Hmm: Honda CBR125 RW6, 2006 - Motokuur.ee\nHmm: Honda CBR125 RW6, 2006\nUnread post by hmm » 15. Apr 2020 00:29\nMõeldud tehtud Kus mingi asi olemas, tuleb täiendust alati juurde...\nPlika sai 16 ning soov oli saada sünnipäevakink. Räägiti mingist playstationist, uuest telefonist jne... kuid viskasin talle väikse palli närida - liiklustestid ja võimalus A1 load teha.\nKaks nädalat jauras testidega ja liikusseadusega ning suutis rahuldavale tasemele paar näidistesti sooritadaehk veenas mind, et midagi liiklusest mõikab\nTäna toodi ukse ette üks punakas 2006a. honda CBR 125 RW6.\nPõhimõtte pärast ei hakanud 1000+€ pille vaatama, sest nii ehk naa suudab ta selle looma kuhugi küljele ja muud moodi kukutada... siis pole kahju ka.\nTüdrukul ülihea meel ja elevust täis. Küll kangutas seda ratast, ega ta mul suht kipakas ka ning 125kg pehmel pinnasel võttis tüdruku kohe võhmale. Samas ega need ratta liigutamise võtted veel kehas pole ka.\nMasin on veel karburaatoriga versioon ja tooreklapiga... aga suht tuim tükk võrreldes vossiga.\nKiire esimene defekteerimine ka tehtud:\n1. Küünal NGK CR9E süsimust ja see küünal mõeldud kuumadesse oludesse või karmi sõidustiilile. Seega panen NGK CR8E, DENSO U27ESR-N või juba Denso iridium IX27\n2. Õhufilter suht must... eks siin ole maetud ka rikas segu\n3. piduriklotsid läbi - nii ees kui taga\n4. kett veninud, hammakad tunduvad praegu enam vähem.\n5. jalapidur ei lülitanud pidurituld tööle - no oli vaja nõks sättida\n6. kõik vedelikd vahetan; õli, jahutus, piduri.\n7. Esiamordid ehk tulevikus hooldan, praegu tunduvad ok.\n8. tagumised suunad vahetatud aga ei näinud e märke... no ehk läheb ülevaatuselt läbi....\n9. Aku vajab vahetust.\n10 üks võti... kindlasti vaja teist juurde.\n11. võtmest ei tööta roolilukk.\n12. kütuse näidik kuidagi imelikus kohas.. paak üle poole täis aga tema ikka alla veerandi...\nMuu tundus enam vähem.\nLoomulikult on juba tiritud erinevat kirjandust:\nhttps://www.manualslib.com/manual/87261 ... 125rw.html\nhttps://www.carlsalter.com/mcpdf/Honda% ... manual.pdf\nhttps://tyga-performance.com/images/00p ... br125r.pdf\nJuppide enam vähem hinnad: https://www.oemmotorparts.com/oem5.asp? ... R125RS5-OP\nRe: Hmm: Honda CBR125 RW6, 2006\nUnread post by Nobody » 15. Apr 2020 09:37\nKas ikka lapsele või...\nUnread post by madeinussr » 15. Apr 2020 10:33\nMul tekkis sama küsimus, mis Nobolyl. Peaasi, et nüüd uuelt rattalt Voshodile juppe ei hakata võtma (karbuss, süüde, hüdrosidur jne).\nPS:Ma vist sain sellises vanuses omale onu IZ-49, läbi õnnelike juhuste.\nUnread post by hmm » 15. Apr 2020 11:15\nLapsele jah, kuid eks lähimal ajal ole ta vossile toeks (kui viimane mootori lihvi saades peab nukralt kuuris seisma)\nKui ratas ühes tükis püsib, siis sealt juppe ei liigu vossile.\njalapiduri anduri sain ilusti tööle. vaakumvoolikutega veel jaman... osad otsad lahti, mõned voolikud puudu...\nSai kuluosi tellitud Motonetist (tundusid suht enam vähem hinnad:\nTootenr\ttk\tToode\tKokku\n11-1091\t1\tNGK CR8EIX\t9,90€ tava küünlale iridium asemele samas vääringus.\n98-16172\t1\tChampion/Hiflo õhufilter Honda 8,99€ - ei hakanud K&N filtrit 35€ võtma... veel...\n98-17312\t1\tD.I.D 428 tugevdatud kett 124\t26,90€ Kett läbi...\n98-17807\t1\tJT eesmine ketiratas Honda 125 3,99€ ja kui kett vahetusse läheb viskan juba ka uued hammakad\n98-19006\t1\tJT tagumine ketiratas Honda 12\t11,90€\n98-27018\t1\tAthena esikahvli õlitihendite\t7,99€ - hetkel tundub üks natuke aegunud, ei leki, kuid ega ilus ka pole\n98-22111\t1\tTRW-Lucas tagapiduriklotsid Ho\t17,90€ Hetkel veel kettaid ei peaks vahetama, enam vähem on.\n98-22109\t1\tTRW-Lucas esipiduriklotsid Hon\t13,90€ Hetkel veel kettaid ei peaks vahetama, enam vähem on.\n98-28036\t1\tAthena silindrikaane tihend Ho\t6,99€ <-õlivahetuseks puhastan ka õlifilterelemendi, mis asub sidurikaane sees. lisaks inspekteerin siduriketaste olukorda ja kerteri sisemist ilu ning saan ehk pea kogu karteris oleva õli kätte.\n27-3112\t1\tAlumiiniumtihend ø12 mm BMW/MB 0,50€ - õlikorgi jaoks.\n99-0045\t1\tPakkimis- ja lastimistasu 1,00€\nasjad kokku 109,96€\nLisaks vaatan siin kohapeal õlid/vedelikud...\nUnread post by hmm » 19. Apr 2020 01:05\nKindlustus 14,x€ aasta...\nEile istusin rattale, laps seljakotiks kaasa ja ülevaatusele. See ilusti tehtud ning siis platsile harjutama. Tüdruk tegi siis oma elu esimese sõidu õppeplatsil. Tiirutas ühtepidi ja teistpidi ning ütle, mis sa ütled kehahoiak vajub algajatel alati valeks. Püüdsime parandada ja suunata, kuid ega muidu õpi kui füüsiliselt aru ei saa - käed kanged, korraks läks sassi ning vajus gaasile peale, siis hakkas platsi serv tulema ja krahmas esipidurit... õnneks oli varustus seljas, kiirus madal ning ega palju masingi viga saanud - esiparem suunakas ja vasak peegel murdis heebli kronsteini katki. Sidurit kasutada saab aga kuhugi pole enam peeglit kinnitada. Väheke kosumist ja rattaselga tagasi ning peale seda juba asi palju parem.\nKuskilt peaks sebima kukkumise punnid sellele rattale, et plastikut väga ei lõhuks.\nSee selleks, sain motoneti saadetud paki kätte. Esialgu paning õhufiltri ja küünla.\nLihtsate vahenditega ei saanud ketilukku lahti... eks hiljem vahetan ka keti.\nLäksin proovima, et mida see 125 siis endast kujutab. Täna suht tuuline ~9m/s. No on ikka võrr, vastu tuult 5 käik (pöörded 8500-10000) ning vaevu suutis 80-85 hoida. Alla tuult 6käik 100-105km/h lagi, õnnestus isegi möödasõit sooritada\nKus juures voss on kuni 70km/h kiiruseni palju äkilisem...\nAga algajale tibile on sellest 125sest küll ja veel.\nUnread post by hmm » 26. Apr 2020 15:10\nRatta sihipärane kasutamine. 3. Sõidutund platsil.\nSuudab väiksel kiirusel jalale toetudes väikse kaarega ümber pöörata; jalakäija kiirusel sirgelt sõita, uss tuleb välja, 1 ja 2 käiku vahetada, näeb ümbrust, 8 tuleb ka välja. Seega suudab mingil määral kallutada ratast.\nNüüd tuleb julgust harjutada, et ka 30 ning 50 pealt pidurdada + põiked, lisaks tänava piirides pöördeid. Ehk tahe ja lootus on.\nKorra ka kukkunud, ning lisaks suutis ka ratta garaažist välja võttes küljele kukutada.\nSeega kui kellegil on sellele rattale tervet siduri heebli komplekti ja plaatikuid pakkuda võib seda lahkesti teha.\nEi ütle ära ka kukkumispunnidest\nUnread post by hmm » 30. May 2020 22:27\nNüüd selle rattaga ka nõks km läbitud ja pandud proovile Rakvere-Tartu ring. Masin täislastis e. Kohvrid küljes, kraami täis ja üks seljakoti jagu asju veel.\nKui tuult pole või on selja tagant, siis 110 on pidev kiirus ja kannatab ka rekkadest möödasõite teha. Ags kui on 6...8m/s vastutuul, siis 5 käik ja 100km/h gaas põhjas 8500rpmi ning minek otsas. 6 käiku pole mõtet proovidagi, siis langeb kiirus 85km/h.\nIgatahes korraliku vastu tuulega ja täislastis max kiirusega sõiduga sain 160km läbimisel 5.8l kütusega hakkama e. 3.6l/100km. Väga ok saavutus.\nNüüd 17926km pealt tehtud üks pisike hooldus. Vahetasin keti koos hammakatega, esipiduriklotsid ka.\nEsgamordud hakkavad aina rohjem niiskemaks minema...\nMasinale on jõudu juurde vaja.... sellele saab kindel olla, et sõidab, kuid k58@100 toob naeru suule... ja on hoopis vallatum.\nUnread post by hmm » 01. Jun 2020 22:04\nHooldused jätkuvad, 17996km e. 18000km.\nVana õli oli suht must, käiguvahetused libisesid ja kohapeal 1 käik ei tahtnud välja tulla, neutrali leidmine oli korralik jalamäng.\nSai eemaldatud ka sidurikaan, et puhastada õlirest. Sidurit kahjuks täitsa lahti võtta ei saanud, sest puudus spetsvõti. Ei olnud ka käepärast 21mm üleliigset padrunit, millest seda spetsvõtit meisterdada.\nKontrollisin siduri survevedrusid. Service manual näitab, et uued vedrud ilma pingeta peavad olema 40mm, vahetust vajab, kui vedru pingeta pikkus on 38,3mm. Mina sain vedrude pingeta pikkuseks 37,6mm. Ehk tegelikult peaksin need vahetama. Aga kui vahetuseks läheb, siis viskan ka sidurikettad ringi, kuid seda siis kas sügisel või järgmine aasta.\nIgatahes oli õnneks sidurikojas ei olnud musta tökatit, vaid vana õli tuli ilusti välja ning polnud vaja karteri seinu, pindu puhastada. Igale poole kallutades sain karteri ka vanast õlist tühjaks.\nÕlipuhastuse restil oli ~5% ulatuses tükikesi.\nÕli puhastuse rest\nSidurikoja tihend oli ikka väga tugevalt kinni ja tuli korralikult skalpelliga vaeva näha, et pinnad puhtaks saada.\nUus tihend ning asi kokku + õli Motul 7100 10W30 1,2L\nVana jahutusvedelik oli suht koht OK, rohekas ja enam vähem paistis läbi ka.\nEi oska keegi öelda kas seda oli kunagivahetatud ka või mitte (pigem mitte), siis uus 1L sisse. Olerexist saadud punane vedelik\nTagumised suunad numbritule juurde.\nEelmisest postitusest näha,et külje kohvrid suruvad tagumised suunad igale poole ja ega neid kohvrite tagant näha ka pole. Tegin montaazhi lindist numbrimärgi alla kronsteini ning asetasin nad sinna. Lisaks oli vaja ka tagumisse porikasse puurida augud, kust suunakate kinnitus läbi tuli.\nKüünal on väga puhas ja hing tahaks segu nõks rikkamaks muuta... aga kas ikka\nTäiedavalt tuli plastikuid remontida, sest kinnitused on erinevatest ratta pillamistest kannatada saanud e. puru...\nJärgmiseks tuleb hakata planeerima esiamortide simmerite vahetust, sest torud muutuvad aina õlisemaks...\nEdit: küttekulu logi: 196km 6,72L e. 3,4 L/100km (~80km sõidetud tugeva ~6-9m/s vastutuulega ja küljekohvrid küljes 100km/h)\nEdit2 Küttekulu logi 151km 5,23L e 3,5 L/100km (Rakvere-Tapa vahet ning no tavaline ilm 4-5m/s tuul... masin tühi, 6 käiguga vastutuult 90 lagi.., aga hoidsin kiirust 100 juures 5. käiguga)\nUnread post by hmm » 13. Sep 2020 23:55\nSai nüüd see putukas müüki pandud. Tütar lubadeni käesoleval aastal ei jõudnud, seega järgmine aasta ehk juba A2-te proovima või... eks näis.\nKui selle hinnaga ära ei lähe, siis jääb kuuri. Ega ta nüüd palju raha võta, suht odav ülalpidamine. kindlustus sama, mis vanal 125-sel ehk seal 14-15€ aasta. Sõita ka odav 3,5L/100...\nA24 kuulutuse link ka: https://www.auto24.ee/used/3416463


Kolm malelauda Tartu kesklinnas kutsuvad mängima - Uudised - Tartu Postimees\nKolm malelauda Tartu kesklinnas kutsuvad mängima\n29. mai 2011, 8:57\nKüüni tänava kaubamajapoolsesse otsa pannakse lähipäevil kolm ümmargust avalikku malelauda, kus saavad tulevikus kõik huvilised hakata oma nuppudega malet ja kabet mängima.\nLinnakunstnik Tiit Kaunissaare ütles, et betoonist valatud lauad ja toolid olid sisse kirjutatud Küüni tänava ümberehitusprojekti. Kujunduselemendid paigutatakse endise kino Apollo asukohale. Aastatel 1935–1944 tegutsenud kino kunagine paiknemine on juba praegu sillutisele märgitud.\n«Ideoloogia on selles, et need on justkui Apollo kino fuajees olnud istmete ja laudade koopiad või tähistused. Ka vanasti olla seal mängitud malet ja see oli kultuuriinimeste läbikäimise koht,» selgitas Kaunissaare.\nToolid ja üks ümmargune maleruudustikuga laud olid eilseks juba kohale toodud. Ülejäänud peaksid Kaunissaare kinnitusel saabuma järgmise nädala jooksul ning pärast seda võib laudu kohe kasutama hakata.\nMalemängimiseks peaksid nupud aga endal kaasas olema. «Linn annab ainult võimaluse, aga keegi ei keela seal ka tamkat mängida,» lausus Kaunissaare. Kujunduselementide autor on disainibüroo Keha 3 disainer Tarmo Luisk.


Muidugi on okei teha vastupanuharjutusi seni, kuni need aitavad kaalust alla võtta ja tervist parandada. Need juhised on mõeldud neile, kes võtavad ravimeid ettenähtud eesmärgil - kilpnäärmehormooni asendamiseks. Kilpnäärme alatalitluse sümptomid Hüpotüreoidism tekib siis, kui kilpnääre ei tooda piisavalt kilpnäärmehormooni. Nautige rasvavaba valku, näiteks kana, veise sisefilee või jaapani sojaube edamame enamikus söögikordades, aitab see suurendada teie ainevahetust ja aidata kehal põletada suures koguses kaloreid. Need sümptomid ilmnevad sageli äkki või süvenevad, näiteks kaalutõus. Kui leiate, et te ei pruugi üldse ühtegi kehakaalu kaotada, proovige oma söögiisu kohandada ja alustada raviskeemi, kuna see aitab kaalust alla võtta kiiremini.\nLisades sellele suurenenud riski sattuda erinevate meditsiiniliste seisundite ohvriks, siis on teil sünge olukord. Kaalu kaotamise eesmärgil Kaotus Kaal sorm mõned inimesed retseptiravimite poole, kuid seda tuleb teha ettevaatlikult ja jälgides ravimi eesmärki.\nEltroksiin on retseptiravim hüpotüreoidismi raviks ja kaalulangus on üks selle kasutamisega seotud kõrvaltoimeid. See võib viia normaalse kilpnäärme funktsiooniga kehakaalu langetamise entusiastid pidama seda ravimit ekslikult kaalulangetamiseks.\nNormaale ja täieti terve inimee jaok võib kaalu juhtimine ageli olla veidi keeruline.\nMis on Eltroxin? Algselt GlaxoSmithKline'i toodetud Eltroxin sisaldab toimeainet levotüroksiini, mida kasutatakse hüpotüreoidismi raviks. Eltroxini segu mittemeditsiinilised koostisosad on magneesiumstearaat, mikrokristalne tselluloos, eelželatiniseeritud maisitärklis, puhastatud talk ja ränidioksiid.\nSeda ravimit kasutavate hüpotüreoidsete patsientide kehakaalu langus põhjustab levotüroksiin. Kilpnäärme alatalitluse sümptomid Hüpotüreoidism tekib siis, kui kilpnääre ei tooda piisavalt kilpnäärmehormooni.\nSümptomiteks on kasvu pidurdumine, aeglane kõne, energiapuudus, kehakaalu tõus, juuste väljalangemine, naha kuivus ja suurenenud tundlikkus külma suhtes. Levotüroksiin muudab need sümptomid vastupidiseks ja sellega kaasnev kaalulangus võib muuta selle ravimi kaalukaotuse abivahendina atraktiivseks.\nSeda tuleb võtta tühja kõhuga; tavaliselt on soovitatav 30 minutit enne hommikusööki. Võtke ravimit täis 8-oz klaasi veega ja proovige annuseid vahele jätta. Need juhised on mõeldud neile, kes võtavad ravimeid ettenähtud eesmärgil - kilpnäärmehormooni asendamiseks. Hoiatus MedlinePlus Kiire kaalulangus Levoturoksiini selgelt selle hoiatuse: "Kilpnäärmehormooni ei tohi kasutada rasvumise raviks normaalse kilpnäärme funktsiooniga patsientidel. Levotüroksiin on normaalse kilpnäärmega patsientide kehakaalu langetamiseks ebaefektiivne ja võib põhjustada tõsist või eluohtlikku toksilisust, eriti kui seda võetakse koos amfetamiinidega.


Rahvusvaheliste suhete määratlus - mis see on, tähendus ja kontseptsioon - Ma tahan teada kõike - 2021\nÜks suhe See on link, link, ühendus või dialoog. Rahvusvaheline vahepeal on see, mis kuulub kahele või enamale riigile. rahvusvahelised suhted seetõttu on võlakirjad, mis on loodud riikide vahel.\nMõiste rahvusvahelised suhted kasutatakse tavaliselt a distsipliin mis on osa politoloogiad ja see keskendub seostele, mis on loodud vahel Osariigid või riikide ja riikideüleste üksuste vahel.\nTema eks poliitika ja majandus need on mõned teadused ja teadusharud, mis on osa rahvusvaheliste suhete arendamisest.\nTäpsemalt saab neid suhteid klassifitseerida mitme kriteeriumi alusel. Seega, kui lähtuda neisse sekkuvate osalejate arvust, siis võiksime rääkida kahepoolsetest, mitmepoolsetest või globaalsetest rahvusvahelistest suhetest.\nJuhuks, kui võtame kriteeriumi või lähtepunktina väljakujunenud või nendes osalevate osalejate vahelise seose taseme, luuakse kaks kategooriat: otsene ja kaudne vastasmõju. Viimaseid teostatakse näiteks vahendajate või suursaadikute vahetuse kaudu.\nJa lõpuks, kolmas liigitus on see, mis tehakse käsitletavate küsimuste olemuse põhjal. Seega leiame muu hulgas poliitilised, majanduslikud, juriidilised, segatud või sõjalised suhted.\nLisaks kõigele eelnevale peame ka tõdema, et saame rääkida muudest rahvusvahelistest suhetest, mis on üksi kesksele kohale jõudnud, ilma et peaksime neid klassifitseerima. Nende hulgas on näiteks niinimetatud rahvusvahelised koostöösuhted, mis toimivad osapoolte vahel nii, et nende eesmärk on oma huvide vastastikune rahuldamine, kasutades täiendavalt nende volitusi koordineeritud toimingute tegemiseks. .\nSamamoodi võime rääkida rahvusvahelistest konfliktisuhetest. Need juhtuvad siis, kui kahel osalisel on erinevad ja ühildumatud vajadused või nõudmised ning nad kasutavad oma volitusi selle ebavõrdsuse säilitamiseks, jõudes lõpuks vägivallani.\nAjaloolased väidavad sageli, et kuni Esimene maailmasõda , arenes rahvusvaheline poliitika peamiselt diplomaatia kaudu. Pärast seda konflikti omandasid rahvusvahelised suhted uue füsiognoomia, kuna nende peamine eesmärk oli otsida lahendusi sõjaliste vastasseisude vältimiseks.\nTänapäeval arenevad rahvusvahelised suhted vastavalt mitmesugustele teoreetilistele ettekirjutustele ja ideoloogiatele, mis võimaldavad kujundada poliitika ja institutsioone, mis vastutavad seoste juhtimise eest. Tema poliitiline realism näiteks on seisukohal, et ajalugu liigub inimese ja seega ka riikide domineerimise ja võimu kavatsustest.\nTema poliitiline idealism Teisest küljest usub ta, et inimesed on oma olemuselt altruistlikud ning riigid saavad teha koostööd ja üksteist aidata.\nTema struktuurne neorealism teiselt poolt kaitseb sõja kasutamist rahu saavutamise meetodina, samal ajal kui uusliberalism Selle eesmärk on minimeerida riigi tähtsus ning privileegida rahvusvahelisi organisatsioone ja kodanikuühendusi rahvusvaheliste suhete reguleerimisel.


Initiative Q Review – Järgmine suur digitaalne valuuta? | Show Top\nMis on algatus Q?\nInitiative Q on projekt, mille eesmärk on luua maailma parima makseviisi.\nErinevus selle ja cryptocurrency projektide, et algatus Q on strateegia suunatud varakult. Ta alustas ta kampaania käivitades kutsuda ainult mudel, ja on alustanud andes ära tohutul hulgal krüptokaartide et varakult.\nMax 2 triljonit münte antakse, ja eesmärk on ühe mündi väärt $1. Üks peamisi probleeme palju cryptocurrencies on see puudus vastuvõtmist või kasutajate. Initiative Q 1. eesmärk on luua kriitiline mass kasutajaid ja siis ehitada maailma parim makseviisi.\nInitiative Q võib kasutada cryptocurrency tehnoloogia, kuid see on veel otsustanud.\nKasutades uusimaid tehnoloogiaid, eesmärk on luua parim makseviisi, madala tasu, kiirmaksete, lihtne kasutada ja petukindla. Kasutades rakendust skaneerida oma elemendi ja kõndida läbi, see on nende idee kasutusmugavus. Pettus on takistanud rakendades sõrmejälgede andurid, GPS, kaamerad ja mikrofonid. Initiative Q ka tahtnud võime pöörd-, mis Bitcoin ei oma. Initiative Q ka jõuda inimesed, kes ei ole võimeline avama pangakonto.\nKas see populaarne?\nKui te ei aktiivsed sotsiaalmeedias siis võib juba kohanud Initiative Q. Just kontrollida järgmisi Google Trends graafik. Termin "algatus Q’ on möödas sõna "Ethereum’ Google Trends.\nInitiative Q Review – Järgmine suur projekt\nka, Initiative Q just teatas neil üle 2 miljonit märk ups. Pole paha ettevõte, mis oli aktiivne sotsiaalse meedia üle mai 2018.\nRegistreeruda Initiative Q sul olema kutse keegi. Nad saadavad teile link e-posti teel või sotsiaalse meedia ja siis registreeruge, et link. Pärast registreerumist saad Q4,945 krüptokaartide.\nKas see püramiidskeemi?\nMis püramiidskeemi, alguses kasutuselevõtja investeerib raha või krüpto, ja siis saab premeerida viidates teised. Varakult saada kõige kasu ja kasumi tugevalt kavast, ja raha uute investorite jagatakse varakult. Inimesed allosas püramiidi on kõige tõenäolisem, et teha kaotus oma investeeringutelt eriti kui projekti variseb. Mis Initiative Q puudub alginvesteeringu, sa lihtsalt registreerida. See on tasuta ja seal on investeeringuid üldse taotlenud. Mis Initiative Q, kõik kasum puudub alginvesteeringu kaasatud.\nKas see on liiga hilja, et registreerida?\nSee ei ole liiga hilja registreerida, nagu näete Google Trends graafik. See on lihtsalt hakanud liikuma üles, ja Google Trends on ka prognoosida, et see populaarsus jätkuvalt tõusevad lähikuudel. See on lihtsalt algstaadiumis ja on veel pikk tee minna. Ka see ei ole ICO, kus sa pead tegema investeeringuid, see on tasuta registreeruda, Seetõttu ei ole midagi kaotada.\nKas Initiative Q järgmine suur asi?\nOn raske öelda, kui algatus Q on just alanud see algfaasis koondub tohutul hulgal kasutajad. See on siis, kui me näeme hiljem etapid, kui maksesüsteem on rakendada, et saame otsustada, kas see projekt on edukas. See on meeskond koos linkidega Paypal nii projekti ei tundu tugev\nMul on ainult piiratud kutsed, Seega on 1. tulema 1. teenindatakse.\nKutsu Link: https://initiativeq.com/invite/SHLWWUw3X\nLink lülitab automaatselt pärast kutsuda kvoodi jõutakse.\nSildid: langevarjudessant langevarjuhüppeid Bitcoin plokk Chain Block Chain Technology Cryptocurrency\n← Kuidas luua iptables taastada automaatselt reboot CentOS Linux? Kuidas konfigureerida Windows Defender tulemüür jagamiseks kõvakettad sadamatööline? →\nOne thought on "Initiative Q Review – Järgmine suur digitaalne valuuta?”\nSiin on minu kutse linki: https://initiativeq.com/invite/rWLhhh7pm


Vahenurme kujuneb maakonna turvatuimaks külaks - Pärnu Postimees\nVahenurme kujuneb maakonna turvatuimaks külaks\nVahenurme küla. Arhiivifoto.\nVahenurme küla muutub 25. augustil maakonna enim turvatud külaks, sest just seal korraldab Pärnumaa Kodukant järjekordse turvalisuse mängu. Kohavalik pole juhuslik, sest Vaheka selts tuli mullu 15 võistkonna hulgas esikohale ja sai enda kanda võõrustamise kohustuse.\nPärnumaa Kodukandi juhatuse liige Tiina Heidemann märkis, et turvalisuse päev tuleb põnev ja teguderohke nagu kaks eelmistki, sest Kodukant teeb selle ettevalmistamisel koostööd Pärnu politseijaoskonna ja turvalisuse nõukoguga.\nKasulikke soovitusi annavad ja panevad külade esindajate viieliikmeliste võistkondade teadmised proovile politsei- ja piirivalveameti, Kaitseliidu, naabrivalve, Punase Risti, vetelpääste, maanteeameti esindajad, aga see loetelu pole ammendav. Tre Raadio teeb üritusest nagu mullu Uduveres otseülekande.\nEsimest korda paneb mängu ajal oma telgi püsti ja hindab osalejate teadmisi Pärnumaa Kodukant, mis on väikelinnade ja külade tegevust eest vedanud üle 20 aasta.\nEsimene Pärnumaa külade turvalisuse mäng toimus 2016. aasta augustis Soometsa külas Häädemeeste vallas.\nBlogi ja video: Urmas Reinsalu pole nõus tagasi astuma - «Mind põlvili suruda ei saa!» Sotsid pole nõus Reinsaluga valitsuses jätkama! 52\nJevgeni Ossinovski videointervjuus: niimoodi jätkata ei saa Täiendatud! 13 Loe artiklit Vaata videot


Hotellid orientiiri Breuil-Cervinia köisraudtee lähedal | Hotels.com\nBreuil-Cervinia köisraudtee hotellid – Breuil\nHotellid orientiiri Breuil-Cervinia köisraudtee läheduses\nBreuil-Cervinia köisraudtee – rohkem teavet\nKus on Breuil-Cervinia köisraudtee?\nLähim asula – Breuil. Turistidele pakub Breuil ajaviiteks mõndagi nagu spaamõnud ja rahvarohked suusanõlvad. Kes soovivad piirkonnaga põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Breuil-Cervinia suusakeskus ja Matterhorn.\nBreuil-Cervinia köisraudtee ja lähikond. Kus ööbida?\nKui sinu järgmine peatus on Breuil-Cervinia köisraudtee, võib sulle sobida näiteks see hotell.\nSaint Theodule 2 steps from the cable car – 0,1 km\nBreuil-Cervinia köisraudtee ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\nBreuil-Cervinia köisraudtee. Transpordiühendused


Reformierakonna valitsus läks kõige nõrgemate kallale: laste huvitegevuse toetust kärbitakse poole võtta - Uudis.net\nUued uudised #33\n4 koht 1,925\n33 Reformierakonna valitsus läks kõige nõrgemate kallale: laste huvitegevuse toetust kärbitakse poole võtta\nUued Uudised @ Uued uudised · 28.04.2021 10:45\nSellist riiki ei saa usaldada, väga halb otsus, see tekitab meeletut ebakindlust – nii iseloomustatakse kolmest omavalitsusest haridusministeeriumi kärpeplaani, mis viib kohalikest eelarvetest kokku seitse miljonit eurot laste huvitegevuse raha. Ministeeriumid pidid leidma riigieelarve strateegias kärpekohti ning haridusministeerium otsustas ühe meetmena vähendada omavalitsustele jagatavat huvitegevuse toetust poole võrra: seniselt 14,25 miljonilt 7,25 miljonile, kirjutab Postimees. ...\nJaga (1,282) Tweet\nVIDEO Värske ekrelane Heino Märks: “See, mis riigis toimub, ületab igasuguse valuläve”\nUued Uudised @ Uued uudised · 30.04.2021 12:28\nMitmekordne Eesti meister maadluses, kaitsejõudude kauaaegne spordijuht, kunagine julgestuspolitseinik, kaitseliitlane ja kirglik jahimees Heino Märks otsustas äsja liituda Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga, sest vaikides riigis toimuvat kõrvalt vaadata enam ei kannatanud. Videointervjuus räägib Harjumaal elav mees oma hobidest, vaadetest ja elukäigust. Vaata lähemalt\nJaga (1,855) Tweet\nKert Kingo: Ärme lase transaktivistidel oma lapsi sandistada!\nUued Uudised @ Uued uudised · 03.05.2021 14:33\nRahvuskonservatiivid on aastaid hoiatanud LGBT ja transsoolisuse propaganda ohtlikkuse eest. Hoiatused hakkavad paraku tõeks saama. Hiljuti kirjutas Õhtuleht õpetajatelt saadud infole tuginedes, kuidas viimastel aastatel on plahvatuslikult kasvanud noorukite arv, kes tunnevad, et on „vales kehas“. Kust see plahvatus tuleb? Psühhoterapeudid räägivad erinevatest võimalikest teguritest, aga selge roll on nende hinnangul kasvatusel ja keskkonnal. Teisisõnu ... Vaata lähemalt\nJaga (1,746) Tweet\n„RÄÄGIME ASJAST“: Reformierakonnale on antud ülesanne Eesti iseseisev majandus hävitada\nUued Uudised @ Uued uudised · 02.05.2021 11:55\nPoliitikud Mart Helme, Urmas Reitelmann ja Leo Kunnas räägivad Reformierakonna ja Keskerakonna valitsuse Eesti majandust hävitavatest otsustest, lastelt ja noortelt peredelt raha äravõtmisest ja maailma julgeolekuolukorda eiravast kaitsepoliitikast. Vaata lähemalt\nJaga (1,539) Tweet\nMart Helme: valitsus sillutab teed hunta võimule Eestis\nUued Uudised @ Uued uudised · 03.05.2021 19:09\nTänasel nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu teisel lugemisel Riigikogu saalis ütles EKRE saadik Mart Heme otse välja, mida ta sellest seadusest arvab – see seadus sillutab teed hunta võimule Eestis. Mart Helme: „See ei ole lihtsalt üks eelnõu, see on märgilise tähtsusega eelnõu. See eelnõu on ... Vaata lähemalt\nJaga (1,511) Tweet\nKeskerakondlasest parlamendiliige sõitis Riigikogu ees oma maasturiga sihilikult meeleavaldajale otsa\nUued Uudised @ Uued uudised · 04.05.2021 12:40\nEile sõitis Toompeal Riigikogu hoone ees oma Volvo maasturiga sihilikult meeleavaldajale otsa Keskerakonda kuuluv Riigikogu liige Igor Kravtsenko. Pärast seda tekkis lühike sõnavahetus, mille käigus oli selgelt aru saada, et mees sõitis otsa meelega ja tal jäi veel ülbust ja õigust ülegi, kirjutas Tarvo oma blogis. “Kas selliselt käituvadki meie rahva poolt valitud riigikogu saadikud? ... Vaata lähemalt\nJaga (1,417) Tweet\nValitsus läheb teda protestijate eest kaitsnud politseinike taskute kallale\nUued Uudised @ Uued uudised · 03.05.2021 13:02\nElu on täis paradokse ja selliseid pakub palju ka Kaja Kallase kärpevalitsus, kes sõnades teeb ühte, tegudes teist. Alles mõne aja eest sattus Eesti ühiskond ärevusse sellest, kui valitsus paiskas meeleavaldajate vastu eriüksuslased, koerad ja patrullpolitseinikud, täna aga on tanki pandud korrakaitse silmitsi suurte kärbetega – selline on siis Kaja Kallase “tänu” valitsuse kaitsmise eest ... Vaata lähemalt\nJaga (1,190) Tweet\n“Olukorrast riigis: Jürgen Ligi võiks pärast sellist käitumist Riigikogu tööst pausi teha\nUued Uudised @ Uued uudised · 02.05.2021 19:26\nAjakirjanikud Indrek Lepik ja Hindrek Riikoja kritiseerisid pühapäeval Raadio 2 saates “Olukorrast riigis” teravalt lõppeval nädalal valitsuse heakskiidu saanud riigieelarve strateegiat (RES) aastateks 2022 – 2025, samuti leidsid nad, et Reformierakonna poliitik Jürgen Ligi, kes püksata Tallinna linnavolikogu kaugistungil ekraani ette jäi, võiks Riigikogu tööst jalga puhata. Kommenteerides skandaalset videolõiku kaugistungilt, kus endine mitmekordne minister ... Vaata lähemalt\nMartin Helme: Reformierakonna poliitika tõttu kannatab inimeste rahakott ja kogu Eesti areng\nUued Uudised @ Uued uudised · 30.04.2021 10:26\nReformierakonna ja Keskerakonna valitsuse poliitilised valikud teevad Eesti arengule kurja kahju, ütles endine rahandusminister, EKRE esimees Martin Helme. Martin Helme ütles intervjuus Kuku raadiole, et valitsuses kinnitatud 2022-2025 aasta riigieelarve strateegia lähtub Reformierakonna vanadest dogmadest, mille kohaselt keerulises majandusolukorras hakatakse kulusid kärpima ja otsustatakse majandust ja inimesi mitte aidata. “Umbes nii, et mis siis, et ... Vaata lähemalt\nMalle Pärn: Missugust presidenti Eesti praegu vajab?\nUued Uudised @ Uued uudised · 30.04.2021 15:54\n„Mind paneb imestama inimeste liigne enesekindlus ja kohati äärmine enesekesksus. Käitumises, väljendumistes, hoiakutes, teistesse suhtumises, avalikus tegutsemises. Poliitikas, meedias, kultuuris. Avalikus ruumis, seltskonnas. Äärmine üleolekutunne, kõigi mittenõustujate halvustamine. Justnagu peegleid enam ei olekski. Kuhu me oleme jõudnud – tervemõistuslik kriitika tahetakse nüüd ümber nimetada vihakõneks? Kui rumal inimene pannakse mingi kõrge ameti peale, siis ei ... Vaata lähemalt\n( : ) kivisildnik: Viiruste õiguste ebainimlikust rikkumisest Eesti Vabariigis\nUued Uudised @ Uued uudised · 01.05.2021 09:50\nMõistagi on Eesti Vabariigis palju probleeme, sest nagu väga austatud sotsialistide pealik ning väljapaistev filosoof Ossinovski noorem on sedastanud, on tegemist rahvusriigiga ja sellest tulenevalt ebainimliku düstoopiaga. Inimestel on siin üldse võimatu elada, valged ja mehed ja vabariigi kodanikud muudku rõhuvad kõiki. Rahvusriigi all kannatavad sotsialistid, pagulased, pankurid, sooroslased, Eesti mets, riigireeturid, feministid, pedofiilid, ... Vaata lähemalt


lubadused – Kärdi blogi\nTag Archives: lubadused\nMida toob 2021. aasta?\nHead uut aastat! Minu jaoks pole aastanumbri vahetumine eriti suur teema. Lihtsalt number muutub, kuid kõik muu jääb justkui samaks. Mu emme jagas mulle 31.detsember head pilti, lisan selle ka siia: Naersin selle peale ja muigasin, et peaks äkki ka heaks ja tubliks inimeseks hakkama. Aga nali naljaks, ega see pilt eriti ei valetanud omaLoe edasi: “Mida toob 2021. aasta?”\nPosted byKärt E. jaanuar 2, 2021 august 7, 2021 Posted inELUSildid:2020, 2021, aeg iseendale, ülikool, ennustused, igapäev, kriitiline, leongud, loovteraapia, lubadused, magistritöö, matkarajad, nali, perekonnanimi, raamatud, toetav, uus aasta1 Kommentaar autorilt Mida toob 2021. aasta?


Valu kaela paremal ja vasakul - selgitage välja emakakaela valu põhjused\nValu lülisamba käigus häirib perioodiliselt iga inimest. Selliste probleemide esinemissagedus on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, kuna paljud peavad lihtsalt kulutama suurema osa oma päevast istumisasendisse, minimeerides nii füüsilist aktiivsust. Selline olukord kahjustab selgroogu ja sageli kannatab emakakaela piirkond. Selles haavatavas piirkonnas võib mitmesuguseid tegureid põhjustada ebameeldivaid tundeid, mis ulatuvad pea ebaõigest paigutamisest tööl kuni keerulistesse haigustesse.\nSeljakaelavalu võimalikud põhjused\nKael koosneb suhteliselt õhukestest selgroolistest seitse tükki, see osa seljaosast on kõige vähem massiline, kuid sellel on ka suurim liikumisreserv, sest tänu emakakaelaosa tööle on meil võimalus pea pöörata. Valu kõnealuses piirkonnas nimetatakse meditsiinis emakakaelaks, kuid ainult siis, kui tunne on seotud selgrooga. Kuid nad võivad viidata kõige mitmekesisemate tüüpide rikkumistele, seetõttu on soovitatav kaaluda erinevaid valulikke tundeid ja nende esinemise võimalikke põhjuseid.\nMiks on vasaku ja parema kaela kael palju\nInimkaelas asub mitte ainult selg, vaid ka mitmed teised olulised elemendid, sealhulgas söögitoru, lümfisõlmed, kõri, kilpnääre. Tegelikult võib nende elementide probleem olla kaela allikaks.\nNiisiis, ühelt poolt võib valu olla vastus asjaolule, et inimene on ülejäägitud või tugevalt koormatud lihaseid. Ebameeldivate tunnete ühekülgne lokaliseerimine toimub tavaliselt algajatele sportlastele, kes klasside ajal ei saa mõlemale poolele veel ühtlast koormust anda. Isegi ebamugavas asendis või uues voodis magamine võib tähendada märkimisväärset ühepoolset valu. Sellistel juhtudel ei ole arsti külastamine tavaliselt vajalik, probleem püsib iseenesest mitu päeva.\nTerava pea pööre võib põhjustada lihaste spasme, mis annavad ühelt poolt valu, see on eriti levinud pärast selles piirkonnas vigastusi. Sageli esineb valu nakkushaiguste ajal - teetanus, tuberkuloos, osteomüeliit jne.\nValu annab pea taga\nPea taga on kolju tagaosa, mis asub vahetult kaela järel. Arvestades selle piirkonna konkreetset asukohta, võib selles piirkonnas esineda valulikke tundeid, kui esineb probleeme lihaste ja selgrooga. Seega on valu sageli tingitud lihaste venitamisest tänu suurenenud koormustega tehtud füüsilisele tööle. Sümptomeid võib täiendavalt mõjutada - hüpates, kõvade talladega jalatsite liigutamisel jne. Selline tunne kolju põhjas tavaliselt ei vaja meditsiinilist abi.\nHaigusi, millega kaasneb valus sündroom, antakse sageli ka pea tagaküljele. Me räägime intervertebral herniast, osteokondroosist, vigastustest ja muudest probleemidest.\nVere voolu häired selgroos, mis on tingitud keha ebanormaalsest asendist pika aja jooksul - see on peamine peavalu põhjus. Eraldi ebamugavustunne esineb esmalt arvuti juures istumisel, olukorra süvenemisel, probleem muutub teravamaks ja piirab oluliselt liikumist. Selline probleem tekib mitte ainult kontoritöötajate, vaid ka juhtide, operaatorite ja teiste istuva tööga inimeste seas.\nInimesed, kelle elu on seotud aktiivse liikumisega, ei ole kaela kaela eest kaitstud. Peamised pööramised põhjustavad tihti närvide pigistamist, mis annab terava ja kauakestva valu, mis liigub väga lihtsalt pea peale. Siiski väärib märkimist olukordade sagedus, kui ebameeldivad tunded ja tugev pinge tulenevad psühholoogilistest teguritest - emotsionaalsest stressist ja stressist.\nValutavat valu kaela lihastes\nMüalgia või lihaskoe valulikkus on samuti seotud polüetoloogiliste probleemidega, st neil on suur hulk võimalikke põhjuseid. Kõige tavalisem olukord on koolituse tulemus. Harjutuste sooritamisel toimub n spetsiifiliste lihaste koormus ja nendesse koguneb piimhape, mis hakkab mõjutama närvilõpmeid, põhjustades konkreetset põletustunnet. Hiljutised tunded, mis tulevad pärast järgmist istungit - nn eelsalvestus - see on suurte lihaste koormuse tagajärg, mis viis mikrokatkestuseni ja näitab lihaste kasvu protsessi.\nLisaks võib valu olla terviseprobleemide sümptom:\nhalb kehahoiak, mis tekitab lihastele ebaühtlase koormuse;\nlihaskiu põletik - müosiit, mis on sageli tingitud raskete infektsioonide ülekandumisest.\nTerav valu kannab neid alati üllatusena ja mõnikord lihtsalt muudab selle võimatuks kaela liikumise kohta. Selline sümptom võib kaasneda järgmiste probleemidega:\nemakakaela lülisamba osteokondroos. See haigus hõlmab kõhre düstroofilisi muutusi, mis toob kaasa nende järkjärgulise hõrenemise. Tulevikus koormavad lihaskrambid ja loovad tingimused selgroolülide vahelise hõõrdumise tekkeks, kuid lahjendatud ketas ei suuda lihtsalt sellist koormust taluda, nii et närvid on kokku surutud. See tekitab tugevaid, teravaid valusid, mida pea või mõne muu liikumise keerdamisel suurendab. Sageli kiirgab ebamugavustunne õlavarrele ja käele;\nintervertebral hernia. Ühel või teisel põhjusel deformeerunud ketas nihkub järk-järgult ja naabertugede koormus suureneb ning järk-järgult ulatub ketas seljaaju küljest välja. Selle probleemiga tekib kahjustatud selgroo piirkonnas nii äge kui valulik valu, ilmuvad peavalud ja käed kaotavad oma tugevuse;\nlülisamba nihkumine või subluksatsioon emakakaela piirkonnas. Sellise probleemiga nõrgeneb peapööritus ja ülemine jäsemed;\nPüsiv valu lumbagoga keha erinevates osades on märk naha närvilisusest (närvikiudude pigistamise tagajärjeks emakakaela ketaste poolt).\nKaela võib mõjutada nn peegeldunud valu, see tähendab, et kannatab valusate tunnete all, mille päritolu on teiste organite haigused: südamelihas, seedesüsteem või aju, eriti kui kraniaalkarbis on kasvaja.\nSelja taga oli kaelalõika, mis valus\nKudede paljunemine kaela taga hirmutab kedagi, eriti kui tulemuseks on suur kumerus. Valulikud laienenud piirkonnad peavad tingimata meelitama inimese tähelepanu, sest see võib olla ohtliku haiguse sümptom.\nValu, millega kaasneb palavik\nPõletikuliste protsesside üheks sümptomiks on kaela moodustumine kaelal koos temperatuuri tõusuga. Sellises olukorras on löögid paistes ja laienenud lümfisõlmed. Sarnast keha reaktsiooni võib täheldada järgmiste tervisehäiretega:\nnakkushaigused (gripp, kurguvalu jne). Selle diagnoosiga on patsient sageli toidu söömiseks valus. Infektsioon võib esineda nii lapsel kui ka täiskasvanutel;\nonkoloogilised haigused lümfisüsteemis;\nimmuunsuse üldine vähenemine või püsivalt vähenenud immuunsüsteemi kaitse tase;\nSellistes olukordades on valu põletikulise ala puudutamisel kohustuslik, patsiendi temperatuur tõuseb ja kehas on tugev nõrkus. Noodid asuvad kaela kohal, nii et võimalik sümptom võib olla kaebus, et see valus kõrva taga, kus paiknevad ka lümfisüsteemid.\nValu kael ja õlad\nKaela tagaosas esinev valu koos valuliku löögiga samaaegselt on sageli külastajatele inimestele, kes tegelevad raske füüsilise tööga. Sellisel juhul on probleemi olemus lihaskoe kokkusurumine, millel on pidev tihedus ja millega kaasneb tugev puudus kaelas ja õlas puudutamisel. Sellise moodustumisega toimetulekuks on tavaliselt väga raske, kuna see nõuab kahjustatud piirkonna koormuse täielikku puudumist.\nMärkimisväärne katkestus kõnealuses piirkonnas võib olla järgmise tüübi moodustamine:\nAteroom ja fibrolipoom - rasvkude ja kiudude kudede kombinatsiooni moodustumine. Järk-järgult kasvab väike tükk ja see võib isegi jõuda abaluude piirkonda. Haridus, eriti suurte suurustega, võib tekitada kaela ja õlgade püsivat närvivalu;\nlipoom (lihtsal viisil - wen);\nkõige ohtlikum stsenaarium on lümfogranulomatoos, st kaelal on ühekordne kasvaja.\nKõige sagedamini on see sümptomite kombinatsioon tõestuseks nakkushaigusest, mis tabas nina- või sügavamaid elundeid. See on võimalik gripi, farüngiidi ja bakteritüübi, kurguvalu larüngiidi korral. Ebamugavustunne kurgus külmaga muutub vältimatuks, sest ühelt poolt kuumutatakse neid põletikuliste lümfisõlmede valu poolt ja teisest küljest tekitab kurgu enda põletik neelamisraskusi.\nAja jooksul taastuvad põletikulised lümfisõlmed normaalseks, kuid ainult siis, kui ärritav infektsioon on edukalt ravitud. Nende vormide valu korral peaksite pöörduma arsti poole ja allpool kirjeldatud juhtudel tuleks seda teha nii kiiresti kui võimalik:\nturse tekib ilma nähtava põhjuseta;\nolukord ei ole mitu nädalat paranenud;\nsageli temperatuur tõuseb, on aktiivne kaalulangus;\non kurguvalu ja neelamisel märkimisväärseid raskusi.\nKuid kahjustatud piirkondade soojendamiseks on rangelt keelatud - selline protseduur ainult valutab, aidates kaasa nakkuse levikule kogu kehas.\nKuidas ravida kaelavalu?\nEmakakaelavalu nõuab enamikul juhtudel ravi, kuid see kõik sõltub konkreetsest olukorrast. Lihaste probleemide ja soola sadestumise korral on vältimatu mõõdukas treening, massaaž ja manuaalse ravi meetodid. Narkomaaniaravi võib määrata nii probleemi põhjuste kõrvaldamiseks (näiteks organismi nakkushaiguste antibiootikumid) kui ka sümptomite leevendamiseks (valuvaigistid ja salvid väljendunud valu sündroomiks).\nVideo: kuidas kaotada kaelavalu\nLuu spasmist tingitud kaelavalu on üks levinumaid probleeme ja sellega on palju meetodeid. Selles videos vaadeldi mitmeid juhtumeid ja valu leevendamiseks kasutati erinevaid seadmeid.\nJa sa tead, et kuni eelmise sajandi 70-ndateni kasutati kaelal valuvaigistite raviks ainult spasmolüüse. Kujutage ette? Ja alles hiljem hakkasid nad mõjutama haiguse põhjustajaid vasodilataatori tüüpi ravimitega.


Müüa korter, 3 tuba, Kotka 10, Kristiine, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Kotka 10, Kristiine, Tallinn, Harjumaa\nAadress enne haldusreformi Kotka 10, Kristiine, Tallinn, Harjumaa\nAvar ja valgusküllane kolmetoaline korter\nAvar kolmetoaline korter on ideaalne inimesele, kes hindab seda, et kõik eluks vajalik asub jalutuskäigu kaugusel.\nKorter asub neljakorruselise maja kolmandal korrusel. Korter on planeeringuga kahele poole maja - suure magamistoa aken jääb maja küljele, ülejäänud aknad vaatega maja taha.\nKorter on renoveeritud ning heas korras. Korteris on esik, avar elutuba avatud köögiga ning kaks eraldi magamistuba, vannituba ning WC on koos. Korteris on keskküte, vannitoas põrandaküte. Korterisse jääb köögimööbel koos tehnikaga, vannitoamööbel koos tehnikaga ning magamistoa sisseehitatud garderoob.\nMajal on vahetatud katus ja paigaldatud uus elektri- ning küttesüsteem. Maja fassad uuendatud. Maja taha on loodud korterielanikele parkla, mis on aiaga piiratud. Majas on väga hea naabrivalve ning hästi toimiv korteriühistu.\nKorter asub rahulikus Kristiine piirkonnas. Maja kõrval on Kotka Selver, apteek ning Kotka Tervisemaja. Maja ees bussipeatused ning jalutuskäigu kaugusel rongipeatus ja Kristiine Keskus.\n~ 300m Tallinna Tihase Lasteaed\n~ 330m Tallinna Linnupesa Lasteaed\n~ 430m International Kindergarten OÜ\nLähim kool ~ 690m\n~ 710m Tallinna Tehnikakõrgkool õmbluslabor\n~ 760m Tallinna Tehnikakõrgkooli teedelabor\n~ 20m Kotka\n~ 280m Hauka\n~ 400m Lilleküla jaam\n87 500 € 1 789 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 3 tuba - Kotka 10, Kristiine, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nJaan Koorti 30\nTammsaare tee 59\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/3064827 Kommentaar:


Teisenda Leedu Litai (LTL) ja Terracoins (TRC) : Valuutakalkulaator\nLeedu litt (LTL) ja Terracoin (TRC) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Leedu litt ja Terracoin muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 11 aprill 2021.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Leedu litt. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Terracoin default valuutat. Klõpsake Terracoins või Leedu Litai teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nLeedu litt on valuuta Leedu (LT, LTU). The Terracoin on valuuta ei riikides. Sümbol TRC saab kirjutada TRC. Leedu litt jaguneb 100 centu. Vahetuskurss Leedu litt viimane uuendus 23 august 2018 pärit Bloomberg. Vahetuskurss the Terracoin viimane uuendus 4 detsember 2019 pärit coinmarketcap.com. LTL teisendustegur on 4 tüvenumbrini. TRC teisendustegur on 12 tüvenumbrini.


1 Parter: korteriturul tekib rohkem kauplemisruumi - Kinnisvarauudised\nAutor: kinnisvarauudised.ee • 20. detsember 2018\n1Partner Kinnisvara juhi Martin Vahteri sõnul langeb tõenäoliselt 2019. aastal Tallinnas müüdavate korterite arv ning uute pindade ostjatel tekib rohkem kauplemisruumi.\nAutor: Raul Mee\nMartin Vahteri kinnitusel on korterite hindasid viimastel aastatel oluliselt mõjutanud ehitushinna kasv, mis on aga nüüd seisma jäänud, mistõttu ka korterite maksumus järgmisel aastal oluliselt ei kasva.\n“Seni oli Tallinna kinnisvaraturul pigem defitsiit ning palju kortereid osteti juba enne maja valmimist niiöelda paberil ära. Praegu on Tallinna uute korterite laojääk ehk müümata korterite arv ligi 3000, mis on sama palju kui uusi ühes aastas kokku müüakse. Kallimate, üle 300 000-euroste korterite osas on tekkinud jääk ning kiirelt need kaubaks ei lähe. See mõjutab arendusprojektide müügiedu ning kortermaja müüakse lõplikult välja alles aasta jooksul peale valmimist. Selline seis on normaalne ja terve ning natuke on jäme ots läinud ostjate poolele, kes saavad rohkem kaubelda,” rääkis Vahter.\nMartin Vahteri sõnul on juba vähenenud välja antud ehituslubade arv, mis näitab, et uusi elamuid tuleb peale vähem. “Ehitushind ning ka pangalaenu tingimused on nii karmiks läinud, et äriplaan ei anna enam välja ja jäädakse soodsamaid aegu ootama,” ütles Vahter.\n“Kui tavaliselt hinnad peale müügimahtude langust pigem kahanevad, siis järgmiseks aastaks seda prognoosida ei saa. Ka ei ole oodata hinnatõusu, sest rahvas ei saa hüppeliselt rikkamaks ega jaksa kallimalt osta,” analüüsis Vahter.\n“Korterimüüki mõjutab järjest enam ka uue noore generatsiooni pealetulek, kes ei taha veel niipea paikseks jääda ja pigem eelistavad üürida. Korteriostu iga nihkub kaugemale, noored tahavad seigelda ja maailma näha ega pane korteri sissemaksu kõrvale. Majasid ei vaata noored ammugi,” ütles Vahter.\n1Partneri juhi sõnul on laiem trend, et pigem ostavad eestlased kalli korteri, kui sama raha eest kaks korda suurema maja või ridaelamu. “Seetõttu on eramud korteritega võrreldes soodsad ning majade hinnad jäävad ka järgmisel aastal samale tasemele,” lisas Vahter.\nLiitu Kinnisvarauudiste iganädalase uudiskirjaga, et ükski oluline teema valdkonnas ei jääks märkamata.\nTeeli RemmelgKinnisvarauudised.ee juhtTel: 51 23 770[email protected]\nKülli KaljulindReporter-toimetaja Tel: 58 223 022[email protected]


Varandus... ¤Joel¤ pühapäeval, 4. okt. 2009., kell 22:39:54 Kui vaatan su silmadesse, miskit süttib, elavneb. Öö meis kaugustesse süveneb ja süstib midagi mu sisse... Kui kuulan, kuulen nohinat, seda mõrku ja mõnusat. Tahak.. Loe lähemalt pühap., 4. okt. 09., kell 23:48 sylph Suurepärane, jumaldan seda viisi, kuidas kõige lihtsamadki asjad oskad läbi romantilise meelelaadi kirja panna. "Miks on su pärast mure, kui tean, kõik on korras..." See rida võitis mu südame... sest viimasel ajal ongi ainult täpselt selline mõte... miks muretseme, kui teame tegelikult on kõik korras, kui kõik on hästi... aga asi on vist selles, et kõige rohkem kardame lihtsalt kaotada, kõike head mis on...\n¤Joel¤ pühapäeval, 4. okt. 2009., kell 22:39:54\nKui vaatan su silmadesse, miskit süttib, elavneb. Öö meis kaugustesse süveneb ja süstib midagi mu sisse... Kui kuulan, kuulen nohinat, seda mõrku ja mõnusat. Tahak.. Loe lähemalt\npühap., 4. okt. 09., kell 23:48\nSuurepärane, jumaldan seda viisi, kuidas kõige lihtsamadki asjad oskad läbi romantilise meelelaadi kirja panna.\n"Miks on su pärast mure,\nkui tean, kõik on korras..."\nSee rida võitis mu südame... sest viimasel ajal ongi ainult täpselt selline mõte... miks muretseme, kui teame tegelikult on kõik korras, kui kõik on hästi... aga asi on vist selles, et kõige rohkem kardame lihtsalt kaotada, kõike head mis on...\nNeljapäev, 4. märts 2021., kell 11:31 - parim aeg päevast


Kristiina Viiron: kui kõik tahaks elult üht ja sama, siis ei saakski ju ühiskond eksisteerida - Maaleht\nKristiina Viiron: kui kõik tahaks elult üht ja sama, siis ei saakski ju ühiskond eksisteerida\n„Laiem metsateemaline diskursus Eesti ühiskonnas on üsna teravalt polariseerunud.\nMeedia vahendatud debattidest nähtub, et metsade majandajatel on omad vaatekohad, loodust ja elurikkust hoidvatel ning väärtustavatel inimestel teised,” tõdeb Tallinna Ülikooli pärimuskultuuri dotsent ja metsanduse arengukava koostamise juhtkogu liige Marju Kõivupuu, vastates küsimusele, miks on arengukava koostamine takerdunud.\nJust maailmavaatelisi erinevusi, mis on otsustamisprotsessis osalevad inimesed kohati leppimatult tülligi pööranud, nimetab suurem osa juhtkogu 35 liikmest peamise põhjusena, miks metsanduse uue kümnendi arengukava õigeks ajaks valmis ei saa.\nEks arengukava koostamine sellisel moel, kus protsessis saab kaasa rääkida niivõrd palju asjaosalisi, kes sealjuures väga ühte meelt just pole, olegi esmakordne – ime siis, et asjade käik päris plaanipäraselt ei suju.\n„Mis on ühiskonna toimimise alus?” küsis ligi veerandsada aastat tagasi Tallinna Ülikooli psühholoog Mati Heidmets oma loengus vastsetelt tudengitelt ning vastas siis ise: „Erinevad vajadused.”\nJa nii ongi – kui kõik tahaks elult üht ja sama, siis ei saakski ju ühiskond eksisteerida. Keegi lüpsab lehmad, keegi juhib piimakombinaati, keegi raiub puid, keegi valmistab mööblit, keegi viib rahva loodusesse. Igaühe jaoks on igapäevaselt olulised erinevad asjad ja keegi pole sellepärast teistest halvem või parem.


WCG Clinicali IPO: uus meditsiiniuuringute tase - R Blogi - RoboForex\npõhiline·varud·WCG Clinicali IPO: uus meditsiiniuuringute tase\nWCG Clinical Inc. äri\nWCG Clinical Inc. turg ja konkurendid\nWCG Clinical Inc. tugevad ja nõrgad küljed\nIPO üksikasjad ja WCG Clinical Inc. kapitalisatsiooni hinnang\nKui koroonaviirus meie ellu sisenes, hakkas kogu maailm hoolega jälgima erinevate tootjate vaktsiinide testimisprotseduure. Siiski tuleb meelde tuletada, et ravimifirmad viisid juba enne seda läbi sadu tuhandeid erinevate ravimite ja vaktsiinide kliinilisi uuringuid. Meditsiinitöötajatel oli palju teha: planeerimine, uuringute optimeerimine, patsientide kaasamine ja eetilised tavad. Kliiniliste uuringute edukaks tegemiseks tuleb kõik need asjad terviklikult lahendada.\nWCG Clinical tegeleb peamiste probleemide lahendamisega, mis halvendavad kliiniliste uuringute tõhusust uute ravimite valmistamise protsessis. WCG esitas NASDAQis IPO ja sai märgi “WCGC”. IPO kuupäeva pole veel välja kuulutatud, seetõttu on meil piisavalt aega, et hinnata, kui atraktiivsed võivad ettevõtte aktsiad investeeringute jaoks olla.\nWCG Clinical asutati 2012. aastal teise ettevõtte Western IRB osana. Peamine investor oli Arsenal Capital Partners. Ettevõtte peakorter asub New Jersey osariigis Princetonis. WCG missioon on parandada uute ravimite kliiniliste uuringute läbiviimise kvaliteeti ja kiirust.\nEttevõtte kõige olulisema toote, WCG Knowledge Base, tööpõhimõtete ja väärtuse kirjeldus\nEttevõtte kõige olulisem toode on tarkvara, mis sisaldab tehnoloogilisi lahendusi uute ravimite ja vaktsiinide kliiniliste uuringute igakülgseks toetamiseks. WCG Clinical on vahendaja sponsorite, uurimisasutuste ja patsientide vahel. Interaktsiooniskeemi leiate allpool.\nWCG Clinicali ja teiste kliiniliste uuringute ökosüsteemis osalejate vaheline interaktsiooniskeem\nTuruosalised töötavad WCG ökosüsteemis, mis on teadmiste ja kontaktide alus. See annab tõuke tõhusamale koostööle huvitatud poolte vahel. WCG on üks koordineerimiskeskus.\nEttevõte pakub ka eetilise kontrolli teenuseid. WCG emaettevõttel Western IRB on eetiliste uuringute turul 50-aastane ajalugu. See annab ettevõttele eelise konkurentide ees kogenud turuosaliste eest võitlemisel.\nWCG tegutseb 71 riigis. Ettevõtte lahendusi kasutati 87% USA FDA poolt viimase aasta jooksul heaks kiidetud ravimite kliinilistes uuringutes. Ettevõtte ajaloo jooksul on selle klientideks olnud üle 5,000 biofarmatseutilise ettevõtte, 10,000 XNUMX uurimisasutust ja mitu miljonit patsienti.\nWCG Clinical ei tooda puhaskasumit, seetõttu hakkame analüüsima selle finantstulemusi müügiga. Vormi S-1 kohaselt oli ettevõtte tulu 2020. aastal 463.44 miljonit dollarit, kasv 12.25% võrreldes 2019. aastaga. 2021. aasta esimeses kvartalis lisandus see näitaja aga 32.98% võrreldes sama perioodiga 2020. aastal. 137.64 miljonit dollarit.\nWCG Clinical Inc. finantstulemused - müük\nKui see tempo jätkub, võivad ettevõtte tulud 2021. aasta lõpus ulatuda 616.31 miljoni dollarini. Eelmise 12 kuu müük on 497.59 miljonit dollarit ja see on üsna muljetavaldav tulemus.\nEttevõtte puhaskahjum aastal 2020 oli 95.27 miljonit dollarit, mis tundub üsna kurb, kui võrrelda 18.19 miljoni dollari puhaskasumiga aastal 2019. Peaksime märkima, et puhaskahjum väheneb: 2021. aasta esimeses kvartalis oli see 20.62 miljonit dollarit, 31.47 % vähenemine võrreldes sama ajaga 2020. aastal. Kui ettevõtte tulud kasvavad kiiremini, on WCG-l kõik võimalused saavutada aasta lõpus tasuvuspunkt.\nWCG Clinical Inc. finantstulemused aastatel 2019 ja 2020\nRaha ja raha ekvivalendid ettevõtte bilansis on 174.99 miljardit dollarit, samas kui selle pikaajaline võlg on üsna kõrge ja võrdub 1.41 miljardi dollariga. WCG Clinical kulutab oma tarkvara täiustamisele palju raha. Brutokasumimarginaal on 63.14%.\nEttevõtte nõrk külg on olulised võlakohustused, kuid selle aasta tulude kasvumäär annab alust oodata kasumlikkuse taastumist ja võlakoormuse vähenemist.\nEvaluatePharma uuringu kohaselt on 2021. aasta ülemaailmne farmaatsiaarendus hinnanguliselt 195 miljardit dollarit ja WCG segmendid on spetsialiseerunud kattele 4.62% ehk 9 miljardit dollarit. Selle tulemusena on ettevõtte turuosa 5.55%. Eeldatakse, et turg paraneb aastatel 14–2021 igal aastal 2023%.\nEttevõtte peamised majanduskasvu strateegia eeldused on:\nSelle ökosüsteemi areng.\nPlatvormi laiendamine ühinemiste ja ülevõtmiste tõttu.\nPraeguse kliendibaasi keskmise arve kasv.\nLaienemine uutele piirkondlikele turgudele.\nOlles omandanud põhjaliku teabe ettevõtte ärimudeli kohta, toome esile selle tugevad küljed ja investeerimisriskid. Usun, et WCG tugevad küljed on:\nTulude kasv 31.47% 2021. aasta esimeses kvartalis.\nEmaettevõtte Western IRB 50-aastane ajalugu.\nEdukas koostöö USA tööstusharu reguleerivate asutustega.\nPaljutõotav sihtturg, mille aastane kasvumäär on 14%.\nWCG aktsiatesse investeerimise riskid on järgmised:\nEbastabiilne puhaskasum, seega dividende pole.\nEttevõte ei meelitanud riskikapitali rahastamist varem. IPO tagajad on HSBC Securities (USA) Inc., Morgan Stanley & Co. LLC, William Blair & Company, LLC, BMO Capital Markets Corp., UBS Securities LLC, SVB Leerink LLC, Goldman Sachs & Co. LLC, Barclays Capital Inc. ja Jefferies LLC. Esialgu oli IPO kavandatud 5. augustiks, kuid korraldajad otsustasid selle edasi lükata. WCG Clinical plaanis müüa 45 miljonit lihtaktsiat hinnaga 15-17 dollarit aktsia kohta. IPO võis koguda 720 miljonit dollarit ja ettevõtte kapitalisatsioon võib ulatuda 6.05 miljardi dollarini.\nWCG Clinical potentsiaalse kapitaliseerituse hindamiseks kasutame kordajat, Hinna ja müügi suhe (P / S suhe). Kui aktsiaid müüakse kõrgeima hinnaga ülalnimetatud vahemikus, on P/S 12.1. Ettevõtte sektori puhul on keskmine P/S väärtus 8, seega võib sulgemisperioodil oodata spekulatiivset kasvu. Reeglina jõuab see kordaja 20-25-ni. WCG aktsiate maksimaalne tõus võib olla 106.51% (25/12.1 * 100%).\nSoovitaksin seda ettevõtet lühiajalisteks investeeringuteks, kui P/S suhe on teise kvartali lõpus suurem kui 9. Vastasel juhul tuleks pikaajaliste investeeringute puhul kaaluda WCG-d.\nipo 2021 ipo analüüs wcg kliiniline inc


Liikme suuruste moju. – Riigi Teataja\nJuhatuse liikmele on võimalik tasu määrata ka tagasiulatuvalt. Uus osaluste jaotus oleks sellisel juhul — Jüri endiselt eurot, Maril eurot. Nõukogu on vajalik peamiselt siis, kui aktsionäride arv on suur ja tegemist on peamiselt passiivsete finantsinvestoritega, kes ei soovi strateegilise juhtimisega tegeleda ja on selle töö nõukogule delegeerinud. Lisandub võimalus blokeerida ebasobivad olulised otsused, eeskätt põhikirja ja osakapitali muutmised.\nKui mittetulundusühingu põhikirjas ei ole juhatuse liikme ülesannete tasuta täitmist ette nähtud, Liikme suuruste moju võib juhatuse liikmele tasu maksta, kuid sellisel juhul määratakse juhatuse liikmele makstava tasu suurus ja maksmise kord üldkoosoleku otsusega. Mittetulundusühingu põhikirjas võib ette näha mittetulundusühingu juhatuse liikme ülesannete tasuta täitmise.\nKui põhikirjas ei ole seda ette nähtud, võib juhatuse liikmele tasu maksta juhul, kui makstava tasu suurus ja maksmise kord määratakse üldkoosoleku otsusega. Juhatuse liikmega kokkuleppe sõlmimise, sh tasu suuruse ja maksmise korra üle otsustamine kuulub üldkoosoleku pädevusse MTÜS § 19 Liikme suuruste moju 1 p 4 ja § lg 1 teine lause. Juhatuse liikmel võib tekkida tasu saamise õigus juhul, kui juhatuse liige seab ametisse asumise nõusolekus tingimuseks kindlas suuruses tasu saamise ja üldkoosoleku otsusest nähtub vastava tingimusega nõustumine või ka Liikme suuruste moju, kui juhatuse liikmeks määramise otsuses on määratud tasu suurus ning juhatuse liige annab nõusoleku sellise otsuse alusel juhatuse liikmeks asumiseks.\nJuhatuse liige ei saa aga ilma üldkoosoleku otsuseta mittetulundusühingu vastu tasu saamise nõuet esitada. Nõude eeldused on järgmised: juhatuse liige on rikkunud juhatuse liikme kohustusi MTÜS § 32; ühingule on Liikme suuruste moju või tekib varaline kahju VÕS § lg 1 ja § ; rikkumise ja kahju vahel on põhjuslik seos VÕS § lg 4 Liikme suuruste moju juhatuse liige vastutab oma kohustuste rikkumise eest, st ta ei ole järginud juhatuse liikme tavapärast hoolsusstandardit MTÜS § 32 lg 2 teine lause.\nVeebiseminar ning Q\_u0026A ettevõtjatele “Juhatuse liikme vastutus ja kohustused”


Kaks sinimustvalget romaani — Sirp\nHelga Nõu, Mahajätjad. Toimetanud Karin Kastehein, kujundanud Kalle Müller. Kaanel kasutatud Helga Nõu maali „Mahajätjad”. Tänapäev, 2013. 284 lk. Enn Nõu, Ma armastasin rootslast ehk Sollefteå suvi. Toimetanud Kairit Hanno, kujundanud Kalle Müller. Tänapäev, 2013. 249 lk.\nHiljuti tähistasid kirjanikud Helga ja Enn Nõu Tartus aplombikalt Ennu sünnipäeva ja kahe romaani ilmumist. Helgalt nägi ilmavalgust tema esimene Aafrika-romaan ja möödunud talvel kolmeköitelise suguvõsasaaga eest Krossi auhinnaga vääristatud Ennult ilmus Rootsi-romaan „Ma armastasin rootslast”. 56 aastat kestnud kahe kirjaniku abielu pole nende loomingu palgeid kortsutanud sarnaseks, teosed erinevad teineteisest nagu öö ja päev. Mõlemat ühendab ja sedagi kaudselt vaid sinimustvalgus – kuigi rahvuslik motiiv puudub Helga kirjeldatud kahe eestlase surmasõidus Mustale Mandrile täiesti, on sealses tsvana keeles Lefatshe la Botswana nime kandva riigi lipp samavärviline trikoloor. Ilmselt pole riigi valik seetõttu juhus, mida ei unustata ka mainida, sest vastasel korral võinuks autori tahe paisata tegelased hinge heitma mõnda teise kõrbelisse riiki või Kalahari asemel kuskile Saharasse või Siinaisse, kus leidis oma kurva lõpu inglise patsiendi armuke. Ainult Botswana sinine pole nii sinine kui meil ja tolle luitunud kahvatus embab valgeid triipe, mille vahel omakorda asub laiem must joon. Ennu romaan aga kõneleb meile otsesõnu ja lühidalt kokku võttes sellest, kuidas noor eesti pagulane 1955. aastal oma sama noore armastuse rootslanna vastu sinimustvalgetele ideaalidele ohvriks toob. Integratsioon Rootsi ühiskonnas ei toiminud piisaval määral, võiks tänapäeva Eestis selle kohta takkajärele rahulolevalt nentida. Ja multikulti polnud siis veel päevakorral. Aga kõigest järgemööda.\nKui Helga Nõu on vist igas oma romaanis harutanud vähem või rohkem ulgueestlaste ja kodumaalaste suhete sasipuntraid, siis nüüd on asi sootuks teine. Kassi laip lohiseb küll kaasa tema esimesest romaanist alates, aga „Mahajätjais” on tegemist mingi kodukootud maateadusliku klantsväljaande jaoks Botswanasse Aafrika hinge pildistama lennanud kahe eesti mehega. Aga nagu autor ka ise ütleb, teadis oma kehva varustusega Aafrikasse läinud Livingstone väga hästi, mida ta otsib, nood eesti mehed veavad küll kaasas viimase sõna peal fototehnikat, aga neil pole aimugi, mida nad tegelikult otsivad. Selle salapäraseks jäävagi hinge asemel leiavad nad midagi, mida nad otsida ei teadnud. Nii neile endile kui lugejaile saab ühel hetkel – millal, see sõltub lugeja taiplikkusest – selgeks, et tegemist on isa ja pojaga, kes pole omavahel suhelnud pikki aastaid. Helga Nõu kujutatud inimsuhted pole sugugi meeltülendavad ja nii ei vii ka teineteise äratundmine ekstreemsetes oludes leppimiseni – ennem lihtsalt lõpeb nende mõlema jaks. Kui kunagi romaani eelajaloos jättis isa maha perekonna ja invaliidistas oma laste ema, siis nüüd jätab poeg maha isa, surres janusse tema käte vahel. Kui 1980ndail või 1990ndail heitis kriitika Viivi Luigele ette julma stiili, siis passib sama väljendit kasutada nüüd ka Helga Nõu romaani puhul. Aga mitte sugugi negatiivses tähenduses. Ega need tegelased eriti lugeja empaatiat üles kütagi – kui noorem mees veel kuidagi, siis neegriporno vaatamisega reisiks valmistuv ja komppöia tõttu kibestunud isa ammugi mitte. Tegelikult on mõlemad mahajätjad ühesuguse puuduliku kasvatuse ohvrid, viga on päritud. Lastagu neil siis kõngeda ergavas kõrbepäikses tiirutavate raisakullide valvsa pilgu all. Jah, selles mõttes on küll tegemist posthumaanse romaaniga, nagu esitlusel arutleti. Kadunud meeste jälgi mõni aasta hiljem otsima läinud naistel inimlikkust siiski jagub, vahest just sellepärast, et nad on autoriga samast soost. Nemad jäävad aga ikkagi kõrvaltegelasteks ega saa lugejatele lähedasteks. Mehed on mehed ja nende puudustele ei halastata.\nTegelaste teekond Tallinnas Narva maanteel asuvast ajakirja toimetusest Kalahari kõrbe on ääristatud mitmesuguste juhuste ja kuni voodoo-nõiduseni ulatuvate pahaendeliste märkidega, mille kaudu keritakse tegevust traagilise lõpuni ja sealt edasi paistva lootusekiireni, nagu oleksid mehed ikka veel elus. Kompositsioon on Helgal kindlalt küüniste vahel, kuigi mõni koht jääb arusaamatuks ja ebaloogiliseks. Näiteks Estonian Airi ametniku pakutud võimalus, nagu poleks mehed üldse lennule läinud, sest reisijate nimekirjas neid pole. Kuidas, palun? Me ju lugesime, et nad läksid läbi turvaväravate ja midagi ei juhtunud. Loen ja lehitsen edasi ja tagasi ega taipa, kas on siin tegemist lugeja ülekavaldamise, lihtsalt minnalaskmise või sihiliku rebasehaagiga. Kasuks see siiski ei tule. Toimetaja on vist ka väliseestlane? Muidu oleks ta märganud, et eesti keeles videokassette ei üürita, vaid laenutatakse, ja et Nõukogude Eestis ei mängitud pesapalli, vähemalt mitte nii usinalt, et seda rõhutada tasuks. See, mis tundub väljamõeldisenagi igati usutav, on Aafrika linnade ja kõrbete olukirjeldused.\nMida ühel liiaga, seda teisel napib. Kui juhuste ja ennete mäng on Helga romaanis kohati ülegi komponeeritud, siis Ennu romaanis puudub kompositsioon hoopis. Kogu „Ma armastasin rootslast” tekstis pole terve raamatu ulatuses ühtki liigendust ja see ei vea ega vea. Kuigi, iga lause eraldi on hoogne ja täpne. Helga romaanis on lehekülgi rohkem ja igal 31 rida ja need veavad! Ennul on lehekülgi vähem ja igal 25 rida. Lugemisvaev pole seega sugugi korrelatsioonis täheruumide hulgaga. Helga romaani peatükid on nagu õlised oliivid, Ennu romaani lugedes aga tunned liivaterade kriginat hamba all, otsekui näriksid kõrbetuules kuivatatud voblat. Esimene päev, kümnes, kahekümnes jne jne kuni üheksakümnendani välja ja sealt edasigi hüpetega ajas. Iga päev on kannatus nagu sõjaväes ja selles mõttes on romaani sisu ja vorm ometi täiesti vastavuses. Selle peamiseks sisuks ongi ühe 22aastase eesti noormehe Eerik Neieri 90 päeva Rootsi kuningriigi sõjaväes kuskil põhjas kaunis kolkas ja kodustest ning rahvuskaaslastest eemal. Nagu Siberis, õhkab Eerik, sest ei saa lugeda pagulaslehti ega käia rahvuslikel üritustel. Jäävad kino, kus käiakse mõnikord kaks korda päevas igale filmile punkte panemas, ja amüseerimised rootsi tüdrukutega. Kõiki neid päevi ja tegemisi, nii kasarmuelu kui lõbustusi, registreeritakse arhivaari kire ja täpsusega. Kujutan ette, et umbes sama tunne nagu „Ma armastasin rootslast” lugedes võiks vallata ka vanaduspõlves kuskil lõunapoolkeral kasarmuromaane vorpinud Peeter Lindsaare köidete lugejat. Ajalooline ja etnoloogiline, kohati fotograafilinegi täpsus on küll paigas ja dokumentaalselt toestatud, aga ladusat kirjanduslikku sideainet, mis teeks reportaažist romaani, on häbematult vähe. Kui ka ainult dokumentaalsust hinnata, siis quod licet Iovi, non licet bovi, ehk maakeeli ümber üteldes: mis on lubatud George Perecile, pole lubatud Enn Nõule. Kombinatoorikast ei maksa aga üldse rääkida.\nVõi siiski … Kolmekuise teenistuse lõppedes on aeg küps ka meheriituseks, initsiatsiooniks. Sobiv partnergi selleks on leitud. Meheriist saab aga kripelduste kiuste rahvusliku voorusevööga taltsutatud ja üheöösuhegi jääb vastu lugeja ootusi tulemata. Tulevikus terenduv sinimustvalge abielu on tähtsam ja Eerik asub endale rahvuskaaslaste hulgast sobivat pruuti otsima. Eks ta leiabki ja eite-taati võiksid elada rahus praegugi, nagu tõotavad need kohustuslikud muinasjutuvormelid. Kui romaani mahust viimase kahekümneviiendikuni ehk põhitegevusest 57 aastat hilisemasse aega siiski välja on jõutud, ei jää hoolikalt kombineeritud puänt ometi tulemata. Kuigi, muinasjuttu see ei lõhu.\nKas jutustada need viimased leheküljed lugeja vaeva vähendamiseks ümber? Aga vaat just seda ma ei tee. Jäägu igaühele see võimalus teha taadi fantaasiatest oma järeldus ja seksuaalpatoloogil neid analüüsida. Kui elan selle eani, siis vahest leian, et ongi normaalne ja kaunis poetada oma seeme kunagise armastatu lapselapse reite vahele, et sealt midagi kasvama hakkaks. Praegu ma seda ei arva. Õnneks halastab autor lugejale ja laseb tal siiski valida paljude erinevate kujuteldud loovariantide hulgast meelepäraseima ja käsib teised unustada.\nMina aga seda meelepärast ei leidnudki, muidu jagaksin seda ka lugejatega meelsasti.


Kondoomid, vastutustundetult valetav paavst ning ligimesearmastuseks kehastunud meedia | Elukultuuri Instituudi häälekandja\n« Loeng bioeetikast\nUuring: vägivaldsed arvutimängud muudavad noori agressiivseks »\nEriliselt pälvis minu tähelepanu aga Ülle Toode Eesti Päevalehes avaldatud artikkel pealkirjaga “Aafrika, kondoom ja paavst ehk Benedictuse suur suu”, kus ta kirjutas, et paavst Benedictus XVI visiidi Aafrikasse võiks kokku võtta sõnadega “Tahtsin kõige paremat, aga välja kukkus nagu alati”. Need sõnad iseloomustavad paavsti Aafrika-külastust tõesti väga täpselt, ehkki mõnevõrra teises tähenduses, kui kõnealuses artiklis mõista anti.\n“Tahtsin kõige paremat…”\nKondoomide kohta seisukohta väljendades tahtis paavst tõepoolest kõige paremat, sest erinevalt teda kritiseerinud ja end uhkelt “valgustatuks” tituleerivast meediast ja vasakpoolsetest poliitilistest huvigruppidest rääkis ta tõtt. Ja ta rääkis tõtt mitte üksi selles osas, et aidsiepideemiat ei saa lahendada kondoomide jagamise teel, vaid — üllatus-üllatus — ka selles osas, et kondoome jagades riskime kõnealuse probleemi süvendamisega.\nMis võimaldab seda väita? Piisab pilguheidust teemakohastele teaduslikele uuringutele ja aidsiepideemia ekspertide seisukohtadele. Nt epidemoloog Jokin de Irala kinnitab intervjuus portaalile MercatorNet, et „iga rahvatervise spetsialist, kes on epidemoloogilise teabega kursis, teab et kondoomide levitamisele keskundudes ei ole maailmas mitte kusagil HIV epideemiale piiri pandud.“ Ta kinnitab veelgi otsesemalt, et „tegelikult on paljud teadlased öelnud aidsi kohta täpselt sama, mida ütles paavst.“\nTõepoolest, nt dr Edward C. Green, end maailmavaatelisel agnostikuna määratlev tunnustatud aidsiennetusekspert Harvardi Ülikoolist nendib, et “parim teaduslik tõestus, mis meil on, toetab paavsti öeldut.“ Eelmisel aastal kirjutas dr Green ajakirjas First Things, et globaalse HIV/AIDSi epideemia põhjendamine kondoomide puudusega johtub „mitte tõenditest, vaid ideoloogiast, stereotüüpidest ja vääratest eeldustest.“ Ja asjakohased müüdid on tapvad, kuna „need tipnevad püüdlustes, mis on parimal juhul ebaefektiivsed ja halvemal juhul kahjulikud, samas kui aidsiepideemia jätkab inimesi hävitavat levimist.“\nDr Green selgitab: „Meie parimad uuringud … näitavad kindlat seost kondoomide parema kättesaadavuse ja tihedama kasutamise ning kõrgema (mitte madalama) HIV-sse nakatumise taseme vahel. Osaliselt võib selle tingida nähtus, mida nimetatakse riski kompenseerimiseks ning mis tähendab, et kui inimene kasutab riskide vähendamise „tehnoloogiat“, nagu nt kondoome, kaotab ta tihti eelise „kompenseerides“ või võttes rohkem riske kui ta võtaks ilma riskide vähendamise tehnoloogiat kasutamata.“\nUganda edulugu kinnitab paavsti öeldut\nPaljuütlev on tõsiasi, et Aafrikas on aidsivastases võitluses konkurentsitult kõige suuremat edu saavutanud riigiks Uganda. Edu saavutati aga keskendudes mitte kondoomide levitamisele, vaid inimeste veenmisele vajaduses muuta seksuaalkäitumuslikke harjumusi, st loobuda abielueelsetest ning -välistest seksuaalsuhetest. Sellise strateegia abil õnnestus Ugandal ajavahemikus 1991-2004 saavutada HIV/AIDSi taseme pretsedenditu langus 15-lt protsendilt 4-le.\nUganda strateegia üks autoritest, aastaid aidsivastase võitluse esirinnas töötanud Sam L. Ruteikara nendib, et väliseksperdid on pidevalt väitnud jäärapäiselt, et aafriklaste seksuaalkäitumist ei ole võimalik muuta. Kuid ta selgitab, et „kuigi on tõsi, et kõigi käitumist ei saa muuta, ei olegi seda tarvis teha. Kui aastas kolme või enamat seksuaalpartnerit omavate meeste osakaal langeb 15-lt protsendilt 3-le, nagu juhtus Ugandas ajavahemikus 1989-1995, siis langeb järsult ka HIV nakatumise juhtumite arv. Nii lihtne see ongi.“\nUgandalased tõestasid, et nad ei oska mitte üksi mõista ja hinnata kasinust ja truudust, vaid on suutnud need väärtused ka üldsusele arusaadavaks teha ning seeläbi inimsuhete kvaliteedi tõstmise teel aidsi levikule piiri panna. Läänemaailmal on nende kogemustest ja saavutustest palju õppida. Kahjuks ei ole seda juhtunud.\nÜlalpool tsiteeritud dr Green on selgitanud, et Uganda edulugu dokumenteerivaid andmeid olid valmis aktsepteerima väga vähesed valitsused, organisatsioonid ja aidsieksperdid, kuna inimestel ei ole kerge tunnistada, et nad on eksinud – seda enam, kui jutt käib sadadest miljonitest dollaritest ja kümnete miljonite inimeste eludest. Samuti tõi dr Green välja, et Uganda edulugu, põhinedes abielueelsetest ja -välistest seksuaalsuhetest hoidumisel, rajanes otseselt Lääne seksuaalrevolutsiooni käigus idealiseeritud ning lääneliku eluviisi aluseks saanud väärtuste ja suhtumiste tõrjumisel. Surmava tõve alistamiseks inimesi seksuaalsele kasinusele kutsuvat Uganda valitsust süüdistati isegi inimõiguste rikkumises (nagu eksisteeriks “õigus” piiramatule seksuaalkäitumisele).\nLisaks juba mainitule rääkis Uganda programmi vastu ka asjaolu, et erinevalt kondoomide jaotamist keskseks seadvast strateegiast ei võimaldanud see teha aidsiepideemiast ja sellega “võitlemisest” sadadesse miljonitesse dollaritesse ulatuva käibega äri. Aastaid Ugandas aidsivastase võitluse rindel tegutsenud Martin Sempa tõdeb, et enamik aidsi vastu võitlevatest lääne organisatsioonidest ja ekspertidest ei hooli tegelikult HIV/AIDSi peatamisest, vaid on huvitatud üksnes tõve haldamisest, selle edasikestmisest nõnda, et selle pealt saaks jätkuvalt teenida. „Paljud on sisse mässitud hullumeelsetesse sobingutesse jagada kondoome ja mida rohkem kondoome nad jagavad, seda enam raha nad saavad. Peaks küsima, miks me ei kuule meediast kommentaare selle kohta, kui palju kondoomitootjad ja ravimifirmad kogu preservatiivide, testimise ja ravimite ärist teenivad,“ küsib Sempa.\nTõepoolest, oleks poliitiliselt naiivne arvata, et need, kes on seotud ülisuuri rahasummasid kätkeva aidsiennetustööstusega ning teenivad selles osalemiselt kümneid miljoneid dollareid, ei ole oma huvide kaitsmisest huvitatud. Nagu ütleb dr Green: “Need, kes on seotud kondoomide edutamise ja seksuaalsel teel levivate haiguste ravimisega, just nagu tööstused, mis tarnivad vastavaid produkte ja ravimeid, ei taha kaotada nö turuosa neile, kes on hakanud rääkima vajadusest muuta käitumist. Banaalselt väljendudes võib küsida, et kes saaks teenida suurt raha sellelt, kui aafriklased hakkavad lihtsalt käituma monogaamselt?”\nKuivõrd lisaks eelnevale ei haakunud Uganda strateegia ka rahvastikukasvu piiramise ambitsioonidega, kujuneski olukord, kus hoolimata Uganda edust keeldusid välisabi pakkuvad läneriikide valitsused ja organisatsioonid selle edu aluseks olevat programmi rahastamast. Veelgi enam, Uganda ja mitmed teised riigid sunniti edukast aidsivastasest strateegiast loobuma välisabi sidumisega kondoomide ideoloogia vastuvõtmisega (sama mehhanismi kasutades on paljud Aafrika riigid olnud sunnitud seadustama sündimata laste tapmise).\nSamal ajal kui sõdade ja genotsiidide toimudes ei ole aafriklastel lääneriikide sekkumisele mõtet loota — praegugi toimub Sudaanis genotsiid, mida maailm tegevusetult pealt vaatab –, püüavad nende samade riikide valitsused ning neist riikidest pärinevad humanitaarorganisatsioonid näidata end kondoomide massilise levitamise eest seistes inimesearmastuse, kaastunde ja solidaarsuse kehastusena. See vastuolu on liialt karjuv, et mitte silma torgata.\nKõike eelnevat silmas pidades tekib tahes-tahtmata küsimus, kas pole selgi korral olnud paavst oma väljaütlemistes teaduslikum (faktitruum) kui teda ebateaduslikkuses (ja valetamises) süüdistavad poliitikud ja ajakirjanikud? Näib, et Martin Kala, kes kirjutab, et “paavsti öeldule räägivad vastu viimase kahekümne viie aasta teadusuuringud”, ei ole Aafrika aidsiepideemia vastast võitlust käsitlevate uuringutega tegelikult vähimalgi määral tutvunud. Tema usk kondoomidesse kui aidsiepideemia peatamise vahendisse näib olevat mitte faktipõhine, vaid selgelt dogmaatiline. Tõepoolest, seksuaalrevolutsiooni järgses lääne liberalistlik-relativistlik-hedonistlikus kultuuris on kondoomid tõstetud pea sama tähtsale kohale, kui Katoliku Kirikus armulaua sakrament – tegu on usudogmaga, mille üle ei vaielda.\n“… aga välja kukkus nagu alati.”\nÜlle Toodel on õigus ka selles, et kuigi paavst tahtis parimat, kukkus välja nagu alati – lääne avalikkuse jaoks läks tema sõnum suuresti kaduma. Ent peatugem hetkeks, et küsida, miks see sõnum kaduma läks? Kas tõesti seepärast, et paavst ja Vatikan on, nagu Toode väidab, kommunikatsioonivõimetud või ehk hoopis seetõttu, et mõjukad poliitilised ja ajakirjanduslikud ringkonnad teevad kõik endast oleneva, et paavsti sõnumit summutada, moonutada ja kommunikatsioonihäireid tekitada?\nKas paavsti kritiseerijad, kes süüdistavad teda nahaalses valetamises (Penu) ja vastutustundetult miljonite inimeste elude ohtuseadmises (Kala), on üleüldse tema sõnumi mõistmisest huvitatud? Kas tõde huvitab neid ja kas see huvitab neid ka minnes vastuollu nende elustiilivalikute, kultuuris juurdunud käitumisharjumuste ja identiteeti määratlevate ideoloogiliste hoiakutega? Täpselt sama küsimuse võiks esitada seonduvalt Kiriku õpetusega nii mõnegi teise moraaliküsimuse, nagu nt homoseksuaalse käitumise, abordi või kunstliku viljastamise osas.\nEt need küsimused on tegelikult retoorilised ning et neid samu kritiseerijaid tõepoolest ei huvita ei tõde, aus diskussioon ega eriarvamuste võimaldamine, nähtub kas või tõsiasjast, et nii Eesti Ekspress kui Postimees, pidamata paljuks avaldada paavsti nahaalseks ja vastutustundetuks valetajaks nimetavaid artikleid, keeldusid antud artiklit (oluliselt lühemal kujul) avaldamast. Nii palju vabast, arvamuste paljusust võimaldavast meediast.\nPaavsti ja Kiriku õpetuse ründamises (seksuaal)moraali küsimustes ei ole muidugi midagi uut ega ootamatut – lääneriikide meedias on sellest saanud juba aastakümnete pikkuse ajalooga traditsioon. Toomaks sellistest rünnakutest näidet, võib osundada sellele, kuidas 2005. aastal võrdles Inglismaal aasta kolumnistiks valitud sotsiaaldemokraadist mõjukas ajakirjanik Polly Toynbee ajalehes The Guardian paavst Johannes Paulus II-t Kiriku seisukoha tõttu kondoomide osas Leniniga, öeldes et „mõlemad seavad ideoloogia kujuteldamatute inimkaotuste hinnaga kõrgemale nii inimeste elust kui õnnelikkusest.“\nNagu sellestki mõtte(tuse)avaldusest nähtub, ei ole Kiriku vastaste vihapursete põhjused paavst Benedictus XVI isikus ega tema kommunikatsioonivõimes, vaid sootuks sügavamal.\nTõde on olulisem kui ideoloogia\nÜlle Toode eksib väites, et “Vatikani järgi juhib kirikupea mõtteid Jumal”. Kirik ei ole kunagi seda väitnud ega tee seda ka praegu. Paavst on inimene ning sellisena ekslik nagu kõik teised. Kuid selle asemel, et soovitada paavstile üleolevalt tarkade nõunike palkamist, võiks ajakirjanikud ka peeglisse vaadates veidi kriitilist meelt üles näidata. Paavst Benedictus XVI-l on tõepoolest maailmale suur sõnum, kuid selle sõnumi mõistmine sõltub mitte niivõrd paavsti võimest seda edasi anda, kuivõrd meedia ja kõikvõimalike teiste võimugruppide, just nagu ka iga üksikisiku, soovist ja valmisolekust seda vastu võtta.\nKindlasti seisab paavst ka edaspidi tõe eest olenemata sellest, kas läänemaailma “valgustatud” vasakpoolsed võimuringkonnad ja ajakirjanikud kiidavad selle heaks või mitte. Paljuski just selles tema suurus, usaldusväärsus ja tähtsus seisnebki. Teda kuulda võttes võiks nii mõnelegi ühiskondlikule probleemile — kaasa arvatud aidsiprobleemile — tõhusaid ja seejuures läbinisti inimlikke (kuigi alati mitte kõige mugavamaid) lahendusi leida. Aga nagu juba öeldud, peab selleks olema hea tahe.\nMartin Kala eksib, et Benedictus XVI seisukoht kondoomide osas on probleemne peamiselt seepärast, et maailmas leidub sadu miljoneid katoliiklasi, kes seda järgivad. Tegelikkuses on probleemiks just vastupidine – see, et paavsti õpetust ei järgita. Uganda kogemus kinnitab, et kui inimesed ütleksid abielueelsetele ja välistele seksuaalsuhetele ei, poleks aidsiepideemia peatamises Aafrikas midagi üle jõu käivat. Häda on aga selles, et öeldes ei abielueelsetele ja -välistele seksuaalsuhetele, tuleks öelda ei ka kaasaegse lääne eluviisi alustalaks olevale relativistlik-liberaalsele ideoloogiale. Nii kuulubki paljude arvates ainuüksi mõte elukestvast truust paarisuhtest kiviaega.\nMida tähendab vastutustundlikkus?\nMõeldes aga, kes seisab Aafrikas tegelikult inimsuse ja kes inimvaenulike ideoloogiliste huvide eest, tasub lõpetuseks tsiteerida aafriklasi endeid. Martyn Drakard Ugandast kirjutab artiklis “Aafrika vajab paremat meediakajastust”: „Minge ükskõik millisesse Sahara kõrbest lõuna poole jääva Aafrika üksikusse nurgakesse ja kui te leiate sealt kellegi kohalike inimeste eest hoolitsemas, on need misjonärid, mungad ja nunnad ning pühendunud ilmikud.“\nVeelgi enam, Uganda eduka aidsiennetusprogrammi üks autoritest, Sam L. Ruteikara lisab ajalehes Washington Post avaldatud appikarjes aidsiprobleemi omakasupüüdliku ärakasutamise vastu: „Palun võtke minu palvet kuulda, HIV/AIDSi-kaubitsejad. Laske mu rahvas oma haardest vabaks. Me mõistame, et juhuslik seks on teile kallis, kuid meile on kallis eluspüsimine. Kuulake Aafrika tarkust ja me näitame teile, kuidas aidsist lahti saada.“\nMis puutub aga vastutustundlikkusse ja inimeste elu austamisse, siis tahaksin laiale ringile püstitada järgmise küsimuse: kuivõrd on teada, et parima kvaliteediga kondoomid pakuvad regulaarse ja korrektse kasutamise korral HIV vastu parimal juhul vaid 80-90%-list kaitset, siis kuidas saab nende soovitamist, jagamist ja reklaamimist “turvaseksi” sildi all vastutustundlikuks pidada? Kes vastutab, kui sellise propaganda ohvriks langenud noorte “vaba” seksi seiklused lõppevad ebatõhusa 10-20% sisse juhtumise, surmaviirusesse nakatumise ja selle pahaaimamatu edasiandmisega üdini süütutele inimestele? Tõepoolest, kondoomide jagamine noortele ning nende promomine “turvaseksina” näib olevat kahtlaselt sarnane üleskutsega lõbustada end mängides vene ruletti.\nThis entry was posted on 7 aprill 2009 at 1:43 p.l. and is filed under Kontratseptiivid, Poliitika, Tervis, Uudised ja arvamuslood.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Responses are currently closed, but you can trackback from your own site.\nÜks vastus to “Kondoomid, vastutustundetult valetav paavst ning ligimesearmastuseks kehastunud meedia”\nElukultuuri Instituudi uudiskiri (nr 3, aprill 2009) « Elukultuuri Instituudi häälekandja Says:\n27 aprill 2009, 7:49 e.l.\n[…] Varro Vooglaid: “Kondoomid, vastutustundetult valetav paavst ning ligimesearmastuseks kehastunud meedia” […]