Jaapani külastamiseks sobib ka ümber maailma sõidu lennupilet\n28. aprill 1997 kell 22:00\n- Nagu tabelist nähtub, on lennupiletid Euroopa ja Jaapani vahel väga kallid, ca- 28 000 krooni. Soodsaks erandiks on vaid Finnairi ja SASi spetsiaalhinnad Eesti turu jaoks, 10 200 krooni. Finnairi noortehind on samuti suhteliselt soodne -- 9800 krooni.\nKui reisijal on plaanis lisaks Jaapanile veel mõnd riiki külastada, tasuks kaaluda ümber maailma sõidu pileti ostmist, mille hind algab 25 000 kroonist.\nFinnair lendab peale Tokio kaks korda nädalas ka Osakasse. Pileti hind on sama. Linnu on soodne ka kombineerida: näiteks saabuda Osakasse, kuid lahkuda Tokiost. Tokiost väljalennul tuleb kohapeal tasuda lennuväljamaks 2000 jeeni ehk ca 220 krooni. Pileti hinnale lisanduvad sõltuvalt marsruudist ja peatustest ka transiitlinnade lennuväljamaksud kuni 400 krooni ulatuses.\nLufthansa reisi puhul on sõitja sunnitud peatuma tagasiteel hotellis, mille maksab kinni Lufthansa. Samas peab Saksamaa kaudu sõites muretsema transiitviisa. See pilet kehtib aasta. Esimene muutus on tasuta, kuid iga järgneva eest tuleb maksta 125 dollarit ehk ca 1690 krooni.\nFinnairi odavama variandiga tuleb pileti eest tasuda kümme päeva enne lendu, maksimaalselt võib kohal viibida kolm kuud. Kuupäeva muutmine maksab 50 dollarit ehk ca 675 krooni. Äriklassi 28 100kroonine pilet seab tingimuseks, et lennatakse vaid Finnairiga. Sama reegel kehtib ka SASi äriklassi spetsiaalhinna puhul, siis loomulikult SASist lähtuvalt.\nSASi odava piletiga võib sihtpunktis viibida minimaalselt nädala, kuid mitte üle kolme kuu. Seda piletit muuta ei saa, kuid peatused on Kopenhaagenis ja Stockholmis lubatud.\nHelsingist algab Austria lennukompanii reis, mille pilet jääb hinna poolest samasse klaasi Lufthansaga. Juurde tuleb arvestada Helsingisse sõidu aeg ja kulud, mis lendamise puhul jäävad tuhande krooni piiresse. Pilet kehtib kolm kuud.\nEnamik lennukompaniisid annavad kuni 12aastastele hinnasoodustust 50%. Kuni 25aastaste soodustus on vaid Finnairil ja Lufthansal, viimase pilet on 15% odavam. ÄP


Teedeehituse ekspert Ain Kendra: kolm aastat ettevõtjana on möödunud linnutiivul! - Minu äri - Sisuturundus - Majandus\nTeedeehituse ekspert Ain Kendra: kolm aastat ettevõtjana on möödunud linnutiivul!\nAin Kendra koostööpartner Riho Eichfussiga viimase lõpuaktusel,TTÜ hoone ees.\nFOTO: Ain Kendra\nAin Kendra kaheksa aastat kestnud töine karjäär konsultatsioonifirmas algas tema enese sõnutsi suurte ambitsioonidega. „Moodustus omamoodi dream-team,“ meenutas ta toonase töösuhte algusaegu.\n„Kuid kriisid kärpisid unistuste tiibu, riigihangetes oli võimalik „lati alt läbi joosta“ ja see pani piiri arengusoovidele. Kes liikus samas firmas parematele turgudele, kes lootis oma firmaga jätkata,“ alustas Kendra ajamatka.\nTegevusvaldkond laienes põhiliselt erinevate uuringutega. „Mõned pikemad lepingud ja võimalus süveneda, kuigi mitte piisavalt pikalt, sest teedeehitusvaldkonna uuringu tavapärane kestvus oli vaid pool aastat,“ rääkis ta.\n„Aasta alguses valmistati pikalt hanget ette, novembriks oli vaja tulemust ning suvel olid lisaks kõikvõimalikud välitööd puhkajate asendamisel, mille tulemuseks oli tihtipeale ajaga võidujooks sügisel,“ lausus Kendra.\nTema unistustele pani omakorda piirid pangalaen - pool palgast läks otse panka. Aastal 2012 alustas mees põhitöö kõrvalt, poole kohaga õppejõuametit, ehkki rahaliselt sellega suurt midagi ei võitnud. „Sama palju kui lektoritöö eest tasuti, läks maha põhipalgast – kriisiaeg ju,“ meenutas ta.\nLaen sai makstud ning nüüd oli vaja arengule mõelda. Ta rääkis „pealikule“, et tahaks ühtteist uurida ja arendada ning selleks on vaja teatud seadmed osta. „Palka tahaks ka juurde, arvestades sellega, palju firmale sisse toon,“ kõneles mees, kel tänaseks on ettevõtja-staaži ühtekokku kolm aastat.\nPalka juurde naljalt ei saanud\nNeid seadmeid Kendra toona osta ei saanudki, sest ülemus soovis, et oleks olemas vähemalt eelnev kokkulepe töö tegemiseks, mis seadme kohe ära tasuks. „Ning palga kohta ütles ülemus, et seda nüüd praegustes tingimustes küll juurde ei saa,“ jätkas ta. „Pikemat plaani ega helget tulevikku ka mitte.“\nAastal 2015 otsustasid firma omanikud kaugelt maalt Eesti üksuse müüki panna – kahjumit see ei tootnud, kuid kasumit ka mitte. „Teatasin pealikule, et lahkun laevalt ja registreerisin oma firma. Pärast sain teada, et samal päeval allkirjastati ka müügileping,“ jätkas Kendra.\nAja jooksul oli mehel kogunenud teatud kompetents koos pädevust tõendavate paberitega, mõned head sõbrad samas valdkonnas olid juba varem iseseisvunud ning nõnda jätkati edasi koos, ühispakkumistega.\nMõne aja pärast jätkas Kendra koos partner Riho Eichfussiga, kes lõpetas TTÜ ja töötab Kendraga samas ettevõttes käesoleva aasta märtsi algusest, mil noormees kirjutas diplomitööd, alustades paralleelselt reaalsete tööde tegemisega.\n„Kodukontor toimis, majanduslikult läks meil üsna edukalt. Kuid miskit jäi puudu,“ lausus ta.\nPuudu oli tiim arutelud ja vaidlused\n„See, mis puudu jäi, oli tiim, arutelud ja vaidlused,“ tõdes Kendra, kelle sõnutsi polevat omas rasvas praadimine just teab-mis parim arengumootor. „Siiski, oma firma põhieelis – operatiivsus vajalike töövahendite hankimises, oli meil selgelt olemas,“ kostis ta.\nPõhipuudus oli Kendra ütlust mööda aga pikaajaline plaan ja suuremad lepingud nende plaanide teostamiseks. „Unistus dream-team-ist oli meis endiselt väga tugev ja selge,“ teadis Kendra.\nSamas oli olemas kriitiliselt vajalik ressurss – vabadus - ja nii sai ka vajalikud seadmed hangitud. „Tellijat ega lepingut muidugi pole, kuid noored ja hakkamist täis tudengid on. Nii ongi välja kujunenud uurimistööd ilma konkreetse tellijata, tulemuseks magistritööd,“ sõnas ta muigamisi.\nNii moodustus plaan, puzzle - erinevatest teemadest, mis kõik ilusa terviku moodustavad. „Tudeng kaitseb oma töö ära, ent siis on vaja ju leiba teenima hakata. kuid oma teemad ei ole veel müügiküpsed,“ arutles Kendra.\nOli vaja otsustada\nLõpuks tuli otsus siiski ära teha. „Plussid ja miinused läbi kaalutud, sai kontor Tallinnas viimaks avatud, tehnikat ja tarkvara juurde ning üks tudeng ka palgale võetud, kel tegemisel magistritöö sama seadme kasutusega,“ kõneles Kendra ja lisas, et alustuseks oli vaja teha võrdluskatsed, et seadet aktsepteeritaks.\nKendra ütleb, et teede-ehituse valdkonnas on aeg, mil välitöid parasjagu palju pole, paras hetk mõttetööks. „Näiteks saab siis netiavarustest väljamaiseid kogemusi uurida, mis kokkuvõtteks annab paremad alused tööde edukaks tegemiseks.“\nKendra õpilaste poolt valitud teemadest on kolm järgmist magistritööd juba koostamisel. „Kui järjekindlust jagub, jõuab keegi ka doktoritööni,“ ütles ta. Tegelikud tööd toovat tema hinnangul veidi sisse ka, nii et firma miinusesse pole jooksnud. „Ent oluliselt aitaks, kui uurimiste eest ka raha saaks,“ lisas ta heatahtliku sarkasmiga.\nEluterve eneseiroonia on suuresti abiks\nElutervest irooniast ei ole mehel puudust: „Tundub, et Eesti rakendusteadus nii peabki arenema - ilma toetusteta, „sisemiste reservide arvelt“,“ sõnas ta muigelsui.\nEllujäämiseks tegeletakse Kendra sõnutsi kõigega: ettevõtte tänased teenused on projekteerimine, liiklusuuringud ja katendid, ekspertiisid ja arvamised. „Ning põhisuunaks kandevõime mõõtmine,“ täpsustas Kendra.\nEsimene suurem aasta on alles käimas. „Kuna ehitustegevus on olemuselt siiski hooajaline, peab ka talvel midagi tegema, et püsikulud kaetud saaks - kontor ja töövahendid ning palgad.\nArvamised ehk seisukohad aga ei pruugi kõigile neile meeldida, kel istekoht otsustusõigusega, nii võib tihtipeale tekkida konflikt tõekspidamiste ja kohustuste vahel,“ ütles Kendra kinnitades samas, et seni on ettevõte veel plussis ning oma tõekspidamistest pole mees tänaseni veel loobuma pidanud.


Euroopa Liidu Läänemere Strateegia: Kasv, õitseng ja puhas keskkond - Sündmused - norden.ee\nEuroopa Liidu Läänemere Strateegia: Kasv, õitseng ja puhas keskkond\nRootsi kui Euroopa Liidu eesistujamaa ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu kutsuvad Läänemere strateegia seminarile "Kasv, õitseng ja puhas keskkond. See on uus edulugu - osale!".\nTipp-poliitikud ja kõrgemad ametnikud Põhjamaade Ministrite Nõukogust, Euroopa Liidu Komisjonist, SIDAst, Läti välisministeeriumist ja Põhjamaade saatkondadest keskenduvad aruteludes Läänemere piirkonna konkurentsivõimele aina hoogustuva üleilmastumise valguses.\nSeminaril esitletakse piirkondliku koostöö näiteid elust enesest, järgneb paneelarutelu, millest võtavad osa Eesti, Läti ja Leedu nii avaliku sektori kui ka ettevõtjate esindajad.\nLäänemere strateegia eesmärk on parandada meie ühise mere seisundit, aidata kaasa piirkonna majanduslikule õitsengule tööstuse ja innovatiivsete ettevõtete läbi, parendada infrastruktuuri ning tõhustada ühist kriisireguleerimist ja võitlust piiriülese kuritegevusega.\nÜrituse saab otseülekandena jälgida ka internetist siit.\nSeminari päevakavaga saab tutvuda siin. Pressiteate leiate siit.\nAeg: 12. november kell 12-17\nKoht: Stockholmi majanduskool Riias\nRegistreerumine: online siin.\nKontakt: Marika Gintere, Põhjamaade Ministrite Nõukogu Läti esinduse infonõunik: tel +371 67820051, +371 28680228 või e-post marika (at) norden.lv


Eesti investeerimiskeskkonda ootab ees suur raputus - Uudised - Tehnika\nEesti investeerimiskeskkonda ootab ees suur raputus\n14. märts 2018, 13:55\nKontode avamise probleem nii e-residentidel, idufirmadel kui investoritel\nEesti Pank soovitab loobuda Eesti pankades konto omamise nõudest\nKohalikud ettevõtjad, idufirmandus, e-residendid, nii kodumaised kui välisinvestorid on tegemas järjest tugevamat häält Eesti kui investeerimisobjekti halvavate probleemide üle ning riik tahab tekkinud umbsõlme juba sel aastal ühe kapitaalse uuenduse abil lahti harutada.\nProbleemi sügavam põhjus on siin tegutsevates pankades. Ühelt poolt heidab avalikkus neile ette rahvusvahelisi rahapesujuhtumeid, teisalt kortsutab kulmu nende soovi üle oma klientide tausta teada. Ainus lahendus paistabki olevat see, et pangad mitmestki protsessist üldse kõrvale jätta ning huvitaval kombel on seda ideed asuma toetama ka riiklikud asutused.\nMilles probleemi juures täpsemalt seisnevad?\nLihtne ja selge on lugu e-residentidega: kui nad ei suuda oma tegevuse seotust Eestiga tõestada, siis imegu kohalikus pangas konto omamise soovist näpud puhtaks. Ainuüksi aadressi omamine mõne aadressiteenuse pakkuja aadressil Sepapaja tänaval ei oma pankade jaoks mingisugust tähtsust. Vaja on näidata reaalset äri, kontorit, inimesi.\nNii mõnigi siinne pank on välja öelnud, et e-residente ei teenindata enam üldse – riskid suured, käve väike. Swedbank nii otsekohene ei ole, aga kinnitab, et mingisuguseid järeleandmisi nõudmiste osas ei tee.\n«Võtame tunne-oma-klienti temaatikat äärmise tõsidusega. Igasuguse ärisuhte aluseks on kliendi tegevuse sisuline seos Eestiga. Kui potentsiaalne klient on võimeline esitama informatsiooni, mis võimaldab pangal täita hoolsusmeetmed ja veenduda, et kliendiks soovijal on Eestiga seotud äriplaane, avame konto,» kinnitas panga kommunikatsioonijuht Kristi Roost.\nParaku ei ole see e-residentide ja mitteresidentide puhul mitte alati nii ja olukordades, kus pank tunne-oma-klienti kontrolli täies ulatuses täita ei saa või kus ei suuda tuvastada olemasolevat või äriplaanis sisalduvat seost Eestiga, kontot ei avata.\nMilline on tagajärg? «Mis puudutab e-residentsust, siis üle 70 protsenti nende ettevõtetest on välismaiste arveldusteenuste otsas,» tõdes programmi juht Kaspar Korjus.\nTa viitab näiteks soomlaste Holvi nimelisele makselahendusele – need pakuvad nii kontot kui maksekaati, kuid taustakontroll on märksa tagasihoidlikum. Sellised lahendused e-residentidele küll ka kallimad, kuid ainus pääsetee Euroopas äri ajada.\nKuid Eesti probleem on kasvanud e-residentidest märksa laiemaks ning nii Korjus kui mitmed ärimehed väidavad, et sisuliselt on kinni keeratud kõik välisinvesteeringud.\nStartupid kolitakse Eestist välja\n«Välisinvestorite vaatenurgast - probleem on reaalne. Meil puudub küll hetkel informatsioon, et mõni startup oleks jäänud konto avamise pärast investeeringust ilma, pigem on leitud teine lahendus - startup registreeritud Eestist välja, kus investoril investeerimine lihtsam,» kuulutab karmi tõde Startup Estonia esindaja Maarika Truu.\n«Seega, kui tahame startupe Eestis hoida (ja tahame ju!), siis on vaja TOIMIVAT lahendust. Pangakonto ja EVK (väärtpaberite keskregister) konto lahtisidumine on ka meile teadaolevalt kõige kiirem lahendus,» kõlab ta ettepanek.\nProbleem puuudutab idufirmade valdkonnas ka neid inimes, kes on maade ja merede tagan siia arendutööd tegema tulnud. «Seoses Startup Viisa programmiga tunnetame probleemi väga otseselt - inimesed tulevad füüsiliselt Eestisse äri ajama ja siis puudub selline baashügieen nagu pangateenused,» lisas Truu.\nKuidas on lood aga välismaiste investoritega nii idast kui läänest, kes meie ettevõtetesse raha tahavad paigutada? Selgub, et lood on päris hullud.\n«Ma ei räägi siinkohal kahtlastest Vene firmadest või Põhja-Korea krüptotreideritest, jutt käib ka suurtest, tuntud valgetest Lääne ettevõtetest. USA suur VC fond soovib juhtida Eesti startupi A-raundi. Konto avamine õnnestub alles pärast mitmenädalast ponnistust ja panga CEO isiklikul eestkostel,» tõi Siena Capitali üks partneritest Lauri Isotamm möödunud nädalal sotsiaalmeedias näite.\nTa jätkab: teise näitega «Saksa investorid soovivad kõrvuti Eesti pensionifondide ja EBRDga investeerida Eesti fondi ja loovad selleks Eesti OÜ. Kontot lahti ei saa, kusjuures inimeste taust ja raha päritolu on tõendatud ja dokumenteeritud ja puhas.»\nLisaks räägib ta väärtpaberite hoidmise probleemidest. «Kuna meie EVK süsteem töötab läbi kontohaldurite (pangad), siis ei saa Eesti väärtpabereid hoida teisiti kui Eesti pangas kontot omades.»\nHüvasti, Eesti pangad\nSeega on tekkinud suletud ring nii e-residentide, iduettevõtluse kui Eesti ettevõtetesse investeerimise osas ja Postimees pöördus lahenduste väljapakkumiseks juba riigi enda poole. Selgub, et vähemalt üks konkreetne plaan on olemas.\nAlustame Eesti Panga asepresidendist Madis Müllerist: kas probleem on reaalselt olemas ja mis aitaks?\n«On tõsi, et finantsettevõtetele ja eriti pankadele viimastel aastatel kehtestatud täiendavad regulatsioonid on piiranud mitmete klientide jaoks ligipääsu teenustele. See ei puuduta mitte üksnes Eesti panku ning paraku mitte ka vaid kliente, keda objektiivselt tulekski kindlasti proovida pangandussüsteemist eemal hoida,» tunnistas Müller.\nTa tuletab kõigile meelde, et mitte ükski Eesti seadus ei keela siinsetel pankadel mitteresidente või ka näiteks välismaalastest omanikega kohalikke osaühinguid teenindada. Küll aga on väga selge ootus, et pank mõistab iga oma kliendi äritegevust, raha päritolu ja ettevõtte omanike tausta.\nEt välismaiste ettevõtete või omanike puhul nõuab tausta piisav mõistmine palju suuremaid kulutusi ja pingutust panga poolt, võib nii mõnigi pank Mülleri hinnangul otsustada, et teatud klientidega tegelemisega kaasnevad riskid on piisavalt suured selleks, et see lihtsalt ei tasu end ära.\nMilline oleks aga Eesti Panga pakutav lahendus? Selgub, et Eesti Pank ise võib soovitada Eesti pangakonto omamise nõudest loobumist siinsetesse ettevõtetesse raha paigutamisel.\n«Tasub hinnata, kas saaks kuidagi võimaldada EVKs (väärtpaberite keskregister – toim) väärtpaberitehingute tegemist ka omamata kontot mõnes Eesti pangas. Eestis äri tegemine või siia investeerimine peaks kindlasti olema võimalik ka ilma üheski Eesti pangas kontot omamata,» kõlab Madis Mülleri ettepanek Eesti seaduste loojatele.\nSelgemast selgem ettepanek, mida võib selle kohta arvata näiteks justiitsministeerium. Selgub, et liberaalne mõtlemine pole võõras ka selles asutuses ja mõtted sama liini mööda käinud ka endal.\n«Oleme probleemist teadlikud ja nii palju kui võimalik, proovime ka olukorda leevendada. Näiteks oleme kevadel välja pakkumas lahendust, mis võimaldaks osaühingutesse tehtavate investeeringute puhul saada hakkama ilma väärtpaberikontode või notariteta,» ütles sõnaselgelt välja justiitsministeeriumi esindaja Kristin Rammus.\nEhk siis: justiitsministeerium on pakkumas juba lähikuudel pakkumas leevendust nõuetele, mis on seotud osaühingu osadega tehtavate tehingutega. Muudatused on tulemas ja üsna pea.\nOsakute hoidmise küsimuses toetab Finantsinspektsioon pigem senisest vabamat lähenemist: võimaldada tuleb osakute hoidmist ja käivet ka keskregistri ja notari väliselt. Nii on tagatud valikuvabadus, kus inimesed ise leiavad endale parima tee riskide ja võimaluste tasakaaluks.\nKliendivaliku osas on kehtiv raamistik liberaalne: pangad ja muud turuosalised otsustavad võimalike ja olemasolevate klientide käsitlemise, lähtudes oma strateegiast, riski-isust ja sellele vastavast, arvestades kohalduvaid kliendi tundmist nõudvaid norme.\nHetkel riik laiemalt üldreeglina ei otsusta üksikute klientide valikut ja käsitlemist, kui see on toimunud seaduse raames. Kliendi käsitlemise küsimusi võivad mõjutada ka kliendi päritolu-jurisdiktsiooni maksuseaduste ja muude taoliste normide nõuded, mis väliskliendi vastuvõtmisel meie finantsvahendaja poolt võivad asetada viimasele aruandluse ja muid kohustusi tulenevalt välislepingutest vmt õigusaktidest.\nFinantsvahenduse äri strateegia ja riski-isu käivad käsikäes riskikontrolliga, viimane peab olema suuteline adekvaatselt juhtima teadlikult võetavaid riske. Iga turuosaline otsustab oma ärimudeli ja valib kliente, kuid sellele peab vastama investeering sisekontrollisüsteemi.\nFinantsinspektsioon seirab tähelepanelikult turul toimuvat, hindab viiteid võimalikele tõrgetele ja vajadusel aitab ministeeriumitel neid analüüsida.


niiskus - GSE Kontroller - Kliimaseade - Ventilatsioon - Kliima : 8 produits - Culture Indoor\n> Ventilatsioon - Kliima>Kliimaseade>GSE Kontroller>niiskus\nNiiskust on vee juuresolekul või veeauru õhu käes või aine (siseruumides kultuuri niiskusel hingamist taime ja vahetab oma maa keskkonda pallid savi ...).\nGSE pakub seadmeid suhtelise niiskuse mõõtmiseks karbi kultuuri ja töörežiim ventilatsioonisüsteemide seda reguleerida.\nSeega niiskuse oma sise kultuurid paremini jälgitavaks.\nToode 1 8\nGSE Fan Controller ja niiskuse eest õhupuhasti\nRegulaator müüakse kasutusvalmis. See fan controller on ülimalt usaldusväärsust.\nDigitaalne kontroller ventilaatori on kontrolleri sõltub temperatuuri ja niiskuse kasvu tube, kus ringlust sise- ja välisõhu. Ventilaator kontroller hoiab konstantset temperatuuri ja niiskuse ja rõhu lõhnade vältimiseks põgenemist. Seda saab kergesti reguleerida. Kaks nuppude abil saate reguleerida temperatuuri ja künnised niiskus soovitata teie piirkonnas ja kolmanda reguleerib survet oma toas. Ventilaator võib kasutada ka üksi välise kontrolleri, kui on olemas looduslikku voolu sees. 3 LED...\nGSE Controler 5 niisutaja ja kuivatisse (8A)\nGSE regulaator 5 Kontroller teenib kasvav tuba vajan niiskuse tasakaalu säilitada nii niiskust.\nGSE regulaator 5 Kontroller teenib kasvav tuba vajan niiskuse tasakaalu säilitada nii niiskust. See seade on niisutitena (nebulisaatoriga) ja niisutamise üksus. Sellel on kaks nuppu, et seadistada soovitud niiskustaseme ja hüstereesi. Kontroller GSE tarnitakse kasutusvalmina. Veekindel, varustatud ühilduva pistikupesad hingedega kaaned ja madalpinge digitaalne andur, mis muudab töötleja ideaalne niisketesse ruumidesse. Mõõdud ja andmed: Case: 130x80x70mm Niiskus Controller: 160x100x90mm...\nGSE - niiskusregulaatoriga trafo ja T ° (1 fan) 2A\nReguleerides temperatuuri ja niiskuse ühe ventilaatori käesoleva GSE kontroller 6 taset.\n2.5A trafo regulaator taset (1 fänn) GSE See tase trafo Kontroller kiirus fänn 6 taset. püsikiirusehoidja sõltuvalt temperatuurist (ja niiskus) varuosade sisestuva (ja väljalaskeava) air. Temperatuur ja hüstereesi (tundlikkus) on võimalik seadistada kaks nuppu on nii niiskuse ja niiskuse-hüstereesi teiselt kaks nuppu. See usaldusväärne fan controller on varustatud veekindel veekindel kate, pistikud klapiga kaaned ja madalpinge sensor, mis muudab selle ideaalseks vannitoale. Andur kaasas...\nGSE - niiskusregulaatoriga trafo ja T ° C (2...\nReguleerides temperatuuri ja niiskuse juures 2 ventilaatorid käesoleva GSE kontroller 6 taset.\n2.5A trafo regulaator taset (2 fännid) GSE See tase trafo Kontroller kiirus fänn 6 taset. püsikiirusehoidja sõltuvalt temperatuurist (ja niiskus) varuosade sisestuva (ja väljalaskeava) air. Temperatuuri ning hüstereesi (tundlikkus) saab panna kaks nuppu nagu niiskus ja niiskust hüstereesi teiselt kaks nuppu. See usaldusväärne fan controller on varustatud veekindel veekindel kate, pistikud klapiga kaaned ja madalpinge sensor, mis muudab selle ideaalseks vannitoale. Andur kaasas 4-meetrine...\nGSE - trafo regulaator ja niiskuse T ° (1 FAN) 8A\nväga vaikne fan controller. Reguleerides temperatuuri ja niiskuse ühe ventilaatori käesoleva GSE kontroller 6 taset.\nTasemele regulaator trafo 8A (1 fänn) GSE vaikne ja kasutamiseks valmis. See tase trafo Kontroller kiirus fänn 6 taset. püsikiirusehoidja sõltuvalt temperatuurist (ja niiskus) varuosade sisestuva (ja väljalaskeava) air. Temperatuuri ning hüstereesi (tundlikkus) saab panna kaks nuppu samuti niiskust ja niiskus-hüstereesi teiselt kaks nuppu. See usaldusväärne fan controller on varustatud veekindel veekindel kate, pistikud klapiga kaaned ja madalpinge sensor, mis muudab selle ideaalseks...\nGSE - trafo regulaator ja niiskuse T ° (2 ventilaatorit) 8A\n8A tasemeni reguleertrafo (2 ventilaatorit) GSE Transformer-Controller "samm-sammult" GSE haldab automaatselt fännid, väljatõmbajad või rakendajate, et suurendada või vähendada temperatuuri oma kultuuri valdkonnas, ei hum neist hästi reguleeritud seadmeid. See tase trafo Kontroller kiirus fänn 6 taset. püsikiirusehoidja sõltuvalt temperatuurist (ja niiskus) varuosade sisestuva (ja väljalaskeava) air. Tase regulaator trafo temperatuur on (ja niiskus) konstantse osa ja negatiivse rõhu, et...\nGSE - kontroller fan 4 väljundit - Niiskus ja T ° 16A\nNiiskus kontrolleri ja temperatuuri Õhupuhastite ventilaatorist ning intraction koos kahe täiendava programmeeritavate väljundite ja vedelkristallkuvar.\n>> allalaaditav paigaldusjuhised Niiskus kontrolleri ja temperatuuri Õhupuhastite ventilaatorist ning intraction koos kahe täiendava programmeeritavate väljundite ja vedelkristallkuvar. Ventilatsioonikanali kontroller 16A GSE Systems kaubamärgi konstrueeritakse jõuline täisalumiiniumist korpuse. Selle eelised: Kontrolli 2200W väljundvõimsus klassikaline varieeruvat kontrolli temperatuuri ja niiskuse 2 eraldi võetuna programmeeritav väljund Kauplused saab liigitada ühte kahest sensorist...\nController GSE CO² ja 2 fännid\nGSE pakub oma CO² kontroller, mis võimaldab reguleerida temperatuuri, niiskuse ja CO² sisu oma kasvatada toas.\nGSE pakub oma CO² kontroller, mis võimaldab reguleerida temperatuuri, niiskuse ja CO² sisu oma kasvatada toas. See võib juhtida samaaegselt või eraldi siseneva õhu ja heitgaasi fännid, küte, niisutamine ja klapi CO². spetsifikatsioonid: korpuse mõõtmed: 130 x 180 x 75 mm kontroller mõõtmed: 160 x 250 x 75 mm Disainitud 2 x 600W / türistorväljundite 2 x 16 A 230V / 50Hz 5V digitaalse anduri Mõõtetäpsus ± 4,5% niiskuse tundi IP44 kaitseklass taustvalgustusega Võimalused päeval:...\n472,00 € 590,00 €\nfiltrid (8 tooted)\n140 € - 480 €


Eelinformatsioon reedeks 10. veebruariks - Riigikogu\nEelinformatsioon reedeks 10. veebruariks\nEesti seisukohad 14. veebruaril toimuval majandus- ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) kohtumisel. Rahandusminister Aivar Sõerd.\nÜlevaade nõukogu määruse eelnõu, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta menetlemise hetkeseisust. Rahandusminister Aivar Sõerd.\nEesti seisukohad direktiivi eelnõu kohta, mis käsitleb liikmesriikide teatavaid teleülekandeid puudutavaid õiguslikke sätteid ja haldustegevuste koordineerimist (uus televisiooni direktiiv). Kultuuriminister Raivo Palmaru.\nEuroopa Komisjoni 2006. aasta õigusloome- ja tööprogramm, arutelu jätkamine. Kutsutud Euroopa Komisjoni Eesti Esinduse juht Toivo Klaar, Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi juhataja Keit Kasemets ja nõunik Juhan Lepassaar.\nEuroopa tuleviku arutelu algatamine Riigikogus, arutelu jätkamine.\n* Jätkub Riigikogu Balti Assamblee Eesti delegatsiooni liikme Väino Linde visiit (kuni11.02) Vilniusesse ja Druskininkaisse, kus ta osaleb Balti Assamblee õiguskomisjoni istungil ja kohtumisel Beneluxi parlamendi õiguskomisjoniga.\n* Lõpeb Riigikogu Kantselei direktori Heiki Sibula visiit Kopenhaagenisse, kus ta osaleb Euroopa Liidu parlamentide spiikrite konverentsi ettevalmistavas töös.\n* Lõpeb väliskomisjoni esimehe Enn Eesmaa ja väliskomisjoni liikme Ela Tomsoni visiit Horvaatia Vabariiki, kus nad saadavad riigivisiidil olevat presidenti Arnold Rüütlit.


Tahaks lihtsalt kaevelda ja joriseda, kuni maikuu lõppeb – Pille Blogi\n/ mai 20, 2017/ 8 comments\nMa üldiselt ei viitsi kellegi teise blogis mingit pidevat kaeblemist ja negatiivset juttu lugeda. Paraku praegu tunnen end ise täpselt nii, et pole jaksu isegi nalja taha peita oma kopp-ees meeleolu. Terve üks räme nädal veel, grdfjslöflsjgd!\nMa saan täiega aru, et pole mõtet siin jorutada, kuidas uni on ja üldse ei jaksa jne, aga vot see postitus on pühendusega mu lastele tulevikus, kui nad arvavad, et kohe peale gümnaasiumit pole mõtet ülikooliga tegeleda, vaid mõistlik oleks räigelt palju aastaid vahele jätta ning siis pere kõrvalt koolis käia – see on ainult napilt seda väärt, ma ütlen teile. Kõik asjad käivad kogu aeg millegi muu vähemalt sama olulise arvelt ja see pole ÜLDSE hea tunne. Õigemini, otse gümnaasiumist kuskile edasi õppima minna pole kindlasti elu ja surma küsimus, aga päris kaheksa aastat pole ka mõtet vahele jätta…\nNägin Liina blogis (SIIN) üht tag-i ja kuna see annab mulle veel paar võimalust natuke kaevelda 😀 siis ma tuimalt kasutangi süllekukkunud võimaluse ära 😀\nKust ma alustan… Nii kiiresti, et minu meelest nädal aega tagasi oli veel veebruar, kas polnud? Üle 4h järjest magada ei saa. Kogu aeg on kiire. Gaziljon erinevat sorti pinget. Kooliasjad. Laste energia, millel minu energia-riismetega on üsna pisike puutepunkt. Pesu endiselt ei pese end ise ja tolmurullidel on oma getod, kuhu tolmuimeja enam minna ei julge.\nNeljaviljahelvestest putru ja oma lemmikut võileiba – rukkiröstsaia juustu ja avokaadoga, näpuotsatäis küüslaugupipart peale puistatud.\n(Avastasin just, et auguga) särk ja dressipüksid. Täpselt nii vombat näen välja, et kui sedasi majauksest välja läheksin, tuleksid raudselt kõik not-sure-kas-peaks-ütlema-tere-või-tsau sorti pooltuttavad vastu, vaataksid mind haletseva pilguga ja mõtleksid, et “täiesti pekkis, KUI korras minu elus kõik on!” ja läheksid eriti reipal sammul edasi kuhuiganes nad parasjagu teel olid.\nSeda beebikujulist mootorsaagi, kes meil siin keset põrandat käriseb, suhteliselt nonstop. Mul hakkas reaalselt kukal valutama enne selle lärmi peale 😀\nMitte kellegi. Rene pole mingi paar nädalat juba öösiti maganud, ainult hommikul mõni tund, umbes siis kui mina ja Lili juba ärkama hakkame. Ma isegi magan vahepeal tema voodipoolel, et sealne värske ja magamata voodipesu raisku ei läheks 😀\nIlus ilm I suppose…\nPole füüsiliselt jaksu ilusa ilmaga midagi peale hakata. Tahaks lihtsalt lapiti vedeleda, kuni laste ööune aeg kätte jõuab ja siis 80-se Strohiga jäätisekokteili teha. Vabalt võiksin seda ilma jäätiseta ka teha at this point.\nKaurile jäätise (pole eelnevaga seotud 😀 hahha!)\nNii kurnav küsimus – mul poleeee plaane, ma elan ainult järgmise neljapäeva nimel, et see pagana kohutavus lõppeks 😀\nJa kuigi seda ei küsitud, siis tegelikult näiteks eile oli päris tore päev vahelduseks. Täpsemalt öeldes lasin Kaurile ühe medali teha ning korraldasin talle Rene vanavanemate suvilas paar võistlust.\nNimelt, ta juba pikka aega muudkui jahvatab mingist sinisest ahvipildiga medalist, mis ühel ta rühmakaaslasel on, ent mida ta mitte kunagi päris nii kaua oma käes hoida ei saa kui tahaks. No ja millise ema süda selle koha peal haledaks ei muutuks ma küsin. Eile ta siis “võitiski” läbi raske vaeva kõik jooksud ja kaugushüpped ja pallivisked ning auga välja teenitud medali võtab nüüd põhimõtteliselt ainult ööseks kaelast ära 😀\nKüsisin ta käest, et kas ta sai selle medali niisama. Vastas, et ei – pidi väga palju vaeva nägema. Lausa nii palju, et keset jooksuvõistlust tuli kaks korda isegi jonn peale 😀 Lahe, et ta ise aru saab, millal on kurbus ja millal lihtsalt jonn. Põhjendas jonni sellega, et lihtsalt viskas jooksmisest kopa ette ja eks need olid rasked paarkümmend meetrit tõesti, mis siin salata 😀 Igatahes, minu kui väärika konkurendi kohustus oli teda jonnist hoolimata edasi jooksma turgutada, et ta selle medali ikka välja teeniks. Väikesed lapsed ja nende suured mured ma ütlen 😀\nLili sai ka esimest korda elus oma lumivalged kintsukesed ja pisikesed hernevarbad päikese kätte sirutada. Temal, muide, tuli täna öösel esimene hammas 🙂\nelu koos liiga tööka mehegailusa ilma tegevusedkahelapsepidaminekoolkopp ees muchküsimused ja vastusedrääbakas Pilleunetud öödväsinud\n← Kaks erinevat last Mis on meie toidulaual kahe aastaga muutunud →\nLiina 20.05.2017 at 14:40\nIsegi kaeblemispostitus ajas naeru peale. Ei väsi ma kordamast – sa ikka oskad! 😀\nJa see medal! No nii armas mu arust 🙂 väikesele inimesele selline rõõm. Ja see on tõesti super, et Kaur ise oma emotsioone hinnata oskab ja aru saab, et nende oluliste asjade välja teenimiseks tuleb ikka ise ka vaeva näha. Äge!\nPille author 20.05.2017 at 18:07\nMa natuke ikka kõhklesin, et kas see medali peale võistlemine on hea idee, et äkki saab vale signaali sellega. Umbes et kohe kui midagi tahab, siis ema orgunnib. Aga tema ei näe seda üldse nii, vaid on tõesti siiralt uhke enda üle, et kõik võistlused võitis ja sellega medali teenis – seda emotsiooni on väga äge näha! 🙂 Nii et mis esialgu tundus veits parenting overkill (lasta medal graveerida jne) on end tegelikult igati õigustanud ja kukkus mitu korda toredamini välja kui ma lootsin 🙂\nRiina 20.05.2017 at 17:06\nAeg on üks naljakas asi. Kogu aeg on nädalalõpp minu arust. Ja alles läks Ranno Soome, juba tuleb tagasi. Haa – mõni aeg tagasi, kui postipunktis pakil järgi käisin, kirjutasin kahe nädala taguse kuupäeva ja arvasin, et töötaja pullib minuga, kui ütles: “Sorri, neiu, meil juba maikuu!” Nagu möh?! Nüüd küsin koguaeg üle 😜\nPille author 20.05.2017 at 18:24\nOi see on VÄGA tüüpiline, et kui mingeid kuupäevalisi kokkuleppeid on vaja teha vms, siis ma küsin esimese asjana, et “Mis kuu on?” ja üsna kohe peale seda, et “Mis kuupäev on?” Sest esiteks neli aastat kodus olnud onju – see teeb oma töö – ja teiseks mu aju on lihtsalt üsna pasteet tänu praegusele kooli ja laste virr-varrile.\nKrista Järv 20.05.2017 at 20:19\nOeh… kuigi Sa ütlesid, et ei jaksa enda praegust olukorda isegi läbi huumoriprisma kirjeldada, siis mumst tegid ikkagi seda päris lõbusalt 🙂 Küll aga olen ma ka aeg-ajalt tajunud, et mina olengi see inimene, keda nähes teised mõtlevad, et jommaijoo, kui hea, et minu kodu on puhas, lapsed ei nuta ega karju ja üldse kõik on viimase peal hea. Tõesti soovin teile kõigile südamest jaksu ja oskust teinetest sel raskel perioodil toetada ja aidata.\nAh, ja kohtume 10.ndal juunil – minu hääl läks ka Sinule 🙂\nPille author 20.05.2017 at 20:28\nTäiesti pael, ma tunnen järjest suuremat survet sinna üritusele minna – kuidas seda tunnet händelida?? 😀 Lihtsalt niiii mitu toredat inimest on öelnud, et loodetavasti seal kohtume…ja kuidas ma siis olen selline siga, et vahin hoopis kodus laivi omaette. Eriti kui tegelikult oleks mul endal ka hullult põnev kõiki neid inimesi seal kohata, lihtsalt appi… Samas väga hirmus ka 😀 Igal juhul üritus ürituseks esialgu, mõtlen seda asja, aga suuuur aitäh Sinu hääle eest! 🙂\niSiil 24.05.2017 at 12:40\nYou can do it – ja ka minu hääl läks Sinule (maitea, fangirl tunne on siin postituste all alati kommenteerida 😀 )! Kui saaks, siis võiks sellist eluvahetust saada vahepeal teha, et mingi… vahetad sõbrannaga päevaks ära. Tema saab kodus lapsi kantseldada ja sina saad kusagil klaviatuurile valu anda või tähtsaid asju ajada. Aga siis muidugi niimoodi nagu filmilik nahavahetus ikka, et keegi teine aru ei saaks.\nPille author 24.05.2017 at 13:20\nNii tore, aitäh hääle eest! Ma üldse ei pretendeeri seal mingile suurele häälte arvule, küll aga rõõmustab mind hässsssti palju, et mitmele mu lemmikblogijale minu blogi ka meeldib, juhhei 🙂\nMingi 24h eluvahetuse võimalus oleks ÜLI kihvt! 😀 Ma arvan, et see tuleks inimeste empaatiavõimele hästi kasuks, kui saaks veidi aega teise inimese nahas viibida. Aga eelkõige oleks see ikkagi lihtsalt põnev! 😀


Tsöliaakia on seedehaigus, mis kahjustab peensoole gluteenitundlikkuse tõttu, mida leidub nisus, rukis, odras ja kaeras.\nTsöliaakia on pärilik haigus, mis häirib toitainete imendumist toidust. Kui tsöliaakiahaiged söövad gluteeni sisaldavaid toite, reageerib nende immuunsüsteem peensoole õrna sisepinna kahjustamisega. Pisikesed sõrmekujulised väljaulatuvad osad, mida nimetatakse villideks, joondavad peensoole ja võimaldavad toitaineid toidust vereringesse imenduda. Tsöliaakiaga inimesed kaotavad need villid. Ilma nendeta ilmneb alatoitumus olenemata sellest, kui palju toitu inimene tarbib.\nTsöliaakia on sagedamini levinud Euroopa esivanematel ja kaukaaslastel. Tsöliaakia on diagnoositud enam kui 2 miljonil ameeriklasel; hiljutised uuringud on aga näidanud, et seda võib juhtuda igal ühel ameeriklasel 133st ja haigus on aladiagnoositud.\nTsöliaakia on geneetiline haigus, mis levib peredes. Inimesel võib haigus olla ja ta ei saa seda teada enne, kui selle käivitab tugev stress, rasedus, operatsioon, füüsiline vigastus, infektsioon või sünnitus.\nTsöliaakia mõjutab inimesi erineval viisil. Mõnel inimesel võivad sümptomid tekkida lastel, samas kui teistel ei esine sümptomeid kuni täiskasvanueani. Mõnel võib olla kõhulahtisus ja kõhuvalud, samas kui teistel on haiguse ilmnemisega ärrituvus või depressioon. Mõnikord on tsöliaakiahaiged asümptomaatilised, kuna kahjustamata peensoole osa suudab ikkagi piisavalt toitaineid omastada. Kuid nendel inimestel on endiselt haiguse tüsistuste oht.\nTsöliaakiat võib olla raske diagnoosida. Selle sümptomid on sarnased teiste seedehaiguste nagu Crohni tõbi, ärritunud soole sündroom, haavandiline koliit, divertikuloos ja sooleinfektsioonid sümptomitega. Lisaks täielikule haigusloole ja füüsilisele läbivaatusele võivad tsöliaakia diagnoosimisprotseduurid hõlmata ka vere tööd gluteeni antikehade taseme või biopsia mõõtmiseks.\nTsöliaakia diagnoosimiseks biopsia abil võib arst eemaldada pisike koetükk peensoolest, et kontrollida viilide kahjustusi. Protseduuri ajal leevendab arst suu ja mao kaudu läbi õhukese õhukese tuubi, mida nimetatakse endoskoobiks, peensoole. Seejärel võetakse koeproov, kasutades endoskoobi läbinud instrumente. Seda protseduuri peetakse tsöliaakia diagnoosimise kuldstandardiks.\nGluteenivaba dieet on tsöliaakiahaigete ainus ravimeetod. Gluteenivaba dieedi järgimine on eluaegne nõue, kuna igasuguse gluteeni söömine kahjustab soolestikku veelgi.


Adventistide Pärnu Kogudus - Alguses...\n10.01.2015 - (928)\n"Kristus on minu elu!" (Flp.1,21 v.t.) hüüdis Paulus. Täna küsime enestelt: "Kes on minu elu?" Ja kui mõni paremini ei oska, siis küsigu vähemalt: "Mis on minu elu?" Igaüks arvab, et tal on elu. Igaüks arvab, et ta elab. Iga mees arvab, et ta on elumees. Ja ükski naine ei taha elumeestest maha jääda! Pole vist mõtet hakata analüüsima seda, mida inimesed kõik eluks peavad. Palju olulisem on see, mida Pühakiri selle kohta ütleb. Ja Pühakiri teeb selle asja väga selgeks, öeldes 1.Joh.5,12: "Kellel on Poeg, sellel on elu; kellel Jumala Poega ei ole, sellel ei ole elu." Kust teadis Johannes seda nii kindlalt? Ta oli kuulnud seda Jeesuse enda suust, kui Ta ütles – Joh.14,6: "Mina olen tee ja tõde ja elu, ükski ei saa Isa juurde muidu kui minu kaudu!" Oleks ebakorrektne öelda: "Jeesus annab elu!" Sest Jeesus ise on elu ja ilma Jeesuseta ei ole elu!\nNii, sõbrad, meid ei rahulda vaid teadmised elust, me vajame elu ennast! Ka ei rahulda meid vaid elu tulevikus – nn. hauatagune elu; me vajame elu kohe praegu, täna! Kui me tühjendame täna oma südame maailmast ja seda ei täida kohe uus elu – Kristus – siis võib meiega juhtuda nii, nagu hoiatas Jeesus, öeldes – Mat.12,43-45: "Kui rüve vaim on inimesest väljunud, käib ta kuivi paiku mööda ja otsib hingamist, aga ei leia. Siis ta ütleb: ma lähen tagasi oma kotta, kust ma väljusin! Ja kui ta tuleb, leiab ta selle tühja olevat, pühitud ja ehitud. Siis ta läheb ja võtab enesega kaasa teist seitse vaimu, kes on temast kurjemad; ja kui nad sisse tulevad, elavad nad seal. Ja selle inimese viimne lugu läheb pahemaks kui esimene. Nõnda käib ka selle kurja sugupõlve käsi." Me vajame Jeesust kohe täna, nagu me vajame elu kohe täna!\nSiit võime teha veel ühe tähtsa järelduse: Kui pöörduda, siis pöörduda juba täielikult! Saada usklikuks ja mitte anda kogu oma süda Jeesusele teeb meist kõige õnnetumad inimesed siin maailmas! Kas te olete pannud tähele, kuidas mõni usklik inimene ei muutu mitte paremaks vaid kurjemaks? Siin see põhjus ongi: ta ei ole andnud kogu oma südant Jeesusele.\nÕppides Jeesust lähemalt tundma, õpime me Teda rohkem usaldama, kuni me avame Talle kogu oma südame! Ja see ongi tõelise elu algus. Jeesus ütles – Joh.17,3: "See on igavene elu, et nad tunneksid Sind, ainust tõelist Jumalat ja Jeesust Kristust, kelle Sina oled läkitanud." Õpime Teda tundma algusest peale...\nAlguses. Millised raamatud Piiblis algavad selle sõnaga? 1. Moosese raamat ja Johannese evangeelium. Esimene Moosese raamat, mis on ühtlasi ka esimene Piibli raamat, algab väga paljudele inimestele tuntud sõnadega: "Alguses lõi Jumal taeva ja maa." Johannese evangeelium, mis on viimane evangeelium, algab üldsusele juba vähem tuntud sõnadega: "Alguses oli Sõna, ja Sõna oli Jumala juures, ja Sõna oli Jumal." Mõlemad raamatud algavad sõnaga "alguses." Kas need kirjeldavad üht ja sama aega, või oli üks algus siiski enne teist? "Alguses lõi Jumal..." ja "Alguses oli... Jumal." Ilmselt pole raske mõista, et sõnad "Alguses oli... Jumal" viivad meid varasemasse aega kui sõnad "Alguses lõi Jumal." Jumal enne oli ja siis lõi. Nii et Piibel ei algagi kõige algusega, vaid kõigest meie maailma algusega. Johannes, kes oli õppinud Jeesuselt, viib meid palju varasemasse aega – tõeliselt igavesse aega enne meie maailma loomist.\nMiks alustab Johannes oma evangeeliumi nii kaugest minevikust – ajast, mil meie planeetigi veel polnud olemas? Ülejäänud evangelistid alustaksid nagu õigemast kohast – Jeesuse kui Lunastaja sündimisest siia maailma; kas mitte sellest ei alga evangeelium? Aga just seda soovibki Johannes rõhutada: evangeelium on igavene (Ilm.14,6), nii nagu on igavene selle autor – Jeesus! Evangeelium on vanem kui see maailm! Evangeelium on vanem kui patune inimkond! Evangeelium on igavene!\nJohannese evangeeliumi algusest loeme – Joh.1,1-5: "Alguses oli Sõna, ja Sõna oli Jumala juures, ja Sõna oli Jumal. Seesama oli alguses Jumala juures. Kõik on tekkinud (saanud alguse ehk loodud) Tema läbi, ja ilma Temata ei ole tekkinud midagi, mis on tekkinud. Temas oli elu, ja elu oli inimeste valgus, ja valgus paistab pimeduses, ja pimedus ei ole seda võtnud omaks."\nJuba "alguses" Sõna – Kristus – "oli." See viitab Tema igavesele eksisteerimisele. Juba alguses Sõna oli Jumala juures; see viitab Jeesuse igavesele koosolemisele Jumalaga. Juba alguses Sõna oli Jumal; see viitab Jeesuse igavesele jumalikule olemusele ehk võrdsusele Jumal Isaga.\nSeejärel läheb Johannes loomise juurde. Sõnadega "kõik on tekkinud (saanud alguse ehk loodud) Tema läbi, ja ilma Temata ei ole tekkinud midagi, mis on tekkinud" teatab Johannes rõhutatult, et Jeesus on kõige (mitte ainult meie maailma) looja. Sõnad "Tema läbi" viitavad sellele, et Ta ei tegutsenud üksi, nii-öelda omapead! Isa tegutses Poja läbi, kusjuures Püha Vaim oli kõige lõplik täidesaatja.\nOlles teatanud, et Jeesus on Jumal ja kõige Looja, läheb Johannes edasi, öeldes, et – Joh.1,4: "Temas oli elu, ja elu oli inimeste valgus." Kui kellegi südames kripeldas seni küsimus, et kas siin nimetatud Sõna tähendab ikka Jeesust, siis see salm peaks juba pisut kergitama katet selle saladuse pealt. "Temas oli elu, ja elu oli inimeste valgus." Alles me rääkisime sellest, et Jeesus on see ainus tõeline elu. Kuid Jeesusele kuuluvad mitte ainult sõnad: "Mina olen... elu," vaid ka: "Mina olen maailma valgus!" (Joh.8,12).\nTäielikult kõrvaldab katte sellelt saladuselt aga järgmine lõik – Joh.1,5.9-14: "Ja valgus paistab pimeduses, ja pimedus ei ole seda võtnud omaks. ... See tõeline valgus, mis valgustab igat inimest, oli tulemas maailma. Tema oli maailmas, ja maailm on tekkinud Tema läbi, ja maailm ei tundnud Teda. Ta tuli sellesse, mis Tema oma, ja Tema omad ei võtnud Teda vastu. Aga kõigile, kes Teda vastu võtsid, andis Ta meelevalla saada Jumala lasteks, kes usuvad Tema nimesse, kes ei ole sündinud verest, ei liha tahtest ega mehe tahtest, vaid Jumalast. Ja Sõna sai lihaks ja elas meie keskel, ja me nägime Tema au kui Isast ainusündinud Poja au, täis armu ja tõde."\n"Sõna sai lihaks!" Johannes ütleb nende sõnadega sama, mis Paulus – Gal.4,4: "Aga kui aeg täis sai, läkitas Jumal oma Poja," täpsustades Rom.8,3: "Ta läkitas oma Poja patuse liha sarnasuses ja patu pärast." See Isast ainusündinud Poeg, täis armu ja tõtt, on Jeesus. Selles ei kahtle ükski kristlane. Jeesus kui Jumal, kui Sõna on eksisteerinud igavesti, kuid "kui aeg täis sai" tuli Ta lihasse – sai meie sarnaseks füüsilise ihuga olevuseks, et meid päästa! Plaan patuste päästmiseks tehti juba alguses, igavikus – siis, kui ei olnud veel ühtegi patust. Jeesus on "maailma algusest tapetud Tall" (Ilm.13,8 vanas tõlkes, KJV, NKJV, CEV, vene ja mitmes teises tõlkes).\nEt Johannes mõtleb "Sõna" all tõesti Jeesust Kristust, selgub ka tema poolt kirjutatud tekstist – Ilm.19,13: "Ja Temal oli seljas verega kastetud kuub ja Tema nimeks on pandud Jumala Sõna." Miks "Sõna?" Johannes selgitab – Joh.1,18: "Ükski ei ole Jumalat iialgi näinud; ainusündinud Poeg, kes on Isa süles, on Temast kõnelnud." Sõna ilmutab mõtted, sõna seletab. Kristus tuli ilmutama Jumala mõtteid, avaldama Jumala tahet. Ühtlasi peaks see tõstma meie silmis ka kirjutatud Sõna autoriteeti. See on tõde, nagu Kristus on tõde; see on valgus, nagu Kristus on valgus.\nEriti kohane on nimetada Kristust Sõnaks seoses loomisega. Kirjutatud on – Ps.33,6.9: "Jehoova sõnaga on tehtud taevad ja Tema suu vaimuga kõik nende väed! Sest Tema ütles, ja nõnda see sai; Tema käskis, ja see tuli esile!" Paulus kirjutab Kristusest – Kol.1,16.17: "Sest Tema läbi on loodud kõik, mis on taevastes ja mis on maa peal, mis nähtav ja nähtamatu, olgu aujärjed, ülemused, valitsused, võimud; kõik on loodud Tema läbi ja Temasse; ja Tema ise on enne kõiki, ja kõik püsivad koos Tema sees." Kirjas heebrealastele antakse edasi Jumala Isa sõnad – Heb.1,8.10: "Aga Pojale Ta ütleb: "Su aujärg, Jumal, on ikka ja igavesti, Su valitsuskepp on õigluse kepp! Ja: "Sina, Issand, panid maale aluse ja taevad on Su käte tööd!""\nHeidame nüüd ühe põgusa pilgu ka selle maa algusesse. Loomise aruanne ilmutab, et sellest võtsid osa Kolmainu Jumala kõik kolm Isikut – Isa, Poeg ja Püha Vaim. Juba 1.Ms.1,1 on sõna "Jumal" algkeeles mitmuses, mis osutab mitmele isikule. Teises salmis tutvustatakse lugejat juba konkreetselt Jumala Vaimuga. 26. salmis aga kuuleme Jumalat Isa ja Poega omavahel kõnelemas: "Tehkem inimesed oma näo järgi, meie sarnaseks." Kui inimene oli langenud, leiame Kolmainu pühad Isikud jälle koos olukorda arutamas – 1.Ms.3,22: "Ja Jehoova Jumal ütles: "Vaata, inimene on saanud nagu üheks meie hulgast, tundes head ja kurja!"\nAga seesama inimene ei suuda uskuda Sõna loovat väge – ei lausutud sõna väge, ei kirjutatud Sõna väge, ega ka mitte Kristuse enda kui Sõna väge! Milles see väljendub? Kas või selles, et isegi enamus kristlaskonnast ei suuda enam uskuda, et maailm on loodud Jumala sõnaga vaid kuue päevaga. Järjest enam inimesi pooldab evolutsiooniteooriat. Jah, kristlased ütlevad, et Jumal juhtis evolutsiooni. Seda Ta suutis miljonite aastate jooksul, aga mitte luua ainult sõnaga kuue päeva jooksul! Ja pole siis ime, et nad ei suuda uskuda ka Jumala tõotust uuesti loomisest nii inimese uussünnil kui ka ülestõusmisel. Jumala Sõna ütleb selgesti – 2.Ms.20,11: "Sest kuue päevaga Jehoova tegi taeva ja maa, mere ja kõik, mis neis on, ja Ta hingas seitsmendal päeval." Kõik need "päevad" olid astronoomilised ööpäevad õhtu ja hommikuga. Nii seati sisse seitsmepäevane nädal, mis kehtib veel tänapäevalgi! Oma loomisnädala eeskujul kutsub Jumal inimesi üles töötama samuti kuus päeva ja hingama seitsmendal päeval. Jumala kümnest käsust neljas kõlabki – 2.Ms.20,8-11: "Pea meeles, et sa pead hingamispäeva pühitsema! Kuus päeva tee tööd ja toimeta kõiki oma talitusi, aga seitsmes päev on Jehoova, sinu Jumala hingamispäev. Siis sa ei tohi toimetada ühtki talitust, ei sa ise ega su poeg ja tütar, ega su sulane ja ümmardaja, ega su lojus ja võõras, kes su väravais on! Sest kuue päevaga Jehoova tegi taeva ja maa, mere ja kõik, mis neis on, ja Ta hingas seitsmendal päeval: seepärast Jehoova õnnistas hingamispäeva ja pühitses selle."\nPole ime, et need, kes kahtlevad Looja Sõna väes, ei pea millekski ka Looja hingamispäeva. Annaks Jumal, et meie poleks nende kahtlejate hulgas!


Jahimehed kinnitasid valmisolekut panustada riigikaitsesse - news\n"Kaitseliitu ja jahimehi ühendab see, et me kaitseme oma elustiili ‒ seda, mis on olnud meie esiisadel ja -emadel armas: isamaa puhas loodus ja ulukeid täis mets," ütles Kaitseliidu ülem kindralmajor Meelis Kiili.\nJahimehed kinnitasid valmisolekut panustada riigikaitsesse\nEesti Jahimeeste Seltsi (EJS) ja Kaitseliidu esindajad kinnitasid nädalavahetusel Läänemaal Kiltsi lennuväljal peetud jahimeeste kokkutulekul organisastsioonide head koostööd ja jahimeeste valmisolekut panustada riigikaitsesse, vahendas BNS.\nEJS president Margus Puust ütles, et tulles Kaitseliidu territooriumile annavad jahimehed ühiskonnale sõnumi, et nad on valmis panustama lisaks looduskaitsele ka riigikaitsesse, kui seda peaks vaja minema. "Igal juhul oleme jahimeestena valmis vajadusel oma oskused ja teadmised rakendama nii looduse kui kodumaa kaitsmiseks," ütles Puust.\n"Meil on väga palju selliseid momente, kus peaksime jahinduse ja riigikaitse küsimused koos lahendama, näiteks laskepaikade senisest suurem ristkasutus," tõi ühiseid puutepunkte välja kindralleitnant ja riigikogu liige Johannes Kert.\n"Kaitseliitu ja jahimehi ühendab see, et me kaitseme oma elustiili ‒ seda, mis on olnud meie esiisadel ja -emadel armas ja kallis: isamaa puhas loodus ja ulukeid täis mets," ütles Kiili. "Meile on antud õigus jahti pidada ja nautida kõike seda, mida loodus meile pakub."\nJahimeeste suurt sotsiaalset rolli rõhutasid kokkutulekul teiste seas justiitsminister Raivo Aeg ning riigikogu liige ja parlamendi jahimeeste toetusgrupi esimees Riho Breivel.


PHP muudatus Apache 2.0 Handler -> CGI/FastCGI (mod_PHP -> SuPHP) | Radicenter\nPHP muudatus Apache 2.0 Handler -> CGI/FastCGI (mod_PHP -> SuPHP)\n16-03-2014 Kristjan FAQ, Koduleheküljed, PHP\nSiiani oli meie serveritel kasutuses 2 erinevat PHP moodulit – enamus serveritel oli PHP Apache moodulina ning 3 serveril toimis SuPHP ehk PHP CGI/FastCGI all. Tänaseks on kõigil serveritel peal turvalisem PHP suPHP näol. Kuna pidevalt suurenevad ründed globaalselt eesti teenusepakkujate juures asuvate serverite pihta, viisime antud muudatuse sisse meie serveritel, et vähendada võimalikku kahju meie klientidele (serverite aeglus / ründed lehtede pihta / häkkimiskatsed).\n13.03.2014 – esimene onlain server modPHP -> SuPHP.\n14.03.2014 – 10 järgmist serverit modPHP -> SuPHP.\n16.03.2014 – Kõigil serveritel toimib edukalt SuPHP moodul.\nMis muutus – mis muudatus kaasa toob?\nKasutajate jaoks ei muutunud otseselt midagi. Serverid muutusid turvalisemaks ja kiiremaks. Veateateid veebilehtedel esinevate vigade korral kuvatakse korrektselt ning kirjutatakse nüüd ka Apache errorlogisse (Kui kasutaja tahab veateadetest loobuda , saab ta viia sisse vastava muudatuse .htaccess failiga – rohkem infot allpool).\nK: Miks te sellest suurest muudatusest kasutajaid ei teavitanud? Me peame ju kontrollima et meil lehed toimivad!\nV: Radicenteril on globaalselt üle 11,5 tuhande kliendi. Kuna tegemist oli väikese turvalisusuuendusega ning otseselt see kasutajate veebilehtede toimivust ei mõjutanud, loobuti üldisest teavitusest ning suurendati kasutajatoe ja serveritiimi ressursse et tagada kohene abi kasutajatoe lahtioleku aegadel kui peaks esinema kriitilisi probleeme (erandolukordi võib alati ette tulla!). Kui Teil on korrektne uuendatud sisuhaldustarkvara mis toimib koostöös PHP 5.3.* versiooniga – toimivad edukalt ka teie veebilehed (Kui lehtedel on probleeme toimivusega – paistab see Apache errorlogis – mõningatel juhtudel ka veebilehel.)\nK: Aga mul on .htaccess failis määratud muutujad mida suPHP vaikimisi rakendada ei suuda vaid annaks errori 500 – kuidas te selle lahendasite?\nV: Serveritiimi poolt on lisatud kõigile endistele modPHP serveritele selline lisa nagu htscanner, mis omakorda konverdib direktiivid suPHP jaoks arusaadavaks nii et kasutaja jaoks midagi ei muutuks.\nK: Miks te mu veebilehe katki tegite – varasemalt toimis aga nüüd annab igalpool veateateid???\nV: Ei teinud katki. Kui varasemalt ei teavitatud korrektselt veebilehtedel olevatest vigadest (osaliselt oli teavitusfunktsioon piiratud – errorlogidesse ei kirjutatud) , siis nüüdsest näidatakse vaikimisi kõiki veateateid ning samuti ka logitakse neid. Kui teie veebileht / sisuhaldus kasutab PHP vananenud funktsionaalsust ja/või funktsionaalsust teisiti kui lehe http://ee1.php.net/manual/en/language.functions.php alamlehtedel kirjeldatud võib esineda / esineb veateateid ka lehel.\n– .htaccess failis lisada rida: php_value display_errors 0 (peidab veateated veebilehel – Apache logisse logitakse need endiselt.)\n– uuendada oma veebilehe koodi / sisuhaldust uusimale versioonile\n– paluda oma veebimeistril vead parandada.\nNB! Need vead esinesid teie veebilehel juba varem – neid lihtsalt ei pruugitud kuvada (tegemist oli funktsionaalsusega mis otseselt ei seganud skripti tööd).\nK: Mul näitab veebileht mingit imelikku UID/GUID/GID veateadet – mis valesti on?\nV: Ennem suPHP peale üleminekut muudeti kasutajaõigusi vastavalt apache -> “teie kasutajatunnus”. On esinenud olukordi (taastamine backupist/varukoopiast / apache samaaegne failide kirjutamine / skripti tõrge ilma veateateta) kus kasutajaõigused on jäänud Apache alla. Kuigi serveritiim skännib täiendavalt kasutajate faile õiguste korrektsuse suhtes võib juhtuda et ennem teie failideni jõudmist annab teie veebileht eelmainitud veateate.\nSelle veateate saab kõrvaldada:\n1. Logides sisse DirectAdmin haldusliidesesse.\n2. “File manager” alt otsida üles kataloog mille all need failid asuvad.\n3. Linnuke kataloogi järgi ning lehe allosas olevale “recursively” checkboxi.\n4. Klõpsake lingil/nupul “Reset owner”\nFailiõigused muudetakse kasutaja omaks ning veateade kaob.\nK: Minu leht annab veateate et mingil skriptil on “world writable” kasutajaõigused. Mida teha?\nV: See veateade tuleneb lisaturvalisusest ning ei lase teie faili/kausta ennem kasutada kui kõik õigused on korras. Muuta saab neid DirectAdmini’st “File manageri” alt saab vastavalt antud failile/kataloogile õigused kas 644 või 755 (Tõenäoliselt olid nad ennem kas 777 või 666 vms.)\nLisainfot error_reportingu kohta PHP.net lehelt:\nMySQL slow query teade Küsimused seoses arveldamisega / aastamaksuga / teenustega


Millised on kadakas väikeste viljade tervendavad omadused - Vitamiinid\nKadakamarjad - kasulikud omadused, kasutamine toiduvalmistamisel ja traditsiooniline meditsiin, kahju\nArtiklis käsitletakse kadakamarju, puuvilja ravimeid ja eriti nende kasutamist. Õpid, kuidas puuvilju õigesti kasutada toiduvalmistamisel ja traditsioonilises meditsiinis, samuti arutage vastunäidustusi, kui kadaka vilju ei soovitata kasutada.\nMis on kadakas\nKadakamarjade välimus (foto)\nJuniper kuulub Cypressi perekonda. Köögi, kosmeetika ja meditsiini valdkonnas kasutatakse igihalja okaspuu põõsas sinakas-hallid hallid puuviljad. Kasvavat kadakamarju kasutatakse laialdaselt antiseptikuna.\nSee põõsas kasvab peamiselt põhjapoolkeral. Mõnede taimede vanus ulatub mõnikord 600 aastani. Teadlastel on umbes 60 kadaka sorti, kuid ainult üks neist, tavaline kadakas, on inimeste poolt terapeutilistel eesmärkidel. Kaasaegsed aednikud kasvavad avatud väljal kadakas.\nSinine varjundiga, puuviljad on tegelikult väikesed koonused pehmete kaaludega. Küpsete puuviljade läbimõõt ulatub 2 cm-ni, valmimisaeg on suve lõpp, sügise algus. Põõsas ei tooda igal aastal vilja. Küpsed puuviljad on rikkaliku lilla-sinise värvi pallid, mis kuivatamisel muutuvad tumedaks, peaaegu mustaks. Küpsete kadakamarjade maitse on hapukas, kerge kibedusega. Toiduvalmistamisel ei ole nende puuviljade väärtus maitsev, vaid ebatavaline vürtsikas vaikne okaspuu aroom.\nKadakamarjade kasutamine mees jääb iidsetest aegadest. Uurides ajaloolisi andmeid, said teadlased teada, et isegi iidses Roomas on veinivalmistamisel kasutatavate kadakate viljad veinijookide kaitsmiseks hapendamisel. Skandinaavia elanikud on leidnud kadakamarjade kasutamise liha kastmete ja marinaadide valmistamisel. Vana-Aasia arstid kasutasid antiseptikuna kadakamahla ja õli, millega immutati õmblusmaterjali ja töödeldi kirurgilisi instrumente. Rahva tervendajad ja herbalistid väitsid, et selle põõsa viljadel on imeline jõud, mis annab võimaluse igaveseks eluks.\nOn huvitav, et iidsetel aegadel omistati sellele okaspuu põõsale maagilised omadused. Arvati, et kadakamarjad on kerge, terve ja imelise jõu nähtus.\nKadakamarjade tervendavad omadused ei ole tänapäeval kaotanud oma populaarsust. Kuivatatud marju kasutatakse laialdaselt meditsiinis ja toiduvalmistamisel.\nKadakamarjade tervendavad omadused on tingitud nende puuviljade ainulaadsest looduslikust koostisest:\näädikhape, sipelghape, õun, askorbiinhape;\nmikroelemendid (alumiinium, vask, raud);\neeterlik õli (umbes 2%).\nKadakaviljade tervendavateks omadusteks on leitud nii traditsiooniline kui ka traditsiooniline meditsiin, kuna need on väljendunud antiseptiliste ja antibakteriaalsete omadustega.\nMillised on kadakamarjade eelised:\nparandada söögiisu ja soole funktsiooni;\nstimuleerida siseorganite ja süsteemide tööd;\nArvestades kadaka viljade terapeutilisi omadusi, kasutatakse seda järgmiste ravimite raviks:\nhingamisteede ägedad nakkuslikud patoloogiad ja köha;\nseedetrakti sekretsioon ja seedehäired.\nLisaks soovitavad traditsioonilised ravitsejad imetamise soodustamiseks imetamise stimuleerimiseks viljade keetmist. Sage südame valu, stenokardia, südame isheemiatõbi põhjustas ka kadakamarjade keetmist.\nArstid soovitavad kasutada seda vahendit reumaatiliste liigeste ravimiseks sisemiselt ja väliselt.\nRahvameditsiinis kasutatakse segusid, vee infusioone ja alkoholi tinktuure. Sügav-talveperioodil on võimalik kasutada värskeid või külmutatud marju keha kaitsevõime suurendamiseks.\nKeetmisel kasutatakse kuiva kadakamarju.\nLisaks kadakamarjade terapeutilisele kasutamisele kasutatakse neid ka toiduvalmistamisel vürtsina. Toote energiasisaldus on madal, kuna see ei sisalda rasva ega valku, vaid ainult väheses koguses süsivesikuid. Liha- või kalaroogade valmistamisel võib kasutada kuivatatud ja tükeldatud puuvilju ning värskeid marju.\nKõige sagedamini kasutatakse seda vürtsi liha soolamiseks nii, et see osutub õrnaks, pehmeks ja lõhnavaks. Euroopa riikides on kadakaga vorstid olnud valmistatud ainult iidsetest aegadest, sest see lisaaine võimaldab saavutada vürtsikas balsamimaitse ja magusa kibe maitse.\nSäilinud on ikka veel vana retseptid marmelaadimassi, marmelaadi ja puuviljajookide valmistamiseks. Eriti populaarseks on siniste okaspuude baasil valmistatud alkohoolsed joogid.\nTraditsioonilise meditsiini austajatele soovitatakse immuunsuse suurendamiseks lisada iga päev puuvili puuviljale. See retsept on eriti oluline sügis-talveperioodil, kui keha on nõrk ja vajab immunostimulaatoreid.\nKadakamarju saab osta apteegis\nRahvameditsiinis kasutatakse kadaka vilju laialdaselt erinevate ravimite valmistamiseks, mis aitavad võidelda paljude siseorganite haiguste vastu.\nKõige populaarsem abinõu on kadakate tinktuur kuuviljal, mida saab kasutada nii terapeutilise toimeainena kui ka alkohoolse joogina. Lisateave tinktuuride valmistamise kohta on selles artiklis.\nSeedetrakti parandamiseks soovitavad traditsioonilised tervendajad võtta infusiooni, millel on antiseptiline toime. Samuti parandab selle tööriista pikaajaline kasutamine ainevahetust, mis avaldab positiivset mõju patsiendi üldisele heaolule.\nKuivatatud ja hakitud kadakamarjad - 10 g.\nKuidas süüa: Vala kadakast tükeldatud puuviljad keeva veega, mähkida ja nõuda, kuni vedelik on täielikult jahtunud, ja seejärel tüve kasutades marlifiltrit.\nKuidas kasutada: Võtke kaks korda päevas 100-120 ml päevas, 20 minutit enne sööki. Ravi kestus on 10-14 päeva.\nTulemus: kadaka vee infusioon aitab organiseerida seedetrakti kõigi organite tööd, stimuleerib ainevahetusprotsesse, parandab söögiisu ja omab ka kerget kolereetilist toimet.\nAbinõu neeruhaiguse korral\nSagedaste neerude põletikuliste haiguste korral soovitavad ravimtaimede värske puuviljamahla kasutamist meega.\nVärsked marjad - 5 supilusikatäit.\nKuidas süüa: tükeldage värsked kadakamarjad mis tahes viisil mugavalt, pigistage mahl marli kaudu. Saadud mahlile lisada mett. Segage hoolikalt. Hoidke valmistooteid külmkapis.\nKuidas kasutada: Võtke 1 tl päevas enne sööki 21 päeva.\nTulemus: Pärast ravikuuri eemaldatakse neerud liivast ja väikestest kividest, põletikuline protsess kaob.\nKeetmine maksa ja sapipõie haiguste puhul\nHingamisteede ja hepatobiliaarsüsteemi haiguse korral aitab kadakamarjade keetmine, mida soovitatakse võtta kuni täieliku taastumiseni.\nKuivatatud marjad - 400 g\nVesi - 400 ml ja 200 ml.\nKuidas valmistada: Vala kuivatatud ja pesta marjad keeva veega ja pannakse veevannis, hoidke pulbrit 30 minutit tulekahju all, seejärel lisage jahutatud, keedetud vett, kuni puljongi kogumaht on 400 ml. Hoidke valmistooteid külmkapis klaasanumas.\nKuidas kasutada: Soovitatav on juua 21-päevane keetmine, võttes 1 supilusikatäit päevas, kolm korda päevas enne sööki.\nTulemus: Juniper keetmine aitab puhastada sapipõie väikestest kividest, normaliseerib maksa, parandab hingamisteede seisundit.\nSiirup nahahaiguste korral\nDermatiidi, ekseemi, psoriaasi puhul soovitavad traditsioonilised tervendajad võtta kadakatest valmistatud siirupit.\nKadakamarjade pulber - 2 spl.\nKuidas valmistada: siirupi valmistamiseks valage hakitud marjad keeva veega ja lastakse soojeneda kuni jahtuda. Seejärel koormake, lisage suhkur ja küpseta veevannis. Hoidke valmistooteid külmkapis.\nKuidas kasutada: Dermatoloogiliste haiguste raviks on soovitatav juua 1 spl siirupit kolm korda päevas, olenemata söögikordadest.\nTulemus: Pärast täielikku kursust, mis kestab 3 nädalat, eemaldatakse patsiendi nahk lööbedest, sügelemine ja põletamine.\nReuma ravimisel kasutage välispidiselt kadakamarjade keetmist, lisades selle kahjustatud liigese vannidele. Te saate hõõrduda ka öösel koos tina-tinktuuriga.\nKuidas süüa: Segage alkoholi alus klaasanumas olevate marjadega. Kvaliteetse keetmise tinktuuri jaoks piisab 6-7 päevast. Pärast seda tüve tekkinud tinktuur. Hoida jahedas kohas\nKuidas kasutada: Saadud alkohoolset tinktuuri saab kasutada alkohoolse joogina. Terapeutilistel eesmärkidel kasutamine haige liigeste hõõrumiseks välise agendina. Võite juua 50 ml kaks korda päevas söögi ajal. Külmal aastaajal lisage teele 1 supilusikatäis tinktuuri.\nTulemus: kõrvaldab valu, aitab ravida liigeste haigusi.\nVaatamata kadakate viljade väljendunud tõhususele, konsulteerige enne arstiga enne kasutamist meditsiinilistel eesmärkidel, kuna mitte kõik patsiendid ei saa kasutada sellel taimematerjalil põhinevaid ravimeid.\nKogenud taimestik räägib teile kadakakasvandusest, selle kasulikest omadustest ja vastunäidustustest selle viljade kasutamisel.\nLugege video kadakate kohta rohkem:\nKadakamarjade ja nende alusel valmistatud toodete kasutamine selliste patoloogiate juuresolekul ei ole soovitatav:\näge põletikuline protsess, mis paikneb maos või sooles.\nKadakapõhiseid preparaate soovitatakse raviks haiguse remissiooni perioodil, kuna selle kasutamine ägedas faasis võib patsiendi tervist veelgi süvendada.\nHoolimata kadaka viljade paljudest kasulikest omadustest on rasedus nende kasutamise vastunäidustuseks. Ravimite võtmine, mis põhinevad sellel taimedel, võivad põhjustada emaka hüpertonust ja raseduse katkemist.\nKadakamarjad: tervendavad omadused, vastunäidustused, kasutamine traditsioonilises meditsiinis\nKadakamarjad on traditsioonilise meditsiini valdkonnas juba ammu laialdaselt kasutusel. Taim on okaspuu põõsas, mis kasvab maailma põhjapoolkeral. Kokku on palju looduslikke sorte. Venemaa territooriumil on ainult üks üldine - tavaline kadakas. Peamine väärtus on taime viljad. Kuigi mõnel juhul kasutatakse nõelu ja juurt. Lisaks meditsiinile kasutatakse marju parfümeeria- ja toiduainetööstuses, neid kasutatakse jookide valmistamiseks, lisades erinevaid roogasid maitseainetena, valmistades kreeme ja eeterlikke õlisid.\nTervendajad kasutasid mahla puuviljast mahla diureetikumina ja urogenitaalsete, hingamisteede süsteemide, maksa, seedetrakti ja luuseadmete häirete ravis.\nKadakamarjade tervendavad omadused tulenevad nende rikkalikust keemilisest koostisest, mis hõlmab:\nsipelghape, õun- ja äädikhape;\nmineraalid: Ka, Ca, Mg, Fe, Cu, Mn, Zn;\nterpeenid: pinencamphene, cadinene, borneool, pineen;\nKadakamarjad on madala kalorsusega, kuna need ei sisalda rasvu ja valke, vaid ainult süsivesikuid (31 g) ja suurt hulka kiudaineid. 100 g toote kalorisisaldus on 116 kcal.\nTaime marjad on pehmed kaalud ja seemned, mille moodustumine toimub mais ja juunis. Nende küpsemisaeg on suvel. Need on esitatud 2 cm läbimõõduga sinise-lilla pallidena. Ebatavaliste puuviljade olemasolu on ainus omadus, mis eristab kadakaid teiste okaspuude esindajatest.\nTaim ei kanna igal aastal vilja. Saagikoristus toimub septembris: küpseid puuvilju raputatakse oksadelt puidu all levivale õlilaudale. Seejärel tuleb need sorteerida ebaküpsete, mädanenud ja kahjustatud marjade eemaldamisega. Protsessis vabaneda putukad, mis võivad rikkuda toodet.\nKuivatage puuviljad avamaal katuse all. Selleks võite kasutada spetsiaalseid kuivateid. Valmistoode on pakitud paberkotidesse või puidust kastidesse. Marjad saab panna sügavkülmikusse. Kõlblikkusaeg mõlemal juhul on 3 aastat. Kuivatatud kujul on neil musta värvi violetne varjund, mõru maitse ja meeldiv männi aroom. Nende omaduste tõttu kasutatakse toodet laialdaselt vürtsika maitseainena. On väga oluline mitte marju üle kuivada, sest nad võivad oma maitse kaotada.\nKadakamarjad kasutatakse diureetikumide ja antimikroobse toimeainena, inhibeerivad patogeensete mikroorganismide aktiivsust: takistavad seen-, viirus- ja bakteriaalsete infektsioonide paljunemist.\nKadaka puuviljade puljongid ja infusioonid on võimelised avaldama choleretic, põletikuvastast, antiseptilist, röstimisvastast, haavade paranemist, antibakteriaalset, seenevastast ja rahustavat toimet. Lisaks suurendavad nad maomahla tootmist, stimuleerivad soolestiku liikuvust, kõrvaldavad lihaskrambid, leevendavad liigesevalu, suurendavad söögiisu, taastavad immuunsuse, tugevdavad keha ja neid kasutatakse toonikuna.\nJärgmised haigused ja patoloogilised seisundid on absoluutsed viited kadakamarjade kasutamiseks ravimina:\nhaavad, põletused, nahalööbed, neurodermatiit, ekseem;\npõletik ja kopsu tuberkuloos;\nKadakamarjadel põhinevad ravimid on enamasti ette nähtud adjuvantidena ja moodustavad osa keerulisest ravist paljude haiguste raviks, kuigi neid võib mõnikord kasutada sõltumatu ravimina.\nToode sisaldab mitmeid vastunäidustusi, kuna see sisaldab palju toimeaineid. Kui te annust ei järgi, siis tervisekahjustuste asemel kahjustatakse. Taime vilja kontrollimatu kasutamine võib põhjustada allergiliste reaktsioonide, DNA muutuste ja krampide tekke.\nJuniper marju ei saa kasutada raseduse ja imetamise ajal. Neid ei soovitata kasutada kontseptsiooni perioodil. Samuti on äärmiselt ebasoovitav puuviljade kasutamine:\nneeruhaiguste ägenemine, neerupuudulikkus;\näge gastriit, perforeeritud haavand;\nDiabeedi all kannatavad inimesed, enne kui kasutavad kadakast narkootikume, peaksid konsulteerima arstiga. Tsüstiidi ja püelonefriidiga patsientidel tuleb olla ettevaatlik.\nKeetmise ja kosmeetika valdkonnas rakendage lisaks traditsioonilisele meditsiinile kadaka kasulikke omadusi.\nJaapani tervis on nende seisundi suhtes äärmiselt tundlik - riik on üks esimesi kohti pikaajaliste maksude arvus. Lisaks riisile ja mereannidele on oluline osa saarte rahva toitumisest daikon, õrn maitse ja õrn aroom.\nMagneesiumi, tsingi ja fosfori madala taseme mõju inimeste tervisele


Filmidest ja Muusikast: PÖFF 2011 - nähtud filmid\nPÖFF 2011 - nähtud filmid\nPÖFFi oma kava on veel lõplikult paika panemata, aga seni saan teha põgusa ülevaate juba nähtud filmidest.\nGeorge Harrison: Living in the Material World (2011) - 9/10 - Rež: Martin Scorsese\nWin Win (2011) - 8/10 - Aasta parim indie minu raamatus.\nThe Tree of Life (2011) - 8/10 - Lõpufilm (välja müüdud), kinodes alates 2. detsembrist.\nKuku: Mina jään ellu (2011) - 8/10\nThe Trip (2010) - 8/10 - Film on lühendatud versioon seriaalist.\nAnother Earth (2011) - 7/10 - Näitleja/stsenarist Brit Marling jõuab veel kaugele.\nAnimal Kingdom (2010) - 7/10 - Indie versioon The Town'st.\nAttack the Block (2011) - 7/10 - Vaatan homme uuesti.\nLe Havre (2011) - 7/10 - Rež: Aki Kaurismäki\nThe King's Speech (2010) - 7/10 - 2010. parima filmi Oscari-võitja (kahjuks)\nCave of Forgotten Dreams (2010) - 7/10 - Werner Herzog seikleb koopas... 3D's\nMartha Marcy May Marlene (2011) - 7/10 - Aeglane, aga mitte igav. Olsen'te noorem õde on andekam (ja ilusam) kui kaksikud kokku.\nBellflower (2011) - 6/10 - Midagi Mad Max'i fännidele, kuid film on eelkõige segastest suhetest.\nKormoranid ehk Nahkpükse ei pesta (2011) - 6/10\nCedar Rapids (2011) - 6/10 - OK komöödia/draama, rež: Miguel Arteta\nThe Lion King (1994) - 6/10 - Saab näha 3D's...\nHævnen (2010) - 6/10 - Võõrkeelse filmi Oscari nominent.\nKilling Bono (2011) - 5/10 - Pettumus.\nPostitas Soprano kell 15:25\nSildid: 2011, filmid, PÖFF, video\nEva 17. november 2011 18:20\nNonii, FAŠIST, miks Bono pettumuseks osutus? :) Liiga vähe Bonot filmis?\nSoprano 17. november 2011 18:39\nBono oli ninnu-nännu lastefilm. Tegelastest oli täiesti suva, nalja ei saanud jne. Ei osata teha häid filme muusikutest või õigemini neid tehakse alati ühe ja sama malli järgi (nt. Rock Star, The Perfect Age of Rock 'n' Roll jne.).\nCrazy Heart oli viimane õnnestumine, mis oli ka tegelikult sama malli järgi, aga vähemalt selles näitas Bridges klassi ja lood olid head. Nimeta mulle üks lugu, mis oli Bonos...\nEva 17. november 2011 18:51\nNinnu-nännu lastekaks ma seda ei nimetaks - see oli lihtsalt noortekas pigem, kuhu oli maitse järgi lisatud seksi, drooge ja roknrolli. Minu meelest jagus seal nalja ka (nt lõpupoole, kui Ivan McCormick pärast Bonot autost välja astus?) segamini kõige muuga - ju siis pole sinu huumorimaitse? :D\nMuusikufilmi kohta... Njeeh, seda ta tõesti väga osavalt ei olnud, ma ausalt öeldes ei vaadanud seda ka väga sellise tähelepanuga. Draamakomöödiaseguna töötab ta samas hästi.\nÜks lugu: "Where We Want To Be" mulle täitsa meeldis (vähemalt esimene pool, edasi läheb see laul natuke monotoonseks)\nLohutan - mulle tutvustati eda filmi esialgu palju diipimana, kui see tegelikult oli.\nSoprano 17. november 2011 19:07\nLasteaia huumor pole jah mulle. :P\nSu 9/10 on ikka overkill...\nEva 17. november 2011 19:19\nNo sa andsid KORMORANIDELE rohkem, nii et, fair's fair :)\nSoprano 17. november 2011 19:22\nSamasse auku filmid tegelt. Olin leebem Kormoranide vastu, sest seal sai ikka natukene huumorit ja parem soundtrack.\nRaul 17. november 2011 20:34\nHakka juba kahetsema, et Bonole pileti ostsin.\nSee mul homme PÖFFi avafilmiks.\nSoprano 17. november 2011 20:46\nRahast hakkaks vist tõesti kahju, paras kodus vaatamiseks. Ennustan, et su arvamus jääb minu ja Eva vahepeale.\nEva 18. november 2011 00:07\nMulle jäi Kormoranidest ainult üks stseen actually meelde :D Proovi ära arvata, milline. Muu oli lihtsalt... Meh.\nNing jee, Raul saab olla siis meie kahe vahel mediaator :D\nSoprano 18. november 2011 00:32\nNo sinu perversne meel jättis meelde kindlasti koha, kus Vlassov arbuusiga vanainimeste asja tegi.\nEva 18. november 2011 01:49\nAm so proud :,)\nRaul 19. november 2011 00:49\nOlen rohkem Sopranoga ühel meelel. Oli jah liiga ninnu-nännu, pigem teismelistele (ma ise hakkan 30-le liginema). Siiski ma ei ole suurt pettunud. Vähemalt kordagi ei hakanud filmi ajal igav. Naerda jah väga ei saanud, liialt oli tobenaljakaid lastenalju. Mõned muusikalised numbrid oli päris lahedad. Kokkuvõttes paneks 6/10 ära.\nFilmid novembris 2011\nMuusika novembris 2011\nPÖFF 2011 - lühiarvamused\nThe Big Pink - Hit The Ground (Superman)


KrMS § 274^2 lg 1 alusel saab kriminaalmenetluse lõpetada üksnes kohtuistungil kohtuliku arutamise ajal. Eelistungil saab KrMS § 258 lg 1 p 3 kohaselt kriminaalmenetluse lõpetada vaid KrMS § 199 lg 1 p-des 2–6 sätestatud alustel (vt ka RKKKm 3-1-1-33-15, p 13). Kutsudes eelistungile kõik menetlusosalised saab kohus eelistungilt minna üle kohtulikule arutamisele ja alles seal otsustada kriminaalmenetluse lõpetamine KrMS § 274^2 lg 1 alusel. (p 8)\nKriminaalmenetluse lõpetamisel tuleb kohtul alati võtta seisukoht ka esitatud tsiviilhagi osas. Kui tsiviilhagi jäetakse läbi vaatama, tuleb vastav järeldus esitada kohtulahendi resolutsioonis ja KrMS § 263^1 lg 3 kohaselt selgitada kannatanule, et KrMS § 274 lg 4 järgi on tal võimalik esitada oma nõue tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatud korras. (p 7) KrMS § 274^2 lg 1 alusel saab kriminaalmenetluse lõpetada üksnes kohtuistungil kohtuliku arutamise ajal. Eelistungil saab KrMS § 258 lg 1 p 3 kohaselt kriminaalmenetluse lõpetada vaid KrMS § 199 lg 1 p-des 2–6 sätestatud alustel (vt ka RKKKm 3-1-1-33-15, p 13). Kutsudes eelistungile kõik menetlusosalised saab kohus eelistungilt minna üle kohtulikule arutamisele ja alles seal otsustada kriminaalmenetluse lõpetamine KrMS § 274^2 lg 1 alusel. (p 8) Veel tuleb märkida, et KrMS § 274^2 lg 1 järgi kriminaalmenetluse lõpetamine on mõistliku menetlusaja nõude rikkumise heastamisel n-ö viimane abinõu. Eelöeldu tähendab, et enne lõpetamise kasuks otsustamist peab kohus vaagima, kas rikkumist saab heastada süüdistatava karistuse kergendamisega (KrMS § 306 lg 1 p 6^1) (vt nt RKKKo 3-1-1-14-14, p 659). (p 9)\nVeel tuleb märkida, et KrMS § 274^2 lg 1 järgi kriminaalmenetluse lõpetamine on mõistliku menetlusaja nõude rikkumise heastamisel n-ö viimane abinõu. Eelöeldu tähendab, et enne lõpetamise kasuks otsustamist peab kohus vaagima, kas rikkumist saab heastada süüdistatava karistuse kergendamisega (KrMS § 306 lg 1 p 6^1) (vt nt RKKKo 3-1-1-14-14, p 659). (p 9)\nKrMS § 274^2 lg 1 alusel saab kriminaalmenetluse lõpetada üksnes kohtuistungil kohtuliku arutamise ajal. Eelistungil saab KrMS § 258 lg 1 p 3 kohaselt kriminaalmenetluse lõpetada vaid KrMS § 199 lg 1 p-des 2–6 sätestatud alustel (vt ka RKKKm 3-1-1-33-15, p 13). Kutsudes eelistungile kõik menetlusosalised saab kohus eelistungilt minna üle kohtulikule arutamisele ja alles seal otsustada kriminaalmenetluse lõpetamine KrMS § 274^2 lg 1 alusel. (p 8) Veel tuleb märkida, et KrMS § 274^2 lg 1 järgi kriminaalmenetluse lõpetamine on mõistliku menetlusaja nõude rikkumise heastamisel n-ö viimane abinõu. Eelöeldu tähendab, et enne lõpetamise kasuks otsustamist peab kohus vaagima, kas rikkumist saab heastada süüdistatava karistuse kergendamisega (KrMS § 306 lg 1 p 6^1) (vt nt RKKKo 3-1-1-14-14, p 659). (p 9)\nMenetlusaja mõistlikkuse hindamisel arvesse tulev ajavahemik ei pruugi kattuda kriminaalmenetluse alustamisest ehk esimesest uurimis- või muust menetlustoimingust möödunud ajaga. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) art 6 lõikes 1 viidatud "mõistliku aja" kulg kriminaalasjades algab isiku "süüdistamisega". "Kriminaalsüüdistust" EIÕK art 6 lõike 1 tähenduses võib defineerida kui pädeva ametiasutuse poolt isiku ametlikku teavitamist sellest, et väidetavalt on ta pannud toime kuriteo. Selline definitsioon vastab ka testile, kas "kahtlustatava seisundit mõjutati oluliselt". Peale isikule esitatud pädeva asutuse ametliku teate selle kohta, et isikut kahtlustatakse kuriteo toimepanemises, võib menetlusaja mõistlikkuse hindamisel arvesse mineva aja käivitada ka mingi muu toiming, mis sisaldab endas viidet sellisele teatele ja mõjutab samamoodi oluliselt kahtlustatava olukorda. Kriminaalmenetluse alustamine – kui see (s.t esimene menetlustoiming) isiku olukorda oluliselt ei mõjuta – üldjuhul menetlusaega ei käivita (vt RKKKo 3-1-1-14-14, p-d 586–588 koos edasiste viidetega). (p 9) Menetlusaja mõistlikkuse hindamise aluseks olev ajavahemik tuleb tuvastada iga kuriteo puhul eraldi. (p 9 ) Kriminaalmenetluse lõpetamisel KrMS § 274^2 lg 1 alusel tuleb arvestada sama seadustiku §-s 205^2 sätestatud asjaolusid: kuriteo raskust, kriminaalasja keerukust ja mahukust, kriminaalmenetluse senist käiku ning muid asjaolusid. Kohtupraktikas omaksvõetud seisukoha järgi hinnatakse menetlusaja mõistlikkust konkreetse kohtuasja asjaolude põhjal, lähtudes eeskätt kohtuasja keerukusest, kaebaja ja asjaomaste asutuste (riigivõimu) käitumisest ning selle olulisusest, mis on kaebaja jaoks konkreetses menetluses kaalul. Üksnes juhtudel, mil menetlusaeg on olnud ilmselgelt ebamõistlik, saab mõistliku menetlusaja nõude rikkumise tuvastada üksikuid hindamiskriteeriume üksikasjalikult vaagimata (vt RKKKm 3-1-1-63-13, p 9 koos edasiste viidetega). (p 10) Mõistliku menetlusaja kestuse hindamisel ei saa lähtuda üksnes süüdistusaktis kirjeldatud tegude mahust, vaid arvestama peab kõiki samas kriminaalasjas menetluse esemeks olnud tegusid (vt RKKKo 3-1-1-43-10, p 32 ja 3-1-1-63-14, p 8.5). Mõistetavalt pikendab iga uue kuriteo kohta kriminaalmenetluse alustamine menetlusele kuluvat aega. Tõendamaks väidet et nende (uute) kuritegude uurimine pikendas kohtueelse menetluse kestust märkimisväärselt, tuleb aga kohtule esitada seda seisukohta kinnitavad tõendid. Kui küsimus mõistliku menetlusaja nõude rikkumise kohta tõusetub pärast kohtuliku uurimise lõpetamist, saab kohus KrMS § 302 lg 1 alusel poole taotlusel kohtuliku uurimise määrusega uuendada, et koguda lisatõendeid. Samuti saab kohtumenetluse pool esitada asjasse puutuvad tõendid koos määruskaebusega ringkonnakohtule. (p 11.1-11.2) KrMS § 274^2 lg 1 sätestab, et kui kohtulikul arutamisel tuvastatakse, et kriminaalasja ei ole võimalik mõistliku menetlusaja jooksul lahendada ja süüdistatava õiguse rikkumist kriminaalasja arutamisele mõistliku aja jooksul ei ole võimalik muul viisil heastada, võib kohus süüdistatava nõusolekul sama seadustiku §-s 205^2 sätestatud asjaolusid arvestades kriminaalmenetluse lõpetada. Käsitletava meetme üks eesmärk on vältida isiku põhiõiguste riive edasist süvenemist, mistõttu ei ole kriminaalmenetluse lõpetamist sellel menetlusseadustikus sätestatud alusel seatud sõltuvusse asjaolust, missuguses staadiumis arutatav kriminaalasi parajasti on (vt RKKKo 3-1-1-43-10, p 22). Seega ei saa välistada ka olukorda, kus kohus lõpetab KrMS § 274^2 lg 1 alusel kriminaalmenetluse, olles juba lahkunud KrMS §-s 304 sätestatud korras nõupidamistuppa otsust tegema. (p 13) Kui süüdistatava nõusolekut kriminaalmenetluse lõpetamiseks KrMS § 274^2 lg 1 alusel otsesõnu ei küsitud, kuid süüdistatav asjasse puutuvas osas maakohtu määrust ei vaidlustanud, saab lugeda ta kõnealuse otsustusega nõustunuks. (p 13) KrMS § 274^2 lg 1 sõnastusest järeldub, et kriminaalmenetluse lõpetamine on mõistliku menetlusaja nõude rikkumise heastamisel n-ö viimane abinõu. Eelöeldu tähendab, et enne selle abinõu kasuks otsustamist peab kohus vaagima, kas rikkumist saab heastada muul viisil. Kohasteks meetmeteks on senises kohtupraktikas loetud kriminaalmenetluse lõpetamist otstarbekuse kaalutlusel ja võimalust mõista süüdistatavale kergem karistus (vt nt RKKKo 3-1-1-100-09, p 18). 1. mail 2015 jõustunud süüteomenetluses tekitatud kahju hüvitamise seaduse järgi saab uue abinõuna kõne alla tulla ka ebamõistliku menetlusajaga tekitatud kahju hüvitamine. (p 14) Kuigi kriminaalmenetluse lõpetamisel KrMS § 274^2 lg 1 alusel tuleb muu hulgas arvestada kannatanu õigusega saavutada oma tsiviilnõude lahendamine mõistliku aja jooksul, on tegemist pelgalt ühe argumendiga, mida tuleb mõistliku menetlusaja nõude rikkumisele reageerimisel arvestada (vt RKKKo 3-1-1-6-11, p 19.2). Olukorras, kus lisaks muudele arvesse võetavatele teguritele ei ole kindel, et lõpliku jõustunud kohtulahendi tegemiseni saaks jõuda juba lähiajal, ja ei saa välistada, et ligikaudu sama aja jooksul jõutakse kannatanu nõue läbi vaadata tsiviilkohtumenetluses, ei riiva kriminaalmenetluse lõpetamine kannatanu õigusi ülemäära. (p 15.2)\nTulenevalt KarS § 2 lg-st 2, § 32 lg-st 1 ja §-st 37 ei saa karistada juriidilist isikut, kes ei olnud teo toimepanemise ajal TsÜS § 26 lg 2 ja § 45 lg 2 kohaselt õigusvõimeline. Äriühingu jagunemisel eraldumise teel tekkinud uuele äriühingule ei saa karistusõiguslikult omistada jagunenud ühingu poolt enne jagunemist toime pandud tegu. Karistusõiguslik vastutus (isiku süü) ei saa üle minna õigusjärgluse korras. Kehtiv õigus ei näe ette alust omistada ühe juriidilise isiku süütegu teisele juriidilisele isikule tulenevalt nende juriidiliste isikute majanduslikust identsusest (nt tulenevalt ettevõtte üleminekust).\nOlukorras, kus on tuvastatud, et ilma nõuetekohase algdokumendita välja makstud raha kasutati äriühingust maksumaksja ettevõtluses, pole TuMS § 51 lg 1 ja lg 2 p 3 kohaldatav olenemata sellest, kas nõuetekohase algdokumendita välja makstud raha enne ettevõtluses kasutamist ka maksumaksja pangakontole või kassasse tagastati. Kui äriühing teeb nõuetekohase algdokumendita (nt võltsitud arve alusel) väljamakse ja see tagastatakse äriühingule, kes kasutab seda raha oma töötajatele töötasu maksmiseks, tuleb ka väljamakse kvalifitseerida töötasuna. Sellisel juhul on algne väljamakse maksuõigusliku tähenduseta ja seda võib majanduslikult sisult võrrelda raha toomisega pangakontolt kassasse. Kõnealuses olukorras ei teki äriühingul mitte TuMS § 51 lg 1 ja lg 2 p 3 alusel tulumaksukohustust esiti tehtud väljamakselt, vaid TuMS § 40 lg 2 ja § 41 p 1 alusel tulumaksu kinnipidamiskohustus ning sotsiaalmaksuseaduse § 2 lg 1 p 1 ja § 4 p 1 alusel sotsiaalmaksukohustus töötajatele tehtud väljamaksetelt (lisandub veel töötuskindlustusmaksete maksmise ja kinnipidamise kohustus, mis pole aga käsitatav maksukohustusena).


Konverentsiga „Kudas meister, nenda töö” tähistatakse Tartu kutsehariduskeskuse 95. sünnipäeva : Õpetajate Leht\nKonverentsiga „Kudas meister, nenda töö” tähistatakse Tartu kutsehariduskeskuse 95. sünnipäeva\n17. mai 2017 Tartu kutsehariduskeskus - Kommenteeri artiklit\nReedel, 19. mail toimub Tartu kutsehariduskeskuse 95. sünnipäeva-aasta konverents „Kudas meister, nenda töö”.\nKonverents on eelkõige Tartu KHK õpetajatele ja töötajatele mõeldud üritus, kuhu on seekord kutsutud ka kooli endised direktorid ja õpetajad ning külalised Liivimaa kutseõppeasutustest.\nKonverentsi üks korraldaja, meisterõpetaja Vilve Pohla sõnul on konverentsi eesmärk arutleda kutseõppe hetkeolukorra üle ja seda sihte tulevikuks. „Kiired muutused ühiskonnas, hariduses ja tööjõuturul seavad õpetajatele suuri väljakutseid ning kaasaegse kooli märksõnadeks on saanud kaasav haridus ja muutunud õpikäsitus,” selgitas ta.\nSünnipäevakonverentsil arutleme tuleviku meistrite ja tuleviku töö üle. Mõtteid aitavad ärgitada Eesti tuleviku visioonäär Mart Noormaa Tartu ülikoolist ja ajajuhtimise koolitaja Kristjan Otsmann. Töötubades vaatame hetkeks tagasi, et hinnata möödunut, väärtustada saavutatut ja seada sihte tulevikuks. Kooli 95-aastases ajaloos on palju, mille üle uhkust tunda. Näiteks pikaajalised traditsioonid, õppijate saavutused, nüüdisaegsed töötingimused, kompetentsed õpetajad ning kutsehariduse väärtustamine ühiskonnas.\nSamal päeval enne konverentsi algust, kell 9 avatakse Kopli 1 õppekorpuses ajaloosein ning õpilastööde näitus.\nKonverents algab kell 10 Tartus Dorpati konverentsikeskuses (Turu 2). Sissepääs kutsetega.