühtlaselt muutuva liikumise valemit", kus algasend , algkiirus ning kiirendus on antud vektorkujul.\nEt temast saaks tavaline võrrand, tuleb ta koordinaate pidi lahti kirjutada. Proovige. NB! See on Teile antud ülesanne. Lahendage!\nMis vahe on neil kahel võrrandil? Kui on tegu "ühtlaselt muutuva liikumisega", st. kui kiirendus on konstantne - siis ei mingit. Ainult et tavaliselt kiirendus ei ole konstantne, kuna kehale mõjuv jõud pole peaaegu kunagi konstantne. Siis tuleb lahendada esimene võrrand. Või panna teise võrrandisse ajast sõltuv kiirendus, mis teeb sama välja ega pole ka lihtsam.\nLiikumisvõrrandi lahendamine kuulub dünaamikasse. Ja ega kinemaatika polegi mingi iseseisev mehaanika osa.\nPöörlemise võrrand. Staatika ülesandes rääkisime ratta pöördumisest. Ka seda pöördumist saab mõõta, kasutades pöördenurka, mida mõõdab nurk pöörleva keha mistahes punkti pöördeteljega ühendava ristlõigu (nn. pöörlemisraadiuse) kahe eri ajamomendil määratud asendi vahel. Kui pöörleb tahke keha, on selle kõigi punktide pöördenurgad samad. Nii saame keha pööret kirjeldada üheainsa, pealegi veel skalaarse suurusega. Tähistades pöördenurga , nurk-kiiruse ning nurk-kiirenduse , saame kulgliikumisega analoogilise võrrandi:\nPöördenurga ühikuna võib kasutada kõiki nurgamõõdu ühikuid, nagu kraad, radiaan, täispööre. SI-süsteemi ühikuks on radiaan:\nRadiaan on nurgamõõdu ühik, mis on võrdne ringjoone raadiuse pikkusele kaarele toetuva kesknurgaga. Üks täispööre võrdub radiaaniga.\nSee on väga mugav ühik, kui meil on tarvis leida pöörleva keha mistahes punkti joonkiirust. Kui pöördenurka mõõta radiaanides, tuleb nurkkiiruse ühikuks "radiaani sekundi kohta" (rad/s või lihtsalt 1/s - radiaan kui kaare pikkuse ja raadiuse pikkuse suhe on tegelikult dimensioonita suurus). Et saada joonkiirust (kiirust, millega liigub pöörleva keha mingi punkt), tuleb nurkkiirus korrutada vaadeldava punkti kaugusega pöördeteljest.\nRadiaan on ringjoonele joonistatud kesknurk, millele vastava kaare pikkus on võrdne selle ringjoone raadiusega.\nPöördenurga märgist. Keha saab teljel pöörata kas ühele või teisele poole. Üht neist pöördeist tuleks lugeda positiivseks, teist negatiivseks. See tuleb jällegi kokku leppida. Ja kokkulepe on nii, et positiivseks loetakse pööre vastu kellaosuti liikumise suunada.\nSee on lihtne vaid paberile joonistatult. Kui vaadata pöörlevat keha ruumis ühelt poolt, näeme teda pöörlevana üht, teiselt poolt vaadatuna aga teistpidi. See, kummalt poolt vaadatakse, määratakse teljele kantud suuna -- pöörlemisvektori -- abil. Aga sellest hiljem, tahke keha liikumist kirjeldavas osas.\nPöördenurga märk sõltub pöörde suunast\nLiikumisvõrrandi diferentseerimine. Liikumisvõrrandis on antud keha asukoht (kohavektor) sõltuvalt ajast. Newtoni järgi on see funktsioon pidev, järelikult võib liikumisvõrrandit diferentseerida.\nLiikumisvõrrandi esimest tuletist aja järgi nimetatakse kiiruseks. See näitab, kui kiiresti liigub keha antud ajahetkel.\nLiikumisvõrrandi teist tuletist aja järgi (kiiruse esimest tuletist) nimetatakse kiirenduseks. Kiirendus näitab kiiruse muutumise kiirust antud ajahetkel.\nJoont, mis ühendab keha asukohti järjestikustel ajamomentidel, nimetatakse keha trajektooriks. Keha liigub ruumis piki trajektoori. Trajektoor on sile joon; temas ei ole katkevusi ja muid iseäralikke punkte.\nKiirusvektor on trajektoorile alati puutujaks, ta näitab liikumissuunda. Kiirendusvektor seevastu võib olla trajektoori suhtes ka nurga all. Ta on seda alati, kui keha liigub piki kõverjoont. Et kõverjooneline liikumine tähendab liikumissuuna muutust, peab sellega kaasnema kiirusvektori muutumine isegi siis, kui kiiruse väärtus (vektori moodul) ei muutu. Liikumissuuna muutust põhjustavat kiirenduse komponenti nimetatakse normaalkiirenduseks ja ta on alati kiirusvektoriga (seega ka trajektooriga) risti.\nKiirenduse liikumissuunalist (kiirusvektoriga samas sihis olevat) komponenti nimetatakse tangentsiaalkiirenduseks (ingl.,lad., tangent -- puutja).\nÜlesanne: püüdke kirjeldada suurusi, mis tekivad pöördliikumise võrrandi diferentseerimisel.\nKeha liikumissuunda näitab kiirusvektor.\nKui kiirusvektori suund liikumise käigus muutub, nimetatakse liikumist kõverjooneliseks.\n* Sisukorda *