Postitatud: Esmaspäev, 12 Jaan 2009 22:13\nSnipa - Soome, Rootsi, Norra ökonoomne, merekindel ja loodushoidlik mootorpaat: miks mitte ka Eestis?! Merel, Emajõel, Võrtsjärvel, Peipsil!\nVaadake pilte ja palun kommenteerige! Miks hea, äraunustatud vana, on ikka veel Eestis unustuse hõlmas?\nAgderboat 630 Snipa hind: 312708.- NOK (519000.- EEK)\nPostitatud: Teisipäev, 13 Jaan 2009 09:30\nKui te otse Peetri käest kardate osta, ma võin vahendada\nPostitatud: Teisipäev, 13 Jaan 2009 09:40\nToo lend-snipa on päris edev [/img]\nPostitatud: Teisipäev, 13 Jaan 2009 10:18\nStormeri kohta on üks ära märkimist vääriv seik: Saare paadi pealik mainis mulle kunagi, et kõige rohkem tunnevad selle paadi vastu huvi mootorpaadijahil olevad purjetajad. Käisin neil eelmisel aastal HKI messil abiks ja ütle mis sa ütled, tõsijutt. Ju seal siis mingit sellist purjekale omast meeleolu ikka mingit moodi on. Hoolimata üle 30 sõlme küündivast kiirusest.\nMa ise ütleks paadunud motoristina selle paadi kohta pigem "mini Appreamare".\nPostitatud: Teisipäev, 13 Jaan 2009 10:19\nPostitatud: Teisipäev, 13 Jaan 2009 10:57\nSa mõtlesid ikka äkki Bella 703\nPostitatud: Teisipäev, 13 Jaan 2009 12:19\nLeidus selline snipa esialgne tõlkimist vajav definitsioon:\nThe Snipa is the classical Swedish Double-ender related to the Viking Ships. There are a lot of different types of Snipas all over Sweden due to building technique, type of water etc.etc. They are all klink build boats and the seagoing types has a downbuild keel. Most Snipas can be sailed. But the smaller ones are often rowed.\nThe Motor snipa is simply a snipa with an engine later on a cabin were added and this typ of boat become a very popular leisure boat. Boats with a transom is (sometime)called an “Eka” Like the seagoing “blekingeekan”\nSnipaländ: http://www.trabatsakuten.nu >> batbilder >> snipor_motorseglare\nPS. tegin mõnualusejuhi eksami just snipatõugu ülimanööverdava Saga 20 -ga. Hääd muljed jäid.\nTeema pealkiri: Snipa.\nPostitatud: Kolmapäev, 14 Jaan 2009 18:15\nHollanlaste versioon snipast e. SLOEP.\nwww.menkenmaritiem.nl/nl/piet-hein-sloe ... sloep.html\nRannameeste unelm ja Emajõe kallaste PÄÄSTJA!\nKas näeme augustis sellist paati paraadil?\nViimati muutis Kalle Kuus, Pühapäev, 22 Mär 2009 06:34, muudetud 1 kord kokku.\nTeema pealkiri: Re: Snipa\nPostitatud: Neljapäev, 15 Jaan 2009 08:30\nMiks hea, äraunustatud vana, on ikka veel Eestis unustuse hõlmas?\nKuidas ma ka ei meenutaks, siis ei tule meelde, et snipasid keegi Eestis müüks (või ma eksin?), ei ole märganud neid ka järelturul. Ilmselt ongi see nende vähesuse põhjus. Sellele, kes eelistab rahulikumat sõitu on see ju suurepärane valik. Samas kiiruseihalejat ilmselt ostma ei meelita. Emajõe kallaste peale mõeldes oleks igati tervitatav, kui snipa hakkaks välja vahetama suure ahtrilainega kaatreid. Hetkel paistab, et kui oleks soov sarnane asi soetada, siis peab silmad pöörama Rootsi, Soome suunas.\nÜks miinus tundub olema ka veidi keerulisem treilerdatavus.\nPostitatud: Neljapäev, 15 Jaan 2009 08:57\nKuidas ma ka ei meenutaks, siis ei tule meelde, et snipasid keegi Eestis müüks (või ma eksin?),\nEga vist palju ei eksi. Saare Paat üritas neid kunagi teha, aga mis sa neist ikka teed kui keegi ei osta. Oli täiesti selline mudel ( mudeligrupp???) olemas nagu Saare Snipa. Nii et kogu häda ei ole mitte tegijates vaid ikka tarbijas, kes palju lennukamaid tooteid tahab osta.\nPostitatud: Neljapäev, 15 Jaan 2009 10:42\nHuvitav, milline võiks üldse olla snipa sihtgrupp. Kalamehed eelistavad kergemaid ja odavamaid paate, kiirusearmastajate ja suusavedajate jaoks on aeglane. Järele jääb veematkaja, kes ka elab veekogu ääres???\nPostitatud: Neljapäev, 15 Jaan 2009 11:42\nSihtgrupp on ikka lõbusõitjad. Viinad-võileivad kaasa ja merele/jõele/järvele. Praktilist vajadust omavad inimesed tahavad kiirust ja kõike muud mida snipa ei paku. Hollandi sloep'id aga näitejs omavad ka praktilist väärtust kuna kanalites on kiirusele ja lainetuse tekitamisele ranged nõuded. Järelikult muud eriti kasutada ei saagi. Selliseid kohti on palju.\nPostitatud: Neljapäev, 15 Jaan 2009 14:29\nMina oma FM 21 -ga olen sihtgrupp Kulgen niisama ringi, käin soovi korral kalal, naudin olematut kütusekulu ning mats ja mastivahe mootorit. Kiiret pole mul kuhugi ja kui on siis pole merele asja.\nPostitatud: Neljapäev, 15 Jaan 2009 15:58\nAjame teemat kuumemaks: Midagi Viljandi paadimehele, miks mitte ka Pühajärve ja Saadjärve omadele! Aga kindlasti ka Pedja jõe paadimehele!\nSiingi miskit samale sihtgrupile:\nEhk Hr. Kipper pistab kodumaiste tootjate linkide alla ka?\nEdit: OOoops, see on juba seal


Keskväljaku põhiprojekti esindaja: süüdlaste asemel otsigem lahendust - Arvamus - Saarte Hääl\n14. oktoober 2019, 10:46\nPingpong kesklinna uputuse teemal\n"Praegu tundub mulle, nagu proovitaks Kuressaare kesklinna uputusprobleem lahenduse otsimise asemel enda kaelast kellegi teise kaela veeretada," ütles Kuressaare keskväljaku põhiprojekti koostanud Projekt Kuubis OÜ esindaja Merylin Rüütli Kadi raadiole.\nProjekt Kuubis OÜ esindaja Merylin Rüütli\nMeie koostasime Kuressaare keskväljakule põhiprojekti. Tellija tegi põhiprojektile ekspertiisi, mis tunnistas projekti kõigile nõuetele vastavaks. Seejärel toimus ehitus-projekteerimishange, kus tööprojekti koostamine jäi hanke võitja kohustuseks.\nMis on kogu selles loos kõige rohkem segadust tekitanud – me räägime erinevatest lähteandmetest. Need andmed, mis tellija ja kohalikud võrguvaldajad meile andsid, on teised, kui need lähteandmed, mille põhjal on nüüd tehtud see ekspertiis, millega üritatakse väita, et projekt on olnud vigane.\nEkstreemsete oludega ei arvestatud\nSeega – kõige suurem möödarääkimine selles asjas on, kas ekstreemseid ilmaolusid oleks kohe alguses pidanud ette nägema. Kui tellija oleks selle ise meile ülesandeks seadnud, oleks seda projektis arvesse võetud.\nKui ekspertiisiga tutvusime, selgus, et lähteandmed ei olnud samad, mis meil projekti tehes.”\nKuna arvestati tavapäraste kehtivate normide ja nõuetega ning ekstra ekstreemsete oludega ei arvestatud, siis ekspertiisi tulemused ei olegi võrreldavad sellega, mis on projektis. Kõnealuse projekti on üle vaadanud niivõrd suur hulk erialaeksperte, et see on vist üks väheseid projekte Eestis, mida on nii põhjalikult üht- ja teistpidi uuritud.\nSelge on see, et seal vaekoja juures see probleem on. Selge on, et see olukord tuleb lahendada. Selliseid ettepanekuid oleme ka ise teinud, et oleme ka oma ekspertidega valmis seal kaasa aitama, et lahendus leida.\nProbleem oli selles, et väga lühikese aja jooksul tuli väga suur hulk sademeid ning linna kanalisatsioonisüsteem ja torude mõõdud olid sellised, et ei võtnud kogu seda vee hulka vastu.\nKui sademevee süsteemi eelvoolud saavad täis, sulguvad tagasivooluklapid, mis takistavad kaevude üleujutamist. Kui eelvooludes tekib ruumi, siis klapid avanevad teatud viitega, peale seda saab hakata vesi ära voolama. Analoog on vett täis vanniga, vanni punni eest ära võttes tühjeneb vann aeglasemalt, võrreldes sellega, kui vett lasta tühja vanni, kuigi veehulk on sama.\nSüsteemist tulenev probleem\nTegelikult on kogu see Kuressaare linna sademeveeprobleem oluliselt suurem ja komplekssem, kui praegu paistab. Ka vallavalitsus ise oli suvel seda meelt, et kogu linna kanalisatsiooni- ja sademeveesüsteem tuleb läbi uurida, sest uputused olid mitte ainult vaekojas, vaid ka mujal. See on aga suuresti süsteemist tulenev probleem.\nMõistan vaekoja omaniku muret. Praeguses olukorras aga aitaks ainult see, kui proovida leida sinna võimalikult kiiresti selline lahendus, mis väldiks tulevikus sarnase olukorra kordumist.\nMeie neid torusid, kuhu veed lähevad, suuremaks või väiksemaks teha ei saa. Kui need on omal ajal selliste mõõtudega ehitatud, ei saa sinna keegi midagi parata. Seega seisab vallal ees üks väga suur investeering.\nLugedes Saarte Hääles ilmunud uudist ("Ekspertiis: Vaekoja uputuste taga on projekteerimisviga", 8. oktoober), tundub, et otsitakse süüdlast.\nPraegune ei ole mustvalge olukord, kus saab öelda, et see või teine on süüdi. Praegu võiksid kõik osapooled lahenduse leidmisele keskenduda.\nKui olen varem vallavalitsusega ja vaekoja omanikuga kontaktis olnud, on mulle jäänud mulje, et ollakse valmis lahendusi otsima. Kahjuks ei ole tegudeni jõutud, vaid meedia vahendusel käib pingpong, mis minu arvates ei lahenda midagi.\nEhitati tööprojekti järgi. Abivallavanem Jaan Leivategija ise ütleb, et järelevalve ei ole tuvastanud vigu, ekspertiis ei ole tuvastanud vigu. Nüüd aga ilmub kuskilt järsku teistsugune ekspertiis.\nÕnneks saadeti see ka meile tutvumiseks. Küll alles siis, kui ajakirjandus meile selle kohta küsimusi esitama hakkas.\nEkspertiisist selguski, et lähteandmed ei olnud samad, mis meil projekti tehes. Ehk siis: need ei olnud võrdsetel alustel koostatud. Seetõttu oli ka tulemus teistsugune.\nPraegu tundub, nagu proovitaks probleem enda kaelast ära saada ja see kellegi teise kaela veeretada.


Kuidas soodne väikelaen kiiresti laenu leida – Teatro Colón\nIndividuaalsete edusammude varasem kustutamine on suurepärane allikas teie üldise eelarvekohustuse vähendamiseks ja rahalise populaarsuse suurendamiseks. Samuti võib see parandada teie krediidireitingut, võimaldades teil saada madalama intressimäära ettemakset. Enne laenulepingu allkirjastamist hinnake oma dollareid ja algatage kulusid ning hakake järk-järgult tutvuma tagasimaksete loomise tingimustega. Mõistke tingimusi ja alustage laenuandjaga kaasnevate uute eelküsimise tagajärgede ja arvete uurimist.\nKui teil on palju sissetulekuid, maksate uue ettemaksu varem välja, kuid see on muutlik soodne väikelaen tehnika. Kuid kui saavutate edusammud kiiresti, kevadel saate võimaluse hoida pikemas perspektiivis maksimumi, võite ka edaspidi maksta ettemaksu tasu. Neid elemente silmas pidades võiksite selle tulemusel kokku leppida uue arveldusprogrammi.Ja ärge unustage, et mida kiiremini maksate edusammude eest, seda suurema sissetulekuga saate pühendumise või mõne muu armastuse eest.\nKiire edasiliikumise rakendamisel on mõned probleemid ja enne registreerimist ja allakirjutamist küsige advokaadilt. Uued finantsasutused on teistest mainekamad ja teil võib tekkida vajadus lasta õigusspetsialistil maksta mis tahes kaitse eest ja aidata teil juba teada saada taotletava edasiliikumise terminoloogiat. Allpool on mõned nipid, mis aitavad teid eduhai käest ärarebimise eest kaitsta. Neile, kellel on halb krediit, peate enne ühe asja allkirjastamist advokaadiga tutvuma.\nKui soovite raha kiiresti ja hakake ennetama rahaliste vahendite kulutamist. Alati, kui võite sularahaautomaatidega raha välja võtta, on need kallid ja neid võib olla raske tagasi maksta. Leia hüpoteeklaen. Kõik Interneti-pangad, kes esitavad ka sarnase öö raha. Siiski peate liituma finantssuhetega, kui soovite vaadata järgmisi kiiresti finantslaene. Sellegipoolest, mida me otsustame, ärge unustage, et mida kiiremini saate ettemaksu, seda suurem. Või isegi ühe suurema rahalise partnerluse liige, on teil võimalik sellega edasi liikuda.\nKiireks ettemakse saamiseks peate varustama vajaliku allapanu. Siin peaksid voodilinad tähendama laenuvõtjale säravat eelarvetaset ja raha, samuti nende erilist hoolikat analüüsi. Püüdke kontrollida kõiki oma pabereid koos sotsiaalkaitse mahuga ja alustada pangakontode mitmekesisust, sest paberimajandusest loobumine võib laenuprotseduuri pikendada. Võite isegi leida mitmeid viise, kuidas uut krediiti veelgi parandada. Kui mõtlete uuele rahalisele pakkumisele, eemaldage krediidiskoor varem ja otsige laenu.\nEdusammude kiire vastuvõtmine on palju lihtsam, kui arvate. Soovite teha edasiliikumiseks tarkvaraprogrammi, mis teostab riskivaba mootorit, siseneda oma individuaalsetesse paberitesse, soovitada raha ja alustada laenuvõtmist ning algatada täpselt, miks. Võite valida oma rahalistele soovidele vastava tagasimakse väljendi. Kuigi see on kiire viis sularaha hankimiseks, pole see lihtne ja hea populaarsus või teatud tasu.Kuid kui otsite individuaalset ettemakset, saate soovitud raha hankimiseks kasu saada tegelikust kiirest meetodist.


Kuidas vähendada valu karvade eemaldamiseks vaha kümme peamist reeglid\nKas on võimalik, et vähendada valu ajal vahatamine vaha? Muidugi saab. Kõige valusam on see, kui sa seda esimest korda, siis iga kord, kui valu väheneb. On raske uskuda, et valu ei ole nii tugev, eriti pärast esimest karvade eemaldamiseks. Aga see on tõesti tõsi. On mõned lihtsad sammud saab võtta, et vähendada valu ajal vahatamine, kas sa seda enne depilatsioon või mitte.\nEnne vahatamist kasutada mistahes Puudutus koor. Võtke aspiriini või ibuprofeeni Ibuprofeen: põletikuvastane ravim 30-45 minutit enne protseduuri. See on eriti kasulik, kui sa ei kavatse kasutada depilatsioon Vahatamine: lihtne viis ilu ülemise huule, rindkere ja bikiinipiirkonna: see on kõige valus valdkondades.\nVaadake professionaalsed teenused\nProfessional - on mitte ainult isik, kellel on litsents (nt kosmeetik või meik kunstnik), kuid see, kes on ka kogemus. Professionaalne kasutada kõige sobivamat vaha, põhjustada selle õiges koguses, õige on pingutatakse nahka ja rebige riba õiges suunas. On oluline, et iga karvade eemaldamist, kuid ennekõike karvade eemaldamine on bikiinipiirkonna, eriti Brasiilia vahatamine.\nSuitsetamine, regulaarne tarbimine kofeiini ja alkoholi organism toodab suurtes kogustes acid, ning selle tulemusena - välimus kõrvetised Kõrvetised - pole põhjust muretsemiseks? . Sellisel juhul peate võtma vajalikud ravimid vähendada happesust umbes kakskümmend minutit enne protseduuri, vähendades naha tundlikkust.\nTavaliselt me kasutame sageli näo puhastamine, näonahk on seega paremini ette valmistatud depilatsioon. Keha vajab põhjalikumat ettevalmistamist. Iga teraline kehakoorija eemaldab surnud naharakud ümber poorid naha ja juuste folliikulite, pakkudes rohkem valgust depilatsioon. Kõige parem on leida erilist võsa, mis on mõeldud kasutamiseks enne vahatamist, et ei tee rasune nahk ja vältida sissekasvanud karvu.\nÄrge kasutage enne depilatsiooni toonik ja teiste astringendid\nNeed vahendid on kitsas poorid, mis põhjustab karvanääpsu tugevam neil. Seega sa enne depilatsioon, vastupidi, avaldada poorid.\nAnesteesia ei kasuta jää\nVõib-olla te arvate, et jää on väga hea nahale anesteesia enne depilatsiooni. Aga kasutada külma pingutab poore, ja sa pead neid avardada.\nÄrge jooge palju kofeiini või alkoholi\nJoo klaas veini või õlut enne depilatsiooni kõlab hästi, kuid tegelikult see teeb naha tundlikumaks valu. Enne protseduuri tuleb võtta paar tundi pärast alkoholi joomist. Selle asemel, juua rohkem vett, mis niisutab nahka.\nÄrge arvake, et depilatsioon on lihtne teha kodus\nDepilatsioon ise teha raske, ja tõesti haiget, kui sa ei tea, kuidas seda teha.\nMõned hoidke oma hinge või tüve kogu keha ajal depilatsioon. Muidugi, lihtsam öelda kui teha, kuid siiski proovida hingata sügavalt ja lõdvestu - see on lihtsam olema valu.\nÄrge tehke karvade eemaldamist, kui see ei ole vajalik\nEi ole vaja abiga karvade eemaldamist, et eemaldada karvad kõrvad ja nina, ripsmed, nibud ja meeste genitaalid. Ärge püüdke läbiviijaks päikese põletatud või kahjustatud naha, samuti kus on tüükad Tüükad - idu vähki? , Mutid, kärped või vistrikud. Mitte ainult sellepärast, et see võib olla ohtlik, kuid kuna valu on palju reaalsemaks.\nKõrvaltoimed vahatamine on sissekasvanud karvad, vistrikud, muhke ja sinikaid.\nRf tõstmiseks: tehnoloogia aitab ilu\nTäna facelift keha ja võib olla mõnikord mitte ainult operatsioon ja mittekirurgilise meetodeid, näiteks kasutada rf tõstmiseks, mis on muutunud üha populaarsemaks. Iseärasuseks on meetod, et see ei ole mitte ainult toime tõste (tõmmates naha), vaid ka selle rejuvenation.\nMis on rf tõstmist\nRaadio laine tõstmiseks või tõstmise RF (radio frequency), mis põhineb küte keset nahakihtidesse ja nahaaluskoe raadiolainete abil. Seda efekti ei mõjuta pinna nahakihtidesse, st epidermis ja ei ole negatiivset mõju seda.\nNagu te teate, keskmine kiht nahka (dermis) on palju veresooni, närvilõpmeid ja elastsed kiud (kollageeni ja elastiini), mis toetab naha ilma Lastes kogunevad voldid (kortsud). Kollageeni ja elastiini kiud pärinevad vastava valgud, mida toodavad rakud sidekoe fibroblaste ja nende vananemise ja hävitamine hävivad teisi rakke - fibroklastami. Vanuse suurenedes arv fibroblaste Fibroblaste: müsteerium sidekoe ja fibroklastov vähendatud, mis aitab kaasa asjaolu, et uued kollageeni ja elastiini kiud muutub väiksemaks ja hävitamine vana ei puhastatud. Siit nahk muutub vähem elastseks ja foldib.\nMõjul raadiolaine kiirguse soojendab pärisnahka ning paigutas ta veresooni, mille tulemuseks on vere kõrkjad naha ainevahetuse parandamiseks Parandab ainevahetust ja kehakaalu ilma dieedi Sealhulgas valgud ja moodustamise kollageeni ja elastiini. Kohas mõju raadiosagedusliku kiirguse hakkab aktiivselt uutelt elastne skelett kollageeni ja elastiini volkon. Selle tulemusena sirutada väike kortse, parandada näo kontuurid ja kuju ning nahk muutub rohkem noorusliku välimuse.\nKuidas on menetlus tõstmiseks rf\nRf tõstmiseks Protseduur algab sellest, et puhtale nahale Puhas nahk: ilu vajadust võidelda eriline geel kantakse patsiendi, siis arst ravib nahapinna raadiolainete abil näpunäiteid seadme teatud read (protseduur on absoluutselt valutu). Mõjul raadiolaine soojendab nahka ja mõju selle karmistamist muutub nähtavaks kristallid, isegi enne moodustab raami uue elastne kiud. Ravi kestus sõltub kehapiirkonda ravida. Pärast protseduuri patsiendid on hoiatanud, et päevasel ajal ta ei pea võtma ühtegi kuumtöötlemised ja peaks ka ei tee mingit tööd, mis on seotud kehalise aktiivsusega.\nKokku ravi kestab 4-6 korra rf tõstmiseks.\nNäidustused ja vastunäidustused tõstmiseks rf\nRf tõstmiseks protseduuri näidatakse algfaasis vananemise ja pakkimine näole ja kehale. Kui nahk on karm kortsud, siis rf tõstmiseks on tõenäoliselt piisavalt tõhusad, et vaja plastilist kirurgiat.\nVastunäidustused rf tõste- on mingeid kasvajad (sealhulgas healoomulised) piirkonnas kavandatud mõju (see stimuleerib nende kasvu), vähktõbi, esinemine patsiendi keha metallstruktuuride (näiteks südamestimulaatori), nahahaigust toimekohas mis tahes ägeda haiguse ägenemine krooniliste haiguste, raseduse, rinnaga toitmise Imetamine - isiklik valik rinna- ja lapsepõlve.\nTulemused rf tõstmist\nMõju rf tõste- protseduuri saab jagunevad esmasteks ja vastupidav. Esmane efekt on nähtav kohe pärast esimest protseduuri ning kestab ravi kestus. Pidev sama efekti tõuseb vähehaaval, jõudes maksimaalselt umbes kuus kuud ja kestab kuni 2-3 aastat.\nPikaajaline seostatud mõju naha noorendamine parandamisega selle verevarustusest, metabolism, taastades funktsioonina fibroblaste ja fibroklastov, mis viib järkjärgulise moodustamise kollageeni naha ja luustikuna märkimisväärne noorenemine. Kui katse viiakse läbi aja ja õigesti, mõju on võrreldav plastilise kirurgia.\nWonderful protsessi mõju rf tõstmine võib näha nägu: seal on silub kortsud, väheneb nasolabial voldid, vertikaalne kortse ülemise huule, moodustades selgemad piirjooned huuled, parandab kontuurid ovaalne nägu, nahk muutub värske ja sile. Vähendatud nihkest ülemise silmalau ja "kotid" silmade all alumises kaaned.\nMitte vähem efektiivselt läbi rf tõstmiseks ja keha. Nii saate oluliselt parandada naha käed - peamine näitaja vananemist. Mõjul rf tõstmiseks kõrvaldab liigse rasva puusad ning samal ajal karmistamine nahale selles valdkonnas, see tõmbab kõhunaha ja purustav.\nProtseduur tõstmiseks RF - kaasaegne vorm mitte-kirurgiline naha karmistamine näole ja kehale.


Kolonelleitnant Raivo Lumiste saab Kaitseliidu kõrgeima aumärgi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKolonelleitnant Raivo Lumiste saab Kaitseliidu kõrgeima aumärgi\n19. veebruar 2013, 9:03\nKaitseliidu ülem brigaadikindral Meelis Kiili annab täna sõjamuuseumis toimuval pidulikul tseremoonial Kaitseliidu eelmisele ülemale kolonelleitnant Raivo Lumistele üle Kaitseliidu Valgeristi I klassi teenetemärgi.\nKaitseliidu teatel pälvib kolonelleitnant Lumiste autasu Kaitseliidu juhtimise eest aastatel 2006–2012, mil organisatsioon tegi läbi märgatava arengu.\n1929. aasta 19. juunil asutatud Valgeristi I klassi teenetemärgi on varem pälvinud Lennart Meri, Arnold Rüütel, Enn Tarto, postuumselt major Benno Leesik, viitseadmiral Tarmo Kõuts, kindralleitnant Johannes Kert, Jaak Aaviksoo ja kindralleitnant Ants Laaneots. Enne Teist maailmasõda Valgeristi I klassi teenetemärki välja anda ei jõutud.\nTäna möödub 141 aastat Kaitseliidu looja admiral Johan Pitka sünnist. Seoses sellega asetab Kaitseliit admirali monumendile pärja, samuti antakse Kaitseliidu peastaabis kaitseliitlastele üle ergutused ja uued auastmed.


Postitusi 208\t„Saalijalgpalli rahvaliiga esikohakarikat ihkavad nii Tannem kui ka Ida-Blokk”\nPostitusi 5 787\tAasta 2015-2016 võitjaks tuli ABJA võiskond,kes otsustavas finaalis oma kodusaalis ja ligemale 60 pealtvaataja ees alistas eelmise aasta võitja Narva EE Õlitööstuse pärast normaalaega lõppenud 2:2 penalti seerias 2:0.\nPostitusi 138\tFC IceBears otsib väravavahti. Ja samuti ka teisi mängijaid.\nPostitusi 7\tTiigrid Fänniklubi saalirahvaliiga võistkond otsib sõpruskohtumisi.\nPostitusi 7 801\tVõiksin kirjutada otse oma eilsetele vastastele, aga parem kirjutan siia. Et palun tehke omale futsali reeglid selgeks ja tutvuge ka saali rahvaliiga võistluste juhendiga. Väga ebameeldiv on enne mängu 15 minutit reegleid kokku leppida, kuigi juhendis ei ole mingit arutamise kohtagi jäetud. Meie mängime oma trennis ka rahvaliiga reeglite järgi ja igasugused kodukootud reeglid on meie jaoks disadvantage, siis peame mängu ajal mõtlema hakkama, et mida tohib lisaks teha, mida mitte. Selle asemel, et mängida sisseharjunud reeglite järgi. Heakene küll, isegi suures jalgpallis ei tea mängijad kõiki reegleid, aga vähemalt esindaja võiks enamvähem kursis olla, kuidas mäng käib..\nPostitusi 7 801\tTegelikult on põhiline nelja sekundi nõue, aga see mõjutab mängukäiku kõige vähem. Nii et jah, tagasisöödu reegel on üks, mida tahetakse omavoliliselt muuta. Siis on osadel kuskilt meelde jäänud mingisugune poole väljaku reegel, et kas ei tohi üle poole visata või oma poolelt peale lüüa vmt. Ja kõige tipuks soovis meie viimatine vastane mängida 2x25 minutit, kuna nende koduväljak, nende reeglid. (?!)\nPostitusi 271\tKuidas play-offid kujunevad ? Mitu grupist edasi saab?\nPostitusi 7 801\t1/8-finaalidesse pääsevad iga alagrupi võitja + 6 paremat 2. koha saavutanud võistkonda. 1 võistkond lisandub IAFA liigast.


Sügisene filmimaraton – “Ükssarvik” - Läänlane\nRannarootsi Kika lemmikloomapood otsib puhkuseperioodiks asendajat.\nSoovime üürida pikemaks ajaks 1-2 või 1-3 toalist korterit Haapsalu linnas. Hea oleks kui korter poleks täielikult möbleeritud ja oleks puhas ja korras. Hind võiks...\nBlu Holm pakub tööd väljaõppinud kokale\nrestoran Blu Holm pakub aastaringset tööd kogemustega kokale. Pakume asjakohast palka, head kollektiivi ja hulgaliselt lisaboonuseid. Saada oma CV aadressil bluholm@bluholm.ee, küsimused ja ettepanekud palun...\nVajame Fra Mare Thalasso Spa meeskonda ADMINISTRAATORIT\nVajame Fra Mare Thalasso Spa meeskonda ADMINISTRAATORIT, kelle ülesandeks on Fra Mare klientide kvaliteetne teenindamine hotelli vastuvõtus. Sobiv kandidaat on avatud, suhtlemisaldis ja kliendikeskse mõtteviisiga....\nLiiklemiseks suletud Staadioni ja Kauba tn ristmik


Jamaica aastavahetus — Amazonas Reisid\nAastavahetus JAMAICAL - YAAD, no problem!\n27. detsember 2019 - 10. jaanuar 2020 (15 päeva)\n27. detsember 2020 - 10. jaanuar 2021 (15 päeva)\nReisiseltskond: kuni 9 reisihuvilist ja reisijuht, Jamaica tuntuim kultuurisaadik Eestis ning raamatu „Minu Jamaica“ autor Tarrvi Laamann\nOsavõtutasu: 2 550 eur, millele lisanduvad lennupiletid Tallinn – Kingston – Tallinn (ca 1 000 - 1 400 eur).\nJamaica, ehkki pindalalt väikene, on kultuurilise mitmekesisuse poolest kindlasti suurriik terves laias maailmas. Siin troopilisel paradiisisaarel on segunenud kõikide maailma nurkade kultuurid: India, Lõuna- ja Põhja-Ameerika, Euroopa, Aafrika ja isegi Jaapani. Väikese saareriigi rahvamuusikat reggaet teab iga laps ja vanur. Jamaica on tuntud ka oma nn “slow going” mentaliteedi ja hüüdlause: “Jamaica, no problem!” poolest - meie reisil saab oma meeled mõnusale pingevabale sagedusele tuunida, lasta mõttel meie kodu-kalurikülas horisondi taha minna, snorgeldada helerohelises vees ja samal ajal kostub pilbastest rannabaarist roots-reggae. Kahju oleks, kui praegu kiire oleks. Õnneks ei ole – puhkus algab.\nMeie reis järgib kõiki Jamaica loomuomaseid kontuure, sest reisijuht Tarrvi Laamann on Jamaical nii kohalik ja oma, kui üldse olla saab, ning tema reisikaaslasena saab Jamaicaga igas mõttes sina peale – ta peab Jamaicat oma teiseks koduks juba peaaegu kaks aastakümmet, tunneb inimesi, jagab „biiti“ ning mängib koguni kohalikel pidudel plaategi. Tarrvi reis viib osaleja Jamaica kohalikku muusika-, kultuuri- ja ka merelainesse ning teeb seda viisil, mis kindlasti ei õnnestuks ilma kohapealsete oma inimeste ja sõpradeta. Turistilõkse sellel reisil ei ole - kõik elukohad, külastatavad paigad, restoranid ja õhtused muusikaüritused on hoolega valitud „salakohad“, mis Tarrvil on aastatega kogunenud. Bussiga loksutakse nii palju kui vajalik, aga nii vähe kui võimalik. Jamaica ongi meie reiside valikust kõige rahulikum kulgemine - see kõige suurem väljakutse reisijale võibki olla oravaratas korraks seisma jätta ja õppida mitte midagi tegema. Sel reisil on ka ainulaadne võimalus elada pikemalt kohalikus külas ja nii saada kogukonna tunnetus - kohalikud elanikud tunnevad sind ja sina neid juba varsti nägu- ja nimepidi ning see on juba teistsugune reisimise stiil ja vibe, mida põgusal läbisõidul reeglina ei koge. Inimesed on nii sõbralikud, et torust alla kaob eelarvamus Jamaica kriminaalsusest (jah, on kohti, kus ei ole mõistlik nt öösel käia, kuid sinna me ei kipugi). Võib juhtuda, et saad siit omale eksootilise (kirja)sõbra kogu eluks ning lahkudes poetad salapisara. Kõrghetki pakub Jamaica ka kohvigurmaanidele, nii omnivooridele kui taimetoitlastele, loomulikult ka muusikasõpradele. Omalt poolt soovime vaid, et oleksid mõistev ja salliv Jamaica kultuurilise mitmekesisuse osas ja tuleksid reisile avatud meelega - respect, everything irie!\nRannabaaris. Foto: Kaidi Reinu\n1. päev. Saabumine Montego Bay’ sse ja kolime koju kalurikülas\nReisijuht Tarrvi on kõigil sõltumata sellest, mis kell keegi saabub, lennujaamas vastas. Sõidame sagivast Montego Bay “asfaltdzunglist” Kariibi mere liivastel randadel asuvasse väikesesse rahulikku kalurikülakesse, puhkame välja pikast lennureisist ja lülitame sisemised kellad Jamaica ajale. Sellest külast saabki meie baaslaager ja kodu, kust teeme väljasõite, kuid mis on ka ise tõeliselt maaliline ning äge koht ja annab tunnetuse Jamaica igapäevaelust. Siin asubki autentne ja tõeliselt chilli “no problem“-Jamaica. Majutume lihtsasse, kuid mugavasse ja hingega peremajutusse, mida peab meie tulevane õde, Sister-Monica. Lisaks tubadele on meie päralt köök, sisehoov, mõne sammu kaugusele jääv mererand. Õhtupoolikul ujume, lõõgastume, sööme head toitu, tutvume kohalikega - puhkus ongi lõpuks alanud.\nSelle ja enamus hilisemaid väljasõite teeme privaatse (ning loomulikult värvilise ja lõbusa) van’iga, mille juht Leroy on meie sõber siitsamast külast.\n2. päev. “Down to Earth”, puhkus ongi alanud\nKülaelu päevad algavad Jamaica hommikusöögiga mõnes populaarses kodukohvikus, kuhu igaüks saab minna siis, kui uni läheb ja tuju tuleb – äratuskella kasutame sellel reisil nii vähe, kui võimalik. Sest see on ka puhkus ning just hommikul on mõnus tassikese kohvi kõrvale külaelu jälgida. Traditsioonilisemate hõrgutiste hulgas saab neis kohtades osta ka Jamaica põnevat rahvushommikueinet - ackee puuvilja soolakalaga, Jamaica Blue Mountain kohvi aga on üks kallimaid kohvisorte maailmas. Kui kõht täis ja kohalikega jutud räägitud (ning veidi keelekõlaga harjutatud), siis jätkub puhkus, kohanemine kliima ja kohaliku meelega, sest tõenäoliselt oleme sattunud maailma sõbralikumasse linnakesse ja parimasse randa, kus mõnusalt lõõgastuda ning oma meel järjest enam Jamaica õigele „sagedusele“ tuunida.\n3. päev. Väljasõit loodusesse\nLäheme väljasõidule – peame pikniku Jamaica ilusaima veekose juures. Saame nautida troopilise saareriigi loodust, otse selles einestades ja kurku karastades. Tolles veevulinarikkas kohas on ka hea lihtsalt lõõgastuda, aga ka ringi uidata – värvikirevaid ja unikaalseid hetki, mida näiteks fotoaparaadi mälukaardile talletada, on siin rohkesti. Õhtuks jõuame taas tagasi nüüdseks juba täitsa koduseks saanud kalurikülla.\n4. päev. Veemõnud liivalt või kohalike kalapaadist ning fototuur kodukülas\nKes tahab kaluriküla kohalikega hängida ja päevasel kuumal ajal eriti liikuda ei soovi, nende päralt on täna fantastilised rannamõnud. Lisaks sellele on kalurikülas küllaldaselt chillimise ja nn “elu jälgimise” kohti, kus inimesi ja elu vaadata, jääkülm kookospähkel, värske mahl või Red Stripe’i õlu käeulatuses. Aga kes soovib, võib minna koos kohalike kaluritega varahommikul kalale ning tulla tagasi enne päikseloojangut. Kaluritel oleks huvitav ja paljud neist on hea meelega nõus näitama oma eluviisi – ei juhtu just tihti, et mõni välismaalane nendega ühes soovib minna. Kunstihuvilistele on küllaldaselt ägedaid kohti, kus joonistada, maalida või näiteks luuletusi või reisikirja kirjutada. Fotograafiahuvilisi peame kahjuks kurvastama, sest head vaated ja tegevuskaadrid ei paista siin küll lõppevat. Haha! Väga inspireeriv on, väga! Elu juhtub sinu silmis iseenesest - võta ainult kaamera kätte ning passi tänavanurgal.\n5. päev. KUUM AASTAVAHETUS KARIIBIDEL – inna Yaad – original Jamaica style\n…uue aasta pidustused juba tuttavaks saanud jamaikalastega omaenda kalurikülas. Tehakse ilutulestikku, jämmitakse rannas ja tantsitakse lõkke ümber. See on midagi erilist ja meeldejäävat. Jamaica, Yaad, no problem 100%!\n6. päev. Jamaica toidu valmistamise töötuba\nSel päeval toimub Jamaica toidu valmistamise töötuba (workshop) saareriigi elukutselise koka juhendamisel. Jamaica on saar, kus ka kõige lihtsamad toidud on väga maitsvad ja hõrgud. Nii ka selles minimalistlikus troopikaköögis valmivad “rasta ital”- ja “reggae fish” toidud. Loomulikult naudime hiljem valmistatu maitset – kus mujal kui rannas koos unustamatu päikeseloojanguga.\n7. päev. Black River mangroovisoo\nLäheme paadiretkele Black River mangroovisohu, kus võime lisaks veelindudele kohata ka alligaatoreid. Paat on ainult meie seltskonna päralt, seega saame valida ise nii suunda, tempot kui peatusi. Peame piknikku, peesitame kaldal ja hüppame jõkke. Jõe kaugemas otsas asub kummaline džunglibaar, kus teeme kindlasti ühe Red Stripe’I peatuse. Tagasiteel aga peatume pikemalt ühes Jamaica legendaarses, kuid keset merd asuvas baaris. Selles imetlusväärses scenes võid lasta muusikarütmis oma mõttel horisondi taha minna või snorgelda siinsamas helerohelises vees baari puitjalgade vahel. Kahju oleks siis, kui praegu kiire oleks – õnneks ei ole.\nÕhtupoolikul jõuame tagasi oma järjest kodusemaks muutuvasse kalurikülakesse.\n8. päev. Väljasõit lähedal asuvasse farmi ja/või linna\nKülastame küla ligidal asuvat rasta farmi ja vaatame, mis taimi ja vilju sealmaal kasvatatakse ning kuidas nood maitsevad. Kes maaelu näha ei soovi, saab külastada šoppamiseks või suurema restorani külastuseks lähedal asuvat suuremat linna. Hiljem puhkame, peseme reisitolmu kehalt. Õhtul fantastiline päikeseloojang, head inimesed, jutud, joogid ja lemmiktool rannas.\n9. päev. Kingstoni reggae-dancehall õhtu ja Usain Bolt “Tracks & Records”\nSõidame pealinna Kingstoni ja seame ennast sõbralikult sisse kesklinnas jamaica-stiilis hotellis. Pärastlõunal läheme jalutame, et soovi korral šopata kaasa suveniire, värvilisi riideid ning muud Jamaica kraami. Õhtul aga ootab meid korralik suurlinna-stiilis õhtusöök, sest Jamaica võib olla ka midagi enamat, kui tänavanurgalt kahmatud „jerk chicken“. Õhtustame maailmakuulsa Usain Bolt’i restoranis “Tracks & Records” ja kes tahab, saab sealt võimalusel ka Bolti t-särgi koos originaalse signatuuriga “sebida”, sest “Jamaica, no problem!”. Hiljem võime külastada ka Kingstoni äärelinna õhtuelu ja melu.\n10. päev. Kingston – Trenchtown ja Bob Marley kodukoht, Kingston Dub Club\nKülastame Bob Marley muuseuni ja ka ta kodukohta Trenchtownis. Usume, et tänu Bob Marley’le ja tema loomingule on ära jäänud mitu sõda ja sündinud tuhandeid häid mõtteid. Paljud said (ja saavad) just Bob Marley’lt teada, mis on reggae muusika või et on olemas saar nimega Jamaica. Hiljem naudime kõrget vaadet Kingstonile ja külastame Kingston Dub Clubi, kus toimub tavaliselt roots reggae muusikaõhtu. Kel jaksu, siis ega selgi õhtul muusika- ja ööelu-melust puudu ei tule.\n11. päev. Kodukülla tagasi\nSõidame tagasi kodukülla ja seame ennast sõbralikult sisse juba esimesel päeval tuttavaks saanud Jamaica-hotellis, mida aga nüüd vaatame juba hoopis teise, kohalikuma pilguga. ja pärastlõunal, õhtul aga ootab meid korralik Jamaica-stiilis õhtusöök, sest Jamaica võib olla ka midagi enamat, kui tänavanurgalt kahmatud „jerk chicken“.\n12. päev. “Armunute Pankrannik” ja fantastilised mereannid\nHommikupoole võtame nendega, kes ujuda-rannamõnuleda ei soovi, rendist jalgrattad, et uudistada küla lähiümbrust - soojas jalgsi teab mis kaugele ju ei kõnni. Pärastlõunal teeme väljasõidu lähedalasuvale "armunute pankrannikule", kust avaneb fantastilne vaade üle Kariibi mere, sealt sõidame edasi jamaicalaste seas populaarsesse rannikul asuvasse söögikohta, kus saab tellida söögiks hästi grillitud mereande, silmailuks lummav päikeseloojang.\n13. päev. Väljasõit rasta kunstniku ateljeesse ja parki\nSõidame külla kohaliku rasta kunstniku ateljeesse ja skulptuuriparki. Kel soovi, võib peale tuuri osaleda rastadega koos kunsti töötoas või muidu chillida ning nautida mägist tuulebriisi.\n14. päev. Jällenägemiseni “breddas & sistas”\nSee on see päev, kui mõtled, et tahaks siia elama asuda, sest kõik on ju olemas: muusika, inimesed, rahu, chill, söök, jook - ja muidugi rand, merelained ja palmipuud. See päev on täpselt nii vaba, nagu sa ennast ise sisimas tunned. Puhkus ja kehakosutus, et valmistuda lennujaamade seikluseks.\nTeeme ühise õhtusöögi küla parima koka juures ja eriliselt värsketest mereandidest ning hiljem kuulame lõkke ümber kohalike rastade laulujuppe ja korralikku kitarripininat. Kindlasti jäi paljudele südamesse nii mõnigi inimene, koht, vaade või söök ja nüüd, millele on vaja korralikult ütelda “Jällenägemiseni!” : ) Jah-jah, jätame tekkinud heade sõpradega nägemist ja lubame võimalusel tagasi tulla – kindlasti ei jää see mitmele meist viimaseks korraks Jamaical ja selles kalurikülas.\n15. päev. Montego Bay, lahkumispäev\nSõidame lennujaama, teel maandame reisimõtteid ja häid emotsioone. Pärast lõunat jõuame lennujaama ja siis Euroopa poole teele. Koju jõuame 16. päeva õhtuks. Läbi ta sai, aga pole hullu, sest - Jamaica, no problem!\nKaluriküla rannas. Foto: Tarrvi Laamann\nReisijuht Tarrvi koos hea sõbra Eggie'ga tema rannarestoranis.\nFoto: Tarrvi Laamann\nBlack River, Jamaica. Foto: Tarrvi Laamann\nKuulus “keset merd” asuv baar. Foto: Tarrvi Laamann\nAppleton Estate landscape, Jamaica. Foto: Tarrvi Laamann\nKingston. Foto: Tarrvi Laamann\nReggae-dancehall õhtu Weddy-Weddy Wednesday. Foto: Kaidi Reinu\nHHINNA SEES ON kõik transfeerid, sissepääsutasud ja majutused ning loomulikult kogu retk vastavalt programmile. Toitlustusest on hinna sees 3nda päeva hommiksöök kodukohvikus, 4ndal päeval mangroovisoo väljasõidu snack, 5ndal päeval pikniku eine, 7nda päeva Jamaica toidu valmistamise workshop õhtusöögina ning 10nda päeva õhtusöök ja karastusjoogid.\nHINNA SISSE EI KUULU söögid-joogid, õlu ega jerk chicken väljaspool ülalnimetatud hetki, kuid kõik see on Jamaicale kohaselt üsna taskukohane. Samuti ei kuulu hinna sisse reisikindlustus ning programmi mittekuuluvad lisaekskursioonid (mida ei ole programmis ka kirjas, kuid mida on mõnedes paikades võimalik organiseerida). Soovi korral on võimalik lisatasu 20 eur / päev eest majutuda ka üksinda tuppa (programmi on arvestatud kahekohalised toad).\nEesti kodanikud võivad viibida Jamaical viisavabalt kuni 30 päeva turismi eesmärgil tingimusel, et on olemas tõend või vaktsineerimispass, mis kinnitab vaktsineerimist leetrite, lastehalvatuse ja punetiste vastu. Tõendi puudumisel saab viisat taotleda piiril, selle maksumus on ca 100 USD.\nEnne reisi teeme kindlasti ka ühe ühise kohtumise kogu reisi seltskonnaga, kus saame tuttavaks ja arutame läbi riietuse jms küsimused.\nVaata siit Jamaica reisi pildigaleriid\nReisi eelsoojenduseks kuula R2 reisisaate Reispass Jamaica-teemalist lindistust Tarrvi Laamanniga siit: Jamaica 1/1 ja Jamaica 2/2\nTee tutvust ka teiste reisiaegade ja reisikavadega Jamaica Bacchanal'i karneval ning JAMAICA, pole probleemi!\n25.11 - 9.12.2019 (15 päeva) - Jamaica, no problem!\n24.02 - 9.03.2020 (15 päeva) - Jamaica, no problem!\n30.03 - 13.04.2020 (15 päeva) - Jamaica ja Bacchanali karneval\n23.11 - 7.12.2020 (15 päeva) - Jamaica, no problem!\nReisijuht Tarrvi Laamann\nTarrvi on Jamaica tuntuim kultuurisaadik Eestis. Ta on maalikunstnik, teeb tuntud raadiosaadet Bashment (Raadio2) ning veab samanimelist peosarja, õpetab Eesti Kunstiakadeemias moku-hanga’t ning on populaarse raamatu “Minu Jamaica. Pole probleemi!” autor. Tarrvi reisid on sama huvitavad ja kirevad nagu tema värviküllased kunstiteosed ja ametid, mida ta on oma elu jooksul pidanud Eestist Jamaicani, DJst plaadipoe müüjani. Samas on ta reisid väga chillid, milles on tunda suurt puhkust ja elurõõmu – bussiga loksutakse nii palju kui vajalik, aga nii vähe kui võimalik. „Respect, everything irie“, ütleb Tarrvi.\nTarrvi: „Halbadest asjadest või poliitikast rääkimine ei vii kuhugi, heade asjade kultiveerimine, kas või reggae-pidude kaudu, muudab maailma paremaks, inimesed avatumaks, vabamaks.“\nkultuurilehe Sirp artiklist "Lillelaps ja partisan"\nblogipostist "Tarrvi Laamann - mees, kes jutustab värvide keeles"\najalehe Müürileht artiklist "DJ-ankeet: Tarrvi Laamann"\nGO Reisiajakirjast “JAMAICA-JAMAICA, MI YAAD”\nJamaica tunnetus ja vibe Tarrvi filmitud videoklippidest:\nJAMAICA - LAND OF WOOD & WATER. RASTA ABOUT SWEAR AND LIFE\nVestlesin Jamaica rasta Omariga kaluriküla baari ees ja mul tekkis mõte, et võtaks kaamera ning küsiks Omari käest, et miks Ta kasutab nii palju ropendamise sõnu. Kõik see juhtus selles videos väga spontaanselt, vabalt ja kõigile ootamatult. Omar seletab muuhulgas, et Jamaica naised ropendavad meestest veelgi "tublimini".\nJAMAICA CULTURE YARD 🇯🇲 - TRENCH TOWN. ACKEE JA EESTLASED\nJamaica rahvusvili ackee lahti seletamine eestlastele kuulsas Kingstoni linnajaos Trechtown, kus kunagi elas ka Bob Marley. Ackee on osades riikides keelatud, sest valesti (toorelt) valmistades võib olla fataalselt mürgine.\nTHE MOUSE IS IN THE HOUSE: EEK-A-MOUSE\nRannaküla baarikeses toimub igal aastal St Patrick päeval farmerite toodete võistlus - kes on sel aastal kasvatanud parimad taimed - auhinnaks kopsakas 100 USA dollarit. Viimasel aastal toimus pärast võistlust väikene reggae-dancehall, kuhu oli kutsutud esinema superstaar/veteran Eek-A-Mouse (vanus 60+). Kõik on ülevas meeleolus - isegi kohalikud rastad on staari esinemises vaimustuses ja tahavad koos Temaga pildistada ning kätt suruda. Madd! :)\nBLACK RIVER, JAMAICA! 🍓 LAND OF WOOD & WATER, MISS ASIA\n...istusin filmikaameraga Rudy's junglibaari juures kaldal, kus kohalikud noored veega mängisid. Miss Asia (vanus 20), nähes kaamerat, hakkas oma baleriinioskusi näitama ja muidu esinema/elama. Hiljem vestluse käigus selgus vanus ja nimi ning see, et noored on pärit siitsamast ligidal asuvast külast.\nKui oled reisist huvitatud, aga ei ole veel kindlalt otsustanud, lisa end ka meie uudiskirja saajaks ning me saadame Sulle personaalselt infot uudiste ning eripakkumistega.


Taotlusvormid ja nõutavad dokumendid - MTÜ Lääne Rannakalanduse Selts\nMTÜ Lääne Rannakalanduse Selts > Projektitoetused > Taotlusvormid ja nõutavad dokumendid\n1. Taotlusi saab esitada ainult läbi e-PRIA keskkonna mis avaneb SIIT\n2. Projekti või selle osa (kaasa arvatud ettevalmistav töö) hinnapakkumiste ettepanekud koos tehnilise kirjeldusega. Soovituslik, kohustust pakkumiskutseid esitada ei ole.\n3. Projekti elluviimiseks saadud vähemalt kolme pakkuja võrreldavate hinnapakkumiste koopiad, kui objekti käibemaksuta maksumus ületab 5000 eurot või ühe hinnapakkumise koopia kui maksumus jääb all 5000 euro.\n4. Tehtud valiku põhjendus kui ei ole valitud odavaimat pakkumist. Põhjendused saab esitada e-PRIA keskkonnas\n5. Hinnakalkulatsioon või hanke korraldamist tõendavad dokumendid kui projektitoetuse taotleja on riigihanke kohuslane, hinnakalkulatsioone võib olla üks.\n6. Eeldatavalt olulise keskkonnamõjuga kavandatavat tegevust lubava dokumendi koopia.\n7. Keskkonnamõju hindamise aruande koopia, kui toetust taotletakse keskkonnamõju hindamiseks.\n8. Koopia kuludokumendist kui telliti ettevalmistavad tööd, koos tööde eest tasumist tõendava pangaväljavõttega. Soovituslik, kohutust kuludokumente esitada ei ole.\n9. Ehitise puhul, koopia ehitusloast või ehitusteatisest (KOV kirjalik nõusolek).\n10. Väljavõte põhiprojekti põhijoonistest ja projekti seletuskirjast koos kooskõlastustega. Joonistel peavad kajastuma kavandatava ehitise asendiplaan, arhitektuuri, tehnosüsteemide, ja välisvõrkude lahendused.\n11. Juhul kui projekti eesmärk on uuendada kalasadamat või lossimiskohta esitatakse lisaks koopia kalasadama või lossimiskoha asendiplaanist, millel on selgelt piiritletud maaala, kus tegevus on kavandatud.\n12. koopia dokumendist, mis tõestab, et ehitis või muu objekt mida ehitatakse või kuhu seadmed paigaldatakse või mootorsõiduk kuhu seadmed paigaldatakse kuulub taotleja omandisse või on taotlejale õiguslikul alusel antud kasutamiseks vähemalt 5 aastaks arvates PRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisest. Kui toetust küsitakse ehitamiseks siis vastavalt meetme §24 lõige 10le peab objekt olema kas taotleja omandis või antud talle kasutada hoonestusõiguslepingu alusel. Ehitamise defineerib ehitusseadustik § 4.\n13.Neljanda tegevussuuna “kudealade loomine või taastamine” korral\n14. Avaldus PRIA registritesse kandmiseks juhul kui seda pole varem tehtud. Avaldust registrisse kandmiseks saab esitada SIIT\nAltpoolt leiab taotluste vormid paberkandjal, need on praktiliselt identsed PRIA e-keskkonnaga. Mõistlik on taotluse tekstiline osa varem valmis kirjutada, sest tekstosade täitmine e-keskkonnas on suhteliselt ebamugav, hiljem võib valmis tekstiosad lihtsalt e-keskkonda kopeerida


Kirikuriik - Vikipeedia, vaba entsüklopeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Paavstiriigid)\nSee artikkel vajab toimetamist. Lisainfot võib leiduda arutelulehel. (Detsember 2012)\npaavst 752 Stephanus (valitud)\n1846–1878 Pius IX\nReligioon Rooma katoliiklus\nPindala 41 740 km² (1859)\n1798. a 15. veebr\n1870. a. 20. sept\n1929. a 11. veebr\nRiigikeeled ladina, itaalia\nRahaühik skuudo (–1866)\nHümn Noi vogliam Dio, Vergine Maria ( – 1857)\n"Me vajame Jumalat, Neitsi Maarja"\nSõltus Bütsantsi ja Karolingide impeeriumid keskajal, Prantsuse keisririik Napoleoni ajal\nSõltusid Puglia, Calabria ja Sitsiilia hertsogiriigid, Napoli kuningriik, Inglismaa kuningriik, Aragoni kroon, Ungari kuningriik, Portugali kuningriik, Teutooni ordu dominioonid, Sardiinia ja Korsika kuningriik, kuni 1299, mil saar läks Bonifatius VIII valitsusajal Aragóni Giacomo II valitsuse alla.\nKirikuriik, ka Paavstiriik (itaalia keeles ainsuses: Stato della Chiesa, Stato Pontificio, Stato Ecclesiastico, mitmuses: Stati della Chiesa, Stati Pontifici; ladina keeles ainsuses: Status Pontificius, samuti Dicio Pontificia) oli üks Itaalia ajaloo tähtsamaid riike alates umbes 6. sajandist kuni poolsaare ühendamiseni Sardiinia kuningriigi poolt 1861. aastal. Formaalselt eksisteeris Kirikuriik aastatel 752–1870.\nPaavstiriik hõlmas paavsti otsese suveräänse valitsemise all olevaid territooriume. Paavstivõimu kõrgajal hõlmas see maa-ala suuremat osa tänapäeva Itaalia Romagna, Marche, Umbria ja Lazio maakondadest. Kõnealust täidesaatvat võimu kutsutakse harilikult paavsti ilmalikuks võimuks, vastandina paavsti kiriklikule ülimuslikkusele.\nIngliskeelsetes allikates kasutatakse riigi nimena sõna "paavstiriik" tavaliselt mitmuses (Papal States) ning sõna ainsuse vormi kasutatakse peamiselt tänapäeva Vatikani Linnriigi kohta (enklaav Itaalia pealinna, Rooma, piires). Vatikani Linnriigi asutamisega 1929. aastal tunnustati taas Püha Tooli territoriaalse iseseisvusega kaasnevaid poliitilisi privileege.\nPikemalt artiklis Rooma paavst., Paavstide loend\nPikemalt artiklis Diötsees., stift\nKirikuriigi moodustumine[muuda | muuda lähteteksti]\nLangobardide (kuningas aastast 712) Liutprandil õnnestus saada teatud kontroll Spoleto ja Benevento üle ja, kasutades ära erimeelsusi Rooma paavsti ja Bütsantsi vahel seoses ikoonide kummardamisega, ta annekteeris Ravenna eksarhaadi ja Rooma hertsogkonna. Liutprand kasutas ta ära vaidlusi paavsti ja Konstantinoopoli vahel ikonoklasmi üle (pärast keiser Leo III seadust aastal 726) paljude eksarhaadi linnade ning Pentapolise ülevõtmiseks, esinedes katoliiklaste kaitsjana.\nEt mitte minna vastuollu paavstiga, loobus ta Sutri vallutamisest; siiski andis Liutprand linna tagasi mitte keisrile, vaid "apostlitele Peetrusele ja Paulusele". See annetus, tuntud kui Sutri annetamine, sätestas õigusliku pretsedendi ilmaliku võimu omistamiseks paavstile Tema järeltulija Aistulf vallutas esmakordselt Ravenna langobardidele, kuid võideti seejärel paavsti kutsutud Frangi kuningas (756–768) Pippin III poolt ja pidi sellest loobuma. Kui frangid ajasid aastal 756 langobardid Ravenna eksarhaadist minema, nõudis paavst Stephanus II eksarhaati. Tema liitlane, frankide kuningas Pippin Lühike annetas Teise Pavia rahuga langobardide poolt loovutatud Ravenna, Emilia, Rimini, Pesaro, Fano, Senigallia ja Ancona linnad ning ümberkaudsed alad paavstile. 756. aastal kuulutas Rooma paavst Korsika oma Kirikuriigi haldusalasse kuuluvaks.\nLangobardide kuningas Desideriusel õnnestus vallutada Ravenna, lõpetades Bütsantsi kohalolu Põhja-Itaalias. Ta otsustas taastada vaenu paavsti vastu, kes toetas Spoleto ja Benevento hertsogeid tema vastu, ning sisenes aastal 772 Rooma, olles selles esimene langobardide kuningas. Kuid kui paavst Hadrianus I kutsus appi võimsa kuninga Karl Suure, võideti Desideriust. Karl Suur võttis osa langobardide territooriumist, et luua Kirikuriik, mis tähistas paavstide ilmaliku võimu algust (Püha Peetruse pärand).\nPärast Karl Suurt ja Frangi riigi lagunemist oli paavsti võim oma riigis nõrk. Kui aastal 960 ründas Itaalia kuningas (950–961) Berengar II Kirikuriiki, vallutas paavst Johannes XII kutsutud kuningas Otto Itaalia kuningriigi.\n9.-10. sajand oli paavstivõimu ja kiriku languse periood. Paavstide autoriteet langes, kui nad muutusid mängukannideks Itaalia valitsejate käes.\nPikemalt artiklis Saksa-Rooma riik#Heinrich III valitsusaeg.\nPikemalt artiklis Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse.\nItaalia kaart, aastal 1000\nPaavsti positsiooni parandas aga oluliselt kirikureform 11. sajandi keskel. Paavst sai sellega Õhtumaade kiriku vaieldamatuks peaks ning Gregorius VII ajal esitati esimest korda ambitsioon olla nii vaimulik kui ka ilmalik suverään. Liidus Lõuna–Itaalia normannidega suutis paavst (1073–1085) Gregorius VII Kirikuriigi Saksa-Rooma alt iseseisvaks saada, seda küll ajutiselt, aga tema järglased suutsid Kirikuriigi iseseisvuse investituuritüli jooksul välja kaubelda. Sellest peale sai Kirikuriigist Saksa-Rooma peamine rivaal Euroopa ühendamisel. Paavstide eesmärgiks sai ilmalik ja vaimulik võim kõigil kristlikel aladel. Järgnesid võitlused keisritega, mille ajal Aleksander III määras kindlaks paavsti valimise korra, mis põhijoontes on samasugusena säilinud tänapäevani.\nItaalia alad, Saksa-Rooma keisririigis (punasega), paavsti Kirikuriik (helesinine) 12. ja 13. sajandil\nKirikuriigi laienemine[muuda | muuda lähteteksti]\n11.–13. sajandil Kirikuriik arenes ja kindlustus. Paavstid pidasid Apenniini poolsaare keskosa "Peetruse päranduseks" (Patrimonium Petri): maadeks, millele kirikul oli ainuõigus. Selle väite juriidiliseks aluseks oli Constantinuse kingitus: dokument, mille järgi Rooma keiser Constantinus I oli andnud kõrgeima võimu impeeriumis paavstile. (Renessansiajal tõestati, et see oli võltsing.) Seega seisis paavsti võim keisrist kõrgemal. Võimu ja maade jagamine põhjustas pidevaid sõdu Saksa-Rooma keisritega, paavst poolt võimuvõitluses Saksa-Rooma keisrina troonipretendentide pooldamine võimaldas tal saavutada troonipretendentidelt järeleandmisi ja ülimuse tunnustamist.\n1115 suri Toscana krahvinna Matilda, pärandades Kirikuriigile suured valdused. 1116 tungis krahvinna hauda külastada soovinud Heinrich V Itaaliasse, kuid Milano peapiiskop Giordano da Clivio ekskommunitseeris ta. 1117 okupeeris Heinrich V Rooma ja lasi end taas keisriks kroonida, paavst pidi aga põgenema Beneventosse viikingite kaitse alla, et organiseerida vastupanu.\n1177. aastal sõlmitud Friedrich I Barbarossa ja paavst Aleksander III vahel sõlmitud Veneetsia rahuga tunnustas Friedrich I, paavsti suveräänsust Kirikuriigi üle, Toscana marki paavsti läänina ja vastutasuks tunnustas Aleksander keisrit kui Keiserliku kiriku ülemisandat.\nInnocentius III saavutas 1201 Saksamaa kuningalt Otto IV-lt Kirikuriigi sõltumatuse tunnistamise. Innocentius III laiendas ta Kirikuriigi alasid, nii et see ulatus üle Kesk-Itaalia ühelt Itaalia küljelt teiseni. Samuti suurenes siis riigi majanduslik ja poliitiline võim.\nPaavst (1198–1216) Innocentius III ajal oli paavsti võimu kõrgperiood. Taotles ilmaliku võimu allutamist kirikule. Tema vasallid olid: Inglismaa kuningriik, Teine Bulgaaria tsaaririik, Aragoni kroon ja Portugali kuningriik. Innocentius III organiseeris neljanda ristisõja. Neljanda ristisõja ja Konstantinoopoli vallutamise tagajärjeks Ida- ja Läänekiriku lõplik eemaldumine. Kuulutas ka paganate ja ketserite vastu peetavad sõjad ristisõdadeks. Innocentius III oli Baltikumi, preislaste ja albilaste vastu peetud ristisõdade algataja. Aitas kaasa mungaordude (1202 kinnitas Mõõgavendade ordu asutamise) ja inkvisitsiooni loomisele. Suutis osava diplomaatia abil võrdlemisi nõrgalt seotud Kirikuriigist luua tõelise riigi. Paavst saavutas oma aladel tegeliku ilmaliku võimu. Pärast Saksa-Rooma keisri Heinrich VI surma (1197) kuulutas ta, et paavstil on õigus üle vaadata keisrikandidaadid ja olla rahukohtunik (arbitraaž) feodaaltülide osapoolte vahel.\n1297. aastal moodustas paavst Bonifatius VIII kirikuriigi valdustest Korsika ja Sardiinia saartel Sardiinia kuningriigi ja kinkis selle, kui Püha Tooli lääni, Jaime II de Aragónile.\nBonifatius VIII avaldas 5. detsembril 1301 bulla "Ausculta fili", milles rõhutas, et paavst on Kristuse vikaar, kes on asetatud kuningate ja kuningriikide üle. Ta märkis, et paavst on kohtunik elavate ja surnute üle, kuna istub õigluse troonil. Ta avaldas bulla "Unam Sanctam", ta sätestas bullas, et maailmas on vaid üks tõeline Kirik, mille pea on Jeesus Kristus, keda esindab Rooma paavst. Võim on maailmas jagatud vaimulike ja ilmalike võimukandjate vahel, kuid ilmalikud võimukandjad peaksid tegutsema vaimulike võimukandjate juhiste järgi, sest vaimulik võim on ülim ilmalikust võimust. Paavst (1294–1303) Bonifatius VIII aeg oli keskaegse paavstivõimu tipp, kuid pärast ta surma algas paavstivõimu langus. 1271. aastal läks osa Provence'i markkrahvi valdustest, Comtat Venaissin, Pühale Toolile. Kuna see langes ajale, mil Saksa-Rooma riigis ei olnud ühte valitsejat, ei olnud ka kedagi, kes oleks Joani õigusi kaitsnud ja Comtat saigi aastal 1274 paavstiriigi osaks. Bonifatius VIII järel hakkas aga paavstlus nõrgenema, kuna paavstid sattusid Prantsuse kuningate mõju alla ning 1305. aastal kolis paavst Clemens V Roomast Avignoni.\nPikemalt artiklis Avignoni vangipõlv. (1305–1378)\nItaalia Sitsiilia kuningriik, Napoli kuningriik, Paavstiriik 1360. aastal\n1397. aastal ühendati Kirikuriigiga Todi linn.\n14. sajandi lõpul tekkis Suur skisma, kuna nii Roomas kui ka Avignonis seati üles oma paavst ning lõpuks pani kirikukogu troonile ka kolmanda. Kõik nimetasid üksteist vastupaavstideks ning katoliiklik Euroopa näis lootusetult killustununa. Mõju hakkasid haarama ketserlused, näiteks lollardid ja hussiidid. Kuid 1417. aastal suutis Konstanzi kirikukogu saavutada siiski nii suure autoriteedi, et tagandas kõik eelmised paavstid ning seadis ametisse Martinus V, kes asus elama Rooma ning suutis kirikulõhe tõepoolest ületada. Tema ajal kindlustus paavstluse positsioon tunduvalt, kuna ta suutis kontsiliaarse liikumise summutada ning nii jäi paavst vastuvaidlematult läänekiriku juhiks.\n15. sajandi lõpust 16. sajandi keskpaigani valitsesid nn. renessansspaavstid, kellele oli olulisem nende ilmalik vürstivõim kui vaimuliku ülemkarjase kohustused. Aleksander VI-t peetakse sageli kõige demoraliseerunumaks ning ilmalikku sära otsivamaks paavstiks, aga tema järglane Julius II juhtis isiklikult paavstiriigi armeesid, mille osava kasutamise tagajärjel sai Kirikuriigist üks Itaalia tugevaimaid riike.\nKirikuriik 1796. aastal, enne Napoleoni sõdu\nKirikuriik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nWorldStatesmen: Italy – Itaalia riigid ja riigipead (inglise)\nWHKMLA ajalooatlas – sisaldab mitmeid Itaaliat kujutavaid kaarte.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kirikuriik&oldid=4891140"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:52, 23. jaanuar 2018.


Ekspressionism - leiti 517 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "ekspressionism" leiti 517 faili\nekspressionism – • Iseloomulik kõrgepingeline emotsionaalsus • Teravajoonelised meloodiad, äärmuslikud kondrastid • Teosed traagilised, sünged • ATONAALSUS- helistik puudub, pinge püsib kogu aeg. • Looja Arnold Schönberg • Loob uue helide süsteem • DODEKAFOONIA- kompositsioon on seatud nii et oktavi 12 nooti täielikult võrdsed ja tingimus on, et üksiki neist ei tohi korduda enne kui ülejäänud 11 on kõlanud • Kõnelaul- jälgitakse rütmi, aga helikõrgus on suvaline.\nsaj Prantsusmaal; Foovidel- hoogsad ja erinevate suurustega laigud, värvis puhtad ja kõlavad; Eesmärk väljendada kunstniku meeleolu, mis on tekkinud mõne motiivi vaatlemisel,värvid vastupidised; Fovism(pr.k fauves- metsloomad)- ekspressionistlikku tüüpi kunst. Ekspressionism- *19. ja 20. sajandite vahetusel, Saksamaal; *Ekspressionistidel- lihtsustatud, nurgelised joonistused, teravad, toored v...\n„Ekspressionism“ ja „Edvard Munch“\nsajandil tekkinud liikumine, mis hõlmas mitmeid kunstivaldkondi, nagu näiteks kirjandus, muusika, teater. Selle sünnikohaks võib pidada Saksamaad, kus ta tekkis vastukaaluks positivismist innustatud liikumistele, nagu seda olid naturalism ning impressionism. Ekspressionism püüdis edasi anda ,,elus olemise" tähendust, keskendud...\nsajandi alguses hakkas foovide mõjul Lääne-Euroopas tärkama ekspressionism (prantsuse keeles expression  väljendus; ladina k expressio  väljapigistamine)  stiil, mis annab edasi kõrgendatud tundlikkust läbi värvide, joonistuse, ruumi, mastaabi, vormi, tundeküllase ainese moonutamise või nende kombinatsioonide. Enim seostatakse ekspressionismi just Saksamaaga. Ekspressionismi väljakujunemisel olid tähtsad...\nEkspressionism Ekspressionism (prantsuse keeles expression 'väljendus, ilme' < ladina keeles expressio 'väljapigistamine') on 20. sajandi algul sündinud vool kunstis, kirjanduses, muusikas. See on suurel määral saksa nähtus, mis eksisteeris samal ajal futurismi ja kubismiga. Terminit "ekspressionism" hakati laiemalt kasutama 1910. aastal Berliinis asutatud ajakirja "Der Strum" ja 1912. aastal asutatud sam...\nSai alguse 20. sajandi alguses Saksamaal ja Austrais. Tunti süvendatult huvi inimese sisemaailma vastu. Doktor Freudi nihestunud inimese teooria on pärit sellest ajast. Ekspressionismi iseloomustab mäss, jõuetus, äärmuslikud emotsioonid. Ekspressionism üritas leida selle kõige varjatud...\nTeosed on traagilised, sünged. Atonaalsos - helistik või tonaalsus puudub, pinge püsib kogu aeg. Ekspressionismi looja muusikas oli Arnold Schönberg. Ta avastas, et atonaalsust on võimalik luua kindlate heliridade alusel. Reastab oktavi kõik...\nsaj. algus Ekspressionism sai alguse 20. saj. esimestel aastakümnetel. Selle esimesed ilmingud avaldusid juba eelmise sajandi lõpul Gustav Mahleri ja Richard Straussi teostes. Erinevalt impressionismist, kus antakse edasi muljet, on ekspressionismis oluline tunnete väljendamine (expressio ladina k. väljendus, tunne). Pööratakse tähelepanu inimese hingeelus toimuvate protsessi...\nFovism ja ekspressionism Fovism 1905-1907 Click to edit Master text styles Tekkis sügissalongis Second level Eestvedajateks rühm noori Third level kunstnike Fourth level...\n-ndatel aastatel mõtteviisina, mille iseloomulikeks joonteks võrreldes hilisromantistliku, ekspressionistliku või impressionistliku muusikaga on harmoonia ja orkestratsiooni üldine lihtsustumine, temaatiline lakoonilisus ja rütmiline motoorsus. Eestis on neoklassitsistliku muusikastiili olulisemaid esindajaid Jaan Rääts, Eino Tamberg ja Eduard Tubin. Klassitsi...\nsajandi muusika. *Rohkelt eri stiile *4 põhilist muusikavoolu  hilisromantism, impressionism, neoklassitsism, ekspressionism *Viljeleti atonaalset muusikat HILISROMANTSIM Gustav Mahler(1860-1911) *Sündinud Böönimaal (Tsehhi) *Õppinud Viinis *Esmane tunnustus dirigendina, heliloojaks sai hiljem *Kirjutanud 9 sümfooniat *Orkestraadiga laulutsüklid *Laulutsüklid ,,Rändselli laulud"; ,,Laulud poisi...\nII maailmasõja ekspressionism USA's\nekspressionism USA's peale II maailmasõda Koostaja: Roland Allmägi Juhendaja: Tiina Treibold Tallinn 2013 Ekspressionism (prantsuse keeles expression 'väljendus, ilme') Tegemist on 20. sajandi algul sündinud vooluga kunstis,kirjanduses, muusikas. See on suurel määral saksa nähtus, mis eksisteeris samal ajal futurism...\nEkspressionism luules ja draamas\nsajandi algul sündinud vool kirjanduses. Seda on peetud kitsamalt saksa nähtuseks, mis eksisteeris samal ajal futurismi ja kubismiga. Ekspressionism levis vooluna mitte ainult Saksamaal, vaid ka Austria-Ungari territooriumi kultuuriruumis. Võrreldes futurismiga pole ekspressionism nii selgepiiriline, end kindlasõnalis...\nMaailmakirjandus II - Keskkool\nEkspressionism Krasulina Anastassia 11A klass Tallinn 2013 Ekspressionism levis 20. Click to edit Master text styles sajandi alguses, peamiselt Second level Third level Saksamaal. Eelkäijateks Fourth level...\nLevis peamiselt Saksamaal. Kaks ekspressionismi lainet. Eelkäijateks võib pidada foove ja Edward Munchi ning Vincent van Goghi loomingut. Ekspressionistide eneseväljenduse põhisisu Dramaatilises valguses esemed ja inimesed. Räiged värvikontrastid ja porised värvid....\nEkspressionism Eesti kirjanduses\nsajandi algul sündinud vool kunstis, kirjanduses ja muusikas. Expression – tähendab prantsuse ja inglise keeles väljendust, ilmet. Eesti luulesse tõi ekspressionism tõelise rütmilise vaheldusrikkuse. Reeglina luuletuste värsiread pikenesid, muutusid korrapäratuks. Sõnastus on raskepärane, luuletuste trükipilt jätab rahutu, isegi meelevaldse või kaootilise mulje. E...\nEkspressionism tähistab 20. sajandi alguses tekkinud suunda, mis avaldus kunstis, kirjanduses, teatris, filmis ja muusikas. Kõige jõulisemalt levis Saksamaal. Kasvas välja romantismist, nagu ka impressionism. Kuid erinevus impr. on see, et oluline pole mitte välise kujutamine (väljast sisse), vaid sisemise kujutamine (seest välja). Kõike väljendatakse läbi enda j...


Vastuoluline organisaator - Tänane leht\n27. mai 2016, 23:59 3 min lugemist\nKajar Lember FOTO: Andrus Peegel\nPole kahtlustki, et Tartu abilinnapea Kajar Lemberi kinnipidamine ja talle kuriteokahtlustuse esitamine põhjustas šoki nii ülikoolilinna raekojas, Sotsiaaldemokraatlikus Erakonnas, kuhu ta kuni neljapäevani kuulus, kui ka linnarahva seas.\nEsiteks seetõttu, et ühtelgi nii kõrget Tartu linnaametnikku pole politsei varem arestikambrisse viinud. Teiseks seepärast, et Lember oli äsja avalikult teatanud, et lahkub rahva teenistusest ning keskendub oma ettevõtmistele. Ehk kõik oli justkui korrektne.\nMiks tuuseldasid keskkriminaalpolitsei ametnikud läbi Lemberi töökabineti raekojas ja viisid mehe enda üheks ööks Riia tänava lõppu arestimaja keldrisse kongi, teavad täpsemalt kindlasti uurimisorganid ise. Niisama aga kedagi õigusriigis kinnimajja ei viida, see on märk millestki.\nEhk märk sellest, et Lember on võtnud ette natuke liiga palju ja arvukad ettevõtmised on kasvanud lihtsalt üle pea? Või on tegemist teadliku ja kaua kestnud skeemipunumisega, mis sattus alles nüüd uurijate huviorbiiti? Aeg annab vastused.\nLinna ja riigi äriühingutes peeti Lemberist lugu. Erinevalt n-ö keskmisest parteilasest, kes saab koha munitsipaal- või riigiettevõtte nõukogus rohkem lojaalsuse kui oskuste ja teadmiste eest, on Lemberil äri ja rahanduse vallas korralik töökogemus.\nTõsi, need kogemused pole alati olnud talle au toovad. Üheteistkümne aasta tagustes ajalehtedes tituleeriti Lemberit edukaks pankrotimeistriks, kes osales väidetavalt omaaegse Räpina metsamajandiga seotud ettevõtete vara kantimises. Teravalt meenutati seika taas, kui Lemberist sai rahandusministri, temaga koos tollal Rahvaliitu kuulunud Aivar Sõerdi nõunik.\nAudentese Ülikooli ja Tartu Ülikooli Euroopa kolledži päevilt mäletavad koolikaaslased Lemberit kui tohutut organisaatorit. Silma hakkas seegi, et noorele mehele oli erakordselt sümpaatne Rahvaliitu juhtinud Villu Reiljan.\nRahvaliitu kuulumine andis Lemberi karjäärile kahtlemata tuule tiibadesse. Juba 2002. aastal, 26-aastasena sai temast tolleaegne Eesti noorim vallavolikogu esimees Tabiveres. Parteiliinis päädis tema karjäär Rahvaliidu peasekretäri kohaga aastatel 2007–2008.\nEnne poliitikasse minekut tegeles Lember ettevõtlusega. Muu hulgas avas ta koos lähedase äripartneri Jaago Roosmanniga Saadjärve-äärses vanas pumbamajas õllebaari.\n2006. aastal ostsid äripartnerid ära Kaiavere järve ääres asuva omaaegse Jõgeva rajooni kuulsa vutifarmi kinnistu. Vooremaa maastikukaitsealal, kus ehitustegevusele on seatud piirangud, sai volikogu esimees Vudila mängumaa rajamiseks vajalikud kooskõlastused ja load naabruskonna arvates justkui lepse reega.\nViis aastat tagasi avatud mängumaad ei saatnud esialgu menu, kuid Lember ei jätnud jonni. Oma kaaslastega kirjutas ta üha uusi arendusprojekte, PRIAst saadi raha ning praegu on Vudila suviti vägagi populaarne pereturismi sihtkoht. Nüüd kahtlustab politsei teda aga sellesama eurorahaga sahkerdamises.\nRahvaliidu populaarsus kõikus Eestis pidevalt valimiskünnise piiril, kuid Jõgeva- ja Tartumaalt saadud häältega pääseti mõnel korral ka valitsuskoalitsiooni. Kuni hetkeni, mil erakonna kauaaegne esimees Villu Reiljan sattus kriminaaluurimise alla. Partei lagunes ning lahkujate rivi lõpus oli ka Lember.\nPool aastat hiljem astus ta aga Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda. Helde annetajana sai temast parteis kohe tehtud mees ning mõni kuu hiljem oli ta juba riigikogu liige. 2013. aasta sügisel pääsesid sotsid Tartus koalitsiooni. Lember võttis vastu pakkumise asuda Tartu rahanduse ja ettevõtluse abilinnapeaks ning lahkus parlamendist. Kuid ka selles ametis võis energilisel Lemberil hakata lõpuks lihtsalt igav. Nüüd tahab ta rajada Raadile Roosi tänava äärde ajaveetmiskoha peredele ning on alustanud Saaremaal Asva külas linnuse rajamisega, et tutvustada seal kohalikku ajalugu.\nKui Lember oli 12. mail teatanud, et astub abilinnapea kohalt tagasi ja keskendub ärile, tänas reformierakondlasest linnavolinik ja ettevõtja Veljo Ipits Lemberit siiralt ja südamest. «Rahanduskomisjoni esimehena ja kauaaegse linnavolinikuna saan öelda, et abilinnapea, kes kureeris rahandust, oli minu arvates üks ajaloo parimaid.»\nNiisiis on Lember üks väsimatu ideedegeneraator ja kogenud juht. Küll pole praegu enam kindel, kas tema tegemised on käinud alati mööda seaduse rada.


LLM või Master of Laws annab sissejuhatuse uus huvi pakkuvates valdkondades, et neid samuti võimalus edasi spetsialiseeruda oma praeguse valdkonnas praktika ja piirdub tavaliselt need, kes olid saavutanud au seisund nende varasema õigusliku uuringud.Kutsutakse ka "reguleeriva seaduse ", haldusõiguse tegeleb eeskirju ja määrusi kontrolli valitsusasutused. Näited omavalitsuse üksuste suhtes haldusõiguse hulka sotsiaalkindlustuse / puude, sisseränne, maksud, keskkonnakaitse asutuste ja rahvusvahelist kaubandust. Haldusõigus on väga keeruline seaduste kogum põhimõtteliselt eesmärk on vältida bürokraatiaga monopoli üksikisiku, perekonna ja kogukonna õigusi.UK, Suurbritannia on rohkem kui 300 aastat vana ja sisaldab nelja komponendi rahvad: Inglismaa, Šotimaa, Wales ja Põhja-Iirimaa. UK on õppekeskuses on viimase 1000 aasta jooksul ja omab palju vana ja väärikas ülikoolides. Välisüliõpilased moodustavad olulise osa üliõpilaskonna at UK ülikoolides.Nottingham on tuntud legend Robin Hood, kaks suurt teatrid ja paljud muuseumid ja galeriid. See on koduks ka kaks ülikooli, mis on üle 60.000 õpilast, 12000 neist on rahvusvahelised.LLM Haldusõigus Nottingham - Võtke LLM Nottinghams. Saad kõik LLM programmi ja kooli kohta. Säästa aega ja kontaktandmed kooli otse siin!


Astri Grupp ja Uuskasutuskeskus loovad üheskoos kogumismajad | Uuskasutus\nAstri Grupp ja Uuskasutuskeskus loovad üheskoos kogumismajad\nUuskasutuskeskus ja Astri Grupp ühendavad jõud, et viia vastutustundlik tarbimine Eestis uuele tasemele ja pakkuda oma klientidele üha rohkem võimalusi hoolitseda selle eest, mis nende ostetud ja kasutatud asjadest edasi saab.\n16.12.2019 kuulutame me koos välja arhitektuurivõistluse keskkonnasõbraliku, innovaatilise ja jätkusuutliku kogumismaja disainimiseks.\nMajad on esialgu plaanis üles seada Astri Grupile kuuluvate keskuste juurde ja edaspidi katta nendega terve Eesti.\nTarbimistsüklis ülejäävad korralikud esemed on kasvav probleem kogu maailmas, niisamuti ka Eestis. Asju ostetakse palju, kasutatakse lühikest aega ja tihitipeale lõpetavad veel täiesti terved ja korralikud esemed oma elupäevad prügimäel, ” ütles Uuskasutuskeskuse tegevjuht Katriin Jüriska. ”Täna puudub Eestis tõeliselt mobiilne ja kasutajasõbralik võrgustik just korralike esemete väärikaks kokkukogumiseks. Oma koostööprojektiga kogumismajade disainimiseks ja hilisemaks püsti panemiseks, tahame üheskoos lisaks juba toimivatele suurtele Uuskasutuskeskustele just selliste kompaktsete kogumismajade võrgustiku Eestis luua,” lisas Jüriska.\nPlaneeritav kogumismaja, mille arhitektuurilisi lahendusi läbi konkursi otsima asutakse, on ideaalis lihtsasti teisaldatav ajutine ehitis. Kogumismajja saab ära tuua kõik korralikud ja kasutuskõlblikud esemed, mida elanikud enam ise ei vaja, sealhulgas riided, raamatud, nõud, jalanõud, mänguasjad, väiksemad mööbliesemed, kodutehnika jms. Kogumismajad on mõeldud aastaringseks kasutamiseks, nädala sees iseteeninduspunktina ja nädalavahetustel mehitatud vastuvõtupunktina.\n„Keskkonnasäästlik ning vastutustundlik tarbimine on Astri Grupi jaoks oluline väärtus. Meil on hea meel ühendada jõud Uuskasutuskeskusega, et pakkuda edaspidi oma keskuste juures mugavat asjade äraandmise võimalust,“ sõnas Astri Grupi juht Anne Aland.\nAlandi sõnul on heas seisukorras kasutatud esemete kokku kogumine ja uuesti kasutamine vastutustundliku jaekaupleja jaoks oluline lüli.\nAstri Grupp on Eesti kapitalil põhinevate ettevõtete grupp, mille eesmärgiks on luua ligitõmbavaid elukeskkondi, kus kaubandus, meelelahutus, teenindus, kodud ja ärid võimendavad üksteist. Gruppi kuuluvad Tallinnas Balti Jaama Turg ja Keskturg. Tartus Lõunakeskus, Pärnus Pärnu Keskus, Narvas Astri Keskus ja Fama Keskus. Lisaks ka kõiki Astri keskusi ja turge koondav e-pood astri.ee .\nArhitektuurivõistlus algab 16.detsembril 2019 ja kestab kuni 21.jaanuari 2020.\nTäpsem ingo ning nõuded Astri.ee koduleheküljelt.


SEATi töötajad katkestasid tunniks kõik oma tegevused, et näidata enda pühendumust keskkonnale - Autogeenius\n23. apr. 2021 kell&nbsp09:14\nIga aasta 22. aprillil peetakse rahvusvahelist Maa päeva, mille eesmärk on juhtida inimeste tähelepanu keskkonnaga seonduvatele probleemidele. Näitamaks, kui tõsiselt suhtub ka Hispaania autotootja SEAT Pariisi kokkuleppesse kliimaeesmärkide täitmisel, otsustati tähistada Maa päeva omalaadsel viisil.\nNimelt võttis SEATi meeskond osa algatusest #Project1Hour, mille käigus katkestas ettevõtte 15 000 töötajat üheks tunniks igasuguse tegevuse, et mõelda ja arutleda kliimamuutuste üle. Samuti toodi välja konkreetsed tegevused, mida igaüks saaks oma igapäevaelus rakendada, et vähendada keskkonna saastamist.\nVälja pakuti näiteks elektriauto juhtimine, paberi kasutamise vähendamine, plastpakendite vältimine, taastuvatest energiaallikatest energia hankimine, koju päikesepaneelide paigaldamine ja liha tarbimise vähendamine.\n“Meie siht on kindel: tahame saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid ja olla aastaks 2050 süsinikuneutraalne ettevõte. Selle saavutamiseks peame liikuma elektrisõidukite suunas,” sõnas SEATi president Wayne Griffiths.\n“#Project1Hour algatusega soovime tõsta ülemaailmselt teadlikkust, et kogu meie ettevõte oma 15 000 töötajaga liigub kliimamuutuste vastases võitluses edasi üheskoos. See on ainus viis, kuidas kaitsta meie planeeti ja tagada noortele jätkusuutlikum tulevik,” lisas ta.\n#Project1Hour on Volkswageni kontserni poolt käima lükatud algatus, millest võttis tänavu osa üle 600 000 töötaja, et võidelda kliimamuutuste vastu.\nMärksõnad: keskkond, kliimamuutused, seat


Kui kontrollprogramm töötab veatult, siis kõik teised süsteemid tõrguvad.\n[eelmine] 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 [järgmine]\n07:25 Johnson sõidab Brüsselisse viimaseks katseks EL-iga kokkulepe saavutada [ERR Uudised] (08.12)\nÜhendkuningriigi peaminister Boris Johnson ja Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen pidasid esmaspäeva õhtul veel ühe ringi läbirääkimisi, kuid kaubandusleppeni nad ei jõudnud, küll aga kokkuleppeni, et Johnson sõidab täna-homme Brüsselisse.\n07:05 Jõulukalender | Sissi jagab peretraditsioone [ERR Uudised] (08.12)\nJõulukalendri järjekordne aken avaneb seekord Sissiga, kes avaldab oma pere iga-aastaseid pühadetraditsioone.\n06:50 Biden nimetab kaitseministriks mustanahalise erukindrali [ERR Uudised] (08.12)\nUSA presidendiks valitud Joe Biden nimetab kaitseministri kandidaadiks keskväejuhatuse (CENTCOM) endise ülema, erukindral Lloyd Austini, vahendas esmaspäeval USA meedia.\n06:40 Kuhu kaovad õed? [ERR Uudised] (08.12)\nEesti tervishoiuasutustes saaks kohe rakendust 500-600 õde, kümne aasta perspektiivis on plaan kasvatada nende hulka 3500 võrra. Igal aastal lõpetab meditsiinikooli üle 300 diplomeeritud õe, ent põud kestab. Kuhu nad siis süsteemist kaovad?\n23:05 Riigikogu pikendas kaitseväe missioone Lähis-Idas ja Aafrikas [ERR Uudised] (07.12)\nRiigikogu võttis esmaspäevasel istungil vastu rea kaitseväe missioone puudutavaid otsuseid, neist seitsme puhul on tegemist missioonide pikendamisega.\n23:00 Suri kirjanik Heljo Mänd [ERR Uudised] (07.12)\nPühapäeval suri 94-aastaselt armastatud kirjanik, üle 100 raamatu avaldanud Heljo Mänd.\n22:50 Frosch: Rumeenia sotsiaaldemokraatide edu on selgitatav madala valimisaktiivsusega [ERR Uudised] (07.12)\nSotsiaaldemokraatide suur edu Rumeenia valimistel on selgitatav madala valimisaktiivsusega, ütles Ants Frosch, kes oli suursaadik Rumeenias 2015-2019.\n22:20 Ajakirjanik Francois Bourmaud: Macron vastab murele islamismi tõusu pärast [ERR Uudised] (07.12)\nPresident Emmanuel Macroni ettepanekud vastavad hääletule murele radikaalse islamismi tõusu pärast Prantsusmaal, ütles rahvusringhäälingule Le Figaro ajakirjanik Francois-Xavier Bourmaud. Macronist raamatu kirjutanud poliitikaajakirjaniku sõnul on järgmiste Prantsusmaa presidendivalimiste kaalukauss poliitskaalal paremal.\n22:15 Politoloog Olivier Roy: ei ole aktsepteeritav, et riik määrab, kuidas usklik olla [ERR Uudised] (07.12)\nIlmalike väärtuste kohustuslikuks tegemine ei sobi lääne demokraatiasse, ütleb intervjuus rahvusringhäälingule politoloog ja poliitilise islami uurija Euroopa Ülikooli Firenze instituudi professor Olivier Roy kommenteerides president Emmanuel Macroni ettepanekuid võitluses islamistliku separatismi vastu.\n22:10 "Välisilm": sotsiaaldemokraatide naasmine võimule võib viia Rumeenia isolatsiooni [ERR Uudised] (07.12)\nRumeenia valimiste järel on küsimus, kas võimule jäävad moderniseerimismeelsed liberaalid või tulevad tagasi aasta eest oma kohalt pühitud sotsiaaldemokraatide nime all tegutsevad eurokriitilised endised kommunistid. Sotside-kommunistide rünnakud õigusriigi vastu nende valitsemise ajal on andnud põhjust kartuseks, et kui võimule pääsevad taas nemad, mängib Rumeenia ennast Euroopa Liidus samasugusesse isolatsiooni nagu Poola või Ungari, vahendas "Välisilm".\n22:10 "Välisilm": Bideni Hiina-poliitika ei saa erinema palju Trumpi omast [ERR Uudised] (07.12)\nMaailm jälgib endiselt hoolega, kuidas USA president Donald Trump oma valimiskaotusega toime tuleb. Samas on aeg vaadata juba ette, kuidas valitud president Joe Biden saab hakkama näiteks Hiina küsimusega.\n22:10 "Välisilm": kuidas jõuti EL-i eelarveläbirääkimistega tupikseisu? [ERR Uudised] (07.12)\nEuroopa Liidus on algamas juba eelarvekriisi neljas nädal. Poola ja Ungari pole endiselt nõus 1,8 triljoni euro suuruse pikaajalise eelarve ja taasterahastu kokkuleppega, mida nad veel juulis toetasid.\n22:10 Politoloog Olivier Roy: Ei ole aktsepteeritav, et riik määrab, kuidas uskli [ERR Uudised] (07.12)\n22:10 President Macroni võitlus islamistliku separatismi vastu kütab kirgi [ERR Uudised] (07.12)\nPrantsusmaa president Emmanuel Macron on kuulutanud sõja islamistlikule separatismile, mis püüab tema sõnul Prantsusmaal üles ehitada oma kontraühiskonda. Seda on kommenteeritud nii sammuna õiges suunas kui ka eksiteena ja õli tulle valamisena, mis teenib üksnes presidendi tagasivalimise kampaania eesmärke. Sel nädalal arutab Prantsusmaa valitsus vabariiklike väärtuste tugevdamise seaduseelnõu.\n22:05 "Välisilm" lahkas Etioopias puhkenud verist konflikti [ERR Uudised] (07.12)\nEtioopias puhkes umbes kuu aega tagasi keset koroonapandeemiat konflikt, kus kurjami rolli on sattunud Nobeli rahupreemia laureaat.\n21:40 Pärnu jõele rajati taliujumiskeskus [ERR Uudised] (07.12)\nTaliujumine on viimastel aastatel kõvasti populaarsust kogunud ja nii rajati Pärnu jõele suisa taliujumiskeskus. Seal saab riideid vahetada ja ka saunas käia. Sauna temperatuur ei ole küll üle 50 kraadi, sest külmast veest kuuma sauna minek ei mõju tervisele hästi.\n21:40 Anett Kontaveit paneb oma tennisekleidid heategevuslikule oksjonile [ERR Uudised] (07.12)\n"Ringvaates" oli külas tennisist Anett Kontaveit, kes on pannud müügile hulga oma tennisekleite, et koguda Varjupaikade MTÜ-le annetusi loomade kiibistamiseks.\n21:35 Teisipäev on päikeseline, kuid kõleda tuulega [ERR Uudised] (07.12)\nTeisipäeval on Eestis rohkelt päikest, kuid arvestada tuleb külma ja kõleda tuulega.\n21:25 Läti tugevdas kontrolli Eesti ja Leedu piiril [ERR Uudised] (07.12)\nLäti tugevdas esmaspäevast kontrolli Eesti ja Leedu piiril, et veenduda, et riiki sisenejad on end registreerinud elektroonilises andmebaasis. Piiri Läti ei sulge ja kõik Eestist Lätti viivad teed on avatud.\n21:25 Vanemuine pidi raha säästmiseks valima odavama muusikali [ERR Uudised] (07.12)\nPraegu Vanemuise teatris mängitava populaarse muusikali "Nunnad hoos" asemel soovis teater algselt lavale tuua kallima muusikali, mis otsustati liiga suurte kulude tõttu ära jätta. Ka "Nunnade hoos" muusikali ohustas ära jäämine, sest osa trupist jäi vahetult enne esietendust isolatsiooni.\n21:15 Tallinna ringraudtee projekti on nõus toetama nii Tallinn kui erafirmad [ERR Uudised] (07.12)\nSaue vald on järjekordne omavalitsus, mis toetab Tallinna ringraudtee eriplaneeringut. Ringraudtee viiks kaubaveo välja Tallinna kesklinnast. Projekti toetavad riik, Tallinna linn, eraettevõtted ja osa pealinnaga piirnevaid omavalitsusi.\n21:15 Terviseamet ootab Narva haiglasse appi arst-residente [ERR Uudised] (07.12)\nTerviseameti hinnangul on olukord Narva haiglas väga raske - meedikute väljalangemise tõttu on peatatud plaaniline ravi, samas COVID-patsientide hulk aina kasvab. Amet ootab abi teistelt haiglatelt ja eelkõige residentuuris õppivatelt noortelt meedikutelt.\n21:05 Epler saadab laiali metsanduse arengukava juhtkogu [ERR Uudised] (07.12)\nKeskkonnaminister Rain Epler otsustas esmaspäeval allkirjastatud käskkirjaga laiali saata metsanduse arengukava koostamiseks moodustatud juhtkogu, sest arutelu on muutunud laialivalguvaks.\n20:40 Rumeenia peaminister astus kehva valimistulemuse tõttu tagasi [ERR Uudised] (07.12)\nRumeenia peaminister Ludovic Orban teatas esmaspäeval, et astub pärast tema partei kehva tulemust üldvalimistel ametist tagasi.\n20:25 Mikk Saar: see pole minu jaoks probleem, et ma ei ole maailmakuulus [ERR Uudised] (07.12)\n"Ringvaates" oli külas saate "Maskis laulja" võitja Mikk Saar, kellega tuli muuhulgas juttu ka sellest, miks ta on muusikuna hoidnud pigem tahaplaanile.\n19:55 Arhitektuuriajaloolane Andres Kurg: monograafiaid ühest hoonest pole kuigi palju [ERR Uudised] (07.12)\nSaksamaa arhitektuuri-kirjastus ArchiTangle andis välja foto- ja esseeraamatu Arvo Pärdi keskuse hoonest.\n19:45 Soome lastekirjanik Mauri Kunnas: usun, et jõuluvanast enam ei kirjuta [ERR Uudised] (07.12)\nSoome tuntuimate lastekirjanike ja -kunstnike hulka kuulub Mauri Kunnas, kelle värske jõuluvana-lugu ilmus äsja korraga nii soome kui ka eesti keeles.\n19:15 Tallinnas Kopli peatuses süttis tramm põlema [ERR Uudised] (07.12)\nPolitsei teatel süttis esmaspäeva õhtul Tallinnas Kopli peatuses tramm põlema. Keegi kannatada ei saanud.\n19:10 Briti valitsus on valmis siseturuseadust muutma [ERR Uudised] (07.12)\nBriti valitsus teatas esmaspäeval, et on valmis kõrvaldama nn siseturuseadusest Brexiti lahkumislepet muutvad punktid, mis on viinud Euroopa Liidu poolsete õiguslike meetmeteni.\n19:05 Venemaal lendas õhku ilutulestikupood [ERR Uudised] (07.12)\nVenemaal Rostovi linnas lendas õhku ilutulestikukauplus, pakkudes kohalikele suurejoonelist vaatemängu.\n19:00 Sarkozy astus kohtu ette [ERR Uudised] (07.12)\nPrantsusmaa endine president Nicolas Sarkozy astus Pariisis kohtu ette süüdistatuna korruptsioonis.\n18:55 Barnier on Brexiti kaubandusleppe osas pessimistlik [ERR Uudised] (07.12)\nEuroopa Liidu pealäbirääkija Suurbritannia lahkumisläbirääkimistel Michel Barnier ütles, et on pigem pessimistlik uue kaubandusleppe osas Suurbritannia ja Euroopa Liidu vahel.\n18:50 Mihkel Poll: festivalil "Beethoven" saab ülevaate nii ühe helilooja kui ka kogu muusika arengust [ERR Uudised] (07.12)\n7. detsembril algas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias festival "Beethoven", millega tähistatakse legendaarse Saksa helilooja 250 sünniaastapäeva. Festivali eripäraks on aga see, et EMTA suures saalis mängitakse nädala aja jooksul ette kõik Beethoveni klaveri-, viiuli- ja tšellosonaadid.\n18:50 Jaak Joala monument tuleb algselt kavandatud kujul [ERR Uudised] (07.12)\nViljandi linnavalitsus ei nõustu enam kui 500 viljandlase rahvaalgatusega peatada Jaak Joala monumendi loomine.\n18:45 Terviseamet soovib Narva haiglale appi tuua arst-residente [ERR Uudised] (07.12)\nTerviseameti arvates võiks meedikute puuduse Narva haiglas korvata arst-residentide toel.\n18:45 Maaelukomisjon jätkab loomakaitset puudutava pöördumise arutamist veebruaris [ERR Uudised] (07.12)\nRiigikogu maaelukomisjon arutas loomakaitseteemalist kollektiivset pöördumist "Aitab!", mis anti riigikogule üle oktoobris.\n18:45 Eestis on hinnad langenud rohkem kui Euroopas keskmiselt [ERR Uudised] (07.12)\nEesti Panga ökonomisti Rasmus Kattai hinnangul on mitmekuise hinnalanguse taga erinevate energiakandjate ja teenuste odavnemine. Seejuures on hinnalangus Eestis olnud ulatuslikum kui Euroopas keskmiselt.\n18:40 MTÜ Elu Marsi toetuse kasutamist hakkab hindama riigihalduse minister [ERR Uudised] (07.12)\nEKRE ettepanekul riigikogu katuserahadest suurima summa saav abordivastane MTÜ Elu Marss plaanib raha kulutada teavituseks ja nõustamiseks. Kuigi tegemist on tervise- ja sotsiaalvaldkonna teemaga, siis ootamatult hakkab MTÜ-le antud raha kasutamist kontrollima hoopis riigihalduse minister, nagu oleks tegu regionaalse investeeringuga.\n18:40 Päevakaja (07.12.2020 18:00:00) [ERR Uudised] (07.12)\n18:30 Põlevkiviõli tootjad nõuavad riigilt Eesti huvide eest seismist [ERR Uudised] (07.12)\nEesti peab Euroopa Liidu kliimaaruteludes seisma oma riiklike huvide eest, sest kui heitkoguse ühikutega kauplemist karmistatakse, väheneb põlekiviõli abil loodav rahvuslik rikkus enam kui poole võrra, sedastavad põlevkiviõli tootjad valitsusele saadetud pöördumises.\n18:25 Arhitektuurivõistlusega otsitakse uut lahendust Sindi linnakeskusele [ERR Uudised] (07.12)\nTori vallavalitsus ja Eesti arhitektide liit kuulutasid välja arhitektuurivõistluse Sindi linnakeskusele parima arhitektuurse ideelahenduse leidmiseks.\n18:10 Prantsuse kirikurünnaku kahtlusalusele esitati süüdistused [ERR Uudised] (07.12)\nPrantsusmaal Nice'i kirikus kolm elu nõudnud pussitamise peamisele kahtlusalusele esitati esmaspäeval mõrvasüüdistus, teatasid terroritõrje prokurörid.\n17:20 Imre Sooäär asus riigikogu liikmeks [ERR Uudised] (07.12)\nKeskerakonna nimekirjas riigikogu valimistel kandideerinud, kuid erakonda mitte kuuluv Imre Sooäär andis ametivande ja asus riigikogu liikmeks.\n17:00 Gameboy Tetris ja Villemdrillem koroonaviirusest oma lugudes rääkida ei taha [ERR Uudised] (07.12)\nRäpparid Gameboy Tetris ja Villemdrillem andsid hiljuti välja ühise singli "Soolane Värska". Põgusalt puududatakse loos ka koroonaviiruse levikut, millest räpparid oma loomingus tegelikult kuigi palju rääkida ei taha.\n16:55 Politsei sai koroonareegleid eiranud pidude kohta kümmekond väljakutset [ERR Uudised] (07.12)\nPõhja prefektuuri politseinikud tegid nädalavahetusel reidi ligi 150-sse meelelahutusasutusse, võimalike pidude kohta tuli kümmekond väljakutset. Reidid toimusid ka mujal Eestis.\n16:55 Biden valis terviseministri kandidaadiks Xavier Becerra [ERR Uudised] (07.12)\nUSA valitud president Joe Biden ütles, et nimetab tervishoiu- ja sotsiaalteenuste ministri kandidaadiks senise California peaprokuröri Xavier Becerra.\n16:45 Ogier ei hüppa seitsmenda MM-tiitli puhul suurest rõõmust lakke [ERR Uudised] (07.12)\nSebastien Ogier võitis Monza ralli ning pälvis ühtlasi seitsmenda maailmameistritiitli. Prantslane on nüüd üks kahest rallisõitjast, kes on üldarvestuses esikoha pälvinud kolmes erinevad tiimis.\n16:40 Põlevkivitööstus: Euroopa peab kliimapoliitikas arvestama riikide eripäraga [ERR Uudised] (07.12)\nEesti Energia, Kiviõli Keemiatööstus ja Viru Keemia Grupp paluvad valitsuselt, et riik ei toetaks Euroopa Liidu regulatsioone, mis karmistaksid süsinikumaksupoliitikat. Põlevkivitööstuste hinnangul peaks poliitika arvestama riikide eripäraga ning süsinikuemissioonide vähendamine peaks Eestis toimuma laiapõhjalisel alusel.\n16:35 Prantsusmaa ei seo relvade müüki Egiptusele inimõiguste rikkumisega [ERR Uudised] (07.12)\nPrantsusmaa ei seo inimõiguste rikkumisi relvade müügiga Egiptusele, sest soovitakse tugevdada Kairo võimet võidelda terrorismi vastu.\n16:20 Piret Järvis-Milder: töö "Pealtnägijas" tõi alguses endaga ka pisaraid [ERR Uudised] (07.12)\nPiret Järvis-Milder on nüüdseks juba üheksa aastat "Pealtnägijasse" lugusid teinud, ent seal töö alustamine oli tema sõnul üsna raske.\n16:15 Leedu president kinnitas uue valitsuse [ERR Uudised] (07.12)\nLeedu president Gitanas Nauseda kinnitas esmaspäeval oma dekreediga uue valitsuse eesotsas peaminister Ingrida Šimonytega.\n16:00 Imre Sooäär: hirm on kõige nakkavam viirus [ERR Uudised] (07.12)\nHirm on kõige suurem pandeemia, kõige nakkavam viirus kogu maailmas. See on ärevust tekitav, immuunsüsteemi nõrgendav ja selget mõtlemist pärssiv. Peame tõusma kõrgemale oma hirmude kammitsaist ja julgema teha otsuseid armastusega, ütles Imre Sooäär enne riigikogu liikme ametivande andmist peetud kõnes.\n15:55 Sten Vendik. Omaette olemise ruum [ERR Uudised] (07.12)\nVõidujooksus sotsiaalselt kiireneva ajaga kipume me unustama üksinduse olulisust. Ka linnaruumi luues tasuks jätta kogukondlike paikade kõrval ruumi kohtadele, kus olla omaette, kirjutab Sten Vendik Müürilehes.\n15:45 Kolmas sild toob muutusi ka Pärnu südalinna [ERR Uudised] (07.12)\nPärnu linnavalitsus ja Eesti arhitektide liit kuulutasid välja arhitektuurivõistluse, et saada parim ideelahendus teatriesisele Keskväljakule ja Pika tänava piirkonnale.\n15:40 Raiestel ja Baskonial liigatabeli viimasega probleeme ei tekkinud [ERR Uudised] (07.12)\nEesti korvpallur Sander Raieste ja Baskonia teenisid Hispaania kõrgliigas võidulisa, kui koduväljakul alistati kindlalt San Sebastian Gipuzkoa 83:71 (21:17, 17:19, 21:18, 24:17).\n15:35 Raadiouudised (07.12.2020 15:00:00) [ERR Uudised] (07.12)\n15:35 Jaak Joala ausammas tuleb Viljandisse seni kavandatud kujul [ERR Uudised] (07.12)\nViljandi linnavalitsus arutas enam kui viiesaja linlase pöördumist, milles sooviti, et linnas ei avataks Jaak Joala ausammast skulptor Mati Karmini poolt kavandatud kujul.\n15:35 Venemaa tugevdab Kaliningradis sõjalist kohalolekut [ERR Uudised] (07.12)\nVenemaa hinnangul on NATO sõjaline võimsus Läänemerel kasvanud ja seepärast tugevdatakse Kaliningradis asuvaid sõjajõude.\n15:30 Põlevkivitööstus: Euroopa peab kliimapolitiikas arvestama riikide eripäraga [ERR Uudised] (07.12)\n15:25 Imre Sooäär otsustas riigikogusse minna [ERR Uudised] (07.12)\nKeskerakonna nimekirjas riigikogu valimistel kandideerinud Imre Sooäär andis esmaspäeval ametivande ja asus riigikogu liikmeks.\n15:00 Kõige enam on Eestisse koroonaviirust sisse toodud Venemaalt [ERR Uudised] (07.12)\nTerviseameti andmetel on Eestisse koroonaviirust sisse toodud enim Venemaalt, millele järgnevad Ukraina ja Soome. Viimastel nädalatel on viirust välismaalt sisse toodud 364 korral.\n14:50 Piltuudis: Kai kunstikeskuse ees avati valgusinstallatsioon "Loojang" [ERR Uudised] (07.12)\n6. detsembrist on Noblessneri sadamalinnakus avatud kunstnikeduo Spectra & Space (Mariliis Kundla ja Mihkel Pajuste) valgusinstallatsioon "Loojang". Kai kunstikeskuse eestvedamisel valminud installatsiooni inspiratsiooniks on Noblessneri päikeseloojang, mis sai paljudele möödunud suve sümboliks.\n14:45 Raul Rebane: parim aeg helistada emale [ERR Uudised] (07.12)\nMõnele võib tunduda pühaduseteotusena, et kriisi ajal räägitakse meelelahutusest. Pean seda teemat siiski oluliseks. Koroonaviirus on enamikule meist toonud kaasa meie meelelahutusharjumuste muutusi rohkem kui miski muu viimase 30 aasta jooksul, arutleb Raul Rebane Vikerraadio päevakommentaaris.\n14:35 Kaheksanda korruse rõdult alla kukkunud Märt Sults: mul oli siis vist liiga vara surra [ERR Uudised] (07.12)\nÜlikoolis teisel kursusel olles kukkus Tallinna Kunstikooli direktor Märt Sults kaheksanda korruse rõdult alla. Tõenäosus sedasi kukkudes surma saada oli suur, ent Sults jäi siiski elama ja nii on tal nüüd aastas justkui kaks sünnipäeva.\n14:05 Keelekommentaar. Kinni on! [ERR Uudised] (07.12)\nKindlasti teate laulusõnu "Olen sinu küljes kinni…", mida laulis kunagi Henrik Sal-Saller, mida muu seas võib tõlgendada tähenduses "olen sinuga tugevalt seotud", kirjutab Egle Heinsar keelekommentaaris.\n14:05 Riigikantselei avalikustas poodidele rakenduva piiranguvalemi [ERR Uudised] (07.12)\nAlates laupäevast kehtivad kauplustele valitsuse kehtestatud piirangud, mille kohaselt on müügi- ja teenindussaalides lubatud kuni 50-protsendine täituvus ning lisaks tuleb järgida 2+2 reeglit. Juba esmaspäeval avaldas riigikantselei sotsiaalmeedias ka valemi, mille järgi kaupmehed peaks toimetama.\n13:55 Leedu karmistab veelgi koroonapiiranguid [ERR Uudised] (07.12)\nLeedu valitsus otsustas karmistada alates kolmapäevast veelgi koroonapiiranguid ja pikendada nende kehtivust aasta lõpuni.\n13:45 Leedus lisandus 1386 nakatumist ja 11 koroonasurma [ERR Uudised] (07.12)\nLeedu tervishoiuministeeriumi teatel nakatus möödunud ööpäeval koroonaviirusesse 1386 inimest, suri 11. Lätis lisandus 207 nakatumist ja 10 inimest suri.\n13:40 "Teatrivaht": Tartu Uue Teatri "Anne lahkub Annelinnast" meenutab "Annie Halli" [ERR Uudised] (07.12)\nVeebisaates "Teatrivaht" rääkisid Valle-Sten Maiste ja Meelis Oidsalu Tartu Uue Teatri lavastusest "Anne lahkub Annelinnast" (autor-lavastaja Ivar Põllu) ning "Mängu ilu" (lavastaja Andreas Aadel).\n13:10 Prantsusmaa imaam Tareq Oubrou usub islami kohanemisse läänes [ERR Uudised] (07.12)\nSeaduste loomine islamiäärmusluse ja tavalise islamisusu praktika eristamiseks on keerukas, ütles rahvusringhäälingule liberaalse islami eestkõneleja Prantsusmaal Bordeaux suurimaam Tareq Oubrou, kommenteerides president Emmanuel Macroni ettepanekuid võitluses islamistliku separatismi vastu. Oubrou usub, et islam kohaneb ja integreerub Prantsusmaal, aga see võtab aega.\n12:55 Katuserahade nimekiri läheb riigikogus muutusteta hääletusele [ERR Uudised] (07.12)\nEsmaspäeval läbis rahanduskomisjoni istungi riigieelarve regionaalsete investeeringute ehk niinimetataud katuserahade nimekiri. Plaanitud nimekirjas muudatusi ei tehtud.\n12:50 Katuserahade nimekiri läheb muutusteta suurde saali hääletusele [ERR Uudised] (07.12)\nEsmaspäeval läbisid rahanduskomisjoni istungi riigieelarve regionaalsete investeeringute ehk niinimetataud katuserahade nimekiri. Plaanitud nimekirjas muudatusi ei tehtud.\n12:50 Ülemiste keskuses käis nädala lõpus 30 protsenti vähem külastajaid kui mullu [ERR Uudised] (07.12)\nKauplustele ja kaubanduskeskustele kehtib laupäevast nõue, et seal olevate inimeste arv ei tohi ületada 50 protsenti ruumi täituvusest.\n12:30 Raadiouudised (07.12.2020 12:00:00) [ERR Uudised] (07.12)\n12:30 Lõuna-Eesti omavalitsused soovivad noorsootöö jaoks lisaraha [ERR Uudised] (07.12)\nLõuna-Eesti omavalitsused soovivad riigilt lisaraha noorsootöö korraldamiseks.\n12:30 Teisipäeval langeb õhutemperatuur kuni miinus viie kraadini [ERR Uudised] (07.12)\n12:30 Saksamaa suurendab riigivõlga [ERR Uudised] (07.12)\nSaksamaa järgmise aasta plaanitav eelarve suurendab riigivõlga kahekordseks. Raha hakatakse tagasi maksma 2023. aastal.\n12:20 Arvustus. Apokalüptikat kõigis värvides [ERR Uudised] (07.12)\nMarek Tihhonov "Maailmalõpu päevik" Fantaasia 2020 124 lk\n12:20 Intensiivikohtade täitumine toob ümberkorralduse haiglaravile pääsemises [ERR Uudised] (07.12)\nKui koroonaga nakatumine jätkub senises tempos, saavad haiglate intensiivravikohad juba detsembri lõpuks täis. See viib ravikorralduse uuele tasemele, kus koroonahaigeid ei vaadelda enam muudest haiglaravi vajajatest eraldi, vaid kõik hospitaliseeritavad läbivad triaaži ühtsel põhimõttel - ravile pääseb see, kelle olukord on raskem, sõltumata diagnoosist.\n12:10 Eurovisiooni fännidele meeldivad Eesti Laulult enim Uku Suviste ja Jüri Pootsmanni lood [ERR Uudised] (07.12)\nLaupäeva õhtul avalikustati kõikide Eesti Laulu poolfinalistide võistluslood ning usinamad Eurovisiooni fännid on lood juba pingeritta sättinud. Pingerivide esiotsa on kõige sagedamini jõudnud Uku Suviste ja Jüri Pootsmann.\n12:00 Tallinn soovib Rail Balticu terminali ehitamisel rajada uusi läbilaskekohti [ERR Uudised] (07.12)\nTallinna linnapea Mihhail Kõlvarti hinnangul tähendab Rail Balticu rajamine Ülemistele liikluskoormise suurenemist, mistõttu tuleks rajada praeguse raudtee alla juurde läbilaske kohti.\n11:55 Kaitseministeerium otsib kahte uut asekantslerit [ERR Uudised] (07.12)\nKaitseministeerium kuulutas välja konkursi kaitseplaneerimise ja ka uue kaitsevalmiduse asekantsleri ametikohale, kuhu kavatseb kandideerida Meelis Oidsalu.\n11:45 Pärnits: kaubanduskeskustes võivad inimesed tunda end ohutult [ERR Uudised] (07.12)\nKaubanduskeskustes mööduvad inimesed üksteisest üsna kiirelt ning viirust tuleb seal karta oluliselt vähem kui näiteks baarides, ütles Ülemiste keskuse juht Guido Pärnits.\n11:35 Suurbritannia ja EL jätkavad Brexiti läbirääkimisi [ERR Uudised] (07.12)\nSuurbritannia ja Euroopa Liit jätkavad sellel nädalal Brexiti kaubakokkuleppe läbirääkimisi. Mitmed võtmeküsimused on endiselt lahtised ja võimalik on brittide lahkumine ilma lepinguta.\n11:35 Fotod: Rakveres on tänavu kaks teineteisega konkureerivat jõulupuud [ERR Uudised] (07.12)\n11:35 Tallinna Ülikool avas punkti- ja võiduarve [ERR Uudised] (07.12)\nPühapäeval peeti naiste Eesti meistrivõistlustel üks mäng, kui vastamisi läksid Tallinna Ülikool ja mõned nädalad tagasi TalTech/Tradehouse'i võitnud Audentese SG /Noortekoondis.\n11:10 Linnateater toob välja prantsuse lavastaja Pascal Rambert'i "Õed" [ERR Uudised] (07.12)\nTeisipäeval, 8. detsembril esietendub Salme kultuurikeskuse värskelt valminud väikesel laval esimene teatrilavastus. Pascal Ramberti kirjutatud ja lavastatud perekonnaloos "Õed" astuvad üles Külli Teetamm ja Evelin Võigemast, näidendi tõlkis Triin Sinissaar.\n10:55 Aivar Kulli ajalootund. Solženitsõn kui religioosne mõtleja [ERR Uudised] (07.12)\nAivar Kull avab Vene kirjanik Aleksandr Solženitsõni alakajastatud religoosset tausta.\n10:55 Ratast asendab Ülemkogul Läti peaminister [ERR Uudised] (07.12)\nLähikontaktsena isolatsioonis olevat Eesti peaministrit Jüri Ratast asendab aasta viimasel Euroopa Ülemkogul Läti peaminister Krišjanis Karinš.\n10:45 Helen Tammemäe: hüvasti, 2020! [ERR Uudised] (07.12)\nVaevalt et leidub palju neid, kes lõppevat aastat taga igatsema jäävad. Juhtunud on rohkelt halbu asju ja nagu tavaks, ikka kõik korraga. Aga olgugi et rahvasuus on 2020. aasta tembeldatud üheks lähiajaloo halvimaks, juhtus tänavu siiski ka üht-teist head, kirjutab Helen Tammemäe algselt Müürilehes ilmunud kommentaaris.\n10:15 Ida-Virumaa taliujujate tingimused muutuvad Vokas aina paremaks [ERR Uudised] (07.12)\nIda-Virumaa taliujumispealinnaks on kujunenud Toila valla Voka alevik, kuhu kogunevad iga ilmaga ujujad nii lähemalt kui kaugemalt, teatasid Terevisooni uudised.\n10:15 Biden kavatseb lõpetada piiritara ehitamise [ERR Uudised] (07.12)\nUSA presidendiks valitud Joe Biden on lubanud lõpetada tara ehitamise USA-Mehhiko piirile.\n10:15 Patrail ja Jaanimaa jätkasid kahel rindel võidukalt [ERR Uudised] (07.12)\nVälismaal leiba teenivate Eesti käsipallurite hulgas oli eriti edukas nädal kolmel , kes seitsme päevaga kaks võitu said. Dener Jaanimaa ja Mait Patrail võidutsesid nii koduses liigas kui ka eurosarjas ning Martin Grištšuk kirjutas kaks võitu tabelisse juurde Tšehhimaa kõrgliigas.\n10:00 Otse kell 15: Sooäär riigikogu ees ja Epler vastab arupärimistele [ERR Uudised] (07.12)\nEsmaspäevase riigikogu istungi alguses saab parlamendis ametivandeks sõna uus liige Imre Sooäär, samuti vastab arupärimistele keskkonnaministeer Rain Epler (EKRE). Kell 15 algavat istungit saab otsepildis jälgida portaalis ERR.ee.\n09:55 Sarapuu: Imre Sooäär asub riigikogu liikmeks [ERR Uudised] (07.12)\nKeskerakonna nimekirjas riigikokku kandideerinud Imre Sooäär asub esmaspäeval Kalev Kallost vabanenud kohale riigikogu saadikuks, kinnitas Keskerakonna fraktsiooni esimees Kersti Sarapuu. Sooäär ise endiselt tõrgub selgelt ütlemast, kas ta võtab ameti vastu või loobub.\n09:50 Andres Roots & Red Mouth avaldasid uue loo "In the Dark" [ERR Uudised] (07.12)\nUSA laulja Eric "Red Mouth" Gebhardt ja Tartu kitarrist Andres Roots avaldasid uue loo "In the Dark", mille kitarripartii salvestati Tartus ja vokaal Muscle Shoalsi helistuudios Alabamas.\n09:40 Otse kell 15: Arvo Pärdi keskus esitleb raamatut keskuse arhitektuurist [ERR Uudised] (07.12)\nHispaania arhitektide ning Arvo Pärdi keskuse koostöös valmis foto- ja esseeraamat Arvo Pärdi Keskuse hoonest, mille esitlus toimub esmaspäeval, 7. detsembril kell 15 ERR-i kultuuriportaalis otseülekandena Arvo Pärdi keskusest.\n09:25 Raadiouudised (07.12.2020 09:00:00) [ERR Uudised] (07.12)\n09:20 Eero Merilind: laenurahaga võiks rahvale tervist juurde osta [ERR Uudised] (07.12)\nPaljud riigid on võtnud jõuliselt laenu ning alles hiljuti tuli teade, et Saksamaa kaalub samuti suuremahulise laenu võtmist. Ajal, mil koroonakriis on jätmas elule ja majandusele suurt jälge, tuleb olla eriti mõistlik ning kaaluda, kas tulla toime oma rahadega või hakata raha juurde laenama, kirjutab Eero Merilind.\n09:15 Otse kell 15: Sooääre ametivanne ja Epler vastab arupärimistele [ERR Uudised] (07.12)\nEsmaspäevase riigikogu istungi alguses annab parlamendis ametivande uus liige Imre Sooäär, samuti vastab arupärimistele keskkonnaministeer Rain Epler (EKRE). Kell 15 algavat istungit saab otsepildis jälgida portaalis ERR.ee.