Kurjad keeled ehk sõnadel on jõud - Kai pimeduses kobamas\nKai kolmapäev, 14. detsember 2016 27 kommentaari ikkagi inimene , inimesed , minu privaattsoon , mure , mõtisklus , perekond , suhted , õnnetu Edit\nMa pole päris kindel, aga mul on selline karvane tunne, et olen varasemaltki sarnase küsimuse siin tõstatanud. Küll juba ammu ja üldsegi teises kontekstis, aga siiski: miks inimesed nii kurjad on?\nMa isegi ei arva, et inimesed, kes teistele kurjasti või pahasti nähvavad, et see ongi nende olemus. Eks meil igal ühel on elus kordki läinud kops üle maksa ja sõnad justkui iseenesest lendavad üle huuli. Paraku nende inetute sõnadega on see lugu, et ükskõik, kui palju Sa pärast andestust ka ei paluks või kahetseks, siis lendu lastud sõnu ei saa enam tagasi võtta, . Ja sõltuvalt sellest, kui paks on tolle teise inimese nahk, hakkavad need sõnad ühel või teisel määral meid piinama, vaevama, mõjutama, sisemiselt purustama.\nMõned sõnad on sellised, mis teevad vaid korra haiget või ainult kergelt riivavad ja kui olukord on möödas, siis ununevad koos leppimistega. Kuid on sõnu, mis ei kustu enam iial, vaid just vastupidi, neil on pigem kombeks saata Sind sihikindlalt terve Su ülejäänud elu. Mitte küll õnneks igapäevastes toimetustes, kuid need on seal kuskil alati olemas ja alati valmis Sind uuesti enda alla matma. See on nagu vees hulpiv sitt. Me ei näe alati seda, kuid teame, et kuskil see haisev pask ikka ujub. Küsimus on lihtsalt selles, et millal me sellega taas kokku puutume.\nHuvitav on see, et kui mingi suvaline mats tänavalt ütleb Sulle kehvasti, siis pole nagu hullu, suht pohlad, kui nägu vingus nimetab Sind tõpraks või litsipurakaks. Sellistel puhkudel saab alati endale ise õlale patsutada ja öelda, et see inimene ei tea, mis iba suust välja ajab, ta ju ei tunnegi Sind. Kuid samas, kui just sel samal hetkel on Su elus mingitsorti keerulisem periood ja inimesed pole just eriti lahked häid sõnu jagama, siis võib isegi kontvõõra suvaline kommentaar klombi kurku tuua. Kuid üldises plaanis jätab võõra kobin pigem tuimaks või mõnikord ajab suisa naerma ja mõtled, et no mis kärbes seda tüüpi nüüd persest hammustas. Kuid eks kõige enam teevad haiget meile ikka lähedaste öeldud ja ütlemata sõnad. Need lihtsalt sööbivad igaveseks Su südamesse ja mällu. Neil on kombeks end väga mugavasti end sisse seada Sinu kõige sügavamatesse mälu- ja südamesoppidesse, punuvad endale sellise mõnusa pesakese ja kui õige aeg käes, siis kargavad välja kust tahavad ja kukuvad halastamatult lammutama.\nMulle on minu elu jooksul nii mõndagi öeldud, mida ma ei suuda unustada. Ma tahaksin, aga see pole võimalik. Ma olen proovinud, aga pole suutnud. Ma ei kanna nende inimeste peale vimma ega pahameelt, sest mõistan, et miski minus ärritas neid niivõrd palju, et need sõnad lihtsalt lipsasid üle huuli, aga küsimus, mis mind jääb elupäevade lõpuni kummitama on see: kas nad mõtlesid neid sõnu siiralt?\nKas ma tõesti olen imbetsill, perekonna mädapaise, raibe, maailmanaba, sitapea, t*rapea. Milline inimene, õigemini lähedane inimene üldse ütleb teisele selliseid iseloomustavaid sõnu, ah? Mis õigusega? Vanemliku õigusega, õiglustunde õigusega, haavunud inimese õigusega, millise õigusega?\nMulle nendest enamus ränkadest iseloomustavatest sõnadest öeldi aastaid-aastaid tagasi, kuid ikka ja jälle nad tulevad ja löövad mu põlvili. Võib-olla nad jäävadki senikauaks tulema kuni ma mõistan, mis on nende sõnade ajendiks ja mida peaksin endas ja oma käitumises muutma. Või kas asi on ikka minus? Võib-olla on probleem nendes inimestes endis, kes selliseid iseloomustavaid sõnu mõtlematult teiste suunas pilluvad? Ma ei tea.\nMa tunnistan, et olen minagi ju vigu teinud oma elus, kes ei oleks, eksole, kuid minu õrna hinge jaoks need on ja jäävad liiga karmideks sõnadeks, mida lihtsalt alla neelata. Ma isegi ei tuleks selle peale, et võõrastele inimestele nii öelda, veel vähem oma kallitele inimestele. Sa reaalselt tunned, mismoodi need sõnad tugevate hoopidena Su vastu põrkuvad ja siis mõtled, et see ei ole praegu see inimene, keda Sa armastad, keda kalliks pead ja kellest hoolid, vaid see on mingi viha ja kurjus, mis on matnud inimese enda alla.\nNeed negatiivsed sõnad on nagu raudnaelad, mida Su südamesse ükshaaval toksitakse. Sa võid need hiljem eemaldada ja minema visata, aga armid jäävad ikka alles. Mõelge sellele, kui järgmisel korral tahate lähedasele või võõrale inimesele oma valu, pettumust või viha verbaalselt väljendada. Eks seda on lihtsam öelda kui teha, kuid ma tahaks loota ja uskuda, et me suudame järgmine kord sõnasabast kinni haarata ja eriti veel siis, kui teine inimene sulaselges eesti keeles ütleb, et see teeb haiget.\nMulle tohutult meeldib see võrdlus inimhinge ja kleidikese vahel. Kui me siia ilma sünnime, siis meie hing on puhas ja ilus nagu armas suvekleidike, kuid iga selline pahatahtlik sõna või käitumine lõhub me hinge. rebestaks või lõikaks justkui kääridega hingest tükikese välja, aga mis sellest "kleidist" niimoodi siis lõpuks järgi jääb. Räbaldunud, katkine ja määrdunud narts, meie hing.\nTekst sai nüüd üpris korralikult metafoorilisi näiteid täis tikitud, aga nii tundub kogu see kirjeldus palju kujundlikum ja mõistetavam. Kas teile on kunagi öeldud midagi sellist, mis on jäänud hingele või kas olete äkki ise kellegile nii halvasti öelnud, et see on jäänud hinge närima? Või äkki on teil mõni nõuanne, mismoodi sellistest ütlemistest üle saada?\nAve 14. detsember 2016 22:50\nJaa mulle on. Nimelt mäletan vist elu lõpuni seda jõuluõhtut, mil ma olin 5ne või 6ne. Ma ei osanud mingit kinki pakkida nii, nagu ema seda nõudis ja sellepeale käratas ta kuradi lehm raisk. Praegu see kõlab totralt, aga igal jõuluõhtul meenub mulle taas see seik. Väga suurt valu teeb see siiani.\nKai 14. detsember 2016 23:37\nEi kõla sugugi totralt. Mul oli sarnane olukord...\nMa oma vanust ei mäleta, aga suutsin koduvõtme ära kaotada ja siis mu ema käratas vihaselt keset tänavat: "Imbetsill!".\nVäikese tüdrukuna läks see mulle kohutavalt hinge ja teeb siiani aeg-ajalt haiget.\nAnonüümne 14. detsember 2016 23:11\nUuh.. Palju asju on öeldud.\nLapsepõlves: Et ma olen igav inimene. Lisaks veel riideruumis olevad sildid "Küürakas lits". Öeldud et mu nägu on nagu perse (Oma arvates ma kole pole 😁) Pole siiamaani nendele inimestele (ehk peaaegu kogu klassile) andestanud. Ei mõtle iga päev sellele aga meelde tuleb ikka vahel. Ja teeb haiget ka.\nKõige hullem asi - Et ma olen debiilik . Seda ütles väga lähedane inimene.\nJa otse näkku on öeldud et "Mind ei huvita sinu arvamus" Lahendasime mingit konflikti ja minujaoks võõras inimene kaitses mu tuttavat ning ütles nii. Kusjuures meesterahvas. See oli väga solvav. Ta tegi seda kogu seltskonna ees. Kes olid kõik peaaegu võõrad. Superhea "esmamulje".\nNeid asju on kindlasti veel palju aga rohkem ei meenu hetkel.\nKai 14. detsember 2016 23:52\nOh, koolikiusamine on üks kohutavamaid asju siin planeedil ja jätavad eluks ajaks jälje kiusatava hinge. No ja nendest kõige hullematest tsenaariumitest ma parem rääkima ei hakkagi...\nMulle nii rängalt pole kunagi öeldud. Diabeedi tõttu on mind küll teiste laste poolt narkariks kutsutud ja kuna olin kooli ajal suts pontsakam, siis paaril korral hõigati "rase oled vä?!"\nTjah, kuid nii palju alandusi pole mina tõesti pidanud taluma ja alla neelama nagu Sina :(\nSa oled vapper ja tugev isiksus! :)\nAnonüümne 15. detsember 2016 01:40\n😊 Tänan. Aga veidi rõõmsamast teemast ka - Su blogi on huvitav ja hea on teada et on olemas häid, rõõmsaid ja positiivseid inimesi nagu Sina 😊\nKai 15. detsember 2016 13:47\nMa olen üldiselt jah selline paratamatu optimist ;)\nAnonüümne 14. detsember 2016 23:53\nNo ma ei tea. Kui ma nyyd õieti aru saan, siis need sõnad on öeldud su vanema (te) poolt. Kuidas saab keegi oma lapsele niisuguseid asju öelda (maailmanaba ehk välja arvata) ??? Mis olekus peab vanem selleks olema või mida see laps korda saatma ?? Issand. Jah, olen ise ka ema. Igatahes, kes iganes see lahedane sul poleks, niisugustest sõnadest saab yle väga lihtsalt : see ei ole inimene, kes midagi taolist oma kallile suudab oelda, see on mingi...ollus. Ja seega selle olluse tekitatud müra ei loe kyll absoluutselt. Mitte rohkem kui mõne suvalise tänaval kohatud tegelase sõnad. Loogiline, kas pole ? Ära otsi põhjust, seda ei ole voimalik leida. Niisuguseid asju ei ole yhelgi vanemal õigust oma lapsele öelda. Ja oledki yle saanud. Pai !!\nKai 15. detsember 2016 13:51\nAitäh, pai oli hea! ;)\nSee "maailmanaba" ei ei pruugigi esiti võib-olla tundudagi kuidagi halvasti, aga kuna olukord oli selline pingeline ja väga suur vaidlus oli üleval, siis see oli pigem mõeldud nagu ma oleksin egoist, kes teiste arvamusest ei hooliks jne, kuigi see pole ju absoluutselt nii. Ja kuna ma ise end egoistiks ei pea või enesekeskseks inimeseks, siis kuidagi ikka puges naha vahele.\nAnonüümne 15. detsember 2016 00:13\nUskumatu, et mõni lapsevanem võib nii öelda. End peab ikka natukene kontrollima, mitte ütlema mida sülg suhu toob.\nIse olen koolikiusamist talusin mitu aastat. Õnneks verbaalselt, aga sõnad suudavad ka haiget teha. Enesehinnang on siiamaani vahepeal madal, aga see kogemus tegi mind tugevamaks ja tean, et kui vaja saan üksi hakkama.\nKai 15. detsember 2016 13:54\nMõned leiavad, et füüsiline vägivald on kõige hullem, kuid mina olen seisukohal, et verbaalne võib vahel inimest rohkemgi lõhkuda.\nAvelyK 15. detsember 2016 01:08\nKai 15. detsember 2016 13:57\nAvely, miks oma kommentaari eemaldasid? :)\nMa just mõtlesin, et vastan DSulle, et ma ei usu, et kedagi sellega solvad. Eks iga inimene peab ise õppima ja mõtlema, mida ja kellele ütleb.\nAvelyK 15. detsember 2016 19:05\nhaha, kustutasin jaa, hakkasin mõtlema et mu tegelik mõte oli sama mis siin teistelgi, et kui keegi nii ütleb teisele inimesele, siis tähendab see tavaliselt seda et ütleja on ise katki. mitte viga ei ole Sinus või kelles iganes kellele nii öeldakse. jah, nad on katki, aga samas see ei anna õigust nii öelda...ole katki või ära ole.\nNele 15. detsember 2016 10:02\nLapsepõlvest ja noorukieast on hinges päris palju okkaid ja ebameeldivaid lauseid. Aga mina lohutan end pigem sellega, et teistele (teadlikult) haiget tegevad inimesed on reeglina ise katki ja õnnetud. Ja haige inimese peale ju ei pahanda ,et ta haige on...\nKai 15. detsember 2016 13:58\nJah, hea tähelepanek! :)\nVäike Haldjas 15. detsember 2016 10:19\nMulle on ka igasugu asju öeldud. On nimetatud pugejaks, väärakaks, lombakaks, lehmaks, litsiks, värdjaks, lolliks... Kõik need sõnad on teinud väga haiget aastaid ja aastaid olen paljuski kohelnud end nende järgi sest mine tea ehk teistel ongi õigus. Kusagile on jäänud mind need varitsema ja mõjutanud tugevalt mu valikuid. Nüüd aga olen jõudnud arusaamani, et sellised ütlejad on ise seest katki. Kui midagi halvasti öeldakse, siis põhjusega, aga see põhjus on nende sisemisest probleemist tingitud. Ja isegi kui midagi ongi tõsi siis on ainult ikkagi enda teha kuidas sellesse suhtuda. Teiste suhtumise üle võimu ei ole, küll aga enda oma. Jah eks mõningal juhul see vajab ka enne teise suhtes süvenemist, mis põhjusel halvasti öeldi. Seal taga võib olla usaldamatust, haiget saamist, pettumust, hirmu, ebakindlust, kadedust jne. Muutes suhtumist ja omades mõistmist muutub sõnade mõju.\nKai 15. detsember 2016 14:01\nSa kirjutasid lihtsalt nii kümnesse. Tahaks Sind selle eest kohe kallistada! :)\nVäike Haldjas 15. detsember 2016 22:08\nAww, kallistan mõttes vastu! :)\nnotsu 16. detsember 2016 02:14\nOo jaa, tuttav tunne - mine tea, äkki teistel on õigus.\nKoolikiusamise kohta arvan nüüd tagantjärgi ise, et seal on vähem sellist suurt tulist viha, rohkem üldist rusuvat õhkkonda ja tülpimust. Ja kombinatsioonis laste süüdimatusega - nad ei oska veel nii hästi teiste tunnete peale mõelda kui täiskasvanud, "theory of mind" pole veel selles vanuses küllalt arenenud - võib see tülpimus anda tulemuseks kellegi kiusamise, sest midagi targemat pole meelelahutuseks teha.\nMa olen tagantjärgi mõelnud, et mõni üksik asi, mida mulle öeldi, võis tehniliselt võttes isegi tõene olla, aga see ei ole oluline. sest need tõesed ütlemised ei olnud ju mõeldud info edastamiseks, vaid ikkagi ründamiseks. Selles mõttes ei ole vahet, kas tõene või väär, valiti suvalisi lauseid, mida tundus lahe öelda ja millega võis loota, et saab reaktsiooni kätte.\nMis füüsilisse vägivalda puutub, siis mõnikord on see vaimse vägivalla erivorm. Ma ei mõtle kaklust, kus inimestel keevad tunded üle ja nad lähevad üksteisele kätega kallale, vaid seda, kus füüsilised rünnakud on mõeldud just selleks, et teisele koht kätte näidata. Et näidata: "Me võime seda sinuga teha".\nAnonüümne 15. detsember 2016 10:48\nJah ka minu ema öelnud või karjunud mulle lapsena selliseid sõnu, mis vahel siiani hinge kraabivad. Vahel tahaks emale hinge pealt ka ära rääkida, et ta tegi mulle kunagi väga haiget. Aga nüüd täiskasvanuna ma tean, et ema on pea kogu oma elu olnud depressiivne ja alati ei osatud talle õigel ajal õiget ravi määrata, ning tean, et stabiilse psüühikaga ta poleks mulle neid sõnu öelnud. Aga samas ei julge rääkida talle, mis jälje see kõik jättis, sest kardan vanad haavad ka tema hinges lahti rebida ja siis võib ta jälle musta auku kukkuda. Nii et pigem ma lepin oma hinges kogu minevikuga ja teen rahu, kui teen emale omakorda haiget.\nKai 15. detsember 2016 14:10\nJaah, ma olen ka korduvalt mõelnud, et äkki peaks istuma nende lähedastega ükskord rahulikult maha ja rääkima, millised välja öeldud sõnad mind tänaseni kummitavad. Ja täiesti võimalik ju, et nemad ise ei mäletagi enam, et oleks üldse miskit sellist välja paisanud. Mul on samuti see tibatillukene hirm, et äkki see jutuajamine põhjustab mingisuguse madalseisu, rebib nende toonased haavad lahti ja lõpptulemusel panen neid lihtsalt süüdlaslikult tundma, mis on absoluutselt minu viimane soov.\nritsik 15. detsember 2016 12:05\nNeed, kes oma lähedastele selliseid asju ütlevad, on ise väga katki ja ilmselt ise samasugust kohtlemist tunda saanud.\nAndeks anda on lihtsam, kui nende inimestega harva kokku puutud.\nMu vanemad pole mind kunagi sõimanud, aga eks on minulgi teemasid, mis täiskasvanuna ümbermõtestamist vajasid. Ju nad teistmoodi ei osanud ja laps ei oska end ju kaitsta. Aga see laps on nüüd suur ja saab aru, mis tema kohta öeldust on tõsi, mis kõigest ütleja enda probleemidest sündinud.\nKai 15. detsember 2016 14:20\nSee on jah hästi oluline, et inimene täiskasvanuks saades teaks oma väärtust ja ei laseks mõjutada end kõiksugu rumalatest välja ütlemistest, kuid ma arvan, et ükskõik, mis eluperioodil on keegi kehvasti nähvanud ja see on hinge läinud, siis nendel kõige hullematel madalseisudel tulevad need sõnad ja teod tahest tahtmata inimesi kummitama.\nOletame, et inimene kaotab töö, abielu läheb lörri, suhted lähedastega pole kiita ja üldse miski nagu ei suju ja siis kössitad õhtul korteris üksi diivaninurgas, vaikus ja pimedus on maad võtmas ja siis hakkavad need mustad mõtted võimust võtma ja lõpuks hakkab inimene ise endale sisendama, et ongi nii, kõik on tõsi, mida inimesed on talle öelnud.\nAnonüümne 15. detsember 2016 13:02\nMu lapsel oli vahepeal selline kiuslik periood, kui käis ja kiusas kõiki. Ta ilmselgelt ei teinud seda pahatahtlikult vaid talle tundus, et teeb nalja. Aga see läks kõigi teiste jaoks nii tüütuks ja ebameeldivaks. Ja kui talle ütlesin, et lõpetagu ära, siis ei kuulanud ta mind. Lõpuks sai mõõt täis ja ma ikka väga pahaselt käratasin talle, et sa oled vastik kiusaja. Laps jäi selle peale vaikseks. Mõtles natuke ja küsis, emme, kas ma olen sinu jaoks ka vastik. Ja siis ma sain aru, mida ma öelnud olin. Appike!!! Mul oli olnud raske rasedus ja ma olin nii paljuJumalalt palunud, et me selle lapsekese ikka saaks ja temaga kõik hästi oleks. Ta on olnud meile nii suureks õnnistuseks. Ja nüüd ma ütlesin sellised sõnad. Tegelikult ei mõelnudki ma ju seda, et ta on vastik kiusaja vaid, et see, et ta kiusab, on vastik. Palusin tema käest vabandust ja Jumala käest ka, nende sõnade pärast ja lapsega koos palvetasime ja nutsime ja see oli üks suuremaid kahetsusi üldse mu elus. Nii et, mõnikor me lihtsalt väljendame end valesti. Ma ei õigusta end kuidagi ega ka Su vanemaid, aga lihtsalt, meil kõigil ei pruugi olla nii head eneseväljendusoskust, et öelda asju õigesti. Kallis Kai, ehk Su vanemad ei mõelnud seda päris nii, nagu see välja kukkus.\nKai 15. detsember 2016 14:22\nNii armas ja siiras lugu :)\nMul on hea meel, et selline välja ütlemine sai teie vahel lahendatud ja et laps teab nüüd, et mitte tema pole vastik, vaid käitumine oli vastik. Need on tõesti kaks väga erinevat asja.\nAnonüümne 15. detsember 2016 16:19\nMulle on ka öeldud igasuguseid asju, just isa poolt. Kõige julmemad on olnud need korrad, kui käratas, et käi välja siit ja et olen perekonna must lammas jne. Selliste ütlemiste "põhjuseks" minu raske teismeiga ning suur vajadus alati oma õigust ja õiglust taga ajada. Tean, et ta armastab mind väga, iga jumala kord ta vabandas praktiliselt kohe, aga haiget tegid ütlemised siiski. Pole ka ise süüst puhas, olen öelnud, et vihkan teda jm. Tegelikult ma nii ju ei mõelnud. Tundsin, et ei saa temast muud moodi nn jagu, kui et pean talle haiget tegema. Tean, et isa on minu ütlemiste pärast ka pisaraid valanud. Otseselt sellest me omavahel rääkinud pole, aga olen andestanud ja tean, et tema mulle ka. Andestamine on lihtne, kui oled ka ise samasugune tulehark kes enne ütleb ja siis mõtleb, siis tead, et lihtsalt keeb üks hetk kõik niii üle, et maa jalge all väriseb. Pean seda enda suurimaks miinuseks ja teen selle kallal tööd, kuid tulemused on rasked tulema. :) Olles nüüd ise ema, püüan ma kogu hingest vältida millegi sellise ütlemist, mida ise ka kuulda ei tahaks. Soovin, et minu lapsel oleks minuga seoses ainult soojad mälestused ja tunded.\nAnonüümne 16. detsember 2016 20:37\nKoolikiusamine oli tavaline, kui ma koolis käisin. Keha taastub. Meel ei unusta. Ainuke viis, on olla veel tugevam kui ennem. Kui on karme koormaid kanda, ei ole mõtet koorma üle kurta, tuleb treenida tugevad jalad. Alla andmine on endast loobumine. Võitlus on ainult iseendaga. Kui võidad enda, oled kõiki teisi võitnud.


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Costa Rica - 9 (Miravalles Vulkaan)\nPikaleveninud hommikukohvi mul siin.\nAusõna, mul piisab lugemisest, et lõbus oleks :)\nJa tuleb tõde tunnistada, läbi ma seda ei teeks, isegi kui kümmekond aastat noorem oleksin.\nAga tõeliselt nautisin. Lugemist.\nTore näha, et peale sugulaste kodumaal, teisigi lugejaid vahel mu lehele satub. Eks ma selliste erakordsemate sündmuste nagu reisude puhul proovin oma teksti ka veidi ladusamalt esitada.


Pandeemiajärgsest kinokultuurist — Sirp\nVõidavad need kinod, kes oskavad panustada nii tarbimisteekonna, interjööri kui ka ürituste ja eripakkumiste arendamisse.\nEnne pandeemiat näis kinokultuur Eestis õitsevat. Nii üldised kui ka spetsiifilised kinode1 külastuste arvud lõid rekordeid ning kasv oli kümne aastaga Euroopas Rumeenia järel teisel kohal. Eesti kinohuvilised olid lätlastest ja leedulastest isegi kaks korda agaramad kinokülastajad ning Euroopas oli Eesti oma 2019. aasta kinokülastuste per capita arvu poolest Iirimaa ja Prantsusmaa järel uhkelt kolmandal kohal.2\nSamal ajal olid tihedas konkurentsis kinoketid teinud suuri investeeringuid nii kinode materiaalsesse ja tehnilisse kvaliteeti kui ka teenuste mitmekesistamisesse. Räägiti isegi kinoturu ülekuumenemisest.3 Eesti kinopublik armastas kinokunsti ja kino armastas oma publikut.\nSeda valusam oli tunnistada pandeemialainete mõju piirangute küüsis ellu jääda püüdvatele kinodele, kes järsku põhja paisati. Kuigi lainete vaibudes terendas tunneli lõpus aeg-ajalt veidi valgust, oli nigelate vaatajaarvude ja suurte filmide pidevalt muudetavate levistrateegiate tõttu olukord väga nukker.\nTänavune kevad paistab juba helgem. Piirangud on kadunud, suurstuudiote ja kohalike filmide leviplaanid näitavad stabiliseerumise märke ning kinod saavad pakkuda laiemat programmi ja paindlikumat kinokava, kasutada uuesti kutsungeid „ainult kinodes“ ja „varsti kinodes“. Sellest tulenevalt on paslik rääkida pandeemiajärgsest kinokultuurist.\nEt seda uut reaalsust ette kujutada, toetun oma doktoritöö uuringule, kus muu hulgas analüüsin vaatajate kinomuljeid ja -kogemusi. Kesksemate kinokogemust mõjutavate teguritena olen määratlenud järgmised: 1) sündmuslikkus ja kogemuslikkus, 2) kollektiivsus ja sotsiaalsus, 3) filmitarbimise tingimused ja 4) keskendumine ning offline’is püsimine.4 Nendest kategooriatest kasutan kolme esimest pandeemiajärgse kinokultuuri analüüsimiseks. Need hõlmavad endas tunnusjooni, mis jäävad ka voogedastuse ajastul eristama sellest selgelt erinevaid, kinole eriomaseid filmikogemise vorme ning nende kultuurilisi, sotsiaalseid, materiaalseid, afektiivseid ja kogemuslikke komponente.\nSündmuslikkus ja kogemuslikkus\nAlustame sündmuslikkusest ja kogemuslikkusest. Erinevalt kodusest filmivaatamisest on kinoskäimine filmi kogemine, mis hõlmab endas planeerimist ja ettevõtmist nõudvat (kollektiivset) sündmust. Kinoskäimine annab kogemusliku raamistiku nii (individuaalsele ja kollektiivsele) väljaminekule kui filmiga dialoogi astumisele. Raamistiku, kus indiviid või mõni sotsiaalne kooslus (pere, sõbrad, kolleegid jne) astub tegevusse alates filmi ja kino valimisest ning sinna minekust kuni filmijärgse ajaviitmiseni välja. Ühtlasi on kinoskäimise sündmuslikkus seotud kinode kureeritud programmiga, millega käib kaasas eksklusiivsus, mis omakorda rõhutab kinoskäimise (kultuurilist, meelelahutuslikku, sotsiaalset) sündmusväärtust veelgi.\nKinoturul toimunust on ehk kõige komplitseeritum Apollo Kino kasvav domineerimine, mis tähendab, et kinokultuuri hakkab kujundama järjest enam üks suur tegija. Pildil Belvedere Apollo.\nBelmonte77 / CC BY-SA 4.0 / Wikimedia Commons\nKinod tunnetavad sündmuslikkuse kui kinokultuuri põhikomponendi olulisust. Tegutsedes kogemusmajanduse sfääris, kus tarbijat suunavaks faktoriks pole materiaalne omamine, vaid mälestusväärne (ja osaliselt ka performatiivsust võimaldav) kogemine, panustavad kinod kinokogemuse sündmuslikkusesse mitmekülgselt. Nii linastuvad kinno jõudnud filmid igasuguste eel-, eri- ja esilinastustena juba teisipäevast-kolmapäevast neljapäeva-reede asemel ja sellega püütakse samuti avanädala tulemust atraktiivselt kõrgeks upitada.5 Linastustel pakutakse tasuta jooke ja suupisteid, jagatakse või loositakse välja kingitusi või korraldatakse viktoriine (seansse mängustades), võimaldatakse oma kogemust performatiivselt jagada fotoseina või professionaalse fotograafi abil. Seda teevad suures osas kobarkinod, kes püüavad üksteisest eristuda ja oma kinokülastajate lojaalsust taastoota. Selliste sündmuste elementide kommertsiaalsus ei pruugi igale kinosõbrale sobida, ent selgetele sihtgruppidele suunatuna panustavad need ainukordsuse ja eksklusiivsuse rõhutamise kaudu otseselt tänapäeva kinokultuuri.\nNendel omadustel (ainukordsus, eksklusiivsus) põhinevad ka igasugused külalistega eriseansid ja -programmid, mida korraldavad usinalt nii väärtfilmi-, väike- kui ka kobarkinod. Temaatiliste (teemafookus, žanri või režissöörifookus, tootjamaafookus, retrospektiivid jne) seansside/programmide kõrval on selliste sündmuste eredaim näide seansid filmitegijatega. Kohalikku talenti kaasavad seansid tekitavad mulje defitsiidist ja hirmu millestki ilma jääda (FOMO). Peale ilmse staariaura pakuvad nad vaatajatele võimaluse astuda filmitegijatega dialoogi ning saada vahetut infot filmi ja produktsiooni spetsiifilistest nüanssidest, mida tavaseansid ei võimalda. Nii on sellistel sündmustel kui tõmbenumbritel peale turundusliku potentsiaali ka filmihariduslik mõõde, mis võimaldab ka teatud tagasiside- ja tunnustusmehhanismi vaataja ja filmitegija vahel. Väike- ja väärtfilmikinode puhul võib selliseid sotsiaalsusse ja suuremasse interaktiivsusse panustavaid sündmusi vaadelda ka kogukondlikkuse kui sellistele kinodele olulise kvaliteedi loomise vahendina.\nKui siia kirjusse sündmuste hulka lisada veel spetsiifilisi sihtgruppe püüdvad eriüritused (naisteseansid, meesteseansid, perepühapäevad, väikelasteseansid, väärikate kinohommikud jne) on ilmne, et juba pandeemiaeelsel ajal vohanud trend jätkub ka pandeemiajärgsel ajastul. Trend viitab sellele, et filmist üksinda ei pruugi alati piisata, vaid vaataja ihkab selle kõrvale veel midagi elamuslikku ja kogemuslikku, mis oma ainukordsuses rõhutaks vajadust kogeda filmi just kinos. Tulevikku vaadates võib see tähendada teatud laadi kaasavat tegevust (nt mängustamine), mis võimaldab vaatajal astuda filmiga dialoogi mitmekesisema tegevuse kui pelgalt vaatamise kaudu. Sündmuste kultuuriline/sotsiaalne/kogemuslik hübriidsus ja mitmekesisus kui kinokogemuse lisandväärtused võivad seega omada tulevikus suuremat kaalu nii vaatajate mobiliseerimises kui ka kinokultuuri kujundamises.\nEri-, eel- ja esilinastuste puhul võib sündmustamise trend tähendada suurte kassafilmide, suvehittide ja elamusfilmide veelgi kaalukamat tähtsustamist, sest neid on tänu suuremale globaalsele meediasuminale lihtsam sündmustada. Nende näidete valguses võib keskmise ja madalama eelarvega nn middlebrow ehk kesklaubalistel (kultuuri- ja kultuuritarbijamääratlus, milles tuuakse kergemini tarbitav kõrgkultuur ja kultuuriklassika lähemale kõrgemat sotsiaalset prestiiži taotlevale keskklassile – toim) filmidel olla järjest raskem leida kinopublikut.6\nEnt nagu enne pandeemiat näitas „Parasiidi“7 edu, võivad ka festivalihitid saada suursündmuseks ja publikumagnetiks. Küsimus festivaliorientatsiooniga filmidele on seega, kuidas sündmuslikkuse ja kogemuslikkuse kategooria valguses end (meedia)sündmuseks upitada. Kinodele annab konkurentsieelise kogukondlikkuse loomine, kinokogemuse personaliseerimine8, oma sihtgruppide ootuste ja huvide tunnetamine ning selle alusel strateegiline seansside sündmustamine lähtudes kino visioonist ja programmist.\nKollektiivsus ja sotsiaalsus\nKinokülastamise kollektiivsus ja sotsiaalsus on tihedalt seotud eelmise kategooriaga. Sotsiaalsus kui kinokülastamise traditsiooniliselt keskne kategooria viitab sotsiaalsele tegevusele, mis kinoskäiku saadab. Tihtilugu on kinoskäik sotsiaalse tegevusena suhete loomise, hoidmise ja arendamise osa, mis annab sotsiaalsetele kooslustele ühise eesmärgi ja võimaluse kogeda midagi koos. Kollektiivsus omakorda eeldab publiku olemasolu. Koduvaatamise ja kinoskäigu vahele tõmbab eraldusjoone kollektiivsus, mis osutab koos kogemisele, kus üksikvaataja reageerib filmile koos muu publikuga – teiste reaktsioonidega dialoogi astudes ja kollektiivset teadvust tunnetades. Ideaalselt kaaspublikult oodatakse kindlate käitumisreeglite järgimist: nutiseadmevabadus, puhtuse hoidmine, „adekvaatne“ reageerimine, häirimatu kohalolu. Nende vastu eksimisel muutub kollektiivsus häirivaks teguriks.\nPandeemiajärgse kinokultuuri puhul on määrav tegur turvalisuse ja usalduse ümberkorraldamine uutel alustel ja kommunikatsioon. Eakate kui kinodele juba niigi raske sihtgrupi püüdmisel võib see esialgu erilist tähelepanu nõuda. Samuti võib kollektiivsus kui filmi kinos kogemise eripära teatud filmihuvilistele osutuda hoopis takistavaks faktoriks.\nTeisalt võib oletada, et kinnises, ometi hästi ventileeritud ruumis, viibimise kartus järk-järgult haihtub ning domineerima hakkab vajadus teha midagi teistega koos. Huvitavaks nüansiks võib siin kujuneda ühe või teist tüüpi saali eelistamine. Kas näiteks mahult väiksemate ning suurema jalaruumi ja laiemate istmetega saalide populaarsus kasvab, kuna need tagavad suurema vahemaa? Kas kasvab huvi eraldatud, privaatsemate vipialade vastu?\nIgal juhul võidavad kollektiivsuse ja sotsiaalsuse puhul need kinod, kes oskavad panustada nii tarbimisteekonna, sotsiaalsust toetava interjööri kui ka sotsiaalsusega mängivate ürituste ja eripakkumiste arendamisele. Kinokultuuri kesksete kategooriatena jäävad kollektiivsus ja sotsiaalsus kujundama kinokülastust saatvaid tegevusi (kinokülastuse ajal ning enne ja pärast seda) ka pandeemiajärgselt, pakkudes kinodele konkreetse motiivi, millega kodusest filmivaatamisest eristuda.\nHoolimata sellest, et koduekraanide tehnilised omadused, suurus ja kättesaadavus on teinud viimasel kümnendil läbi suure edasimineku, trumpab kinokeskkond vaataja silmis koduvaatamise ikkagi üle. Kinode õhkkond, materiaalsed ja tehnoloogilised tingimused loovad filmi kogemiseks erilise atmosfääri, mis tagab keskendumisvõime, ümbritseb vaataja pimeduse ja eraldatusega. Peale heli- ja pildikvaliteedi hõlmavad filmitarbimise tingimused kino erilist miljööd, mis avaldub Eestis kahe keskse väärtfilmikino – Sõpruse ja Elektriteatri – lähenemises. Seda ka kobarkinode puhul, kes kujundavad suuremate kinode kasutajakogemust, mitmekesistades saalide teenusepaketti ning panustades istmete paigutusse ja spetsiifikasse. Seega hakkab selline tegevus järk-järgult suunama kinokultuuri, sest sel on mõju kinokülaliste käitumisele, eelistustele ja ootustele.\nNagu mainitud, saavutas pandeemiaeelsel ajal filmitarbimise tingimuste arendamine kõrgpunkti. Miljonitesse küündivad investeeringud panustasid kinokogemuse kvaliteeti ja teenuspaketi mitmekesisusse. Tekkis rohkem premium-tüüpi saale, vipialasid, kinorestorane, toidutellimise võimalusega saale, eridisainiga istmeid ja muid lahendusi, millega püütakse praegugi luua kinoturul konkurentsieelist. Kinoturu dünaamika ja pandeemia tagajärjel on küll kinosid vähem (Tasku Cinamon lahkus kaubanduskeskusest 2020, Ekraan lõpetas 2021. aasta suvel ja Cinamoni Kosmose kino märtsis), ent kino kui materiaalse keskkonnaga seotud trendid jäävad kujundama kinokultuuri ka pandeemiajärgsel ajal.\nHiljutist Kosmose kino sulgemist põhjendati kinokülastajate vajaduste muutumisega, osutades kinokülastajate kasvavale soovile lisada oma kinokülastamisesse „täiendavat meelelahutust“.9 Kuigi mu eelkirjeldatu seda toetaks, tundub siiski, et Kosmose katsetatud kontseptsioonid (kõigepealt IMAXisse panustamine ja pärast seda miski, mis ei jõudnudki realiseeruda) ei ühtinud vaataja ootustega, mida toonitas kinohoone ajalooline mõõde. Ehkki kinohoonete sulgemise trend ja kinode sulandumine kaubanduskeskuste osaks vihjab laiemale tendentsile, on liiga vara kuulutada eraldi kinohoonete ajastu lõppu. Näiteks Kosmose puhul võiks töötada premium- või nn popular arthouse’i10 tüüpi kino, mis eristub oma mitmekülgse kavaga, ent panustab samaaegselt kinokogemuse mitmekesistamisesse mugavusteenuste abil. Näiteks viisil, mis paneb rõhku kinohoone erilisele miljööle, kiiksuga filmikavaspetsiifilisele menüüle (vt nt Alamo Drafthouse), linastuste sündmustamisele ning kinohoone kui kultuurilise ja sotsiaalse sündmuspaiga mitmefunktsioonilisusele.\nKinoturul toimunust on ehk kõige komplitseeritum Apollo Kino kasvav domineerimine, mis tähendab, et kinokultuuri hakkab kujundama järjest enam üks suur tegija. Forum Cinemase (Ekraan) ja Cinamoni lahkumine Tartu turult ning Tallinnas Coca-Cola Plaza müük MM Grupile11 võib kaasa tuua mitmekesisuse kahanemise nii kinokogemuse kui ka programmi osas. Kuigi pole teada, millise strateegiaga Apollo Kino hakkab Coca-Cola Plazat pidama, ühtlustab selline areng kinohuvilise valikuid kahtlemata. Näiteks oli Coca-Cola Plaza programm Apollo Kino omast märgatavalt mitmekesisem, sisaldades rohkem Euroopa, arthouse- ja nišifilme. Apollo Kino ja turuliidrist12 levitaja Estonian Theatrical Distribution OÜ (HeaFilm) kuulumine samasse gruppi kätkeb endas niivõrd palju Eesti ja välismaa filmide levitamist, nähtavust, turundust ja kättesaadavust puudutavaid nüansse, et see väärib juba eraldiseisvat artiklit.\nTulles tagasi filmitarbimise tingimuste kategooria juurde võib oletada, et kinod jätkavad kinokogemuse materiaalsete, tehnoloogiliste ja olustikuliste tingimuste arendamist, otsides viise eristuda nii üksteisest, kodusest filmivaatamise kogemusest kui ka teistest ajaveetmise ja kultuuritarbimise vormidest. Pandeemiajärgseteks märksõnadeks võiksid selle kategooria puhul olla kogemuse luksuslikkus, teemasaalid, saalide mitmefunktsionaalsus, lisateenuste pakkumine, sündmustamist toetav saalikujundus ja sotsiaalseid tegevusi mitmekesistav ruumikujundus.\nTervikuna osutavad sündmuslikkuse ja kogemuslikkuse, kollektiivsuse ja sotsiaalsuse ning filmitarbimise tingimuste kategooriad sellele, et kinokultuurile taas hoo sisse andmine nõuab valdkonna tegijatelt aktiivsust ja uuenduslikkust nii programmide koostamisel kui ka kinokeskkonna kujundamisel. Mulluses filmitööstuse raportis nenditakse, et tulevikus pole enam ruumi laisale linastustegevusele, vaid maksab see, kuidas põhjalikud teadmised ja lähedased suhted sihtgruppidega tähenduslike elamuste kujundamisel tööle pannakse.\nArvesse võttes kinokogemuse ainulaadsust, selle analüüsitud tunnuseid, kino kui kultuurielus osalemisvormi taskukohasust (vrd teater, kontsert), kinokava stabiliseerumist ning kinode pandeemiaeelset mitmekülgset tegevust, võib kokkuvõtvalt tõdeda, et tingimused kinokultuuri taastumiseks on soodsad ja elamusnäljas kinohuviline leiab tee tagasi pimedasse kinosaali.\n1 Kino Sõprus tegi publikurekordi. Postimees, 22. I 2019. – https://kultuur.postimees.ee/6504980/kino-soprus-tegi-publikurekordi\n2 UNIC (2020) UNIC Annual Report 2020. International Union of Cinemas. https://www.unic-cinemas.org/fileadmin/user_upload/Publications/UNIC_AnnualReport_2020.pdf\n4 Kauber, Sten (2022) The imagined affordances of cinema-going and national cinema. Participations Journal of Audience & Reception Studies [ilmumas].\n5 Näiteks 15. aprillil kinno jõudnud „Apteeker Melchior“ alustas esilinastustega juba esmaspäeval.\n7 „Gisaengchung“, Bong Joon-ho, 2019.\n8 Näiteks personaliseeritud kureerimistegevused kinoklubiliikmetele ja kogukondlikud klubiüritused.\n10 Vt nt Koljonen, Johanna 2021. Nostradamus Report: Transforming Storytelling Together.\nKuul on hea, metsas parem\nTäispikk animafilm „Hundikskäijad“ („Wolfwalkers“, Iirimaa-Luksemburg-Prantsusmaa-Taani-USA-Suurbritannia 2020, 103 min), režissöörid Tomm Moore, Ross Stewart, stsenarist Will Collins, helilooja Bruno Coulais. Apple TV+. Täispikk animafilm „Kuu …\nValminud on mängufilm teadlasest!\nFilm MARJU RAJU\nMängufilm „Sandra saab tööd“ (Kopli Kinokompanii, Eesti, 2021, 96 min), režissöör-stsenarist Kaupo Kruusiauk, operaator Sten-Johan Lill, kunstnik Tiiu-Ann Pello, helilooja Alan Olonen, produtsent Anneli …\nFilm JAMES THURLOW\nMängufilm „Kaardimängur“ (USA 2021, 111 min), režissöör-stsenarist Paul Schrader, operaator Alexander Dynan, heliloojad Robert Levon Been ja Giancarlo Vulcano. Osades Oscar Isaac, Tiffany Haddish, Tye …\nEi mahu ühte filmi\nFilm PEETER SAUTER\nDokumentaalfilm „Hermaküla. Kadunud isa“ (Ugri Film / Allfilm, Eesti 2022, 56 min), režissöör Maria Avdjuško, operaator Mait Mäekivi, helilooja Sten Šeripov, produtsent Pille Rünk. …


Ajujahi vilistlane Bidrento Eesti Päevalehes: kuidas jõuda Ajujahi konkursilt kõrgustesse – Ajujaht\nAjujahi vilistlane Bidrento Eesti Päevalehes: kuidas jõuda Ajujahi konkursilt kõrgustesse\nTänases Eesti Päevalehes on kirjutatud pikalt mullusest Ajujahi TOP10 tiimist Bidrentost. Avaldame artiklist mõned lõigud ja palume kaasa mõelda, kuidas tuua naisi Ajujahti, häkatonidesse ja muudele start-up-konkurssidele.\nKuna tema kolmeaastasel tütrel on intervjuu toimumise päeval sünnipäev, võib noorele ettevõtjale kahekordselt õnne soovida. Peale lapse on ta edukalt kõndima õpetanud Bidrento, mis pakub praegu täiskohaga tööd seitsmele inimesele ja kasvatab aina agaramalt käivet. Bidrento toode on haldustarkvara, mis on mõeldud üürikorterite omanikele, halduritele ja maakleritele ehk kõigile, kes haldavad üürikortereid ja -maju.\nNKuigi Napsepi ettevõtjaks kasvamises oli saatuslik roll just emaks saamisel, on ta idufirmade vallas naisena selges vähemuses: Startup Estonia statistika järgi olid 2019. aastal ainult 15% kõigist Eesti iduettevõtete asutajatest naised. Eranditult naistest koosnev Tehnopol Startup Inkubaator, mis pakub alustavatele iduettevõtjatele tuge mentorlusprogrammidega, näeb kurja vaeva, et seda vahekorda muuta.\nMujal maailmas pole olukord rõõmustavam. Ehkki arvud riigiti veidi erinevad, on proportsioonid üldjoontes samad. Naisi on ettevõtluses üldiselt palju vähem kui mehi – Euroopa Komisjoni eelmise aasta uuringu järgi vaid 31%. Sama uuring illustreerib ka seda, kui ebavõrdselt jaotub idufirmadesse investeeritud kapital: 2018. aastal läks 90% riskikapitali nende tehnoloogiafirmade meeskondadele, mille asutajate seas ei olnud ühtegi naist.


Kas see 200-dollariline müügiautomaat oli maailma esimene Bitcoini ATM? | EE.concellodemelon.org\nKuna osa ülikooli projekti 2012. Aastal, õpilane Max Albrecht kujundanud cryptocurrency müügiautomaatide, et konverteerida € 1 münte Bitcoin.\nSee väike-tech versioon Bitcoin ATM ehitati tagasihoidlik eelarve € 150 (umbes $ 200 tänastes hindades). Lisaks loodi mitte osana tech, äri või arvuti muidugi, aga kui installatsioon.\nEt luua oma ATM, Albrecht ostis second-hand müügiautomaatide, mis maksavad teda umbes € 80 ($ 110). Ta välja trükkida nii era- võtmed ja linke üksikute Internetis rahakotid, pane paber libiseb väike pappkarbid, ja panna neid müügiautomaatide.\nKlient lihtsalt vaja sisestada mündi saada kupongi nende euro's-väärtuses Bitcoin, mis salvestatud easywallet.org. Väljatrükk selgitas ka, mida teha link, et algajaid võiks tutvuda Bitcoin tehinguid.\nMis Bitcoin sularahaautomaadid nüüd avanemise üle kogu maailma, Albrecht ei tea, kui tema looming oli tegelikult maailma esimene Bitcoin ATM.\nÕppides Fine Arts at Bauhaus Ülikooli Weimar, Saksamaa, üks Albrechti ülesandeid oli luua paigaldus, mis sobivad teema "Panta Rhei" ( "kõik voolab").\nOsana muidugi õpilased võtsid ekskursiooni Kreeka, mis oli hiljuti raskelt tabanud finantskriis. Hoides nii need aspektid meeles, Albrecht tulid mõiste Bitcoin müügiautomaadid.\n"Ebastabiilsus euro oli osa minu inspiratsiooni ajal. Ma arvasin, et see oleks tore omada kunsti, mis võiksid käsitleda asjaolu, et meil on valuuta Euroopas, mis kahaneb."\nKuigi Euro oli saada nõrgem 2012 Bitcoin oli "hüppeliselt" at $ 9 nina. Inimesed hakkasid kuulda Bitcoin, kuid seal ei olnud palju kohti kulutada seda ajal.\nNiisiis, Albrecht lisatud funktsioon tema paigaldamine, mis võimaldab kasutajatel saata oma euro's-väärtuses Bitcoin et WikiLeaks.\nKui müügiautomaatide esmakordselt eksponeeritud, Mastercard ja PayPal oli blokeeritud annetusi Wikileaks, muutes Bitcoin üks väheseid võimalusi saata raha organisatsioonis.\nEsimestel näitus ylioppilaskunta baari Bauhaus, peaaegu 30 inimest kaubeldakse nende eurot Bitcoin. Kuid Albrecht ütleb, et tema paigaldamine ei olnud umbes leida praktiline lahendus konverteeriva valuuta Bitcoin, see oli rohkem oma avalduses.\n"Minu lemmik lugu kunstiprojekt on sõber, kes ütles mulle," oma kunsti töötab, sest eile õhtul oli mul selgitada mõningaid kutt baaris kell 03:00 mida f *** on Bitcoin "."\nAlbrecht teab, et tema kaks-aastane leiutis on kohmakad võrreldes rohkem praktiline ja arenenud lahendused turule nüüd.\nNende hulgas väärib märkimist on Robocoin ja Lamassu, mis on kiiresti saanud kaks maailma kõige populaarsem tootjad. Kuigi Lamassu masin ainult võimaldab kasutajatel teisendada raha Bitcoin, Robocoin on muundab mõlemas suunas.\nMõlemad Lamassu ja Robocoin esitletakse oma sularahaautomaadid on Bitcoin 2013 konverents San Jose.\nLamassu alustas sellinglast oktoobrist müüdud 100 unitsin vaid kolm kuud. Ettevõtte sularahaautomaadid on nüüd installitud kogu maailmas sellistes kohtades nagu Helsingi, Bratisalva ja isegi Zurich, kus Albrecht praegu elab ja töötab Zürichi Ülikooli Kunstide.\nTema esialgne müügiautomaatide, aga on veel Weimar, kus see oli esimene loodud. Albrecht jätkuvalt pakkuda Bitcoin, mida ta ostab Šveitsis, samal ajal kui tema sõber Killian Ullmann füüsiliselt täitmine müügiautomaatide Saksamaal.\nUus masin planeeritud\nKuigi on ka teisi, rohkem praktilisi muundamise lahendusi ümber, Albrecht üsna meeldib lihtne uudsust oma masinaga.\n"Ma tõesti meeldib see madala tech versioon [ATM] sest see võib kesta igavesti. See ei ole hackable ja see ei pea elektrit."\nTa kavatseb installimisel versioon Zürichis tulevikus vajaduse liikmed Bitcoin kokkusaamise rühm on julgustada teda seda tegema. Albrecht ka ütleb, et ta võib hakata lisada QR koodid ja paberi rahakotis, mitte paberil "kupongid" kasutatakse 2012. Aastast alates.\nTa kahtleb samuti tema leiutis oli esimene Bitcoin ATM. Ehitus toimus 2012. Aasta juulis, arvestades Robocoin ja Lamassu ei käivitada alles järgmisel aastal.\nKui seal ei ole muud kandidaati, võibolla Albrecht peaks saama pealkiri.\nFoto krediit: Kilian Ullmann


Pidevad keskkõrvapõletikd ka peale šunteerimist | Lastehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nPidevad keskkõrvapõletikd ka peale šunteerimist 23.02.10 / Lastehaigused\nMinu hetkel 11-kuusel lapsel on 7-kuust alates pidev probleem keskkõrvapõletikega. Esmalt oli tal neid kolmel korral järjest 1,5 kuu jooksul. Sisuliselt nii, et paar päeva on AB ravi lõppemise ja uue põletiku vahel vahe. Paigaldati mõlemapoolselt šundid ja oli lootus, et nüüd ehk ometi probleem lõpeb, seda enam, et väga palju oleme kuulnud seda, et peale šunteerimist on kõrvapõletikud nagu käega pühitud.\nMeil kahjuks on põletikud jätkunud ka peale shunteerimist mitmel korral. On olnud nohujärgselt, aga ka ilma igasuguse nohuta. Vee kõrva sattumine on olnud välistatud, sest laps on eelnevalt olnud kas haige või haigusest paranemas, mistõttu me ei ole veel julgenud/saanud talle vanni teha.\nTahaksin teada, milline võib olla seletus sellele, et ka peale šunteerimist siiski kõrvapõletikud jätkuvad? Kas see jääbki nii või kuidas sellistel puhkudel käitutakse/probleemi lahendatakse? Kas niisuguseid lapsi on veel, kellel šunteerimine ei anna oodatud tulemust ja mis neist saab? Kas see pidev põdemine võib pikemas perspektiivis lapse kuulmist kahjustada?\nKeskkõrvapõletikud imikutel ja väikelastel on praktiliselt alati seotud külmetushaigustega ja korduvad need seetõttu, et laste immuunsüsteem on veel nõrk ning limaskestadele on vähe kaitsekehi haigustekitajate vastu. Immuunsüsteem areneb-küpseb omasoodu ja selle kiirendamiseks ei ole ühtki imevahendit. Keskkõrvapõletiku teket soodustab nohu, seega on väga oluline korralik nohuravi. Keskkõrvapõletike kordumise riskitegurid on: päevahoius või lasteaias käimine, kokkupuude tubakasuitsuga, luti imemine. Püüdke riskitegureid vältida. Sagedaste keskkõrvapõletike korral võib olla abi streptokokkide vastasest vaktsineerimisest. Kahjuks ei kuulu see vaktsiin veel riiklikusse immuniseerimiskavasse ja lapsevanem peab ise maksma vaktsiini eest.\nKuulmislangus ohustab lapsi, kellel keskkõrvapõletik on muutunud krooniliseks st on kestnud kauem kui 3 kuud. Teie lapsel on kõrvades šundid, mis tagavad põletikulise eritise väljumise keskkõrvast ja kuulmiskahjustust ei peaks tekkima.


Lihula Kohvikutepäeval võib kohata tema kõrgeausust kuninganna Elizabeth II - Lääneranna Teataja\nOtsitulemus: lihula kohvikutepäev\nOtsitulemus "lihula kohvikutepäev"\nVaria 4. märts 2020\nLihula kohvikutepäeva märksõna on roheline mõtteviis\nKultuur, Meie inimesed 7. mai 2019\nLihula oma brändiks kujunenud populaarne kohvikutepäev tuleb sel aastal taas – traditsiooniliselt heinakuu viimasel laupäeval, 27. juulil. Sel aastal üllatab kohvikutepäev teemakohvikutega, näiteks ootavad külastajaid mustlaslaager, linnuvaatluskohvik ja inglise teepidu. Märksõnaks on “roheline mõtteviis” –…\nAinult 20 kiiremat meeskonda saavad registreeruda Lihula kohvikutepäevale\nKultuur 8. apr. 2019\nNeljandat aastat järjest juulikuu viimasel laupäeval toimuv Lihula kohvikutepäev ootab meeskondi registreeruma. Ürituse raames saab kirja panna maksimaalselt 20 ühepäevakohvikut!\nGalerii: Lihula kohvikutepäeval sai sõita soomusauto ja uunikumiga ning maitsta krokodilliliha\nGalerii, Kultuur 1. aug. 2018\nLaupäeval, 28. juulil toimunud järjekorras kolmandal Lihula kohvikutepäeval said külastajad sõita soomusauto ja uunikumiga ning maitsta erinevaid koduseid ja eksootilisi roogi. Kokku oli sel päeval avatud 16+1 pop-up kohvikut, neist kolm naaberkülades ning 14 linnas.…


Piparmündi eeterlik õli Mentha Piperita 10 ml | Kideco.ee\nEeterlikud õlid »\nPiparmünt on juba iidsetest aegadest alates olnud väga populaarne ravimtaim. Ajurveeda meditsiinis on piparmünt tuntud eriti oma rahustavate ja jahutavate omaduste poolest.\nPiparmündi eeterlik üli on värske aroomiga ning aitab avada kinnist nina. Lisaks aitab piparmünt rahustada ärevat meelt ning parandada keskedusmisvõimet.\nPiparmünt ergutab vereringet ning pakub seega leevendust peavalu, menstruatsioonikrampide ning lihasvalude ja -krampide korral. Piparmünt pakub jahutust pinges lihastele ning värskendab pinges jalgu.\nNahale kandmiseks tuleb eeterlikku õli alati baasõliga lahjendada ning lahjendamiseks kasutatakse väga väikest eeterliku õli kogust!\nKasutamine: keskendumisraskused, väsimus, lööbed\n100% orgaaniline eukalüpti eeterlik õli.\nEeterlikke õlisid ei ole soovituslik kasutada raseduse ja imetamise ajal. Samuti ei soovitata eeterlikke õlisid alla 7 aastastele lastele.\nFlorame on orgaanilisi eeterlikke õlisid valmistav Prantsuse ettevõte. Suur osa õlidest pärineb Florame koostööpratneritelt ümber maailma, aga ka Prantsusmaal Provences asuvast tootja enda destilleerimisvabrikust. Florame austab õiglase kaubanduse põhimõtteid.\nIgalt Florame tootelt leidub õli ladinakeelne nimi, kemotüüp ning partii number, mille järgi on võimalik kindlaks teha iga õli tooraine kasvukoht. Õlide puhtust, muid omadusi ning kemotüüpe uuritakse uuritakse Florame laborites hoolikalt.\nFlorame 100% eeterlike õlide puhul on tegemist tugevate konsentraatidega, mida ei tohi kasutada seespidiselt ega kanda lahjendamata kujul otse nahale!\nNahale kandmiseks õlisid lahjendatakse ning lahjendamiseks kasutatakse väga väikest eeterliku õli kogust (tervetel täiskasvanutel on kogus tavaliselt 0,5 % kuni 2 % eeterlikku õli; üks tilk eeterlikku õli 10 ml baasõli kohta on 0,5 %, kaks tilka eeterlikku õli 10 ml baasõli kohta on 1 % jne.\nEeterlikel õlidel on mitmeid terapeutilisi omadusi, kuid samas ka vastunäidustusi, millega tuleb enne õli kasutamist põhjalikult tutvuda!\nÄra jäta eeterlikke õlisid lastele kättesaadavasse kohta.


Šokolaaditükkidega küpsised – Maaneiu & Toit\nWritten by Irma Koppel Published on 21. jaan. 2016 in Koogid ja saiakesed ja muffinid\nNeid küpsiseid olen ma teinud umbes aasta, neile kellele ei maitse on umbes 0,01% 100-st%. Ühesõnaga on need küpsised menukad ja väga ehedad. Olen algupärast retsepti, mille ma leidsin Nigella raamatust veidi ka muutnud, olen vähendanud suhkru koguseid ja lisanud erinevat sorti šokolaadinööbikesi, aga küpsis selle all ei kannata :).\n75 g tuhksuhkurt\n2 tl vanilliekstrakti (vanillikaunapastat)\nvalgeid šokolaadinööpe 125 g\ntumedaid šokolaadinööpe 50 g\nPane ahi 170 kraadi juurde sooja. Sulata või, kaalu välja suhkrud ja kalla veidi jahtunud sulavõi suhkrutele peale, sega niikaua kuni või ja suhkur on ära segunenud. Siis lisa vanilliekstrakt, klopi sisse ühekaupa munad, segu peaks olema selline mõnusalt kreemjas. Kaalu juurde jahu ja söögisooda ja sega, tainas on suhteliselt tihke, lisa ka šokolaadinööbid. Tainas ongi valmis.\nNüüd on enda valik kui suuri küpsiseid teha, mina tegin extra large-id, kuna nad jäävad pehmemad keskelt. Lihtsalt käevahel teha pallikesed ja asetada küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadi peale. Kui pann saab täis ja tainast jääb üle, siis pane ta vahepeal sügavkülma, muidu või hakkab jube ruttu sulama ja ei saagi enam teist pannitäit küpsiseid vormida. Küpsised küpsevad umbes 15-17 minutit (oleneb jälle suurusest). Kui küpsise ääred on veidi pruunikad on nad valmis. Jahtuma peaksid nad umbes 5 min, aga väga raske on värske küpsise lõhnale vastu panna ja oodata :).\n25. jaan. 2016 at 03:54 · Reply\nSuurepärased! Kasutasin palmisuhkrut, väga mõnusad. Isegi mees kiitis ja seda juba sageli ei juhtu!


Eesti - maailma kõige turvalisem koht elamiseks - Alkeemia\nPärast hiljutisi loodusõnnetusi Jaapanis ja Uus-Meremaal ning meenutades veel Haitit ja New Orleansi, on EM-DAT poolt kogutud statistika eriti oluline nendele inimestele, kes mõtlevad, kas on võimalik pääseda maavärinatest, tornaadodest ja orkaanidest.\n1988. aastal loodud EM-DAT andmebaasi haldab Belgias Katastroofide Epidemioloogia Uurimuskeskus (Belgium's Centre for Research on the Epidemiology of Disaster) ning see sisaldab andmeid üle 11 000 suure loodusõnnetuse kohta.\nEM-DAT andmete põhjal ei mainita aastatel 1900-2009 ühtegi surmaga lõppenud üleujutust, põuda, maavärinat ega tugevat tormi järgnevates riikides:\nTuleb mainida, et andmebaasi on lisatud ka mõned inimesega seotud katastroofid (nälg, metsatulekahjud, koolera, epideemiad), mistõttu loodusõnnetuste ohu statistika on moonutatud.\nSamas ei tähenda loodusõnnetuste puudumine, et riik oleks täiesti ohutu. Tuleb vaid meenutada hiljutisi sündmusi Liibüas, Egiptuses ja Afganistanis, nägemaks, kuidas poliitiline ja ideoloogiline võimuvõitlus võib mõjutada riigi stabiilsust.\nSeega on raske mõõta "ohutust", arvestades, et jõukamad riigid suudavad hoida ohvrite arvu väiksemana kui juba puudustkannatavad riigid.\nAjakirja Slate ajakirjanik Jeremy Singer-Vine toob välja, et katastroofiohu uuringud keskenduvad kõige haavatavamatele piirkondadele, kuna need piirkonnad paluvad tõenäoliselt ka hädaabi.\nEesti "vähima haavatavuse" staatus on üsna selge. Ainult äärmuslik temperatuurilangus 2006. aastal (lõppes kolme surmajuhtumiga) ja hävitav, kuid mitte surmav torm 2005. aasta talvel, rikuvad selle ohutuse ajalugu.\nTeadlased ei ole veel otsustanud, millised on kõige haavatavamad piirkonnad maailmas, kuid Etioopia ja Bangladesh on kindlasti katastroofe ligitõmbavate riikide nimekirja tipus.


Kaie Kukk | FindPenguins\nKaie Kukk Kaie Kukk\nAugust 4, 2019 in Estonia ⋅ ⛅ 14 °C\nJee! Jõudsime koju. Sõitsime tagasi kolme päevaga ja veetsime ühe päeva Peetsol.\nNii hea oli üle pika aja jälle koju jõuda ja kiisudele pai teha. :)\nAug 4, 2019 ·  ⛅ 14 °C ·  Altitude: 25 m\t·  59°24'6" N 24°42'18" E\nAugust 1, 2019 in Czech Republic ⋅ ⛅ 23 °C\nOleme tagasiteel koju. Veedame öö Ostravas ja homme plaanime jõuda Kaunasesse, kus teeme väikse IKEA tuuri.\nUnustasin mainida, er Horvaatias nägime teed ületavat kilpkonna. :)\nAug 1, 2019, 7:43pm ·  ⛅ 23 °C ·  Altitude: 216 m\t·  49°50'18" N 18°17'18" E\nCzechia Ostrava Stodolní Tram Station \nJuly 31, 2019 in Croatia ⋅ ⛅ 30 °C\nKäisime Klisi lossis, kus filmiti Game of Thrones'i Mereen linn. Nautisime kauneid vaateid ja õudselt palavat ilma. Klisi lähedal asub Stella Croatica farm, kus käisime loodustooteid proovimas. Saime head oliiviõli ja sõime seal kohalikku liha ja juustu.\nÕhtu veetsime Queens Beachis Zagrebi lähedal, kus on midagi, mis meenutab liivaranda. Jäime kahjuks hilja peale ja jõudsime oma ägedasse metsamajakesse alles pimedas. Zagrebi kohal terve taevas sähvis, aga müristamist oli harva kuulda. Vihma hakkas ka alles siis sadama, kui olime juba oma onnileses magama läinud.Read more\nNii elegantne ja suvine ja mõnus!\nSeal oli väga vinge. Palav ka muidugi. :)\nSulle sobib see kübar.\nJul 31, 2019 ·  ⛅ 30 °C ·  Altitude: 293 m\t·  43°33'36" N 16°31'18" E\nCroatia Splitsko-Dalmatinska Županija Vetma Badžana \nJuly 30, 2019 in Croatia ⋅ ⛅ 29 °C\nAlustasime päeva Spliti kõige kuulsamas rannas, käisime ujumas ja suundusime seejärel Solini linna varemeid vaatama. Nägime ägedaid sarkofaage, katedraali ja amfiteatri varemeid.\nÕhtul olime Spliti kõrval asuva Trogiri linna vanalinnas. Nägime seal ägedaid tänavaesinejaid, sõime kaheksajala pada ja ronisime väikese kindluse torni.Read more\nNii tore on teie seiklustest osa saada kaudselt! Split on ikka vahva\nJul 30, 2019 ·  ⛅ 29 °C ·  Altitude: 54 m\t·  43°31'6" N 16°28'12" E\nJuly 29, 2019 in Croatia ⋅ ⛅ 23 °C\nSõitsime eile väikseid linnu avastades Spliti poole. Ilmateate järgi Splitis sadas, mistõttu tegime teekonna sinna väga pikaks. Peatusime mitmes lahedas rannas, jõume kohvi, sõime jäätist ja natuke ujusime. Öösel jalutasime Spliti vanalinna kitsastel tänavatel.Read more\nTore, et ilmad on nüüd ilusamad.\nMeil siin hommikul 10 kraadi ja sajab.\nJul 29, 2019 ·  ⛅ 23 °C ·  Altitude: 68 m\t·  43°44'23" N 15°53'46" E\nJuly 28, 2019 in Croatia ⋅ 🌧 24 °C\nPaarikümne minuti sõitmise järel lakkas metsik vihmadadu ja päike tuli pilve tagant välja. Nägime Euroopa kaunimat kiirteed ja sõitsime läbi mägede. Avastasime, et väike linnake, kus asub meie ööbimiskoht, on imekaunis! Kahju lausa, et ainult ühe öö siin veedame.Read more\nKena koht ja kena piiga :)\nJul 28, 2019, 3:41pm ·  🌧 24 °C ·  Altitude: 11 m\t·  43°54'30" N 15°30'36" E\nCroatia Zadarska Županija Pakoštane \nJuly 28, 2019 in Croatia ⋅ 🌧 20 °C\nTäna jätkus ilma trotsimine, aga vaatamata lakkamatule padusajule, nägime oma 4h matkal väga palju kauneid vaatamisväärsusi. Pole vist elu sees nii märga matka läbi teinud. Õnneks olime ilmastikule vastavalt riides ja tänu veekindlatele rõivastele ja jalanõudele jäid kehatüvi ja varbaotsad kuivaks.Read more\njeerum kui ilus... kas mõnda vett sai näpuga ka katsuda? (peale selle, mis taevast sadas)\nJul 28, 2019, 8:31am ·  🌧 20 °C ·  Altitude: 548 m\t·  44°52'42" N 15°36'40" E\nCroatia Ličko-Senjska Županija Plitvička Jezera Rječica \nJuly 27, 2019 in Croatia ⋅ ⛅ 21 °C\nJõudsime veidi enne pimedat ööbimiskohta ja naudime kohaliku restorani pitsat. Saime siin väga sooja vaatuvõtu osaliseks ja tervituskoogi. :) Tundub, et oleme kahtlased tegelased, sest Horvaatias peeti meid samuti politsei poolt kinni. Nemad piirdusid ainult juhi dolumentide uurimisega ja seejärel saime teekonda jätkata (seda 2 km, mis veel sõita oli).Read more\nKõiki muid kehaosasid nähtavasti võib.\nJul 27, 2019, 9:59pm ·  ⛅ 21 °C ·  Altitude: 657 m\t·  44°45'30" N 15°41'48" E\nJuly 27, 2019 in Austria ⋅ 🌧 28 °C\nAustria kiirteel sõitsime läbi metsikust vihmasajust, mis muutus peagi rahetormiks. Paljud autod tõmbasid kiirtee äärde seisma ja ülejäänud liikusid teo kiirusel edasi. Ei ole kunagi nii õudset rahetormi näinud. Raheterad olid u 2-3cm läbimõõduga ja tegid autole lennates põrgulärmi. Tekkis lausa hirm, et peksavad akna sisse. Sloveeniasse jõudes oli ilm jällegi imeilus. Meel läks muidugi mõruks siis, kui sõitsime lähimasse tanklasse ja tankuri ees peatudes nägime kõrvalseisva autojuhi kaastundlikku pilku, kui ta meie autot vaatas. Ka tema oli sõitnud läbi rahetormi ja tegi parasjagu oma auto mõlkidest pilti.Read more\nJul 27, 2019, 4:32pm ·  🌧 28 °C ·  Altitude: 247 m\t·  46°46'16" N 15°35'1" E\nAustria Gabersdorf \nJuly 27, 2019 in Austria ⋅ 🌧 22 °C\nPöörasime Viini-Grazi maanteel suvalise restoran/hotell/bensuka ette ning me koperdasime millegi imelise otsa.\nTäispuit mööbel ja kivist sisekujundus õhkab ajaloo järgi, õlut pakutakse otse mootorist ja road panevad ka maamehed õhetama. See on Austria täies hiilguses!\nLisaks liigub seina all üks rong ringi ning neil on oma veinikelder.Read more\nHakkab päris puhkuse moodi paistma see reis. Nautige! Splitis algab suvi alles kahe päeva pärast, kui ilmateadet uskuda.\nAustria on imeline!\nKaie, sul on kena kleit.\nJul 27, 2019, 2:47pm ·  🌧 22 °C ·  Altitude: 740 m\t·  47°32'34" N 16°7'0" E\nAustria Zöbern Maierhöfen \nNever miss updates of Kaie Kukk with our app:


Poiste peenise suuruse normid, Mis juhtub tavaliste lastega\nÜhiskondliku surve ja kasvatuse kaudu on naised sageli empaatilisemad kui mehed. Variant BSeisa sirgelt ja lõdvestu. Kasvaja Mees istub, ei puuduta kedagi, ta on mugav, soe. Selle lõpufaasis ei saa mees toimuvat enam ise teadlikult kontrollida. Noormees peab jälgima dieeti, ülekaalulisus võib mõjutada meeste tervist. Mõnikord otsustatakse vaid ühe aasta võrra.\nKasvaja Poiste peenise suuruse normid istub, ei puuduta kedagi, ta on mugav, soe. Järsku - paugu! Te tõmmate, surute, tunneli otsas on valgus. Selle asemel, et "tere" - lase perse. Ja see on ainult uue maailma seikluste algus! Pole aega lapse ema emast võtta, hinnatakse seda kõigilt külgedelt, sealhulgas seda, Poiste peenise suuruse normid genitaalid on õigesti moodustunud, kontrollige lastel peenise suuruse norme. Mis juhtub tavaliste lastega Lastekategoorias Poiste peenise suuruse normid poisid 0 kuni 7 aastat.\nSiin on normi ulatus: kuni aasta - 2,7 cm ± 0,5; aastat - 3,6 ± Poiste peenise suuruse normid aastat - 4,1 Poiste peenise suuruse normid 0,9; aastat vana - 4,7 ± 0,8. Kui parameetrid on allpool keskmist, ei ole häire häire vaja.\nKõigepealt arvutatakse kõik andmed. Palju sõltub lapse füüsilisest arengust. Kahtluse korral soovitavad arstid oodata kuni 3 aastat ja hinnata kasvu Poiste peenise suuruse normid. Lapse elundi suuruse õigeks hindamiseks peate võtma kõva joone.\nNoorte liikme suurus suureneb koos üldise kasvuga, tavaliselt kuni cm. Ei ole veel vuntsit, habet ega muud alusvärvi, kuid keha valmistub tulevikuks. Aju aktiveeritakse ja hüpofüüsis Naita keskmise suurusega liiget raskesti hääldatava nimetusega hormoonide tootmine follitropiin, somatotropiin. Lapsepõlv lõpeb 10—aastaselt kõigi jaoks erinevalt. Nagu käekotis kapslites subkutaanne rasv sulab, see on pigmenteerunud ja kasvanud voldiga.\nHormoonid jäävad siiski selliseks seksuaalse arengu meres jäämurdjaks.\nKasulik video Järeldus Iga poiss on individuaalne ja kõnnib omal moel. Kui poiss on terve, ärge muretsege, et ta kasvab halvema inimese Poiste peenise suuruse normid. Väga tihti kompenseerib laps puberteedi algusesse kõike, mis on varem maha jäänud. Teine asi - kaasasündinud anomaaliad ja patoloogiad - neid võetakse kontrolli alla väga hällilt ja neid ravitakse seksuaalse arengu alguses.\nPoiste peenise suuruse normid, tuttavate, partnerite - mitteametlike allikate kaudu.\nSeetõttu kerkivad küsimused sageli erinevatel foorumitel, kus emad või isad arutavad laste peenise keskmist suurust, küsivad, kas on aeg arsti juurde minna. Keegi mehed, kuidas suurendada munn vasta sellele küsimusele paremini kui spetsialist.\nKüpsemise märgid Peenise keskmine pikkus sõltub esimestest küpsemise tunnustest.\nNahalööbe välimus - akne, Mustpeade. Suurenenud närvilisus, sagedane ärrituvus, mõnikord kõik, mis juhtub. Suurenenud peenise suurus - reproduktiivorganid hakkavad küpsema. Puberteet algab tavaliselt aastaselt mõnikord vanuses Poiste peenise suuruse normid aastal suureneb peenise suurus keskmiselt 1,5 cm võrra - see sõltub geneetilisest eelsoodumusest ja tervislikust seisundist.


Gripiravi - Ennetamine - April\nEsimese põlvkonna viirusevastased ravimid (adamant number) sünteesiti 1961. aastal. Nende silmapaistev esindaja on rimantadiin, mida kasutatakse A-gripi viiruse ennetamiseks ja raviks. Ravim blokeerib ioonkanalid, mille kaudu vesinikioonid tungivad viirusesse, käivitades mehhanismi genoomide õigeks lahtipakkimiseks ja RNA koopiate tootmiseks. See tähendab, et Rimantadiin blokeerib viiruste replikatsiooni.\nGrippferon on geneetiliselt muundatud rekombinantne ravim interferoon α-2b. See on aktiivne mitme viiruse vastu, mis põhjustavad ägedaid hingamisteede infektsioone - gripiviirust, viiruste kroon, rinoviirused, adenoviirused, gripiviirused ja parainfluensus. Grippferonil on immunomoduleeriv, põletikuvastane ja viirusevastane toime. Kui te saate Grippferoni, vähenevad gripi ravitingimused ja gripiviirusejärgsete tüsistuste arv väheneb oluliselt.\nInterferooni indutseeriva toimega ravimid hõlmavad imunofaani, Broncho-munale'i, Ribomunile'i, IRS-19 jne. Nad toimivad otseselt fagotsüütide rakkude (neutrofiilide ja monotsüütide) ja lümfotsüütide suhtes, suurendades nende aktiivsust, stimuleerides tsütokiinide sünteesi ja suurendades T-tapjarakkude aktiivsust tapjarakud.\nGripi ravi tulemused on edukad, kui lisaks viirusevastaste ravimite määramisele ja immunokorrektsioonile on ette nähtud sümptomaatilised toimeained. Gripihaigus esineb sageli külmavärinate, peavalu, lihas- ja liigesevalu, üldise nõrkuse ja söögiisu puudumise korral - sümptomid, mida patsientidel on raske kannatada. Apteeke võib leida mitmikomponentsetest ravimitest. Neid on lihtne kasutada. Lisaks müüakse paljud neist ilma retseptita.\nGripi ja teiste ägedate hingamisteede viirusinfektsioonide terapeutiline efektiivsus ilmneb palaviku perioodi lühendamisel, mürgistuse vähendamisel (peavalu, nõrkus, pearinglus), katarraalsete nähtuste, tüsistuste arvu vähenemise ja haiguse kestuse üldiselt.\nTabelis on loetletud kõik üldised Anvimaxi pulbrid, samuti nende keskmine hind apteekides.Antigrippin - kallimad 230 rubla.Agri - CHEAPER 37 rubla.AntiFlu lapsed - CHEAPER 82 hõõruge.


Coral Club Chlorella tabletid - aitab viia organismist välja raskemetalle ja mürke - 180tbl - toidulisand\nPre ja probiootikumid-kasulikud bakterid\nSüda ja veresoonkond\nVeri ja vererõhk\nVeresuhkru tase, kõhunääre\nAju töö, mälu\nLaste ortopeedilised jalatsid\nVäega toiduained, õlid, joogid, kommid\nSuperfoodid , rohejahud\nMagustajad ja sool\nDr. Bachi õieteraapia-emotsionaalne tasakaal\nTervendaja Volli soovitab!\nTervistav VESI-pH tasakaal\nIlusa naha taastajad\nProbleemne ja rasune nahk\nKuiv ja tundlik nahk\nLapse naha hooldus\nPsoriaatikule, normaalne nahk\nSeksuaalsus ja intiimtooted\nTooted kaubamärgi järgi\nSaadame vaid olulist infot uudistoodete või sooduspakkumiste kohta.\nEsileht » Klorella tabletid - 180tbl\nKlorella tabletid - 180tbl\nTASUTA TRANSPORT ALATES: 25€ Smartpost; 35€ Omniva\nNB! - Omniva pakiautomaadis külmumisoht ja tellimine kliendi vastutusel.\nTAVASAATMINE: Smartpost - 1.95; Omniva - 3.80\nTasuta tagastamine 14 päeva\nPuhastus raskemetallidest, toksiinidest.\nChlorella on ainulaadne organismi puhastaja, mis on kasulik tervist kahjustava tootmistöö tegijatele, suurlinnade elanikele ja kahjulike harjumustega inimestele. Chlorellat toodetakse patenteeritud Cracked Cell Wall meetodil, mis võimaldab säilitada kuni 85% vetikas leiduvatest kasulikest ainetest.\nKirjeldus Kasutamine Koostis\nNB! - kui meie e-poes on toode otsas, siis on võimalus osta järgnevalt:\nKoralliklubi tooteid saad osta ka siit E-poest.\nOn üherakuline vetikas, mis sisaldab kergeid taimevalke, klorofülli, В-grupi vitamiine, D-vitamiine, beetakaroteeni ja mineraale.\nToiteväärtuse poolest ei jää chlorella valk (50%!) alla lihale ja tervaviljadele.\nÜkski taim planeedil Maa ei sisalda nii palju klorofülli nagu chlorella (5 korda rohkem kui spirulina). Klorofüll varustab verd hapnikuga ning erütrotsüüte hemoglobiiniga ennetades aneemia kujunemist.\nChlorella aitab viia organismist välja raskemetalle ja mürke. Rakuseinte erilise ehituse tõttu soodustab see soolestiku oma kasuliku mikrofloora arengut. Aitab tõsta immuunsust ja vastupanuvõimet viirustele.\nTäiskasvanutele 2 tabletti 3 korda päevas söögi ajal\n1 tablett NRV*\nKlorella pulber (Chlorella Pyrenoidosa), mg\nKoostisosad: Klorella pulber (Chlorella Pyrenoidosa), kaltsiumkarbonaat.\nAquaOx - antioksüdandid - 60tbl\nSüda, veresooned, immuunsus, energia.\n“AquaOx” on väga võimsa toimega taimsete antioksüdantide kompleks, mis aitab optimeerida kesknärvisüsteemi ja südame ja veresoonkonna tööd, parandada veresoonte läbilaskvust ja vereringet ning kaitsta organismi rakke enneaegse vananemise eest.\n, Tarneaeg: tellimisel 3-6 päeva\nArtisokk - maksale - 90tbl\nArtisoki taimsed komponendid tõhustavad maksa ja sapiteede seisundit, kaitsevad organismi mürkainete eest, parandades seedeelundite tööd ja üldist heaolu.Maarjaohaka, võilille ja Betaiiniga\nAssimilator - seedeensüümid - 90tbl\nSeedimine, taimsed ensüümid, toidu talumatus, allergia.\nNaturaalne toode, valmistatud taimse päritoluga fermentide põhjal seedimise parandamiseks ja immuunsuse tugevdamiseks. Vähendab peamiste seedefermentide defitsiiti, soodustades valkude, rasvade ja süsivesikute seedimist.\nCoral-Mine - korallivesi - 10 x 1g = 1pakk\nLooduslikust korallist mineraalse koostisega toode joogivee rikastamiseks. Rikastab vett kasulike mineraalidega ja normaliseerib organismi vee ja soolade ainevahetuse parandades kõikide organite ja süsteemide tööd.\n8,28 € (10%)\nOleme avatud E-R 10.00 - 18.00\nIga kuu 2. laupäev 10.00 - 14.00\nTere tulemast meie Biore E-poodi!\nSoovid 7% soodustust esmaselt ostult?\nLiitu meie uudiskirjaga ja kasuta e-mailile saadetud sooduskoodi!


- DETERER TELEGRAM\nSadovnik tõi näiteks võimaluse kasutada mikrolaineid alateadlikuks reklaamiks — kuigi alateadliku veenmise mõju on kahtlane, on mõningad organisatsioonid selle vastu huvi üles näidanud. Nimeta seda, kuidas tahad, aga SSSS-tehnoloogia on siiski alateadvuse programmeerimine ultrakõrgsageduse UHF abil, mille hääletu sõnum istutatakse otse inimese alateadvusesse. Meie saidi sisu ei tohi olla pakkumine ega pakkumine Saa meiega sotsiaalsete võrgustike kaudu ühendust! Keegi peale kiirguse ulatuses olija neid helisid ei kuule. Suunatud kiirt võiks kasutada näiteks kauplustes klientidele mõeldud personaalsete sõnumite edastamiseks. Siiski on ka häid kangelasi ses loos — tõerüütlid Alex Jones, Glenn Beck, Rupert Sheldrake ja veel mõned; tõelist tervist toovad meile alternatiivseteks peetud raviviisid, mida eliidi poolt muidugi maha surutakse — kristalliteraapia, homöopaatia, reiki, refleksoloogia, holistiline teraapia, püramiidid, vitamiin B17, kusjuures vähktõbi on inimeste endi poolt loodud haigus.\n3 637 Replies to “Umbluu preemia 2013 – telegram.ee ja Hando Tõnumaa”\nIgal põlvkonnal on oma DETERER TELEGRAM, kes leiab tee omasuguste meelt mõjutama ja südant kontrollima, et oma nägemust uuest maailmakorrast kuuldavale tuua ja õige hetke saabudes ka kehtestada.\nSel teel aga tuleb võidelda lohega moodsam sõna: reptiilkes võtab kord tulnuka, kord Bilderbergi grupi, kord illuminaatide, kord veel kellegi näo, mis püüab laialdasemat ärkvelolekut pärssida ja ärkamist ennetada.\nOn üldteada, et korporatiivne desinformatsioon ja kõikjaletungiv reklaam teevad kõik, et manipuleerida meie otsustusvõimega.\nKrüptokursused arhiiv uudised kuupäeva järgi | Airdropfly\nUmbluu preemia – grandhotel.ee ja Hando Tõnumaa – grandhotel.ee\nPidev invasioon meeltesse | Telegram\nOlles kord ise ärganud, tuleb oma missioon edasi kanda. Tõde on käeulatuses.\nHando Tõnumaa: DETERER TELEGRAM maailma valitsevad üksikud tegelased, kellel on inimkonnaga kuri plaan. Ka Maailm on kui teatrilava, kus miski pole nii nagu paistab ja peavoolumeedia näitab, ning inimesed on kui pärsitud tahtega statistid, keda saab kas manipuleerida või üles äratada. Kontrollimiseks ja manipuleerimiseks kasutatakse vaktsiine, läbipaistmatut ja kontrollitud meediat, lennukitelt puistatavaid kemikaale, fluori joogivees, geenmanipuleeritud taimi, aspartaami ja muid kemikaale meie toitudes, lavastatakse hirmsaid vaatemängusid New Yorgis ja Bostonis.\nTELEGRAM SE ESTA PASANDO - TELEGRAM TV!!!!!!!!\nSiiski on ka häid kangelasi ses loos — tõerüütlid DETERER TELEGRAM Jones, Glenn Beck, Rupert Sheldrake ja veel mõned; tõelist tervist toovad meile alternatiivseteks peetud raviviisid, mida eliidi poolt muidugi maha surutakse — kristalliteraapia, homöopaatia, reiki, refleksoloogia, holistiline teraapia, püramiidid, vitamiin B17, kusjuures vähktõbi on inimeste endi poolt loodud haigus.\nInfopartisan oskab muidu kontrollitud meediaruumis ära kasutada moodsa aja võimalusi — Facebook, videofilmid, blogid, eduka PR-töö abil isegi peavoolumeedia.\nJa neid lugusid jagatakse, kommenteeritakse, need pakuvad DETERER TELEGRAM, kutsuvad mõtlema ühes teatud suunas, olgu tõendid selle suuna kohta kui õhukesed tahes. Aga tõendid polegi peamine ega oluline argument. Oluline on hoopis mujal — olla eriline, väljavalitud, info valdaja, isegi veidi tagakiusatud ja naeruvääristatud — see lisab vajalikku vastuokssust ja tõendab, et ollakse tõe jälil.\nSkeem on lihtne — reaalsusest, mõnikord DETERER TELEGRAM unenägudest, DETERER TELEGRAM välja väikesed tükikesed ja neist ehitatakse pilt, mis pretendeerib esindama tervikut, millest need tükid võeti.\nÜlejäänud killud pole olulised. Selles kõiges pole midagi uut.\nSarnast vaimu kannavad alkeemia. Küll aga tõstis telegram.\nTeisalt leiti, et on paremaid kandidaate. Kodanikeühendus Puhas Taevas ehk vastloodud keemiasabade chemtrail uurijate ühendus, kes leiavad, et meid mürgitatakse ülevalt lennukitest tahtlikult ja kindla eesmärgiga. Kuigi algaktiivgrupp on juba mõned aastad tegutsenud, siis ehk jõuavad nad järgneva aasta jooksul ka Umbluu preemiani.\nSenine suhtluskogemus näitab, et lootust on, seekord autu kolmas koht. Ja lõpuks kaks ja kestvat kiiduavaldust!\nJüri Kamenik — ilmateadlane ja oma lemmikteaduse populariseerija, muu hulgas ka lennukite poolt tekitatud joonpilvede uurija ja seletaja Knopkaingel — imeteenuste kvintessents. Ma olen professionaalne auru transformaator, Ingelliku hierarhia teabe vahendaja, planeedi kristallvõre paigaldaja, chakrakopa meetodi väljatöötaja, kundalinikraana meister, külgetõmbe seaduse kvantrotaatori aktivaator ja kõrgsageduspressi operaator. Töötan kaheksa kanali peal.\nMinu vaimne nimi on Knopka. Kõrgsageduslik kvantkäepigistus teile!


Hemoglobiinitase madal? Abi saad neist taimedest!\nIrje Karjus, Metsamoor , 6. märts 2016 13:51\nVanarahvas ütles, et laps on terve, kui põsed punased. Tänapäeval seostatakse põskede punakat tooni ka kuperoosaga, kuid siiski annab loomulik värske jume märku inimese tervisest.\nMadala hemoglobiinitasemega inimese näonahk kipub olema kahvatu ja väsinud.\nVeri tähistab elujõudu. Kui inimene kaotab verd, jääb ta nõrgemaks ja jõuetumaks. Hemoglobiin on punastes verelibledes olev valk, mis seob ja transpordib hapnikku. Vere madal hemoglobiinitase annab märku raua puudujäägist veres.\n• 25 g raudrohtu\n• 30 g kõrvenõgest\n• 30 g vereurmarohtu\n• 30 g saialille\n• 20 g mailast\n• 15 g naistepuna\n• 15 g võilillejuurt\n• 25 g madarat\nKui võimalik, kasuta värskeid taimi. Igal juhul peaks värske olema vereurmarohi. Võta seda segu umbes 1 sl tassitäie tee (250 ml) kohta ja vala üle kuuma veega. Hoia 5 minutit. Joo teed kaks tassitäit päevas.\nTaimed annavad jõudu\nNõges on elurõõmuga seotud taim. Lisaks sellele, et ta soodustab serotoniini teket organismis, aitab ta ka oma suure rauasisaldusega tugevdada verd, andes jõudu elust rõõmu tunda. Nõgest vajab inimene, kes on väga väsinud ja nõrk, kui ta füüsilisel tasandil justkui ei suuda vastutada oma tervise eest ja haigestub sageli.\nVäsimusest nõrk inimene on aldis ka halbadele mõjutustele, sageli ei väärtusta ta iseennast, teda saab ära kasutada, kuna ta on teelt eksinud. Ta ei tunneta enam oma loomulikke vajadusi, looduse rütme ja tasakaalu. Sel juhul on ka seksuaalne energia nõrk ning inimene ei soovigi seda energiat. Ta ei suuda loomulikul moel oma akusid laadida ja vajab seetõttu palju turguteid.\nNõges äratab inimeses loomulikud instinktid, ürgenergia pääseb voogama. Ta aitab koguda füüsilist jõudu ja inimene suudab teha seda, milleks tal varem jaksu ei jätkunud. Nõgese abil lisanduvad tugevus, algatusvõime, elurõõm, inimene on kohanev ja kartmatu.\nRaudrohi on sügava toimega taim, parandades vereloomet luuüdis, seepärast sobib teda tarvitada juhul, kui miski on meid sügavalt mõjutanud, olgu siis füüsilisel või psüühilisel tasandil.\nRaudrohu rahvapärane nimetus verihein või verilill annab märku tema kasutusalast veresoonkonna- ja vereringeprobleemide korral.\nMailane hoiab veresooni lupjumast. Sellel väikesel peaaegu märkamatul taimel õuemurus on haruldaselt tugev mõju inimorganismile, tugevdades just veresoonkonda.\nSaialillel, väikesel päikesel, on palju nimetusi. Huvitav on mõelda, et täna joon kulliküüne-, hauguhamba-, hundihamba-, oinasarve-, kringlilille-, krõnkslille-, päevaroosi-, päevaratta- või kuldlilleteed. Saialille peetakse päikese, loovuse ja kire sümboliks. Soojal suvepäeval korjatud ja kuivatatud saialilleõitest saadud energiat jagub kogu talveks.\nVala 1 sl kalmusejuuri üle veega ja jäta ööseks seisma. Hommikul soojenda ja võta lonks pärast igat sööki, kuid mitte üle poole klaasi päevas.\nVeel vere heaks: loobuda tuleks kõigist hapetest, nitraate sisaldavatest toiduainetest.\nSüüa tasub punapeeti, porgandit, palju musti sõstraid (kevadel mustasõstra- ja kasepungi).\n• 1 peotäis kaerahelbeid\n• 1 toores muna\nSega ja söö päeva jooksul.\nValmista segu meest, mesilasema piimast, õietolmust, nõgesest, raudrohust ja mustast sõstrast ning söö 2 tl iga kahe tunni tagant.\nMesi mitmekordistab temale lisatud komponentide mõju inimesele ja aitab toimeainetel paremini imenduda.\nTatar suurendab lihaste jõudu. Vanasti anti sõjameestele tatart, et nad rasketes lahingutes vastu peaksid. Tatar sümboliseerib jõudu ja väge ning annab jõudu eluraskustele vastu seista. Tatar on ka sümboolselt seotud jõukusega, teda kasutati vaesuse peletamiseks. Kui hoiad köögis tatrateri, ei kao sealt jõukus.\nSöö idandatud mahetatrateri 100 g päevas. Tatart süües võib mõelda: probleeme pole, on ainult õppetunnid ja minu hommikuses tatrapudrus on jõud nende omandamiseks. Teen oma mõtted jõukaks, et vaesus ei tuleks mu meeltesse, nii programmeerin endale hüva aega ja tugevat olemist.\nUudised 23. veebruar 2016 12:40\nAPTEEKER SOOVITAB: Neli nõuannet nohuga võitlemiseks\nUudised 16. veebruar 2016 13:00


Saksamaa roheline tsoon\t18.08.2018 14:24\t#41\nKüsin siis sedasi, et kas keegi teab Eestis firmat, kes selle küsimuse roheliseks vastaks?\nSaksamaa roheline tsoon\t18.08.2018 15:25\t#42\nEesti firma teeb saksas kehtiva ümberehituse? Esindus äkki saab muuta seda mis auto on. Kui autole on tehas paigaldanud siis peaks saama ju kogu väljalaske vahetamisel ka tahmafiltri paigaldada. Alati saab netist tellida selle rohelise kleepsu ja kui agara ametniku otsa ei satu siis võib ju õnneks minna.\nKes selle paigaldab sulle eestis nii et see ka dokumentidesse kirja läheb koos ümberehitsega ja siis sakslased äkki loevad ja usuvad neid pabereid või siis Tüv punkt tõstab auto üles ja kontrollib ning väljastavad selle kleepsu.\nSaksamaa roheline tsoon\t18.08.2018 20:16\t#43\nMind huvitab vaid vastus, kes meil Eestis seda teostaks. Näen, et asi on teostatav.\nSaksamaa roheline tsoon\t01.08.2019 15:05\t#44\nkaminahi kirjutas: Mind huvitab vaid vastus, kes meil Eestis seda teostaks. Näen, et asi on teostatav.\nÜsna kindlalt peaksid alustama ARK ist ja taotlema väljalaskesüsteemi ümberehitus luba. Põhjenduseks matkaauto ja UMWELTZONEN mitmes riigis, kuhu siis Sinu matkaauto praegu siseneda ei tohi.\nSoovitav kohe ka lisada ümberehituseks vaja minevate originaaljuppide nimekiri. Tellida neid esindusest saad, aga ümberehitust margiesindused ei teosta.\nSiis peaks olema tagataskus olemas ka firma, kes töö ette võtab. Ilmselgelt vastava päedevusega.\nSellisel juhul on ehk lootus saada positiivne otsus ARK poolt.\nIlmselgelt on lihtsaim lahendus teha ümberehitus saksamaal ja sealsest TÜV saada ka see roheline kleeps. Sellist lahendust tuleb muidugi eelnevalt kontrollida, kas väljastavad ka EU registreeringuga masinatele.\nAga miks ei peaks, kui saab ka interneti kaudu tellida ja eesti registri andmete järgi.\nIgatahes tegininternetis taotluse ära, täna tehtud läheb menetlusse 8 augustil + siis nädal ja rohkem veel saatmiseks.\nKuna auto on EURO 5 , siis ehk nr 4 kleepsu ikka saab. Tegu aga diisliga, nii et igale poole ikka minna ei saa.\nSaksamaa roheline tsoon\t01.08.2019 15:55\t#45\neavp kirjutas: Kuna auto on EURO 5 , siis ehk nr 4 kleepsu ikka saab. Tegu aga diisliga, nii et igale poole ikka minna ei saa.\nNagu ma aru saan , siis mis (värvi) number sul praegu on ? Mida muudad?\nSaksamaa roheline tsoon\t01.08.2019 18:30\t#46\nKuna auto pole saksast, vaid rootsist, siis tal sellist kleepsu minu andmetel ei ole.\nIsegi kui oleks, on see seotud eelmise riigi reg. märgiga, seega praeguse eesti numbriga kehtetu.\nOlnud neid eri autodel nii kollaseid, kui ka rohelisi aga nüüdseks kas müüdud või lahkunud klaasivahetusega.\nKuna on plaanis augusti keskel saksast paar asja tuua, siis igaks juhuks tellisin nüüd ka kleepsu.\nSaksamaa roheline tsoon\t01.08.2019 18:40\t#47\nKuidas nad seda kontrollivad kohapeal?\nSaksamaa roheline tsoon\t01.08.2019 18:47\t#48\nIvar Kalev kirjutas: Kuidas nad seda kontrollivad kohapeal?\nKleepakal on ju auto number peale kirjutatud. Kui vana kleeps hea võtsija kätte viia, tuleb ilmselgelt kallim, kui ametlik uus tellida.\nKontrollitakse reeglina tsooni pargitud autosid, nii et küllap nad erinevusest aru saavad.\nSaksamaa roheline tsoon\t01.08.2019 20:13\t#49\nOn seda autot tahmafiltriga mis on rohelise kleebise jaoks vajalik üldse tehasest välja tulnud? Kui mingi pettusega asja ajada võib asi kallimaks minna kui rohelise kleebise puudumine.\nPregusel hetkel aksepteerivad vist ainult Volvo puhul seda et on euro5>euro6 tehtud. Uudistes käis lihtsalt läbi et volvo nüüd lubab. Kõikide teiste autode puhul on tegemist mitte ametliku ümberehitusega mis lõpetab auto tüübikinnituse. Saksamaal peab nimelt autotootja lubama seda.\nSaksamaa roheline tsoon\t02.08.2019 12:11\t#50\nTüübikinnitus ongi ju vaja lõpetada . Selleks ka taotleda eestis ümberehitusluba.\nPärast seda kaovad ARK lehel imeväel tüübikinnituse number ja osa andmeid, ning tekib kiri, et ümberehitus pooleli.\nPärast ümberehituse ARK ette näitamist antakse välja uus üksiktüübikinnitus.\nKuidas asi hetkel saksas toimib, ei tea. Aga mingitel aastatel said nad lausa riigi poolset toetust tahmafiltri paigaldamiseks ja maksti see läbi paigaldanud firma, ehk et siis tuli lõppsumma odavam.\nSeega ei usu, et nad selle imekeeruliseks ja ilmvõimatuks teinud on. Neid huvitab tulemus, ehk siis väiksem saaste.\nMinul piisas tehnilise passi pildi ülesse laadimisest, seal hetkel kirjas rohkem, kui ARK lehel.\nMingi hetk tuli meil :"...Ihr Fahrzeug wurde erfolgreich klassifiziert. Ab sofort können Sie für Ihr Fahrzeug auch eine Emissionsplakette bestellen..." ja pärast seda sai tellimuse ära teha.\n8.90 kleeps ja 2.50 saatmine. EU ülekannet maksevõimaluste seas ei ole.\nSaksamaa roheline tsoon\t02.08.2019 20:44\t#51\nKuidas see loogika peaks kokku minema et Eesti nr ja saksa kleeps. Seda kleepsu väljastab saksamaal TÜV. Klaasi vahetusega ei saanud ma seda esindusest uuesti vaid pidin minema TÜV punkti ja auto tehnilise passi alusel sain uue. Kui see nii käiks et tellid netist siis oleks esindus ka mulle selle kleepsu aknale pannud.\nTahad Euro3 autot Euro4 ehitada? See ongi saksamaal keeruline. Ise TV-st näinud kus vanamees vahetas autot kuna MB ei lubanud tahmafiltrit paigalda.\nSaksamaa roheline tsoon\t04.08.2019 00:09\t#52\nnootsii kirjutas: Kuidas see loogika peaks kokku minema et Eesti nr ja saksa kleeps. Seda kleepsu väljastab saksamaal TÜV. Klaasi vahetusega ei saanud ma seda esindusest uuesti vaid pidin minema TÜV punkti ja auto tehnilise passi alusel sain uue. Kui see nii käiks et tellid netist siis oleks esindus ka mulle selle kleepsu aknale pannud.\nÕnneks või õnnetuseks see nii ongi, et tellid internetist, kui tegu välisriigis registreeritud autoga. Eespool siin teemas ka link ära toodud, kus mitmes keeles selgitused.\nNing tegelikult pole sellel suurt mingit pistmist Sasa TÜV asutustega. Tegu umbes sama skeemiga, nagu Eesti ID kaarte sai kätte swedbangast ja sertifikaate saab seal tänaseni uuendada 2 eur eest. Ainult ID kaardi omi, mitte Digi ID omi.\nÜkski esindus ei luba olemasolevat autot oma esindustes ümber ehitada.\nSamas tean Transporter T4 Multivan 75kw 2,5 liitrise mootoriga, mis sai oma kollase kleepsu asemele rohelise pärast tahmafiltri paigaldust. Asub 20km Berliinist, ehk seal on edumeelsemad elanikud\nSaksamaa roheline tsoon\t04.08.2019 07:51\t#53\nEks see on Margiti/autoti erinev. Kui luba ümbeeehitseks antud ja auto on ka tehasest tahma filtriga tulnud siis see arvatavasti lihtsam. Aga siin jagatud inglise leht jagab Saksamaa rohelist plakatit. Tundub kahtlane. Kui seda teeks sakslased ise oleks see natuke loogilisem arvestades kogemust mis mul endal oli ainult klaasi vahetuse järel.\nSaksamaa roheline tsoon\t13.08.2019 13:32\t#54\nTäna siis saabus roheline kleepekas minu Euro 5 diiselautole.\nKleepeka peal on number 4 ja auto number.\nNüüd jääb oodata postist veel austria oma, viimane kordades kallim ja vajalik ainult veoautodele. Ehk siis N1 jne ja M1 üle 3500 kg. See vajab aga ilmselt oma teemat, kuna sealsed trahvid on tuhandetes.\nN.B. Ei julge klaasi külge kleepidagi, kuna siis tuleb agar ülevaatuse ametnik, kes ajab näpuga seaduses järge ja viimane etleb, et kõik välisriigi tunnused tuleb autolt eemaldada.\nSaksamaa roheline tsoon\t13.08.2019 13:37\t#55\nkas austrias ei peaks siis hoopis GP box-i võtma ?\nSaksamaa roheline tsoon\t13.08.2019 17:11\t#56\nolari kirjutas: kas austrias ei peaks siis hoopis GP box-i võtma ?\nBox peaks aitama nende teede peal\nAga näiteks Viini elurajooni sisse sõiduks on ikka kleepekat vaja (võibolla ka kogu linnale, pole nii täpselt uurinud)\nAustria eraldi : www.umwelt-pickerl.at/en.html\nSaksamaa roheline tsoon\t15.08.2019 13:12\t#57\nTäna tuli siis postkontorist väljastamisega ka kiri Austria kleepekaga.\nPeaaegu pangakaardi laiune ja umbes sentimeeter pikem.\nSinine. Suurelt kiri EURO 5/V\nLisaks siis augustatud nagu vene aegne talong. Augud N (veoauto ) ja D (diisel kohal)\nÜleval veel ka perforeeritult 2 reas mingid numbrid.\nAuto reg numbrit seal kuskil kirjas ei ole. Ainult kaasas oleva paberi peal.\nHind 39.90 ja kaasas oli arve firmale.\nJah, ei ole enam need ajad, kus sai kaubikuga Viinis käidud ja maaaluse parkla ülemise piirdepuu ees katuseraudu maha kruvitud, nii et kogu parkla sissesõit seisis.\nKas uued ajad ka paremad on, näitab vast aeg.


Tahes Video DVD-de kirjutamise kohta OS X Mavericks k\n> Ressursi > DVD > tahes Video DVD-de kirjutamise kohta OS X Mavericks\nDVD-kirjuti ei tööta Mavericks? Kuna OS X Mavericks lihtsalt välja, mitu DVD-kirjutajad ei ole täiendatud toetada uue süsteemi veel. Niisiis, kui te ei kasuta originaal DVD burner põletada DVD Mavericks, pead pöörduda teise DVD-kirjutaja, et Mavericks kallal. Wondershare Video Converter Ultimate for Mac võib olla teie parim DVD kirjutaja Mavericks.\nSeda on täiendatud täielikult toetada Mavericks hetk, mis anti välja uus süsteem. Ja ta saate täiustada õigeaegselt toetada tulevasi versioone. Niisiis, ärge muretsege, see ei tööta ühel päeval. Mis veel oluline, see DVD põleti Mavericks suudab lasevad kirjutada peaaegu iga videofaili just paari hiireklikiga on professionaalne DVD ketas. Saada üksikasjalik juhend allpool.\n1 importida video faile käesoleva suurepärane DVD Mavericks\nKlõpsake "Burn" sakk ülaosas ja siis vajuta "File" võimalus peamiste loendivaatest valige "Koormus meediumifaile". Seejärel avaneb aken, ajendades leida need kirjutatavad videod. Seejärel lihtsalt topeltklõpsake suunatud faile importida see Mac app paanile. Kohe, näete neid programmi pisipiltidena. Pange tähele, et see Mac programm toetab drag-n-drop operatsiooni.\nMärkus: Roheline riba näitab kõiki imporditud videofailide suurus.\n2 valige DVD menüü malli või Muuda videod\nSee app paani allosas on kerimine loend, mis sisaldab mõned klassikaline DVD menüü malle. Nüüd, peate valima ühe oma lemmik DVD menüü malle. Kui soovite oma videoid redigeerida enne DVD kirjutamist, saab otse klõpsake nuppu Muuda video kirje Bar juurdepääsuga video redigeerimise tööriistad soovite. Lõpuks ometi, klõpsake lihtsalt nuppu "Eelvaade" eelvaate lõplik mõju.\n3 Alustada Mavericks DVD kirjutamine\nDVD-kirjutaja Mavericksliidesel "Põletav" vajutad lihtsalt "Burn" nuppu, et alustada DVD kirjutamine Mavericks kohta. Selles DVD põletamise tarkvara on võimeline ülejäänud põletamine ülesanded minut lõpuni. Pärast DVD kirjutamist, saad kirjutatakse DVD-plaadile.


ALTERNA advokaadid on nõustanud arvukalt erinevaid kinnisvara planeeringute, ehituse ja infrastruktuuri projekte. Samuti oleme aktiivsed kinnisvara-, ehitus- ning planeerimisvaidluste lahendamisel. Kuna Baltikumi kinnisvaraturg on seisakust taastumas ning samas ei soovita korrata buumiaegseid vigu, on tasakaalukas investeerimis- ja arendusprojekt koos pädeva õigusnõustajaga kindlasti võtmeks uuele edule.\nALTERNA aitab oma kliente kinnisvara ostmisel ja müümisel, kinnisvara finantseerimisel ning koormamisel hüpoteekide ja muude asjaõigustega. Samuti nõustame üüri- ja ehituslepingute ning tagatisdokumentide läbirääkimisel ja vormistamisel. Ühtlasi abistame kliente igapäevaselt planeeringute ja ehituslubadega seotud küsimustes ning aitame neid suhtlemisel ametiasutustega ning vajadusel haldusvaidluste pidamisel.\nAastatel 2018 - 2020 pälvis ALTERNA maailma suurima advokaadibüroode hindamisväljaande tunnustuse, mille kohaselt on advokaadibüroo ALTERNA'l pühendunud ja töökas meeskond, mis pakub suurepärast teenust. Tiimi juhti Siret Siilbek'i iseloomustab tema punktuaalsus ja usaldusväärsus ning Annika Vait'i tema kiirus ja täpsus.\nALTERNA advokaatide põhilised tegevusvaldkonnad on järgmised:\nKinnisvara müük ja ost (sh tagasiüürimine);\nKinnisvara finantseerimine, tagatised (sh hüpoteegid, garantiid) ning tagatisvara realiseerimine;\nKinnisvara haldus (sh üüri-, rendi ja muud kasutuslepingud);\nProjekteerimine ja ehitus, sh ehituslepingute läbirääkimine ja ehituslepingute koostamine;\nPlaneeringud, ehitus- ja kasutusload;\nRiigihanked ning era- ja avaliku sektori partnerlus (PPP);\nValik ALTERNA advokaatide poolt tehtud töödest:\nEesti ühe suurima IT-sektori ettevõtte nõustamine ja esindamine erinevate büroo-, lao- ja tootmispindade üürilepingute koostamisel, täitmisel ja läbirääkimiste pidamisel;\nLääne-Saare Vallavalitsuse nõustamine ehituslikes ning asjaõiguslikes küsimustes, mh nõustamine ehituse töövõtulepingutest tekkinud vaidlustes ning teemaa ning tehnorajatistega seotud küsimustes;\nEventus Ehitus OÜ nõustamine ja esindamine Pärnu Rannastaadioni ehitushankes, milles vaieldi pakkuja kvalifitseerimise ning kvalifitseerimistingimuste tõlgendamise üle;\nMitmeid toitlustuskette opereerivate ettevõtjate nõustamine ja esindamine üürilepingute sõlmimise ja täitmisega seotud läbirääkimistel;\nZelluloosi Kinnisvara OÜ nõustamine Tselluloosi ärikvartali üürilepingulistes küsimustes.


Reaktor :: Raamatuarvustus: Terry Pratchett „Karjase kroon“\nSeekordses osas saab otsa vanaema Weatherwax´i elutee ning nooruke Tiffani peab üle võtma tema kohustused, metsamajakese ja valge kassi Kuule. Lisaks tuleb tal tõestada oma oskusi teistele Kriidimaa nõidadele, taltsutada haldjaid, õpetada noormehest nõiaõpilast, kes ei taha kuuldagi võluriks saamisest, ning hakkama saada pidevalt tema kannul luuravate Feegle`tega.\nEelmiste osade läbilugemine pole sugugi kohustuslik, sest raamat on täis meenutusi ja seletavaid joonealuseid märkusi. Sellegipoolest pole tegemist igava heietamisega. Pratchett´ile omast viguriga ja kohati kahemõttelist huumorit jagub küllaga ning võitlus kiusliku haldjarahvaga ei jää tulemata. Lisaks jätkab Nanny Ogg oma tavapäraselt rõõmsal moel asjade korraldamist, võttes vahepeal mõne julgustava sõõmu jooki, mis on määratud rangelt meditsiiniliseks otstarbeks, nõiast kuninganna Magrat tõmbab selga soomusrüü ning rahusobitajaks saab kõrgest soost nooruk, kelle kits oskab ise kempsus käia.\nMõningad kordamised ja mõtisklused tuleb nüüdseks maamullas puhkavale autorile andeks anda. Näiteks seletas ta väsimatult, kui keeruline on vanadel meestel varbaküüsi lõigata. Ikka suurte tugevate kääridega ja oma silmi kaitstes. On imekspandav, et kirjanik Alzheimeri tõve käes kannatades üldse loominguga tegeleda suutis ning seda veel suuremal määral kui varem. Oodates arstide poolt ennustatud surma, pühendas ta iga vaba hetke oma järelejäänud elust kirjutamisele. Loodetavasti sai tema lahkumine olema rahulik, nagu vanaema Weatherwax´il. Raamatud, mis Terry Pratchett endast maha jättis, naerutavad veel tulevasi põlvi ning neis peituvat sügavat elufilosoofiat tasuks järgida kõigil.