Kuidas saada rikkalik kiire puidust magnate - Voimalus kaubandus ei ole minimaalne\nKuidas saada rikkalik kiire puidust magnate. Kohila valla arengukava\nVallas tegutseb mitu sotsiaalhoolekandeasutust. Pole võimalik jõuda maa-aluste elanike juurde, kes oma labürinte väga sügavalt kaevasid. Töökoha leidmisel võib raskus olla selles, et varem omandatud koolitus eriala ei vasta enam kaasaja nõuetele. Aianduspiirkond on aiandusühistute ka endiste maa-ala. Puuduvad arvestatavad tervise- ja matkarajad. Vallasiseselt on suurim tõmbekeskus Kohila alev oma paiknemisega valla keskmes, valla läänepoolse piirkonna tõmbekeskuseks on Hageri, valla idapoolses osas Prillimäe.\nKohila valla lastel on võimalus osaleda ka noortelaagrites üle Eesti, kuid kõrge osalustasu tõttu kasutavad seda võimalust vähesed. Noortele suunatud vaba aja tegevuse sisustamisel nii kooli, noortekeskuse, koolituskeskuse kui ka teiste seotud institutsioonide vahel on parenenud. Kontserdi, näituste ja teatrietenduste ühiskülastusi korraldatakse kõikidele vanuserühmadele, rohkem siiski algklasside õpilastele. Piletid on kallid ja tellitava transpordi kulu lisandudes loobuvad paljud huvilised pakutavast teatrikülastusest vms.\nOluline info ei jõua tihti nooreni. Puuduseks on, et järjepidevat karjäärinõustamisteenust meil noortele täna ei pakuta.\nNoored lastega pered tunnevad puudust ettevõtmistest, kus saaks osaleda terve perega. Tervisekeskuses töötab kolm perearsti, kelle koormus on suur ja vaja oleks veel ühte perearsti elanike arv kasvab.\nOÜ Kohila Meedik pakub hambaraviteenust sh proteesimist ning seal töötab ka naistearst. Osa elanikest on valinud endale perearsti Tallinnas põhiliselt seal töötavad või õppivad isikud ja Raplas.\nEriarstiabi on võimalik saada Raplas või Tallinnas.\nGümnaasiumis ja lasteaedades töötavad meditsiiniõed. Tõhustamist vajab perearstide ja lasteasutuste koostöö. Ravimitega varustab elanikke kaks apteeki. Vallaelanikel on võimalus kasutada valla psühholoog-nõustaja teenust, vajadusel saab abi usaldustelefoni kaudu.\nKohilas tegutseb efektiivselt reumaliit, kus osaleb 50 liiget. Elanikkonna üldine tervislik seisund jätab soovida ja nõuab mitmesuguste konkreetsete haigusi ennetavate ja tervist tugevdavate tegevuste kavandamist ja meetmete rakendamist. Praegu puudub vallas organ tervisenõukogumille ülesandeks oleks olulisemate elanikkonna, paikkonna või gruppide terviseprobleemide määratlemine, sihtide seadmine, võimaluste ja ressursside leidmine, ettepanekute tegemine olukorra parendamiseks.\nToimetulekutoetuse taotlejaid on jäänud aasta-aastalt järjest vähemaks.\nSeda on ca leibkonda vähem kui Teravdatud tähelepanu all on lapsed ja noored. Kooliaasta alguses perede suurenenud väljaminekute aeg on riik kompenseerinud kõigi 1. Vald kompenseerib ka kõigile Kohila Gümnaasiumi 1. Raskuste korral eraldatakse peredele toetusi ka täiendavalt. Teine suurem toetust vajav grupp on eakad.\nÜksikvanurid, kel puudub laste tugi, ja puudega isikud vajavad toetust peamiselt ravimite ja küttepuude ostu kompenseerimiseks.\nToimetulekuraskuste tekkimisel õnnetuste vm korral toetatakse abivajajaid. Tähtis on iga raskustesse sattunu märkamine, abistamine ja toetamine võimaluste leidmiseks iseseisvalt hakkama saada nt. Kohila elanike keskmine brutotulu maksumaksja kohta kuus oli Vallas tegutseb mitu sotsiaalhoolekandeasutust.\nKatikodu ja SA Pahkla Camphilli Küla tegelevad vaimupuudega inimeste rehabilitatsiooniga, Hageri Hooldekodu on elupaigaks 80 vanurile ja puudega isikule. MTÜ Kohila Turvakeskus näol on tegemist eakate ja erivajadustega inimeste päevakeskusega, kus muu kõrval kord nädalas töötab supiköök, mis aga ei rahulda piisavalt klientide vajadusi.\nVallas on tõhus koduhooldussüsteem. Kolm palgalist hooldustöötajat tegelevad keskmiselt 20 inimesega, kellest suurem osa on vanaduspensionärid. Lisaks sellele on hooldaja määratud le raske või sügava puudega inimesele. Vanemliku hoolitsuseta jäänud lapsi elab hooldusperedes viis ja eestkostel on üheksa last. Lastekodudes kasvab neli Kohila valla last.\nPingeline on olukord toimetulekuraskustes olevatele inimestele mõeldud sotsiaalelupindadega. Kokku on kasutuses 30 sotsiaalelupinda, 3 korterit on hetkel kasutusest väljas ning ootavad renoveerimist ja elamiskõlblikuks muutmist.\nKorterite seisukord on üldjuhul halb puudub vesi, kanalisatsioon ja need vajavad remonti. Hetkel toimub Kohilas Tööstuse 10 sotsiaalkorteritesse tsentraalse vee- ja kanalisatsioonivõrgu väljaehitamine.\nSotsiaalkorteritele on tekkinud järjekord. Puuduvad võimalused hättasattunute ajutiseks paigutamiseks ja toetatud elamiseks.\nVajadus on sotsiaalabikeskuse ja seal osutatavate teenuste järgi. Piisavaks ei saa lugeda supiköögi teenust, pesupesemise võimalusi.\nTeravaks on kujunenud küsimus spetsiaalsest transpordivahendist, millega vanurit, lamavat haiget või puudega isikut ratastoolis meditsiini- või raviasutusse sõidutada. Vajadus transpordivahendi järele on kasvanud ja praegu kasutuses olev tavaline sõiduauto selleks ei sobi. Kogu sotsiaalabi ja -hoolekande korraldus vajab täiustamist, teenuste hulga suurendamist ja kvaliteedi tõstmist ning valdkonna kõigi tegevuste koondamist sotsiaalkeskuse ruumidesse.\nSotsiaalteenuste laiendamisega tuleb igati soodustada ja toetada abivajajate iseseisvat toimetulekut oma kodus. Probleemiks on avaliku korra rikkumine. Enamik väärtegusid selles osas on seotud alkoholi Bitkoin tegeleb. Probleeme on noorte sh teismeliste korrarikkumistega kogunemised, kus tarbitakse sõltuvusaineid, vandaalitsemised, kihutamine mootorsõidukitegamille põhjuseks on huvipuudus sisukama tegevuse vastu, kogunemiseks sobivate ruumide nappus, liialt vaba aega, järelevalvetus jne.\nEnamik korrarikkumisi toimub õhtusel ajal ja nädalalõppudel. Avaliku korra tagamise üheks toetavaks faktoriks on kindlasti turvakaamerad, mis paigaldati Kuritegude levinuim liik on vargused, mille raskuspunkt langeb Aespa ja Vilivere aiandusühistute piirkonda. Liikluse oluline intensiivistumine on tekitanud kergliiklusteede rajamise vajaduse, kuna antud olukorras on jalakäijatele ning jalgratturitele sõiduteel liiklemine ohtlik.\nAvaliku kasutuse aladel esineb ohtlikke lagunenud, tähistamata rajatisi, mis kuuluvad reeglina eraomanikele. Päästeteenistuse suurimaks mureks on tulekahjud, kus mõnel korral on olnud probleeme kustutusvee varustamisega. Nende kiireks jõudmiseks abivajajani on vaja korrastada vallas suuna- ja asukohaviitade süsteem. Eriti raske on adressaadi leidmine aianduspiirkondades. Positiivseid tulemusi on andnud munitsipaalpolitsei rakendamine. Elanikel jääb vajaka teadmistest ja oskustest turvalisusnõuete täitmisel, esineb ükskõiksust, puudub teadlikkus või ka julgus valehäbi väärnähtustest teatamiseks.\nOluline on tauniva ühiskondliku arvamuse kujundamine väärnähtustesse ja ennetav tegevus turvalise tagamiseks, kus erinevate institutsioonide koostöös on koordineeriv osa vallavolikogu turvakomisjonil. Vajalik on järelevalve tõhustamine, selleks täiendava isikkoosseisu leidmine, aktiivsete motiveerimine.\nTehniline infrastruktuur 4. Valda läbiv Tallinn-Rapla-Türi riigimaantee on tähtsaimaks ühendusteeks pealinna ja maakonnakeskusega. Tänu valda ida-läänesuunaliselt läbiva Kernu-Kohila-Vaida riigimaantee Kernu-Kohila ja Urge-Pahkla teelõikude mustkatte alla viimisele on kasvanud maantee kasutamine, oluliselt just Pärnu maantee Kohila lõigus.\nTartu maanteega parema ühenduse saamiseks ja transiitliikluse arenguks on väga oluline, et ka Pahkla-Vaida lõik saaks mustkatte. Vallateid maanteed, tänavad, kergliiklusteed, kõnniteed on kokku kilomeetrit. Rahul ei saa olla teede seisundiga.\nProbleemiks on aianduspiirkondade teed, mis oma olemuselt ei vasta kaasaegse liikluse nõuetele need on kitsad, puuduvad kuivenduskraavid, ümberpööramiskohad, tupikud. Rahuldavat lahendust pole leidnud bussipeatuste rajatiste omandi küsimus ja korrashoid. Vallas on märkimisväärselt erateid, millest mitmed tuleb lähiajal vallateedena arvele võtta, et tagada nende regulaarne hooldus ja läbitavus aastaringselt.\nLiiklusohutusest tingituna on tekkinud tungiv vajadus kergliiklusteede tänavavalgustusega rajamiseks asulates, samuti asulatevaheliseks liiklemiseks, mille suhtes on põhimõtteline heakskiit olemas nii vallavalitsuse kui ka volikogu tasandil. Praeguseks on kaasaegne kergliikustee olemas Aespas Kiisa-Hageri teel, Hageri alevikus ning Kohila alevis bussijaamast Tallinn-Viljandi maanteeni.\nLiikluse intensiivsuse eriti raskeveokite kasvu silmas pidades on vaja kaaluda Kohila alevi põhjapoolse ümbersõidu väljaehitamise vajadust ja võimalust. Lõppemas on Prillimäe ringtee esimese etapi Traktori tee planeeringu ja projekti koostamine ning maa omandi küsimuste lahendamine, misjärel on vajalike rahastamisallikate leidmisel võimalus antud tee ka reaalselt välja ehitada.\nSee annab liikumisvõimaluse eelkõiga Kohila alevi ja raudteega külgnevate külade elanikele.\nRaudtee osatähtus kasvas Baltic Panel Group´i vineeritootmise käivitumise järel veoste mahu suurenemisega, kuid hetkel on tehase tegevus peatunud. Reisijatevedu toimub ühiskondliku transpordiga: rongidega raudteel ja bussidega maanteel.\nSelle toote rakenduste valik on lai. Hämmastavate kasulike omaduste tõttu tagab mee tarbimine immuunsüsteemi tugevdamise. Metsikute mesilaste mesi küpseb aeglaselt ja säilitab oma raviomadused pikka aega. Periood, mil mett metsa kogutakse, on lühike, vaid paar nädalat sügisel.\nSuur on liiklemises eraautode osakaal, mis aina kasvab. Vallasisene ühiskondlik transport ei vasta vajadustele, samas on selle kasutajate arv piirkonniti ebaühtlane ja tagasihoidlik. Olukorda leevendab mõnevõrra õpilastransport, seda aga ainult koolipäevadel.\nVeosed Garanteeritud kauplemissusteem peamiselt autotranspordiga. Ühisveevarustussüsteem puudub Masti, Aespa, Vilivere, Pukamäe ja Urge külades, kus elanikud saavad oma joogivee erapuurkaevudest või salvkaevudest, mille vee kvaliteeti ei ole kontrollitud.\nTsentraalsete veetorustike kogupikkus on ca 20 kilomeetrit. OÜ Kohila Majale kuulub 12 puurkaevpumplat, millest kolm kuuluvad perspektiivis likvideerimisele, kuna neid käesoleval ajal ei kasutata. Seega jääb vee-ettevõtja praegusesse teeninduspiirkonda üheksa ühisveevarustussüsteemis töötavat puurkaevpumplat, mis võtavad oma vee kesk-ordoviitsiumi ja kambrium-ordoviitsiumi põhjavee kompleksist.\nKohati ei vasta põhjavee kvaliteet veekvaliteedi lubatud piirväärtustele. Põhiprobleemiks on üldraua sisaldus. Ülejäänud näitajate suhtes vastab puurkaevude vesi veekvaliteedi normile. Ühiskanalisatsioon Reoveepuhasti ja osaline ühiskanalisatsioon on olemas Kohilas, Prillimäel, Salutagusel, Hageris ja Sutlemas. Ühiskanalisatsioon puudub Aespa, Pukamäe, Masti, Urge ja Vilivere külades, kus elanikkond kasutab kogumiskaeve või juhib reovee otse loodusesse.\nKanalisatsioonitorustike kogupikkus on üle 10 kilomeetri. Vanad kanalisatsioonivõrgud on rajatud ca 20 aastat tagasi peamiselt asbotsement- ja keraamilistest torudest ning nende ehituskvaliteet on halb. Kanalisatsioonikaevud on valdavalt betoonrõngastest ja halvas seisukorras.\nOÜ Kohila Majale kuulub kaheksa reoveeülepumplat, mis on valdavalt rahuldavas seisukorras, v. Ühiskanalisatsiooni põhipuuduseks on reoveepuhastite ebaefektiivsus reoveepuhastid on vanad ning peaaegu täielikult amortiseerunud. Probleeme on tiheasustusalade veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemidega, mis on amortiseerunud või ei vasta tänapäeva nõuetele.\n10 Imelised alternatiivsed kauplemisstrateegia algajatele\nAiandusühistute piirkonnas puuduvad vajalikud vee- ja kanalisatsioonirajatised. Renoveeritud on Salutaguse küla joogi- ja reoveetrasse ning biopuhasti, renoveerimisel on Prillimäe biopuhasti. Koos mitme Harju maakonna vallaga osaleb Kohila vald kahes Euroopa Liidu Struktuurifondide projektis, et korrastada ning ehitada vee- ja kanalisatsioonirajatisi valla tiheasustusaladel. Valminud on Kohila valla ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arengukava ja Kohila alevi ajutise reoveepuhasti rekonstrueerimise projekt.\nOlukorra põhjustajaks on elanike madal keskkonnateadlikkus ja vastutustunde puudumine jäätmamajanduse valdkonnas. Kohila vallas on käesoleva aasta lõpul rakendumas toimiv jäätmekäitlussüsteem.\nSelle väljatöötamiseks ja rakendamisvõimaluste leidmiseks on volikogus Kava eesmärgiks on korraldatud olmejäätmeveoga jäätmetekitajate arvu suurendamine; taaskasutatavate jäätmete liigiti kogumine ja sorteerimine jäätmete tekkekohal; ning piirkonna jäätmetekitajate jäätmehooldusalase keskkonnateadlikkuse tõstmine läbi põhjaliku teavitus- ja koolitustöö.\nHetkel on võimalik viia vastavatesse konteineritesse, mis asetsevad hajutatult valla tiheasustustes, pakendeid, paberit-pappi, klaas- plast- ja metalltaarat. Kohila alevi põhja servas asub jäätmejaam, kuhu on võimalik eraisikutel tasuta ära anda liigiti kogutud jäätmeid sh. Valla territooriumil ei ole ühtegi tegutsevat prügilat. Seni ei ole suletud prügilates seiret korraldatud, kuna need asuvad kaitstud põhjaveega aladel.\nVajaduse tekkides teostatakse uuringud ning võetakse tarvitusele vastavad abinõud. Vajalik on vallapoolne aktiivne tegevus keskkonnateadlikkuse tõstmisel eesti- ja venekeelse elanikkonna hulgas.\nElektrivõrk on rahuldavas seisukorras. Üksikutes kohtades nt. Rabiveres esineb pingeprobleeme. Seoses tööstuse arenguga ja vajaliku elektrivõimsuse suurenemisega Kohila vallas rekonstrueeriti Kohila valda läbib maagaasitrass, mis on võimaldanud gasifitseerida Kohila mitmed ettevõtted. Vaatamata gaasihinna olulisele tõusule on maagaas siiski alternatiiviks muude kütuste kõrval, eriti uuselamurajoonide varustamisel küttega. Kohila alevis on keskküttekatlamaja oma keskküttepiirkonnaga, mis on õigusaktiga määramata.\nPotentsiaalsed keskküttepiirkonna tarbijad on end lahti ühendanud või ei ole sellega liitunud. Katlamaja töötab automaatrežiimil ilma katlaoperaatoriteta.\nPlaneeritava Ülejõe piirkonna puhul tuleb otsustada võimaliku keskküttepiirkonna tekkimine. Vajalik oleks rekonstrueerida ka kõik ülejäänud soojaülekandetrassid. Tänavavalgustus on mõningal määral välja ehitatud tiheasustuspiirkondades, probleemiks on selle puudumine peamiselt aianduspiirkondades ja külades.\nVajalik on lahti kirjutada taastuvenergia osakaalu tõstmise meetmed biomass, koostootmisjaamad, päikeseenergia ning vajadusel koostada programm taastuvenergia kasutamise populariseerimiseks vallaelanike seas. Erilisi probleeme ei ole tavatelefonisidega.\nArenemisruumi on väljaspool asulaid Internetiühenduse loomisel. Mobiilioperaatorite poolt pakutav RDSL-tüüpi ühendus on aeglane ja ebapüsiv.\nProjekti Külatee 3 raames ehitas Elion välja WIMAX-tüüpi Internetivõrgu, mis tagab peaaegu kogu valla kaetust Internetiühendusega, kuid ei võimalda seda kõrges metsas asuvatele majapidamistele. Need küsimused ootavad alles lahendamist. Probleemiks jääb selle teenuse kõrge hind. Tavatelefonide kasutamine on mobiiltelefonide kasutamise tõttu märgatavalt langenud. Tööstuslik infrastruktuur ja tööhõive Kohila vallas on Järjest enam annab tunda kvalifitseeritud tööjõu nappus.\nIlma tööta inimesed ei leia reeglina omale sobivat tööd või soovivad väga spetsiifilist tööd, mida on raske leida, mõnedel juhtudel on tegemist meditsiiniliste probleemidega. Töökoha leidmisel võib raskus olla selles, et varem omandatud koolitus eriala ei vasta enam kaasaja nõuetele. Pakutakse küll ümberõpet, kuid minetatud on õpioskus, tekkinud on psühholoogiline barjäär.\nKohila vallas on Kuidas saada rikkalik kiire puidust magnate andmetel Tööhõive üheks mõjuteguriks on see, et töökohad on elukohast valdavalt eemal.\nEriti suur on Tallinna osakaal. Selle põhjuseks on kvaliteet töökohtade ja valikuvõimaluste vähesus kohapeal, pealinna kõrgem palgatase ning mitmete erinevate teenuste kättesaadavus jm.\nEeltooduga kaasnevad transpordiprobleemid — ühistransport ei vasta vajadustele külaelanikul pole regulaarset ühendust isegi KohilagaTallinn-Viljandi maantee on üle koormatud, ajakadu on suur.\nSellest hoolimata on motivatsioon Tallinnas töötamiseks jätkuvalt suur. Koos tööstuse laienemisega Kohilas on laienemas võimalused samaaegselt nii töökoha leidmiseks kui elamaasumiseks Kohila valda. Ettevõtluse soodustamiseks on vallal vaja rajada vajalik tööstuslik infrastruktuur teed, tänavad, tänavavalgustus, gaasi- vee- ja kanalisatsioonitrassid, elektrikaablid jne. Esindatud on puidutöötlemine, kontori- ja paberitarvete tootmine, metallitööstus, majaehitus, kergtööstust esindab õmblus- ja nahkgalanteriitoodete valmistamine.\nMetsikute mesilaste mesi küpseb aeglaselt ja säilitab oma raviomadused pikka aega. Periood, mil mett metsa kogutakse, on lühike, vaid paar nädalat sügisel. Selle aja jooksul õnnestub putukatel hankida piisav kogus mett. Tänapäeval on populaarne mesilastelt mee kogumine, mille jaoks on metsa paigaldatud spetsiaalsed tarud, kuhu mesilasperekond pesitseb. Koguge helmestelt mett ettevaatlikult, et mitte pesa kogemata hävitada.\nEkstraheeritud kärg avatakse käsitsi, säilitades nii toote väärtuslikud omadused. Mee kogumine toimub ainult puidust esemetega. Hoidke mett puidust või savinõudes.\nNendest eri suundades ulatub arvukalt ovaalse kujuga tupikdepressioone. Mõnes neist õõnsustest hoiavad mesilased mett. Eeliseks on see, et sellises kambris hoitakse nektarit nagu anumas, kaotamata selle maitset ja tervendavat omadust.\nSee on tingitud asjaolust, et maamesilased kipuvad oma kodu teatud viisil varustama. See töö on nende jaoks hoolikas.\nKõigepealt kaevavad putukad välja ovaalse tunneli, seejärel luuakse selles rakk ja vabanenud maa segatakse süljega. Mesilased panid sellise segu ringi, tampides neid käppadega, mille järel nad töötlevad kogu saadud pinda spetsiaalse ainega - kõhu näärmete saladusega. Pärast pinna tahkestumist on kodu usaldusväärselt kaitstud niiskuse ja muude ilmastikutingimuste eest.\nJäreltulijad Alles pärast maa-aluse maja korrastamist läheb emakas pesa kõige kaugemasse kohta, kus ta muneb vaharakkudesse. Perioodiliselt panevad mõned jahvatatud mesilase liigid enne munemist taimekiud või peeneks lõigatud lehetükid rakkudesse.\nVastsete kasvades hakkab emane järk-järgult kasvama rakkude suurust, kus järglased elavad. Pärast järglaste suureks saamist sureb emakas. See juhtub peaaegu kõigi maamesilaste liikidega. Kuid ainult naissoost "Galikt sphecodes" suudab ellu jääda ka kõige karmimate külmade korral. Ja noored, aktiivselt kasvavad ja arenevad, hakkavad tegema sama, mida teised sugulased: koristama mett ja nektarit.\nKasu ja kahju Tänu selliste mesilaste elutähtsale tegevusele tolmeldavad paljud õistaimed. Põllumaad saavad kasu mesilastest. Kuid ka mesilased võivad kahjustada, näiteks tõmmates suurtes kogustes maasse inetuid auke. Praegu, kui suurem osa teedest on mürgiste aurudega kaetud või mürgitatud, otsivad maamesilased varjupaika Binaarsed variandid koos nali ja dachades.\nKui sellel saidil on köögiviljaaed, segavad mesilased istutustöid ja kui aed on, siis lihtsalt moonutavad seda. Sellises sõnakasutuses kajastub ürgne enesestmõistetavus, et naise asi on saada emaks, mehe asi isaks. Isadusele ja iseäranis emadusele viitavaid mõisteid ning metafoore on otsatult: isalikkus ja emalikkus, isand ja emand, isamaa ja emakeel, emamaa, emapuu, emalaev, helde ema alma mater jne.\nKuid isad sõdivad selle maa pärast, siit isade maa ja isamaa. Emad õpetavad rääkima, siit emakeel.\nNing ilmataadist rääkides räägime tegelikult taeva sest isast. Lühidalt, kogu meie mõistete süsteem on emadust ja isadust täis. Nagu alatihti dotseerivalt meelde tuletatakse — me kõik pole küll isad või emad, kuid meil kõigil on isa ja ema; isegi neil, kellele on antud sündida mitte mehe ega naise, vaid kellegi kolmandana.\nAkadeemilistes ühesoolistes organisatsioonides moodustatud akadeemilised perekonnad koosnevad sama sugupoole esindajaist, kuid üht vanemat nimetatakse sellegipoolest akadeemiliseks isaks ja teist emaks. Sest mis perekond see muidu oleks. Universaalsusküsimus laheneb seega oodatule vastupidiselt: ilmneb, et isa ja ema on universaalsemad kui mees ja naine. See toob meid kuidagi ootamatult tänasesse Eesti poliitikasse. On ju ilmne, et kui abielu sõlmitakse lihtsalt kahe täiskasvanud inimese vahel, siis tähendab see ka lapsendamisõigust, mis omakorda tähendab, et mõnel lapsel saab olema kaks samast soost vanemat.\nKuidas neid seaduse järgi nimetada, mida kirjutada ankeetidesse, kuidas pidada emadepäeva? Või hakkab see kedagi solvama ja tuleb rangelt keelata? Küsimus on juba üleval neis riikides, kus samasooliste abielu on seadustatud. Naiivne oleks arvata, et probleem ja tüli meist mööda läheb, ükskõik kuidas Eestis lõpuks defineeritakse abielu või mis saab samasooliste paaride lapsendamisõigusest.\nEelneva põhjal võiks ju öelda, et kui ema ja isa on nii baasilised ning hävimatud mõisted, siis on üsna ükskõik, kuidas nad kajastuvad seadustes Stock Options direktorite kas üldse kajastuvad.\nJa nii ongi väidetud — ärge muretsege, uus aeg tekitab uued perekonnavormid, emadus ja isadus sellest ei kao. Kahtlemata ei kao, vähemalt mitte ettenähtavas tulevikus. Kuid probleem siiski jääb, sest ükskõik, kuidas edasi liikuda, ikka tuleks kultuuripärandit ja mõistetesüsteemi nii põhjalikult rookida, et pole teada, kas midagi sidusat üldse alles jääks.


järg eilsele – PilleRiini internetielu\nmul on taaskord üsna kehv olla. kui ma paar korda selle nädala jooksul olen arvanud, et vaevalt asi hullemaks läheb, siis ma olen eksinud. ma võiksin ju kerida veel voodisse ja tukkuda. aga nagu sel nädalal tavaline, kulub mu vaba aeg pildistamisele. ehk siis ma olen lubanud minna lasteaeda pildistama. õnneks peamiselt interjööri – seega lastega kokkupuudet väga ei tule.\nmul on valida paratsetamoli (threflu tableti kujul) ja aspiriini (upsarin upsa, c-vitamiiniga, lahustuv) vahel. võtan aspiriini, see ei tee vähemalt uimasemaks.\nma tahaks olla peadpidi teki all ja põdeda.. →


Käesoleva aasta veebruari- ja märtsikuus toimus meie Narva Vanalinna Riigikoolis esimene 20-tunnine kooliseminar Т.О.R.Е., millest võitsid osa 12 õpilast 5.-8. klassidest ja kooli õppealajuhataja Aleksandra Kuzmina. Seminari viis läbi koolipsühholoog Larissa Temnitskaja (TORE juhendaja). <?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nToimunud seminari raames töötasid osalejad gruppides, mängisid tunnetus- ja arengumänge, suhtlesid ning läbi selle omandasid eluks vajalikke ning väga hindamisväärseid oskusi ja teadmisi.\nKooliseminari läbiviijate peaeesmärgid:\n- õppida konstruktiivselt ja iseseisvalt lahendama konflikte;\n- õppida töötama sujuvalt nii eakaaslaste kui ka täiskasvanutega;\n- saada teada organisatsiooni Т.О.R.Е. kohta ja kuidas astuda TORE liikmeks ning kuidas aidata oma eakaaslasi.\nKõik seminari osalejad olid rahul tulemustega. Meil oli väga huvitav omandada uusi oskusi, nt kuidas hoida emotsioone kontrolli all või kuidas lahendada konfliktsituatsioone. Pärast seminari lõppemist otsustati laiendada T.O.R.E. liikumist ka meie koolis, selleks valiti noore grupi seast välja Narva Vanalinna Riigikooli Т.О.R.Е. ringi esimees.\nKooliseminari läbimise tunnistuste kätteandmiseks kutsuti osalejaid pidulikult direktori kabinetti, kus noori õnnitles Т.О.R.Е.-vant (ehk TORE maskott).\nMark Suhhin 7a (Т.О.R.Е. ringi esimees): „Mina jäin toimunud seminariga rahule. Vaatamata sellele, et seminari kestvuseks oli vaid 20 tundi, jõudsime piisavalt palju õppida. Minu jaoks oli kõige huvitavam „konfliktide“ teema.“\nDmitri Landing 7a: „Toimunud seminar mulle meeldis. Saime teada uusi asju. Seminari jooksul oli mul hea tuju ja ainult positiivsed emotsioonid. Töötades leidsin uusi tuttavaid ning õppisin selgeks, kuidas lahendada probleeme ja tulla välja totratest situatsioonidest“.\nKsenia Bolšakova 7b: „Mulle meeldisid kõiki seminari tegevused. Nende käigus saadud uued oskused, nt konfliktide lahendamise meetodid „Jäämägi“ ja „Valgusfoor“ on väga kasulikud ning tulevad ilmtingimata kasuks ka edaspidises elus. Seminarist jäid mulle ainult head muljed. Soovitan kõigile noortele TORE koolitusi!“\nJärgmisel õppeaastal on meie kooli T.O.R.E. grupil plaanis osaleda 6.-8. klasside klassijuhataja tundides selleks, et tutvustada Т.О.R.Е. organisatsiooni lastele ja õpetajatele ning kutsuda neid uuele T.O.R.E. seminarile. Püüame kaasata kooli TORE liikumisse uusi õpilasi- mida rohkem, seda parem!\nDmitri Landing 7a\nMark Suhhin 7a


🏅▷ CA siseneb mobiilsusturule koos Cloud Management for Mobilityga\nUus lahendus on esimene samm CA liikumismaailma sisenemisel, nagu näitas uue äriinnovatsiooni peadirektor Ram Varadarajan, kuid jätkab kiirenevas tempos, kinnitas ta TeK-le. Esimene rida loodi eelmisel aastal CA Worldis, kuid nüüd see juhtub.\n“Ettevõtluskeskkonnas on üha rohkem uusi tööriistu, rakendusi ja sisu, mis esitab väljakutseid nii IT-le kui ka ettevõtetele, kes soovivad neist lahendustest võimalused muuta,” kaitses äriuudiste valdkonna juht, kes töötab peaaegu nagu idufirma. CA-s.\nEttevõtte ettepanek on terviklahendus, mis hõlmab ettevõtte kõiki liikuvuskomponente alates arendusvaldkonnast kuni seadmete haldamiseni. Üldiselt on lahendusel neli „osa” (mobiilirakenduste haldamine, mobiilne sisuhaldus, mobiilse e-posti haldamine ja mobiilseadmete haldamine), mida saab kasutada iseseisvalt, kuid täieliku integreerimise abil saate rohkem.\nNutikas konteineritehnoloogia on põhikomponent, kuid ka Mobile DevOps lahendus on eristav element, et ettevõtted saaksid oma rakendusi hõlpsalt ja kiiresti välja töötada. Nagu Enterprise Mobility Management, mis on nüüd saadaval, on ka Mobile DevOps kasutamiseks valmis mitmel kliendil, kelle nime CA keeldub avaldamast.\nPilvepõhise integreerimise mudelit peeti mobiililahenduste reaalsuseks muutmiseks kriitiliseks, kuid ettevõtted väljendasid paindlikkust, mida on vaja integreerimise võimaldamiseks privaatsetes pilvekeskkondades või partnerite pilvelahendustes, andes klientidele valikuõiguse. Litsentsimismudelit saab teostada ka kohapeal või teenusena. Ram Varadarajan usub, et see kasvab lähiaastatel.\nTags:Cloud, koos, Management, mobiilsusturule, Mobilityga, siseneb\n900 dollari eest ostis YouTuber valge MacBooki ja sai selle 2019. aastaks valmis


Kuidas Bondoras professionaalselt investeerida? - RahaFoorum\nKuidas Bondoras professionaalselt investeerida?\nKuidas Bondoras professionaalselt investeerida? kohta on 5 kommentaari\nKäesolev artikkel on külalispostitus Jarmolt, kes on Bondora API tuleku valguses püsti pannud veebikeskkonna, mis võimaldab selle funktsionaalsuse kasutamist ja niiöelda granulaarsemate filtrite kasutamist.\nSeptembri esimeses pooles tuli Bondora välja rõõmustava uudisega – nende platvormile on lisandumas ülivajalik lisafunktsionaalsus – Bondora API. Tavainimesele ei ütle see midagi, kuid tarkvaraarendajatele tähendab API (application program interface) ust uute teenuste loomise maailma. Lihtsustatult öeldes, Bondora hakkab (loodetavasti varsti) toetama mitte ainult kasutajaid läbi veebibrauseri, vaid ka täiesti teisi eraldiseisvaid süsteeme.\nAPI toe tulekuga on võimalik igal väheke kogenumal tarkvaraarendajal luua täiesti uusi teenuseid töötamaks käsikäes Bondoraga. Selline praktika on tänapäeval väga levinud paljude teenuste/toodete puhul – googeldage kasvõi näiteks sõnapaari “Facebook API” või mõnda teist teenust, millest kuulnud olete.\nVäga rõõmustav uudis, et ka Bondora liigub avatuma süsteemi poole. Sellega kaasneb (loodetavasti) omakorda nähtus, kus Bondora saab keskenduda oma veebiliideses põhiväärtustele ja kõige olulisemale funktsionaalsusele, jättes kõik erandlikud kasutusjuhud lahendada kolmandatele osapooltele. Bondora värbab sellega juurde kliente ja kolmandad osapooled saavad hakata pakkuma uut funktsionaalsust – win–win kõikidele osapooltele.\nBeePlus – Bondora steroididel\nMina, Jarmo, olen üks sellistest tarkvaraarendajatest, kes antud võimalusest kinni haarata üritab. Nimelt olen ma loomas uut teenust BeePlus, mis sedasama API funktsionaalsust efektiivselt ära kasutada üritab. Minu poolt pakutav (tasuta) teenus võimaldab investoritel luua detailsemaid laenudesse investeerimise reegleid, kui võimaldab seda Bondora portfellihaldur.\nInvestor saab koostada erineva riskitaseme ja kriteeriumitega nn. reegleid, mille põhjal hakata osalema laenude oksjonitel. Näiteks saab investor koostada reegli “investeeri 10-50 EUR laenu, kui selle intress on 10-20%, laenaja on meesterahvas vanuses 20-30 ja pärit Eestist”. BeePlus otsib välja Bondora süsteemist oksjonid, mis kirjeldatud reegli nõudeid täidavad ja investeerib sinna automaatselt 24/7 investori eest.\nKahjuks on hetkel Bondora API avatud ainult test-keskkonnas, mis tähendab, et päris investeeringuid veel teha ei saa. Samuti eksisteerib veel mitmeid teisi puudujääke – näiteks see, et BeePlus’i peab sisse logima enda Bondora kasutajanime ja parooliga, et saada ligipääsu API-kihile (ma garanteerin, et BeePlus parooli kuhugi maha ei salvesta ja sellest midagi ei hakka teadma).\nSamuti on hetkel veel palju küsimusi oksjonitel panustamise reeglite ja teiste detailide osas. Loodetavasti avatakse API teenus juba varsti päris-süsteemile ja tekib parem arusaam reaalsest maailmas ja seeläbi võimalus paremini investeerimiseks kui praegu.\nKüll aga on BeePlus hetkel aktiivses arendusfaasis ja töötab nii palju, kui Bondora API seda võimaldab. On mitmeid mõtteid, kuidas tulevikus edasi liikuda, kuid seni olen pannud peamiselt rõhku sellele, et kontseptsioon kui selline töötaks. Kui peaks BeePlus inimestele korda minema, siis on plaanis panna väga palju rõhku kasutusmugavusele ja lihtsale, kuid olulisele funktsionaalsusele.\nKõik ideed/mõtted on sellegipoolest juba praegu teretulnud e-mailile jarmo.p@gmail.com.\nKas tead veel mõnda analoogset teenust, mis Bondora API-t kasulikult ära kasutama hakkab?\nP.S. Liitu meiega ka ühisrahastuse koolituspäeval.\nTags Bondora, produktiivsus, BeePlus, API\n← RR018 – Kas täna on mõtet börsile investeerida või peaks ootama? → RR019 – Kui keeruline investeerimine ikkagi on?\n5 replies on “Kuidas Bondoras professionaalselt investeerida?”\n19/10/2015 at 09:59\nAhhaa! Konkurent! 😀\nEi, tuult tiibadesse. Ise lammutan sama asja kallal, aga pole hype’i tekitanud ehk kuna API on täna väga puudulik, siis pole ka asjast rohkem rääkinud kui väikese seltskonna ringis tingimustest ja funktsionaalsusest, mida erinevad kasutajad ootaksid asjast.\n19/10/2015 at 21:00\nKonkurents on kõige alus 🙂 Aga siin võimalus reklaami teha ja vaataks isegi, mida teised antud teemal mõelnud on. Ise tunnistan, et suureks probleemiks antud teemal saab hoopis Bondora (API) ebastabiilsus, mitte aga see, et mida funktsionaalse poole pealt välja mõelda annab… Aga elame näeme, mis sellest üldse saab, kui saab.\n19/10/2015 at 12:55\nLendtower tegeleb ka sellega.\nPeerlan ütles, et nemad ei näe peerlani ja bondora vahel helget tulevikku ja nemad ei arenda, statistika osas võiks neilt muidugi eeskuju võtta.\nKuidas turvalisuse / DDoS kaitsega seis on? Need jäävad tihti tagaplaanile :/\n02/11/2015 at 10:58\nkuna ise suurt serveriparki ei halda, vaid kasutan serverirendi teenust, siis DDoS kaitseks ise ei saa praktiliselt midagi ära teha ja see on puhtalt teenusepakkuja teha. Nii palju, kui lugenud olen, siis neil on DDoS rünnakute kaitseks vastumeetmeid välja mõeldud küll.\nMis puudutab aga turvalisust (mis on DDoS’iga võrreldes hoopis teine asi) ja privaatsust, siis nendele pööran vägagi palju tähelepanu. Selleks kasutan turvalisi raamistikke/teeke, hoian süsteemi up-to-date, kommunikatsioon toimub üle SSL’i (roheline lukuke brauseri aadressireal) jne.\nLoomulikult ei saa kunagi tagada 100% turvalisust, aga minu jaoks pole turvalisus mingisugune teise järgu probleem, vaid saab korralikult tähelepanu.


Vastunäidustused MPMP LAPKO aplikaatorid. U. 2022\nMassaaž Roller efektiivne spordinäri, et tugevdada taga ja kujundada ilus kehahoiak\nVastunäidustused Lyapko aplikaatoridele\nÜldised näpunäited ja tehnikad Lyapko aplikaatoritega töötamiseks\nMis on vaja vahtrull\nFoam Roller kasutamine\nKuidas kasutada Foam Roller: Harjutused ja nõuanded\nMassaaž rull: mis see on\nMis on rull taga?\nrullide tüübid tagaküljele\nMiks ja kellele on tagasi rull?\nTsentry ja vastunäidustused harjutustele\nKuidas leida Trigger punkte\nMetallist süvenditega elastsete moodulite seadmete tõttu võimaldavad Lyapko aplikaatorid mugavalt ja ilma abita kehaosa massaaži teostamiseks. Reeglina algab seanss ebatavalisest kiivlinast, mille järel on oluline elutähtsa energia ja soojuse tõusulaine. Enamik kasutajaid pärast esimest minutit märkus kena, kerge vibratsioon ja lõõgastav rahu.\nSõltumata rakendusmeetodist põhjustab nõelasimehe individuaalne talumatus äärmiselt harva teravate elementide paigutuse sammu vale valikuga. Näiteks tihedalt paigutatud nõelaga teostatakse lastele optimaalses režiimis, nõrgenenud patsientide ja eakate nägude jaoks. Suurema vahemaa tõttu viiakse läbi sügav ja intensiivsem mõju, et suurendada kogu tooni ja jõudluse suurendamiseks teravate valu sümptomite kaalulanguse ja ravi kaalulanguse ja raviks.\nTervishoiuministeeriumi poolt heaks kiidetud MultiGid Lypko aplikaatorid võimaldavad teil kasutada kodumassaaži peaaegu kõigile kasutajatele ja isegi lastele 3-7-aastastele lastele. Erinevalt teistest massaaži meetodeid ikooniga ei ole absoluutseid vastunäidustusi, kuid keha suhtelised riigid on suhtelised riigid, kui aplikaatori massager rakendamine tuleb koordineerida osava arstiga.\nPA> Pahaloomuliste või healoomuliste kasvajatega patsiendid aplikaatorite refleksoteraapiaga saab määrata integreeritud ravi lisana, kuid alles pärast konsulteerimist onkoloogiga, et kõrvaldada mõned sümptomid. Sellistel juhtudel lastakse analgeetilise toimega protseduuridel parandada une ja eemaldage patsiendil psühho-emotsionaalne pinge.\nStaatilise selja massaaži, sakraalse piirkonna, lins, peatuse ja rindkere jaoks mõeldud lamedad plaadid Apple'i aplikaatorid nagu mudel Lyapko 6., mis on 10-30 minuti jooksul suuremate või täiendavate tsoonide puhul kattuvad. Dünaamiline seeria multi-jäik koinajaid 5-15 minutit töötlemise mis tahes sektsiooni näo, keha ja jäsemete esindavad sellised seadmed mugava käepidemega kui Lyapko Velik Universal 3 ..\nLyapko satelliidi kompaktsete suuruste aplikaatori massagers 6. Soovitatav on kasutada hädaabi vahendina 1-3 korda päevas, kinnitades uprikatori sideme valuspaigas 0,5-3 tundi. Põlve või küünarnukite mahulised pinnad on mugavamad töötada välja paindliku Lyapko kummendiga, kuna plaadi kuju on valmistatud lille kujul, millel on lai ja liikuv kroonlehed. Kombineeritud ravi jaoks kasutatakse aplikaatorite riba koos hoidikutega, mis on sarnane satelliit Lyapko.\n85-90 protsenti juhtudel kontsentreeritakse nõela massaaž seansi ajal häiriva kasutaja tsoonis ja täiendavad vastupidised piirkonnad töötavad välja refleksioteraapia tõhususe parandamiseks. Hommikul ja päevasel kellad kokkupuudet tekitava kokkupuute jaoks on aplikaatoriga piisavalt 3-7-minutilise rulli manipulatsiooni või 7-10 minutit puhkust. Õhtune ravi, mis on rahustav ja magama mõju, kestus võib ulatuda 20-30 minutit.\nMe ütleme, milline on vahtrull, milline kasu see toob, millised mudelid on ja kuidas seda õigesti kasutada.\nFoam rull on massaažirull silindri kujul, mis on mõeldud pärast treeningut taastamist ja pinge eemaldamist lihastest. Vahurulliga saate peamiste lihaste rühmade erinevaid harjutusi teha. Harjutused sellise rulliga on kaasatud Miofascial Release Complex - sügav massaažitehnoloogia lõõgastumiseks.\nKasuta Fom Roller on kasulik nii professionaalsed sportlased kui ka armastajad. Isegi kui teie keha ei saa intensiivset koormust, aitab vaht rull vabaneda seljavalu valust, tugevdada liigeseid ja parandada nende liikuvust.\nMassaažirull ei mõjuta lihaseid ise, vaid nende koorega - fassaadil. Need kestad võivad jääda läbi, sest need esinevad valupunkte, mis häirivad täielikult koolitust. Voami fassaadiga, fassaadil soojendades ja toimivad normaalselt. Venitamine või jooga ei saa asendada harjutusi vahtrulliga, kuna need mõjutavad otse lihaseid ja mitte fassaadil.\nLisaks võib vahtrulli massaažid mõnes kroonilistes haigustes vastunäidustatud. Seetõttu konsulteerige enne Fomi rulli ostmist ja alustage harjutuste tegemist oma arstiga.\nKlassid vahtrulliga on üsna lihtne - peate lihtsalt rulli rulli lihasgrupi piirkonnas rullima, millega peate pinge eemaldama. Selles videos leiate harjutusi vahtrulliga taastamiseks.\nÄra karda, kui tunnete ebamugavust. Massaaž sellise rulliga ei ole mõeldud meeldivatele tundidele. Aga kui te tunnete teravat valu, peatage okupatsioon.\nKõrgete tehnoloogiate kasutuselevõtt tegi inimese elu hubaseks, mugavaks. Juba vähe esindavad omatehtud elu ilma pesemis- ja nõudepesumasina, veevarustuse, äravooluta. Suur hulk supermarketid vabanesid vajadusest läbi viia oma majanduse. Telefonid, vidinad, arvutid võimaldavad teil sõpradega suhelda ilma kodust lahkumata. Igasuguseid sõidukeid pakutakse kiiresti tööle, samuti tagasi.\nKõik see LED-inimesed madala tech elustiili ja seetõttu nõrgendada lihastooni, siis katkestuse katkemise, luu- ja lihaskonna probleemidega. Et tegeleda mingisuguse spordi või fitness jõusaalis saab endale lubada vähe tõttu tihe töö ajakava või puudumise kättesaadavate fitness klubide. See on põhjus, miks erinevate spordi simulaatorid ja kestad saavad suurepärase populaarsemaks, mugav füüsilise harjutusi kodus. Eriti kõrge nõudlus - massaažirullide puhul.\nHarjutused massaaži ümberminekuga kuvatakse kõigile inimestele, olenemata soost, vanusest, kehast koolitusest. Selline spordikoolitus annab hea kehahoolduse, laiendab oma noori, kõrvaldab seljavalu valulik ebamugavustunne, parandab liigeste liikuvust. Eriti vajalikud rullid neile, kellel on asendihäired asendid, lihaskonna haigused.\nEemaldab valu, lihaste spasmid. Sellel on lõõgastav, vähendades mõju lihaskoele, parandab selle välimust;\nsuurendab rakkude verevarustust, kiirendab metabolismi, noorendab keha;\nAitab liikuvust tagasi saata Liigestele parandab heaolu, vähendab väsimust;\naitab kaasa selgroo paindlikkuse taastamisele;\non ennetav mõju luu- ja lihaskonna haigustele, parandab kehahoiakut ;\nspordi teostamisel suurendab vastupidavust, vähendab kahju riski;\nrenoveeritud ainevahetus aitab parandada koordineerimist;\nhästi venitatud, destilleeritud lihaste rühmad Suurendada spordiõppe kestust, suurendada jõudlust;\non tselluliidi profülaktiline toime;\nLI> kõrvaldab naha all olevate rasvade ladestumise, mida nimetatakse "lesk horbiksiks";\nVõimaldab valida mis tahes vanusele isikule mürsku;\non taskukohane hind, mugav klassidele peale.\nei saa täielikult asendada spordi massaaži;\nChronic-haiguste juuresolekul konsulteerimine on vajalik tervisele kahjustamata;\nei saa Kasutatakse valu tunnete süvenemise ajal, selgroo põletikulise protsess;\nei ole soovitatav kasutada vestibulaarse aparaadi väärtuse langusega inimesi, pearingluse olemasolu.\nFüüsiline pingutus, istuv eluviis, liigne kaal on põhjused, mis põhjustavad selgroo ebamugavust. Probleemi raskendamiseks saate kasutada alaselja all spetsiaalset rulli, mis aitab normaliseerida osteokondroosi verevoolu ja seega leevendab ebameeldivaid valu sümptomeid.\nTagakülje rull ja lõin nimetatakse väga tõhusaks ortopeediliseks seadmeks, millel on terapeutiline, profülaktiline toime selg. Selle kasutamine võimaldab teil naasta seljaajude ja vaagna luude anatoomiliselt korrektse asendi. Rull selgroo all võib lahendada mitmeid probleeme:\nOrtopeedilised seadmed tagakülje all võib jagada mitme tüüpi sõltuvalt vormi. Igaühel neist on oma omadused.\nKompositsioon, tihedus, materjali kvaliteet, mis on täisrulliga täis, on väga oluline. Niisiis tagab see toote kuju, hüpoallergeensuse ja terapeutilise kvaliteedi kuju.\nRullid selgroo all on muutunud populaarseks, pärast Jaapani doktor Fukutsudzi on välja töötanud tajale terapeutilise mõju harjutuste kogumi. Jaapani roller harjutused selgroo jaoks on kasulikud järgmistel juhtudel:\nEnne Jaapani meetodi tagaküljel asuva rulli kasutamise alustamist on oluline konsulteerida oma arstiga. Ainult see määratleb lugemist, seab meetodi rakendamiseks piirangud.\nPerformaning Lihtne treening režiim rulli selgrooga võimaldab teil parandada heaolu, taastada vereringe selja ja väikese basseini, eemaldada valu interevenali kettad. Optimaalne tulemus on võimalik ainult siis, kui korrapärasust täheldatakse.\nHarjutus rulliga selgroo rätikast võimaldab teil kõrvaldada ebameeldiv tunne kaelapiirkonnas, taastada verevarustus ajus, vabaneda peavaludest, tugevdada intererverside veres ja toitumist.\nVaht video suhteliselt hiljuti sai teada jooksjatele ja teistele sportlastele meie laiuskraadidel, samas kui välismaal on ammu kasutatud sportlased nii pärast ja enne koolitust. Kuigi see oli algselt ette nähtud taastumiseks musakeselüsteemi funktsioonide katkemisel.\nZaminka ja venitamine on pärast treeningut äärmiselt olulised, kuid nad ei suuda meid lihaste kopeerimisest täielikult vabaneda ja tagastada nad elastsuse ja elastsuse. See on selle jaoks, et nn müofašši massaaži kasutatakse -, kus tegevus ei ole lihaste ise, vaid nende fassaadil (kestal lihased). Rull võimaldab toota käivitusvööndeid (väikesed tihendid lihaste ülekoormusest tulenevad ühenduskoes) ja taastada vereringe ja lihaste funktsionaalsuse sõltumatult.\nProbleemide avastamiseks on piisav, et töötada kogu keha koos rulliga, liigutades sujuvalt ja aeglaselt, kuulates valulikke tunnet. Suurim ebamugavustunne, viivitus paar sekundit - valu peaks vähenema või läbima. Kui see on piisavalt tugev - on oluline töötada välja naaberpiirkonnad, mis liiguvad sujuvalt "epitsenterisse", kuni on võimalik kogu ala lõõgastuda.\nrull ei pruugi pakkuda meeldivat tunnet, kuid samal ajal ja ei tohiks põhjustada talumatut valu. Seetõttu on viimaste korral äärmiselt soovitatav konsulteerida arstiga. Lisaks ei ole rulli soovitatav põletikuliste protsesside jaoks, hiljuti edastatavaid vigastusi, haigusi, veenilaiendid.\nOluline on teada, mis on vastunäidustatud luurulliga, liigestega, naiste rindkere piirkondadega, kaelaga, alaseljaga.\nHarjutus Tehnika on üsna lihtne - te lähete rullisse üle selle koha kohal oleva koha kohal. Rull valtsid peamiselt suured lihased, nagu väikeste rühmade puhul, töötatakse nad välja näiteks tennisepalli. Üks lihaste tuleb enne järgmise menetlemist aeglaselt mitu korda valtsitud. Kuna lihased on sõltuvuses massaažist, tuleb tugevus suurendada või vähendada rõhupiirkonda.\nLisaks saate rulli muuta jäikut või väiksema läbimõõduga. Muide, sõltuvalt jäikuse astmest eristatakse neid värvi järgi: valge - kõige pehmem, must on kõige karm. Vahekindlus - muud värvid. Neil on ka nii sujuv kui ka soonik - rohkem arenenud kasutajate jaoks.\nSiin on spetsialistide arvamused erinevad, kuid videot saab kasutada mitte ainult pärast treeningut, seda saab hästi soojendada lihaseid ja enne töö alustamist. Sellisel juhul võib soojenemisprotsess kesta umbes 10 minutit. Pärast treeningut töötage lihased eelistatavalt pindala 15-20 minutit. Samal ajal tuleb esimese käivitusvööndi töötlemine anda esimesel, umbes 30 sekundit.\nAmetikohtade korrektsus on äärmiselt oluline. Soovitatav on korrata ise massaaži üks või kaks korda päevas. On tõestatud, et pärast organi lisamist jooksvatele lihastele ei ole vaja veeta palju aega soovitud tulemuse saavutamiseks.


Ecosh Life Ecobiotic Adult Probiootikumid, 90 kapslit @ Tervis Sinu kätes!\nEsileht » Ecosh Life Ecobiotic Adult Probiootikumid, 90 kapslit\nEcoBiotic probiootilised piimhappebakterid pärsivad patogeensete bakterite ja pärmseente toksilist toimet ning taastavad soolestiku mikrofloora tasakaalu. Probiootikumid osalevad aktiivselt toitainete lõhustamises ja imendumises.\nToitainete omastamise häirete korral\nSoolestiku düsbakterioosi korral\nEcoBioticu päevane annus sisaldab kokku ligi 40 miljardit piimhappebakterit, mis on piisav kogus nn „kasulike“ bakterite konsentratsiooni tõstmiseks organismis. Probiootilised piimhappebakterid normaliseerivad seedimist ja seedekulgla tööd, pärsivad patogeensete mikroobide tegevust, kaitsevad organismi nende elutegevuse toksiliste jääkide eest ning hoiavad ära ainevahetushäired. Piimhappebakterite tarbimine aitab peale antibiootikumi kuuri tagada tasakaalu soolestiku mikroflooras ning parandada organismi kaitsemehhanismi. Kasulike bakterite juurde manustamine probiootikumide näol aitab kaasa hea tervise säilitamisele.


Aivar Kokk usub, et põllumeestele oluline parandusettepanek riigieelarves tuleb • Eesti Uudised\nRiigikogu rahanduskomisjon arutas 4. novembril peetud istungil tuleva aasta riigieelarve seaduse eelnõule laekunud muudatusettepanekuid, nende sisu ja pakutud katteallikaid.\nRahanduskomisjoni esimees Aivar Kokk (Isamaa) märkis, et muudatusettepanekute läbivaatamisel lähtuti eelarve katteallikatest, võimalustest viia sisse muudatused ja võimekusest esitatud soove täita pingelises majanduslikus olukorras.\nAivar Kokk ütles ERR-ile, et komisjonis lepiti muu hulgas kokku 12 miljoni euro leidmises põllumajandustoetuseks. “Meil on võimalik täna põllumehi toetada kriisiabi kaudu kuni 15 miljoni euroga. Komisjoni arutelu juures me jõudsime numbrini 12 miljonit,” ütles Kokk, kes usub, et see parandusettepanek ka järgmise aasta eelarvesse tuleb.\nKokk lisas, et esitatud muudatusettepanekute läbivaatamisel võetakse arvesse, et katteallikateks pakutud lahendused ei muudaks eelarves taotletud proportsioone ja püstitatud eesmärkide saavutamist.\nÜhtekokku laekus komisjonile 44 muudatusettepanekut. Eesti Reformierakonna fraktsioon tegi 10, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon 19, Riigikogu liikmed ja rahanduskomisjon tegid 15 ettepanekut.\nKoka hinnangul on esitatud muudatusettepanekute hulgas mitmeid tähelepanu väärivaid ettepanekuid ning rahanduskomisjon soovib teha samuti oma muudatusettepanekud. Tema sõnul hääletab rahanduskomisjon muudatusettepanekute üle järgmisel nädalal.\nValitsuse algatatud 2021. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (254 SE) kohaselt on riigieelarve kulutuste maht pea 13 miljardit eurot ja tulude maht ligi 11 miljardit eurot. Vahe on tingitud vajalikest investeeringutest majanduse kasvu taastamisse, tänu millele ületab kulude maht tulude kasvu. Valitsussektori eelarve on järgmisel aastal prognoosi järgi nominaalselt 6,7 protsendiga ja struktuurselt 6,6 protsendiga SKP-st puudujäägis.\nValitsussektori investeeringute maht ulatub järgmisel aastal ligikaudu 1,9 miljardi euroni. Euroopa Liidu toetusi on 2021. aasta riigieelarvesse kavandatud üle 1,4 miljardi euro. Maksutulu kasvab järgmisel aastal 9,3 miljardile eurole võrreldes ligikaudu üheksa miljardi euroga tänavu. Maksukoormus langeb järgmisel aastal 32,7 protsendile SKP-st võrreldes 33,8 protsendiga tänavu.\nRiigieelarve teine lugemine on planeeritud 18. novembrile.\n← Previous Isamaa moodustab koos uute liitujatega Tartus viieliikmelise fraktsiooni\nUrmas Reinsalu: viiruse leviku aeglustamine sõltub meist endist Next →


Kuhu minna päikest otsima veebruarikuus? Piletid paradiisi on soodsamad kui kunagi varem - Reisijuht\nKuhu minna päikest otsima veebruarikuus? Piletid paradiisi on soodsamad kui kunagi varem\nMillised on sisenemistingimused unistuste sihtkohtadesse?\nVeebruar on Eestis puhkajate ja reisisellide seas populaarne kuu, mil piiri taha D-vitamiini laengut otsima minna. Reisifoorumites ja -gruppides kordub veebruarikuise päikese otsingu teema püsiva regulaarsusega. Seepärast koondamegi kõik teadmised ja soovitused kokku, et teha veebruarikuise päikesepatareide laadimise lihtsamaks tegevuseks.\nTähelepanu! Järgnevalt esitame koroonapandeemia ajal reisimisega seotud infot. Enne reisi planeerima hakkamist tasub kõik info ametlikest allikatest üle kontrollida. Situatsioon ja sellega seotud reeglid muutuvad reaalajas, mistõttu võib lugemise hetkeks info juba täielikult aegunud olla.\nTalvistest sihtkohtades on eestlaste seas Tai üks kõigi aegade favoriite. 2021/2022 talvisel hooajal on aga huvi Tai kohta olnud tavapärasega võrreldes kõikuvam. Põhjus on otse loomulikult seotud kuningriigi poolt kehtestatud koroonaviiruste reeglite ja piirangutega.\nSandbox programm töötati välja Tai poolt, et normaliseerida turismi taasalustamist riigis. Minimaalselt seitse päeva kindlas regioonis (enamjaolt oli selleks Phuket) sertifitseeritud SHA+ hotellis ning seejärel oligi turist vaba. Saadaval oli näiteks ka Samui Plus.\nÜkski selline programm pole kunagi igavesti lukus. Vahepeal vähendati päevade arv viiele, siis lubati regioone juurde lisada ning ei puudunud ka hoiatused, et riik võib uuesti veelgi suletumaks muutuda. Muidugi ei tekita kõlakad ja pidevad muutused üheski turistis kindlustunnet.\nSee kindlustunde puudumine ja vähesem broneerimise määr viib omakorda kohalike majutusasutuste hindu alla. Keskeltläbi võib 2022. aasta veebruaris olla üsna soodne näiteks Phuketil ööbida võrreldes koroonaeelse aastaga.\nSuurepärane näide hinnasulast on otselennud Phuketile algusega Helsingist. Hinnakääride hekseldamise alt läbi käinud viimase hetke lendude hinnad on kukkunud lausa 240 euroni. Kunagi peeti isegi 380-euroseid viimase hetke hindu samale lennuliinile jahmatavalt heaks.\n1. veebruariks 2022 lubatakse Test & Go programmi taasalustamist. Vaktsineeritud ja testitud turistid peavad läbi tegema SHA+ hotellis ööbimise esimesel ja viiendal ööl ning antud aegadel tegema koroonatesti.\nKui kõik on kenasti puhas, siis saab vabalt Tais ringi reisida. Algupärases Test & Go programmis oli võetud reegliks ainult üks öö. Samas tuleb arvestada, et praegune reeglistik pole kivisse raiutud ning kõik võib tulevikus veel muutuda.\nSeišellid on Taiga võrreldes olnud alati veidi rohkem premium-taseme sihtkoht. Lennupiletid on keskmisest kallimad ning saared on peamiselt tuntud just luksklassi majutusasutuste poolest. Samas on heade reisidiilide korral Mahele maandumise huvi olnud igast mastist puhkusereisijatel.\nVeebruaris on Seišellidel kuumemad temperatuurid. Kõrgemate termomeetrinäitudega kaasneb suurem risk parajateks troopilisteks padukateks. Samas pole see olukord võrreldav vihmaste päevadega Eestis, mis võivad näida lõpututena. Seišellidel tuleb maha pikem raju sahmakas, misjärel hakkab uuesti kuum päike pealage paitama.\nArtikli kirjutamise hetkel peavad eestlased tegema testi vähemalt 72 tundi enne saabumist. Negatiivse testitulemusega pääseb riiki, ent ööbida tuleb valitsuse poolt sertifitseeritud majutuskohtades. Samas puudub igasugune vajadus karantiini järele, mis muudab Seišellid üsna atraktiivseks sihtkohaks.\nMaldiivid on saanud paljudele troopilistest puhkusereisidest unistajatele paradiisi võrdkujuks. Turistidele hetkeseisuga karantiini ei rakendata. Selle asemel on nõutud PCR-test, mis oleks läbi viidud vähemalt 96 tundi enne reisi algust. Seišellidega võrreldes on Maldiividel veebruarikuu palju nauditavam, sest vihma tõenäosus on madal. Kuum ja kuiv ilm käib käsikäes keskeltläbi 10 tunni päikesepaistega päevas.\nVeetemperatuur on samuti võrratu. Keskmine temperatuur jääb 28 kraadi ringi, mis muudab selle India ookeani ranniku kirjeldamatult mõnusaks kohaks, kuhu sisse hüpata ja veemõnusid nautida. Küll aga võivad kuumi reisiootusi veidi jahutada keskmisest kallimad lennupiletid.\nKui kõrvale jätta ootamatud lennudiilid, siis tavapärased edasi-tagasi lennupiletid Tallinnast Malesse jäävad 650–900 euro vahemikku. Aeg-ajalt pakuvad aga Turkish Airlines, KLM ja Air France keskmisest odavamaid pileteid Maldiividele. Samas tuleb arvestada, et sel juhul võib olla alguspunktiks hoopiski Helsingi või Riia.\nMehhiko on suurepärane talvine sihtkoht. Aasta-aastalt on see eestlaste seas aina rohkem tuntust kogunud. Eriti suure hoo sai Mehhiko turismisihtkohana sisse koroonapandeemia ajal. Nimelt on seal olnud läbi terve pandeemia ülejäänud maailmaga võrreldes tunduvalt lõdvemad reeglid.\nKeeruliste ja kulukate protseduuride asemel piisab sellest, kui registreerud Mehhiko Vuela Seguro Platform kodulehel enne pardaleminekut. Kui saabud riiki, siis tuleb näidata selles portaalis genereeritud QR-koodi.\nKui üldiselt hakkavad riikide poolt esitatavad tingimused lõdvenema, siis võib-olla väheneb turismi surve Cancunile ja teistele Mehhiko reiside tulipunktidele. Näiteks osa Kagu-Aasia fännidest on viimase aasta-pooleteise jooksul suundunud tavapäraste meelisriikide asemel hoopiski tekiila ja kaktuste maale.\nVaktsineerimata reisijatele pole Mauritius parim sihtkoht. Nimelt on nõutud 14-päevane karantiin. Seevastu on aga võimalik alates 1. oktoobrist 2021 siseneda vaktsineeritud inimestel riiki ilma igasuguste piiranguteta.\nKüll aga on vajalik reisijatel teha maksimaalselt 72 tundi enne saabumist koroonatest. Kuigi veebruaris on Mauritiusel soe ja vihmane, siis troopilise kliima tõttu pole vihmahood sugugi sarnased Eestile oktoobrikuus.\nPärast parajat sahmakat paistab jälle soe päike. Just seetõttu on Mauritius üks kuumi sihtkohti, mis kutsub eestlasi talve teisel poolel veidi päikesevitamiini koguma ning basseini ääres peesitama. Lihtsalt tuleb arvestada paaritunniste vihmahoogudega.\nKas Lõuna-Euroopa poole on mõtet vaadata?\nVeebruarikuu on Vahemere ääres klassikalises mõttes päikesereisi jaoks kehv aeg. Meri on jahe. Vihmasaju võimalus kimbutab alatasa kukil. See aga ei tähenda, et veebruaris ei käidaks Itaalias, Kreekas, Hispaanias ega Portugalis.\nPigem meelitab see aeg ligi julgemaid reisilisi, keda ei kohuta idee vihmasajusest päevast, mil hoopis siseruumides tegevusi otsida. Pealegi on mündi teine pool selline: sul on veebruaris Vahemere-äärsetes riikides alati võimalus mõnusalt päikesepaistelisteks päevadeks.\nPole välistatud, et võid isegi 3–4 päeva järjest nautida lõunapoolsemates regioonides 20-kraadist päikeselist ilma. Kui siia juurde lisada südatalviselt soodsad odavlennufirmade piletid neisse riikidesse, siis pole raske aru saada, mis põhjusel need ikkagi sedavõrd populaarsed on.\nLihtsalt päevitamise asemel tõmbab inimesi ligi kohalik toit, veinid, matkavõimalused, vabas õhus sportimise variandid, muuseumid ja kultuurisündmused. Väljas ei ole küll 28 soojakraadi ja meri on "supist" kaugel, ent muu elu käib ju antud sihtkohtades ikkagi edasi.


Tulemuste hooaeg on jälle käes\n11. juuli kell 12:00\nPõhjala pankade tulemused hakkavad saabuma tuleva nädala teisel poolel. Foto: Andras Kralla\nUuest nädalast läheb käima järjekordne kvartalitulemuste hooaeg. Kui meenutada, mis toimus aasta eest teises kvartalis, kui majandus oli lukus ja nafta hind miinuses, võib oodata päris suuri kasvunumbreid.\nAktsiate väga jõulist reaktsiooni aga vast pigem mitte, sest suur annus optimismi on hindades juba sees. Kõik kolm USA suuremat aktsiaindeksit rallisid reedel jälle rekordile.


S.M. Kirovi nimeline Leningradi traktoritehas (Ленинградский Тракторный Завод имена С. М. Кирова) : K-700A, K-701\nNimetatud traktorid on nii konstruktsioonilt kui ka välisilmelt põhiliselt ühesugused, erinedes teineteisest peamiselt ainult mootori poolest: traktoril K-700A on neljataktiline, 8-silindriline, V-kujuline, turbolaadimisega, vedelikjahutusega diiselmootor JaMZ-238NB võimsusega 158 kWt (215 hj.) (Sama mootorit kasutati ka traktoril K-700.), traktoril K-701 aga neljataktiline, 12-silindriline, V-kujuline vedelikjahutusega diiselmootor JaMZ-240B võimsusega 220 kWt (300 hj.). Mootor käivitatakse elektrikäivitiga.\nTraktorite raam koosneb kahest šarniirselt horisontaal- ja vertikaalliigendi abil omavahel ühendatud poolraamist. Vertikaalligend võimaldab traktori pööramist, horisontaalliigend aga traktori rataste sobitumist maapinna ebatasasustega. Traktori esisild on alaliselt sisselülitatud, tagasild aga vajadusel, näiteks transporditööde tegemisel väljalülitatav. Mõlemad sillad on kinnitatud traktori raamile jäigalt.\nTraktorite 16-kiiruseline neljarealine mehaaniline käigukast võimaldab käigurea piires vahetada käike hüdrauliliselt koormuse all jõuülekannet katkestamata. Traktorite roolimehhanism on hüdromehaaniline, kahe hüdrosilindriga, mis pööramisel muudavad poolraamide asendit teineteise suhtes.\nTraktoritel on kahekohaline tolmukindel juhikabiin, mis asub mootori taga. Kabiinis on termo- ja müraisolatsioon, kütteseade ja ventilatsioon. Juhiistme vedrustuses on kahepoolse toimega hüdroamortisaator. Vedrustus on reguleeritav vastavalt traktoristi kehakaalule. Kaasõitja jaoks on lisaiste.\nPõllumajandusmasinatega agregaatimiseks on traktoril lahusagregaatne hüdrosüsteem ja kolmepunktiline rippseade. Töötamiseks laaduritega, buldooseritega jms. seadmetega on traktoreid võimalik ümberseadistada töötamiseks tagurpidikäigul; selleks vajalik seadmete komplekt tuleb tellida eraldi.\nVälisvalgustuseks ja juhi märguannete edastamiseks on traktoril ees kaks põhilaternat lähi- ja kaugtuledega ning kaks gabariidilaternat, kabiini taga kolm valgustuslaternat ning poritiibadel kaks suunalaternat.\nTraktorite eraldi tellitavateks lisaseadmeteks on käiguaeglusti, komplekt traktori ümberseadistamiseks tööks tagurpidikäigul ning jõuvõtuvõll.\nFoto: S. Smolski\nTraktorile K-701 laiemad rehvid.\n1984. aastal katsetati Harju rajooni Riisipere sovhoosis Leningradi tootmiskoondise «Kirovi Tehas» traktorit K-701, millel olid seniste 72-cm rehvide asemel all 116 cm laiused rehvid ja veel muidki täiustusi, neist tähtsaim poolautomaatne käigukast.


Lantimiskool #4 – The 3in1 Company\nNaiste lantimiseks on sadu nippe. Täna tutvustan Sulle kahte.\nNipp number 1: mängi paabulindu\nParim koht naiste lantimise õppimiseks on loodusfilmid. Ma võin tundide viisi Discovery pealt vaadata, kuidas lõvid paarituvad. Ei mingit lolli mängimist ega tseremoonitsemist, isane loom ronib tuima näoga emasele selga ning kui asjaolud klapivad, ei tee emane sellest mingit numbrit. Kui aga ei klapi, võib asi isase jaoks kurvalt lõppeda.\nLoomadel puudub võime üle mõelda. Paaritumisel on kindlad reeglid ning mis veelgi olulisem, seksimisel on selge eesmärk – järglaste saamine. Mees võib end looduse kuningaks pidada, kuid tibide mahavõtmise küsimuses on loomad meist kõvasti targemad.\nÜks „looduslik” tehnika, mis ööklubides sada protsenti toimib, on pärit paabulindude elust. Kes seda jahmatamapaneva sabaga lindu on näinud, teab hästi, kui oluline võib elusolendi välimus olla. Piisab paabulinnul saba laiali ajada ning kõik on vaimustusest koomas.\nPane end näiteks tuvi olukorda, kes on pool tundi üritanud varblast ära rääkida. Ta on peaaegu finišijooneni jõudnud, varblane ajab esimeseks suudluseks noka laiali, siis saabub aga paabulind, viskab suled kahte lehte ning varblane on läinud.\nErinevalt tuvist, kel jääb üle ainult paabulindu kadestada, õnnestub meestel lihtsa vaevaga säravaimaks suleliseks moonduda. Tuleb lahe välja näha, ei midagi keerulisemat. Sa ei kujuta ette, kui oluline see on.\nPane end korraks naiste olukorda: kellel Sa end lihtsamini laseksid ära rääkida, šikilt riietunud tuusal, kelle paremas kõrvas ripub roosast kullast poolkuu; või tüübil, kes näeb välja nagu taksojuht isa juubelil?\nKui Sa järgmisel korral naisi lantima siirdud, löö end üles. Mõtle oma väljanägemise peale ning ära rahuldu esimese džempriga, mis näppu jääb. Ema kingitud Rannu käsitöölaada logoga kampsun võib Sinus sooje tundeid tekitada. Kuid mimm, kellega Sa hommikutundideni vaagnaid plaanid nõksutada, ei pruugi Su sentimentaalsust jagada.\nPane selga midagi sellist, mis töötab nagu paabulinnu saba: on lahe ja pilkupüüdev, kuid ei ehmata sihtmärki ära. Ja ära jumala pärast karda gei välja näha, sest naised tunnevad end seebipillajate seltskonnas turvaliselt.\nPaabulinnutehnika juures on ülioluline eristuda. Amigosse pole Sul mõtet ülikonnaga minna, kuid näiteks Telliskivi kandis niidad Sa just lipsu ja triiksärgiga. Üks võimalus on paabulinnutehnikat mõne üksiku, ent selgelt silmatorkava aksessuaariga rakendada. Laheda mustriga käevõru või indiaanipärane kõrvarõngas toimib näiteks F-hoones nii hästi, et Sul pole vaja vibudele valetadagi, et vabal ajal ainult jaapani kirjandust loed.\nÕpi suurmeistritelt ja tee seda, mida paabulinnud hästi oskavad. Kiirga väärtust koloriitse väljanägemisega, sealjuures lolliks minemata. Ning pea hästi silmas, kus Sa täna õhtul naisi landid. Viru valge pildiga fliis võib ühes kohas töötada, kuid garanteerib teises läbikukkumise.\nNipp number 2: pese ennast 3–1 toodetega\nPaabulinnu moodi väljanägemine ei tähenda, et Sa võid paabulinnu kombel haiseda. Tee Tallinna loomaaias üks ring ning Sa saad aru, miks on naiste seltskonda minnes mõistlik end puhtaks küürida.\nKasuta 3–1 seeria kraami: ma olen katsetanud absoluutselt kõiki Eestis müüdavaid hooldusvahendeid ning parima tulemuse (ehk kõige rohkem naisi) olen alati 3–1 tootega saanud.\nTelli lantimiskooli uusimad nipid otse oma postkasti!\n3IN1 MORE THAN MEETS THE EYE COMBO\n3IN1 ULTIMATE GROOMING COMBO\nŠAMPOON | DUŠIGEEL | RASEERIMISGEEL\nTööaeg: E-R 9 - 17\nTel: +372 6777 328\n© 2019 RICH International Creative Haircare OÜ - Kõik õigused kaitstud.


teadus.ee » Loomad\nRubriigi ‘Loomad arhiiv\nBioloogia | Loomad | mis.uudist | News\nEmaste isaste hiirte valuaisting liigub erinevalt\nEsimest korda tõestati, et isastel ja emastel hiirtel liigub valuaisting erinevaid rakke pidi. On teada, et mehed ja naised taluvad valu erinevalt. Kroonilist valu esineb naistel meestest enam. Kanadas asuva McGilli Ülikooli lastehaigla teadlased näitasid, et valu liigub vigastatud kohast närvisüsteemi kaudu, kasutades immuunsüsteemi rakku mikrogliiat ainult isastel hiirtel. Erinevalt seniarvatust pole emaste hiirte mikrogliial valu edasikandumisega pistmist\nÜks töö autoreid Jeffrey Mogil McGilli Ülikoolist juhib tähelepanu, et nüüd tekivad valu allasurumisel eetilised probleemid. Igaüks saab aru, kes on hiir, kes inimene, kuid närvisüsteemi ehitus on neil kahel liigil sarnane. Siiani uurisid teadlased valu vaid isastel hiirtel, emaseid hakati kasutama hiljaaegu.\nAlphaGalileo, McGill University, juuni 2015\nPostitatud rubriiki Bioloogia, Loomad, mis.uudist, News | Kommentaare pole »\nlooma.riik | Loomad | News\nElav teaduskirjandus: sõna on uuritaval. Prussakas ja sipelgas\nElav teaduskirjandus: sõna on uuritaval!\nMaailma esiettekanne: Prussaka öönägemise kiidukõne\nTere! Mina olen superkangelane prussakas. Juba ammu oli teada, et võin hoida oma hinge kinni 40 minutit. Võin ellu jääda tugevate radioaktiivsete plahvatuste järel, suudan toituda paberist ja kuivanud liimist ning elada nädalaid ilma peata.\nKuid see pole veel kõik! Äsja avastasid teadlased veel ühe minu supervõime: ma suudan peaaegu absoluutselt musta keha näha kottpimedas, kuna oskan koguda kokku kõik valgusosakesed footonid ja need liita.\nMina ise seda muidugi teadsin, kuid Oulu Ülikooli füüsikud olid nii lahked ja andsid mulle peavarju oma laboris, sest õues ma sealse külmaga ellu ei jää. Meid on siin 30 ameerika prussakat, ja meiega viidi läbi virtuaalse reaalsuse eksperiment. Ei, nad ei digitaliseerinud mind, vaid pistsid mu ühe uurimismulli keskele, nii et olin ümbritsetud sfäärilisest ekraanist. Sihukest kino pole inimene veel näinud ja ei näe ka. Nad tegid ruumi kottpimedaks ning siis projekteerisid ekraanile mustad ja väga nõrgalt valged liikuvad triibud, mille suunas ma alati jooksma pistan. Ma ei tea, mis neis mind tõmbab, aga tahan neid lähemalt näha.\nNojah, aga enne pistsid nad ühte mu 360-kraadise vaateulatusega liitsilma ülipeenikese elektroodi, et mõõta elektrilisi klõpsatusi, mida minu silma fotoretseptorite rakud välja saadavad, kui footon neid tabab. Nad veendusid ise, et näiteks kuuvalguseta ööl kusagil pärapõrgus linnadest ja asulatest eemal neeldub mu silmas iga kümne sekundi jooksul üks footon (ehkki ma ise eelistan elada just linnades ja asulates). Inimene ei suuda sihukeste harvade footonitega midagi pihta hakata, kuid minu närvisüsteem kogub tuhandetest fotoretseptoritest info kokku ja liidab selle elektriliseks signaaliks, mis annab mulle tõelise kottpimeduses nägemise. Ühesõnaga – pistsin triipude poole punuma, kui vaid mõned footonid silma sisse sain.\nOlles heatahtlik prussakas, jätan selle oma teada, kas tegin seda teadlastele meele järele olemise tahtmisest (ma ju teadsin, mida nad ootavad) või pakkus see mulle lihtsalt niisama lõbu. Nüüd on rahu teadusmaailma peal ja teadlastel prussakatest hea meel, ja minuga saavad öönägemises võistelda vaid öömesilased ja sitasitikad.\nLugesin seda ajakirjast Scientific American, mille pärast koos ära sõime.\nTere! Mina olen sillutisesipelgas ja mind toodi Ameerika Ühendriikidesse pärast kodusõda. Ma elan linnades ja mind ei armastatud, kuni tulid teadlased ja lugesid kokku, et aasta jooksul sööme me sipelgad Manhattani Broadway ja West Streeti peal aastas ära peaaegu tonni toidujäätmeid, mis teeb kokku 60 000 hot dog’i või 600 000 kartulikrõpsu. Mis tähendab, et ilma meieta läheks New York veel eriti haisema.\nLugesin seda ajakirjast Scientific American, millest pärast koos toreda pesa närisime.\nPostitatud rubriiki looma.riik, Loomad, News | Kommentaare pole »\nLoomad | News | to.imetaja\nMis on linnukesel muret? Teadus ja kunstid\nSee Tiit Kändleri essee ilmus akirja Eesti Loodus veebruarinumbris, nr 2, 2014.\nLisaks seal: jänese elu ja olu; putuka äratundmise nipid; Saaremaa merelahing aastal 2015; Ahto Kaasiku pühamaailm; Järvselja loodusrada.\nVäikese poisina olin suviti vanaema juures Ubjas. Tal oli tilluke aed, kuhu igal hommikul tuli kõva häälega kraaksuma vares. Ühel päeval hiilis ligi kütt ja laskis varese maha. Vanaema valas pisaraid: lind ju laulis mulle nii ilusti, ütles ta. Kütt sai varesejalgade eest loa minna metsa teisi loomi küttima. Sellised linnulood ei unune. Vares laulab.\nInimene on läbi aegade ohverdanud mitmesuguseid imetajaid, sealjuures inimesi. Ent linde üsna harva, kui üldse.\nKui raputasin akna taha lindude söögilauale selle aasta esimesed seemned, tuli mulle linnuke pähe. Hakkasin mõtlema, kui tähtsad on linnud olnud teadusele. Kui paljude laste huvi teaduse vastu on saanud alguse lindudest! Ja kõik nad pole sugugi mitte saanud ornitoloogideks.\nMaailmakuulus näide on James Watson, topeltheeliksi avastaja. Eestiski on palju loodusteadlasi, kes intervjuudes on kinnitanud, et huvi selle vastu, kuidas maailm toimib, on saanud alguse lindudest. Ja mitte üksnes On palju kunstnikke, heliloojaid, kirjanikke, kelle huvi maailma olemuse vastu on äratanud linnud. Nõnda võib kinnitada, et linnud on andnud oma panuse teadusesse ja kunstidesse!\nMa olen kirjutanud paljudel teemadel, kuid ei tule meelde ühtki, mis mingit otsa pidi ei seostuks lindudega. Universum ja kosmoloogia? Palun väga: Linnutee. Selle eest tuleb eestlasel tänada oma esivanemaid, kes munesid maailma välja linnumunast. Matemaatika? Palun väga: hanemuna ja nulli leiutamine kusagil India kandis.\nArvude looduslikkust uuritakse vareste rehkendamisoskuse põhjal (neljani loevad vähemalt, õpetada saab kaugemalegi). Elekter, magnetism – palun väga, lindude rännete imet seostatakse magnetvälja tajumise võimega, ehkki see pole veel lõplikult selge.\nKui paljud inimese leiutised on aha viksitud lindudelt!\nLennumasinatest sulejoppideni välja. Lindude V-kujulist rändelendu uurides on ühtpidi hakatud kaootilisi protsesse paremini mõistma, teistpidi arvestatakse seda droonide parve lennutamist plaanides.\nInimese kultuuri areng? Palun väga, vareslased kasutasid tööriistu palju enne meid. Muusika? Linnu musitseerimisest on palju teada saadud muusika ja kuulmise kohta. Lind näeb ja kuuleb ning isegi haistab paremini – või ütleme, teisiti – kui inimene.\nTeadjad ütlevad, et linnud on loomad. Kuid inimene tajub seda vaid mõistuse kaudu, koolis õpitud teadmiste põhjal. On ju selge, et on loomad ja on linnud. Mu lapsepõlveraamat „Üle õue õunapuu” pajatas Eesti rahva muinasjutu pähe loo lindude ja loomade sõjast. Mille võitsid linnud.\nLinnud on ohverdanud end, et teadlased saaks uurida näiteks inimese nägemist, sellega seotud eri värvi valgustundlikke silma võrkkesta rakke. Selgus, et lind näeb rohkem, ka ultravioletti.\nDarwin tõstis linnud kuulsuse tipule, saates oma ainsalt reisilt leitud lindude nahad Londoni loodusmuuseumile. Alles seal määrati liigid ja kuidagiviisi tekkis müüt, et loodusliku valiku seaduse oli Darwin avastanud tänu vintide nokkadele. Tegelikult polnud need vindid, vaid värvud, ja Darwin oli laisk, kuid väga hoolas ning terane – nii nagu enamik häid teadlasi. Ta uuris enamjaolt kodulinde: tuvisid, kalkuneid, parte. „Ma armastan tuvisid sel määral, et ei suuda neilt nahka maha võtta ja lahata. Ma olen teinud pahateo ja mõrvanud ingelliku, kümnepäevase väikese lehviksabatuvi,” kirjutas ta oma päevikusse.\nMida enam meenutab loom inimest, seda armsam ta meile näib. See on ka üks põhjus, miks just noored loomad tunduvad eriti armsad: nende silmad on suhteliselt suuremad peaga võrreldes ja üldse on nad kuidagi … inimlikumad.\nLinnukesi ei saa inimsarnasteks pidada, nad on erand. Linde imetletakse, mitte konni või kuldkalu. Loomakaitsjad sundisid esmalt just linnukasvatajaid looma lindudele suhteliselt stressivabad tingimused, lehmad ja sead tulid seejärel. Pärast seda, kui selgus, et linnud põlvnevad dinosaurustest, said ka nood hirmuäratavad elukad inimesele mõistetavamaks.\nKole lugu küll, kuid tolleaegse maailma tõenäoliselt rangeima loomakaitseseaduse võttis 1933. aastal vastu Natsi-Saksamaa. See keelas loomade elusalt lahkamise, sätestas nende tapmise reeglid ja kinnitas, et seadus pole vastu võetud inimese jaoks, vaid „loomade endi huvides”. Peagi selgus, et loomakaitseseadus ei kehtinud inimeste, täpsemalt juutide ja teiste nendetaoliste kohta. Kuigi juudid olid seaduses sees: neil keelati ära lemmikloomapidamine, kuna olevat tõestatud, et juut käitub loomaga julmalt.\nVäheseid seltse, kes suudab arvukuselt ja mõjukuselt vastu hakata jahimeeste seltsile, on linnukaitsjate ja -uurijate ehk nüüdiskeeles ornitoloogide selts. 1943. aastal, kui Saksamaa oli suuresti varemeteks pommitatud, kuulus lindude kaitse ühingusse 55 000 liiget. 1944. aastal, kui Saksamaa nälgis, anti loomakaitseseaduse raamatust välja kolmas trükk. Paul Mathias Padua maal „Leda ja luik” tekitas skandaali väidetavalt pornograafilise kujutuse tõttu, linnuarmastaja Hitler ostis selle oma kogusse.\nMe oleme dodo väljasuremisele tundnud rohkem kaasa kui mõnelegi genotsiidile, me oleme enam mõistatanud, miks kiivi muna on kuus korda suurem, kui võiks olla, kui püüdnud aru saada panganduse ülespuhutud munast. Me ei mõista siiani, kuidas linnuke talvel metsas hakkama saab. Võib-olla see sunnibki meid ostma välja tillukese indulgentsi, riputama üles toidulaua, seda seemnetega täitma. Eks seegi anna jõudu Eesti ornitoloogiaühingule, kes vapralt korraldab üleriigilisi linnuvaatlusi, tutvustab linde ja nende kombeid.\nVeel enne, kui meie õuele tulid kunstid ja teadused, oli meie esivanematel selge: linnust tasub lugu pidada. Kui oskad linnukeelt, siis läheb elu ludinamalt! Tere tulemast siis, talvised linnud, kelle söötmisest saavad täis pigem söötjate meeled kui linnukeste kõhud! Ärgem siiski unustagem, et kassipilt on Facebookis vähemalt sama populaarne või enamgi kui linnufoto.\nFoto: Tiit Kändler\nPostitatud rubriiki Loomad, News, to.imetaja | Kommentaare pole »\nKes on vanim ilma peal? Tõlgendamise küsimus\nKas Tamme-Lauri tamm on Eesti vanim organism?\nÜheks vanimaks organismiks maailmas pretendeerib hoopis tilluke hüdraloom Hydra magnipapillata (fotol). Need magevees elavad olendid uuendavad pidevalt oma rakke ning nende kogukonnas võib kohata 5 protsenti liikmeid, kes on elanud 1400 aasta vanuseks. Inimese puhul langeb sigivus vanusega, suremus aga suureneb. Osa organismidest järgib teistsugust strateegiat. Vesikirbu viljakus näiteks fluktueerub elu jooksul, hüdra suremus aga jääbki väikeseks.\nAllikas: Nature/Scientific American\nSeda hüdraliiki pole Eestis registreeritud, mõningaid teisi küll. Kõik nad võivad sigida nii suguliselt (muna ja seemneraku ühinedes) kui ka mittesuguliselt (pungudes). Vaat niimoodi, pungast-punga ehk põlvest põlve võib elu küll väga kaua jätkuda ilma sugulise protsessita, aga iga üksiku loomakese isiklik eluiga on tõenäoliselt ikka mõõdetav nädalate või kuudega, mitte aastatega; ta elab edasi oma geneetiliselt identseis tütarisendeis, kloonina.\nSedaviisi, mittesugulisel moel oskavad paljuneda mitmed muudki organismid, nii ainu- kui hulkraksed. Mõnel polegi sugulist sigimist teada – võibolla on see kaotsi läinud, kuna saab ka ilma? Selliste organismide puhul on bioloogid ammu filosofeerinud, kas ainult pooldumise teel paljunev isend (kloon) ongi praktiliselt surematu? Tõenäoliselt see kaua kesta ei saa, sest ükskord saabub nõder vanadus, ja elu jätkamiseks tuleb korraks jälle sugulise sigimisega tegelda.\nKui inglaste leitud 1400-aastane organism on ikka tõesti olemas, siis mitte isendina, vaid kloonina, kellel-millel on õnnestunud ilma degenereerumata elus püsida juba tuhandeid suguta põlvkondi.\nTarmo Timm, zooloog\nLoomad | News | õue.onu\nÕueonu päevaraamat: linnud asutasid teaduse ja kunstid\nLinnud, teadus ja kunstid\nSajab talve esimene lumi. Selle helbed on suured-suured, aga kui Õueonu paneb pähe prillid, siis muutuvad helbed pisemaks ja kuidagi teravamaks. Kas saab sellest järeldada, et prillid mõjutavad lund?\nTuleb lindude söögilauale raputada esimesed seemned. Külalisi annab oodata. Senikaua, kuni Õueonu seda teeb, tuleb talle linnuke pähe. Ja ta hakkab mõtlema, kui tähtsad on linnud olnud teadusele. Pole vaja tuua anekdootlikke näiteid Darwini vintide nokasuurusest, mis muutsid meie mõttemaailma ja lõid evolutsiooniteooria. Darwin krabas oma reisilt kaasa kõigi lindude nahad, mis temal ja kaaslastel õnnestus maha kõmmutada. Pärast Londoni Loodusajaloo Muuseumis määrati liigid.\nKuid kui paljude laste huvi teaduse vastu on saanud alguse lindudest! Ja pole kõik neist saanud sugugi mitte ornitoloogideks. Maailmakuulus näide on James Watson, topeltheeliksi avastaja. On Eestiski palju loodusteadlasi, kelle huvi selle vastu, kuidas maailm toimib, on saanud alguse lindudest.\nVõi mis teadlasi. Kunstnikke, heliloojaid, kirjanikke. Järelikult: mitte inimene, vaid linnud on pannud aluse teadusele ja kunstidele!\nSest veel enne, kui meie õuele tulid kunstid ja teadused, oli meie esivanematel selge: linnust tasub lugu pidada. Kui oskad linnukeelt, siis läheb elu ludinamalt! Tere tulemast siis, talvised linnud, kelle söötmisest saavad täis pigem söötjate meeled kui linnukeste kõhud.\nPostitatud rubriiki Loomad, News, õue.onu | Kommentaare pole »\nBioloogia | Loomad | News | vänge.lugu\nMutil on stereonina\nEnamik imetajatest näeb ruumiliselt ja kuuleb ruumiliselt. Kui pauk käib, keerate pea instinktiivselt sinnapoole, kust arvate paugu kostvat. Ka süttinud lambi suuna, isegi kauguse teete vähemasti umbkaudu kindlaks. Selleks teil ongi kaks silma ja kaks kõrva. Kuid ka ninasõõrmeid on kaks, ent katsuge kindlaks teha, kus täpselt teie lähikonnas liha grillitakse – kui te just suitsupilve ei näe.\nTavalise muti jaoks pole see mingi probleem. Seesama mutt, kes teeb teie elu kibedaks ja muru mutimullahunnikute rikkaks, , leiab oma saagi hõlpsalt ruumilise lõhnataju toel. Ajakirjas Nature Communication avaldati Vanderbilti Ülikooli bioloogiaprofessori Kenneth Catania ja tema kolleegide artikkel, mis võtab kokku töö, milles esmakordselt tehti kindlaks, et Ameerikas elv euroopa muti sugulane Scalopus aquaticushaistab ruumiliselt.\nHarilik mutt on praktiliselt pime ja tema kompimismeelgi pole kuigi hea. Kuidas ta oma söögi siis üles leiab? Catania ehitas maa alla poolringikujulise areeni, mille keskelt pääses mutt sisse. Siis pistis ta juhuslikesse augukestesse vihmaussi tükikesi. Andurid seirasid õhurõhu muutust, nõnda et sai näha, millal mutt nuusutas.\nMilline ka ei olnud toidu asupaik, mutt leidis selle üles vähem kui viie sekundiga. Kui mutt sisenes kambrisse, liigutas ta oma nina edasi-tagasi ja kui oli toidu suuna leidnud, liikust otsejoones selle poole.\nEt asja edasi uurida, pani Catania muti ühe ninasõõrme plastiktoruga kinni. Kui kinni pandi vasak sõõre, kaldus mutt alati paremale, kui suleti parem sõõre, siis vasakule. Toidu nad leidsid, kuid selleks kulus kauem aega.\nKui toit pandi kambrisse otse sissekäigu vastu, siis kulgesid mutid otsejoones selleni. Kui üks ninasõõre suleti, läks tee kiira-käära kas paremalt või vasakult poolt kaldu. Samasugust suunataju muutust jälgiti 1979. aastal öökullidel, kui üks nende kõrvu suleti.\nKindla tõenduse andis test, kus muti ninasõõrmetesse pisteti torukesed ja need ristati, nõnda et vasak sõõre tundis paremalt poolt tulevat lõhna ja vastupidi. Loomad sattusid segadusese, ekslesid edasi-tagasi ja sageli ei leidnudki saaki üles.\nInimese stereonina puhul jääb Catania skeptiliseks. Silmad kinni seotud inimeselt saab küsida, kummast ninasõõrmest ta lõhna tunneb, kui lõhnaaine ninasõõrmetesse torukeste kaudu juhitakse. Kuid vastused tulevad vaid juhul, kui lõhn on piisavalt tugev, et ärritada ninasõõrme limaskesta. Nii et milline naaber parasjagu liha grillib, selgub tõsikindlalt ikkagi siis, kui ise kohale lähed või vähemalt aknast piilud.\nKuid võibolla on ka äärmiselt hea haistmismeelega koertel ja sigadel stereoninad.\nPostitatud rubriiki Bioloogia, Loomad, News, vänge.lugu | Kommentaare pole »\nJalarikkaim loom elab Räniorus\nKõige rohkem jalgu omavad loomariigis tuhatjalgsed. Sellesse hulkjalgsete klassi alamklassi kuulub umbes 40 000 liiki, kelle esivanematel oli ühe kehalüli kohta kaks jalga, ent tuhatjalgsed arendasid neist välja kaks paari jalgu. See üleminek toimus ammuilma, 400 miljoni aasta eest. Neli jalga on ikka neli jalga ja nende abil saab sajajalgne hõlpsamini maa alla kaevuda, seega siis ka kiiremini vaenlaste eest põgeneda. Nõnda jäid need olelusvõitluse käigus püsima.\nTuhatjalgsete jalad liiguvad piki keha lainjas koostöös. Suurima jalgade arvuga tuhatjalgne on Californias elav liik Illacme plenipes – sõnasõnalt hulkjalgsuse haripunkt. Esmakordselt nähti seda liiki 1926. aastal, 2005. aastal, hiljuti kirjeldas loomakest põhjalikult selle 2005. aastal taasvastanud Arizona Ülikooli teadlane Paul Marek vabaajakirjas ZooKeys. Tollipikkusel emasloomad on keskmiselt 600 jalga, veidi pisematele on isastele piisab vähemast. Rekordloomal oli 750 jalga. Mis küll neljaga ei jagu. Jalaohtrus arvatakse olevat tingitud osaliselt maa-alusest eluviisist ja vajadusest ronida mööda liivakivikaljusid – looma jalgadel on ka tillukesed küünised. See reliktne liik on sugukonna ainus esindaja Läänepoolkeral. Hulkjalgsuse rekordimehel on veel üks eriline omadus – tema kehakarvad toodavad siidi, eksoskelett on suhteliselt massiivne ja silmadeta elukal aitavad teed leida suured sarved. Suu on vähearenenud ja kõlbab vaid taimede või seente kudede napsamiseks. Loomakesed elavad vaid kitsal alal Californias, Silicon Valley äärealadel. Sealseid tammemetsi ja liivakivirahne ning liivapinnast täidab sageli tihe udu, milles tuhatjalgsed end koduselt tunnevad.\nLoomad | News | Ökoloogia\nMida teeb rähn, kui kuusel käbisid ei ole? Istub ja ootab.\nFoto Tiit Kändler\nPostitatud rubriiki Loomad, News, Ökoloogia | Kommentaare pole »\nGeneetika | looma.riik | Loomad | News\nSipelgate supersõdurid ilmusid kaugest möödanikust\nEriliselt vormirikka sipelgate perekonna Pheidole liigid kannavad endas geneetilist materjali, mis on vajalik supersõdurite tootmiseks. Need on hiiglaslikud sipelgad, võrreldes tavaliste tööliste ja sõduritega. Supersõdurid blokeerivad oma pesade sissekäigud eriliselt suurte peadega ja võitlevad sissetungijatega, kuni saabuvad sõdurite väesalgad.\nHoolimata paljude Pheidole’i liikide vormirikkusest, esineb supersõdurite kast looduses harva. Hiljuti õnnestus teadlastel näidata, et supersõdurite tekkimiseks vajalik geneetiline materjal arenes kõigi nüüdsete Pheidole’i liikide ühises eellases ja et nüüdsetel liikidel on võime toota neid suurepealisi võitlejaid, kuigi vaid vähesed liigid on seda teinud.\nTeadlased suutsid vallandada supersõdurite tootmise ühel liigil P. morrisi, tupsutades vastseid noorukite hormooniga. See osundab, et keskkonnavihjed võivad supersõdurite tootmiseks vajaliku geneetilise masinavärgi sisse lülitada. Autorid oletavad, et iidsetest aegadest pärit geenivaramust saavad nüüdsed organismid tuge uute füüsiliste tunnusjoonte arendamisel.\nPostitatud rubriiki Geneetika, looma.riik, Loomad, News | Kommentaare pole »\nLoomad | mis.uudist | News | Ökoloogia\nVahel on vähem infot parem\nKaldume arvama, et otsustamisele tuleb kasuks, mida rohkem asjakohast infot meil on. Kuid alati ei pruugi see nõnda olla. Euroopa kuldnokkade puhul vähemalt. Kui nad teavad võimalike valikute kohta vähem, siis oskavad nad kiiremini otsustada. Kas „mida vähem, seda parem” efekt mängib oma osa, sõltub ökoloogilisest olukorrast.\nInimese puhul on hea näide „mida vähem, seda parem” efektist vastamine küsimusele: „Kumb on suurem USA linn, kas San Diego või San Antonio?” Sellele vastas õigesti vaid kaks kolmandikku USA üliõpilastest. Kuid kõik saksa üliõpilased teadsid, et suurem on San Diego. Ja väga lihtsal põhjusel: nad ei olnud midagi kuulnud San Antoniost ning pidasid loomulikuks, et linn, millest olid kuulnud, on ka suurem.\nOxfordi Ülikooli teadlased Esteban Freidin ja Alex Kacelnik lasksid kuldnokkadel valida erinevate toidupakkumiste vahel. Nad leidsid, et „mida vähem, seda parem” efekt kehtib, kui linnud valivad erinevate toidupakkumiste vahel samaaegselt, ent ei kehti, kui need pakutakse üksteise järel.\nUurijad treenisid linde koputama nokaga eri värvi võtmeklahvidele, misjärel said nad toidupala erineva aja pärast. Nad treenisid linde ka võtmevärvide kombinatsioone eeldama. Iga valiku kohta andsid nad üha rohkem infot. Selgus, et lisainfo pärssis lindude võimet valida kiireim toidusaamise paik.\nKuid kui lindudele pakuti valikute järgnevust, siis aitas lisainfo neil kiiremini valida. Teadlased oletavad, et see seostub lindude käitumisega looduses. Kui lind mulda nokib, siis avastab ta sealt toidupala ja peab otsustama, kas hakata seda jahtima või minna edasi parema saagi lootuses. Nõnda on iga valiku järel info talletamine eeliseks.\nPostitatud rubriiki Loomad, mis.uudist, News, Ökoloogia | Kommentaare pole »


Taimkate - leiti 519 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "taimkate" leiti 519 faili\ntaimkate – ORGAANILISE KÕDUAINE HULK, AINERINGE KIIRUS  TAIMKATE KAITSEB MULDA EROSIOONI EEST, KINNISTAB PINNAST  ELUSTIK - LAGUNDAJAD, KÕDUNDAJAD, KOBESTAJAD VIHMAMETSADE KÕRBE PUNAMULD HALLMULD LEHTMETSA OKASMETSA ROHTLA PRUUNMULD LEETMULD MUSTMULD INIMTEGEVUS MULDADE HÄVIMINE  VEE-EROSIOON – 56%\nPaepealne muld  kujunenud lubjakivide avamusaladele, mullakiht on umbes 30 cm, muldade viljakuse madaluse tõttu ei sobi see põllumaaks, levib Põhja-Eesti lavamaadel, Saaremaal ja Muhus. 2. Ränkmuld  Kujunenud lubjakivil olevale õhukesele moreenkihile, mullad on kivised ja huumusrikkad, põukartl...\n(3) Taime- ja loomaraku põhilised erinevused 2. (3) Kus asuva õhulõhed (kude, organ)? Epidermis, või vahel epidermist sügavamal. 3. (2) Kõrvekarva ehitus Kõrvekarv on kaitseülesandega. Üherakuline ja rakuseinas on ca ja si ning kõrvevedelik. 4. (2) Mis on emergentsid? Näide on epidermi väljakasved, mille moodustamisest võtavad osa ka epidermialuse koe rakud. Kibuvits, roos, vaarik...\nMaastikuhooldus - Eesti Maaülikool\nEesti taimestik, taimkate ja selle kaitse  Assimilatsioon: ainevahetuslike protsesside kogum, kus lihtsamatest keemilistest ühenditest sünteesitakse keerulisemad ühendid. Sünteesi käigus muudetakse ühendid endale omaseks. Protsessi toimumiseks on vaja energiat.  Dissimilatsioon: ainevahetuse osa, mille käigus keerulisemad ained lagundatakse lihtsamateks ühenditeks. Protsessis eritatakse ja antakse aineid...\nÖkosüsteemid - Raba\nÖkosüsteemid Raba Raba ehk kõrgsoo on üksnes sademeist toituv soo, see on soo arengu viimane järk. Koos sademetega saab raba ka erinevaid mineraalaineid. Rabad on ümbritsevatest veekogudest kõrgemal, turbakiht on paks ja taimejuured põhjaveeni ei ulatu. Vesi koguneb seal väikestesse veekogudesse  älvestesse ja lauga...\nEesti Maaülikool Põllumajandus- ja keskkonnainstituut Nimed, Nimed, Nimed Otepää kõrgustik Referaat Juhendaja: lekt. Nimi Nimi Tartu 2010 Sisukord Sisukord...................................................................................................................................... 2 Sissejuha...\nPõhikooli Palumaad iseloomustav referaat Geograafias\nPAIKNEMINE Pindala: 827 km², Eesti territooriumist 1,82 % Palumaa asub Kagu-Eestis Peipsi madaliku ja Ugandi ning Irboska lavamaa vahel. Edelaosas külgneb Võru-Hargla nõoga. GEOLOOGILINE EHITUS Lõuna-Eesti aluspõhja moodustavad suuremalt osalt Devoni ajastu liivakivid, pinnakatte aga ka punakaspruun liivsavimoreen. Aluspõhi paljandub paljudes kohtades, jõgede ääres ning oruveerudel. Nii on te...\nReferaat Lääne-Eesti Madalik\nVinni-Pajusti Gümnaasium Lääne Eesti madalik referaat Getter Anett Arro 9A Õpetaja Siiri Seljama Vinni 2012 SISUKORD : 1. Paiknemine Eestis ja kaart lk 2 2. Geoloogiline ehitus lk 3 3. Pinn...\nSakala kõrgustiku esitlus\nSakala kõrgustik Kliima Sakala kõrgustiku kliimat võib meie tingimustes pidada mõõdukalt kontinentaalseks. Aasta keskmine õhutemperatuur on 4,9°. Sakala kõrgustiku keskmine sademete hulk on 720 800 mm. Sügisel sajab palju kõrgustiku läänenõlvadel. Lumikate püsib keskmiselt 110120 päeva, paksus 3040cm jääb natuke alla Otepääle ja Haan...\nRiigi üldiseloomustus Sveitsi lipp Sveitsi vapp 1. Üldandmed (pindala, rahvaarv, pealinn, pealinna elanike arv, keel, rahaühik). · Poliitiline süsteem: Sveitsi Konföderatsioon · Riigihümn: Sveitsi psalm · Pealinn: Bern (120 600 el.) · Pindala: 41 290 km2 · R...\nLUUA METSANDUSKOOL Loodusretke juhtimine Sessiooniõpe VÕRU-HARGLA NÕGU I kursuse referaat Juhendaja: Vello Keppart Koostaja: Liisa Demant Luua 2012 SISUKORD SISSEJUHATUS Minu töö Võru-Hargla nõo maastikurajooni kohta tugineb peamiselt Ivar...\nEesti maastikud - Kutsekool\nKõrbestumine Kuivad alad moodustavad kolmandiku maailma maismaa pinnast ja on ühtlasi koduks kolmandikule inimkonnast  2 miljardile inimesele. Kõrbestumiseks (ingl. desertification) nimetatava protsessi läbi väheneb ala taimedega katvus, langeb mulla toitainesisaldus ja suureneb erosioonitundlikkus. Kõrbestumine toimub laialdaselt kogu maailmas  peale hästi tuntud...


"Muumia" TREILER: Tom Cruise ja Russell Crowe pistavad rinda sajandeid vana muumiaga - Kinoveeb\n"Muumia"Forum Cinemas AS\nTom Cruise oskab joosta, kuid surmahirmus karjumine ei tule tal eriti hästi välja, aga samas võib selle panna ka erinevatest juppidest kokku monteeritud treileri kaela, mis ei anna stseenist terviklikku pilti. Cruise kehastab seekordses "Muumia" filmis Nick Mortoni ja Russell Crowe võtab üle legendaarse Dr. Henry Jekylli rolli. Treileri vahest kõige hämmastavam osa tuleneb tõigast, et Cruise'i tegelaskuju sureb ning ärkab siis uuesti ellu. Mida see veel tähendab?\n"Muumia" on osa Universal Picturesi suuremast plaanist anda uus elu neile kuuluvatele klassikalistele koletisefilmide peategelastele nagu Dracula (Luke Evans,2014), Huntmees, Frankesteini koletis (Javier Bardem, 2019), Musta laguuni koletis, nähtamatu mees (Johnny Depp, 2018), Van Helsing ja isegi Frankensteini pruut.\nEsimene värske tõlgendus oli 2014. aasta "Dracula: Jutustamata lugu" ("Dracula: Untold"), mille taga seisis küll Universal Pictures, kuid mida ei loeta enam otseselt Universali uute koletisefilmide osaks. Marveli filmidest eeskuju võttes lasi ka Universal luua oma filmiuniversumi, mille esimene film ongi 2017. aasta 9. juunil linastuv "Muumia". Filmi lavastaja Alex Kurtzman on ühtlasi ka uue koletisefilmide universumi üks arhidektidest.\nUus "Muumia" ei seostu ajavahemikul 1998-2008 ilmunud Brendan Fraser'i "Muumia" triloogiaga ega ka 1932. aasta klassikalise filmiga, kuid on sarnaselt sellele tõsisema ja süngema tooniga. Filmide "Kingsman: Salateenistus" ja "Star Trek tundmatusse" üks staaridest Sofia Boutella kehastab seekord muumiat Ahmameti.\nSünopsis: Iidne printsess ärkab oma igavikulisest unest, tuues hävingut ja kaost kogu maailmale.\nNÄDALA TREILER: Pöörane jõulukomöödia "Kontori jõulupidu"


Eesti mõisad teevad koostööd ka sel suvel - Uudised - Virumaa Teataja\n12. juuli 2019, 12:20\nÜhise kampaania eesmärk on pöörata tähelepanu mõisatevõrgu tihedusele, tutvustada nendevahelisi seoseid ning tõsta esile mõisate tähtsust kultuuri, majanduse ja oma piirkonna arengu vedurina nii ajaloos kui tänapäevalgi.\nMaal asuvate kultuurimälestiste seas teatakse palju esinduslikke mõisaid. Omaaegsest ligi 2000-st mõisakompleksist on Eestis säilinud umbes veerand. Teame ka, et väärikate kaunilt restaureeritud mõisate kõrval on kümneid haledas seisus häärbereid. Kuid kas oleme tähele pannud, et viimaseid jääb aasta-aastalt aina vähemaks? Paljud mõisad on leidnud endale uued, tegusad omanikud, kes ootavad nii omasid kui ka külalisi oma mõisa uudistama, nautima kontserte ja näituseid, õdusasse mõisakohvikusse ning hotelli.\nMõisate säilitamisel ja hoidmisel on vaeva näinud nii riigiametid kui ka omavalitsused. Aga ka paljud eraomanikud on panustanud oma aega, raha ja energiat mõisate hiilguse taastamiseks. Meie kaasaja proovikivi on taastada mõisa roll kohaliku majanduse ja kultuurielu keskusena vastukaaluks linnastumisele ja maapiirkondade tühjenemisele.\nLigi 20 aastat tagasi loodi Eesti Mõisate Ühendus ja Eesti Mõisakoolide Ühendus, et vahetada teadmisi ja kogemusi ning üksteist toetada. Mõisate ajaloo, arhitektuuri ja ka kunagiste omanike kohta on ilmunud uurimistöid ja raamatuid. Tänasel mõisamaastikul orienteerumiseks soovitavad kampaania korraldajad värsket mõisauurija Valdo Prausti koostatud Regio Eesti mõisate atlast. Sellesse atlasesse saab koguda mõisatest templeid, et jäädvustada iseenda teekonda sel põneval maastikul.\nMõisate nimekirja, avamisajad ja muu külastusinfo leiate mõisasuve kodulehelt.


Vau, selline ongi Eesti modellide Alexandra ja Harlethi elu moemaailmas! Video | Buduaar\nVau, selline ongi Eesti modellide Alexandra ja Harlethi elu moemaailmas! Video\n2014. aasta 23. oktoober 16:58\nEestist pärit modellid Alexandra Elizabeth Ljadov ja Harleth Kuusik on teel moemaailma tippu, selles pole mingit kahtlust. Nii Alexandra kui ka Harleth olid väga nõutud modellid maailma moenädalatel Milaanos, Pariisis, Tokyos ja New Yorgis. Chanel, Dior, Gucci, Victoria Bechkam, Versus Versace, Prabal Gurung, Tommy Hilfiger, Marc by Marc Jacobs on vaid mõned nimest sellest loetelust…\nTüdrukute töögraafik oli tihe, päevad meeletult pikad ja uneaega oleksid nad kindlasti rohkem soovinud – allpool on video sellest, milline nägi välja Alexandra ja Harlethi argipäev maailma moenädalatel!


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | November 2006 | Tallinn paneb linnahalli taas konkursile\nTallinn paneb linnahalli taas konkursile\nTallinn paneb linnahalli ja seda ümbritseva ala hoonestusõiguse 60,9 miljoni kroonise alghinnaga konkursile, et leida arendaja, kes ehitaks linnahalli ümber nüüdisaegseks konverentsikeskuseks, kirjutas Postimees.\nTallinna abilinnapea Taavi Aasa sõnul soovib linn konkursi välja kuulutada järgmise aasta alguses, kuid veel enne peavad plaani heaks kiitma linnavalitsus ja -volikogu.\nEsialgse plaani kohaselt saab konkursi võitja linnahalli ja selle kõrval olevad kinnistud 50 aastaks enda kätte ning kolme-nelja aasta pärast peaks olema kogu kompleks ümber ehitatud konverentsikeskuseks.\n1980. aastal valminud ja kaitse all olevat linnahalli maha lammutada ei tohi. Hoonet võib muinsuskaitseliste eritingimuste kohaselt pisut ümber ehitada, kuid selle välisilme peab jääma praegusega sarnaseks. Ära võib siiski lammutada kompleksi kuuluva jäähalli. Esialgse kava järgi tuleks jäähalli asemele sama suur messikeskus, kirjutas ajaleht.\nLinnahalli suur saal jääb konverentsikeskuse südameks ja seal saab ka uuenduste järel korraldada kontserte.\nUusi pindu saab ehitada linnahalli sisehoovi ja hoone merepoolsele küljele, kus praegu asuvad basseinid ja helikopteri maandusmiplats. Kahele tühjale krundile linnahalli kõrval saab ehitada kolm uut hoonet. Sinna võiks linna nägemuses kerkida hotell.\nTallinn on püüdnud linnahallile arendajat leida ka varem.


Möödunud ööpäeval tabas politsei 31 purjus autojuhti | Õhtuleht\nMöödunud ööpäeval tabas politsei 31 purjus autojuhti (5)\nToimetas Silja Ratt, 16. september 2018, 08:33\nPilt on illustratiivneFoto: Martin Ahven\nEelmise ööpäeva jooksul tabati 31 alkoholi tarvitanud mootorsõiduki juhti. Liikluses sai viga viis inimest.\nLaupäeval kella 11.05 paiku juhtus liiklusõnnetus Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsu-Vergi-Söeaugu maantee 17. kilomeetril, kus mootorrattast Triumph juhtinud 50-aastane mees kaldus paremkurvis vastassuunavööndisse ja põrkas kokku sõiduautoga Volkswagen Golf, mida juhtis 70-aastane mees. Mootorrattur viidi Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.\nLaupäeval kella 15.36 ajal juhtus liiklusõnnetus Tartumaal Elva vallas Tilga külas külateel, kus sõiduautot BMW juhtinud 26-aastane mees sõitis paremale teelt välja põllule sooviga driftida. Põllul rullus sõiduk kolmel korral üle katuse. Kiirabi viis autojuhi ja sõidukis kaasreisijana viibinud 29-aastase mehe Tartu ülikooli kliinikumi. Sõidukis viibis veel neli kaasreisijat, kelle kiirabi vaatas kohapeal üle. Sõidukis viibinud isikutel olid turvavööd kinnitamata.\nLaupäeval kella 17.00 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Õismäe tee 105 vastas, kus esialgsetel andmetel sõiduautot Škoda Rapid juhtinud 63-aastane naine sõitis otsa reguleerimata ülekäigurajal sõiduteed ületanud 61-aastasele naisele. Jalakäija viidi Põhja-Eesti regionaalhaiglasse.\nLaupäeval kella 17.32 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Erika tn 13 juures, kus esialgsetel andmetel sõitis 8-aastane poiss jalgrattaga ning kukkus. Poiss viidi Tallinna lastehaiglasse.\nLõuna prefektuuri haldusalas ärandati tumehall Opel Vectra numbrimärgiga 670TFT (2002). Lõuna prefektuur haldusalas ärandati tumepunane Toyota Prius numbrimärgiga 223MHJ (2012).\nPõhja prefektuur haldusalas leiti must Keeway RY6 numbrimärgiga 809P (2012).\nPühapäeval kohtab liiklusjärelevalvet tegevat politseipatrulli suure tõenäosusega Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maanteel.


Rand & Tuulberg: 2018 tuleb raske aasta - Ehitusuudised\nEhituskontserni värskes majandusaasta aruandes on kirjas, et turul on paremini positsioneeritud efektiivsed ja paindliku kulubaasiga ehitusettevõtted. "Tulenevalt tellijate jätkuvast keskendumisest odavaimale ehitushinnale, on väga raske pakkuda professionaalset ja kvaliteetset teenust, seda eriti keskmiste ja väikeste ehitusobjektide puhul. Kasvanud on ka riskid seoses alapakkumiste tõenäosuse suurenemisega," teatas ettevõte.\nSamuti leiab Rand & Tuulberg Grupi juhatuse liikme Raivo Randi allkirjaga aruandest, et ebaterve konkurents kiviturul tekitab ebakindlust – riiklik tellimus püsib endiselt suhteliselt väike ja ka\nerasektori investeeringud on seoses väliskeskkonna ebastabiilsusega vähenenud. "Seoses sellega on ehitusturul pakkumise ja nõudluse suhe tasakaalust väljas ja jätkuvalt ebastabiilne. Tootmismahu suurendamiseks on vaja investeerida masinatesse."\n2018. aastal plaanib Rand & Tuulberg suurendada eksporti Skandinaavia maadesse. Mullust turuolukorda hindas ettevõtte Skandinaavias üldiselt positiivseks. "Võib öelda, et kõik kolm turgu (Soome, Rootsi, Norra) olid tugevalt tõusvas trendis. Aasta lõpus toimunud kinnisvaraturu korrektuur Rootsis ei avaldanud mingit märgatavat mõju, pigem kasvas Rootsi pakkumiste hulk. 2018. aastal peaks kõikide sihtturgude ehitus- ja kinnisvaraturg olema jätkuvalt elujõuline ja pigem kasvavas trendis."\n2017. aastal kasvas Rand & Tuulberg Grupi müügitulu 15,1%, 63,2 miljoni euroni. Kontserni aruandeaasta kasum oli veidi üle 640 000 euro (2016. aastal jäädi 286 000 euroga kahjumisse).\nRand & Tuulberg Grupi juhatuse liige Raivo Rand|FOTO: Andras Kralla