Pettumus kutsika võtmisel! - Koer.ee foorum | Koer.ee\nTEEMA: Pettumus kutsika võtmisel!\nTere.Kirjutan siia oma murest et hoiatada ka teisi kutsika soovijaid sellise tõuaretaja eest nagu Tiiu Hirv.\nNimelt soovisime osta Labradori kutsikat järelmaksuga. Tiiu Hirv oli nõus andma järelmaksuga ,kuigi elame Soomes. Küsisin kui suur peab olema sissemakse ja tema vastas ,et valiksime ise summa,kuidas meil endal võimalik on. Olime ühenduses ka kirja teel ja saime valida ka 2 nime ise, isasele pruunile kutsale. Kõik oli korras,leppisime kokku et tuleme kutsale järgi 8 september.Ta lubas teha 6 september kutsale ussirohu andmise et saaksime laevaga Soome reisida. Tiiu Hirv kinnitas et on teadlik mis on vaja kõik korda ajada et koer kenasti Soome tuua. Nüüdseks oleme ootanud juba umbes kuu või veidi rohkem isegi ja oleme muretsenud koerale koju kõik vajaliku.Seadnud tema järgi oma kodu ja plaanid.Lisaks ootab teda kodus minu peaaegu 4 aastane poeg,kes on uue lemmiku saabumist väga kaua oodanud kuid täna kui kirjutasin Tiiu Hirvele,kuidas kutsikal läheb ja oleme ostnud laevapiletid ja võtame ühendust Eestis täpsema aadressi selgitamiseks,sain ma sellise vastuse:\nKahjuks pean teile ära ütlema, sest pole ka makstud broneeringutasu(ettemaksu).\nMa ei julge ka välismaale järelmaksuga müüa. Mul on olnud sellega probleeme.\nKutsikas jääb Eestisse, tehti juba talle ettemaks.\nKas siis sellised ongi Kennelliidu tõukasvatajad ja kutsikate müüjad?? Kas sellest poleks mitte pidanud viisakas,täiskasvanud inimene meile teatama??? Loodan et keegi ei pea rohkem sellise pettumuse osaliseks saama!\nViimane muutmine: 04.09.2013 19:20 Lisas koer.ee.\nKutsika ost-müük ei ole teleri või auto müümine. Kui mulle kutsika ostja mingil põhjusel kuni loovutuseani ei meeldi ja broneeringu tasu tulevane potentsiaalne ostja pole pakkunud või mina kahtluse korral küsinud, võin ma alati kuni loovutamiseni inimesele ära öelda. Minu jaoks on väga oluline, et kutsikas saaks vaid väga hea kodu. Eelistan ka neid peresid, kes käivad enne minu juures kodus nii kutsikate kui emaga tutvumas. Vabandan tekkinud segaduse pärast. Tiiu Hirv\nMa saan kõigest aru,kuid meie ei teadnud ka et peame enne raha saatma kui pole veel koeraga kohtunudki. Ja muidugi sellist käitumist ei vabanda miski,et te isegi ei teatanud ise meile.Seda oleks pidanud ikka teie tegema,enne kui meil on kõik asjad ostetud,olete lasknud meil isegi koerale nimed valida ja oleme ostnud laevapiletid Soomest-Eesti.Jumal tänatud et ise teiega ühendust võtsin,muidu oleksin teie ukse taha jõudes sellest vist alles teada saanud.\nsa ei saa sinna midagi parata.mul on kahju sest ma tean kui väga koera ootatati.südamest kahju\nkarvahooldus koera võtmine kõrvad lambakoerad linnukoerad parasiidid talv šnautserid


Novembrikuise Buduaar Girls Night peo särtsakaimaks valiti pildil nr. 3 olev neiu | Buduaar\nNovembrikuise Buduaar Girls Night peo särtsakaimaks valiti pildil nr. 3 olev neiu\n2013. aasta 10. jaanuar 20:23\nBuduaari üllatusi täis pidudesari “Buduaar Girls Night” leiab aset iga kuu viimasel laupäeval Klubis Teater ning on kõikidele naistele alati tasuta. See on üritus, kust ei puudu kunagi seksikad meestantsijad, shampanja ning mis kõige olulisem – palju ilusaid ja toredaid naisi. Loodetavasti tuleb nendele pidudele alati kokku ka palju buduaarikaid, kes meie B-turul, foorumis või kommentaariumites suhtlevad. Nagu tavaks saanud, valis Buduaar ka sel korral viimasest peogaleriist välja 12 kõige särtsakamat naist, kelle seast Sina, kallis lugeja, saad valida välja oma lemmiku ja talle oma hääle anda.\nSel korral valisid Buduaari lugejad Buduaar Girls Night peo särtsakaimaks tüdrukuks pildil number kolm oleva neiu. Palju õnne võitjale ka Buduaari tiimi poolt! Selleks, et auhind kätte saada, palume võitjal Buduaariga võtta ühendust kahe nädala jooksul. Auhinnaks on sel korral The Body Shopi Vanilla Bliss kehavõi.


Miks on mõne riigi elanikud ülekaalulised ja teised saledad? | Tervis\nMiks on mõne riigi elanikud ülekaalulised ja teised saledad? (11)\nToimetas Greete Kõrvits, 20. november 2017, 18:40\nKui räägime ülekaalulisusest, siis oleme ühel nõul, et kaalukasvu põhjustavad vähene liikumine, halvad toitumisharjumused ning teatud määral ka geenid. Kuid nagu räägib CNNile Harvardi ülikooli toitumis- ja epidemioloogiaprofessor Frank Hu, on globaalne ülekaalulisus üks asi, kuid lokaalsed ehk kohalikud kaaluprobleemid võivad hoopiski olla ka kultuurist tingitud. Näiteks väikesed saareriigid, kus konservkarbis kalal on suurem väärtus kui värskel püügil. Miks see nii on?\nMaailmas on üle 2 miljardi ülekaalulise inimese. Kõige rohkem on ülekaalulisi inimesi Vaikse ookeani saartel, Põhja-Ameerikas ja Lähis-Idas. Cooki saarte elanikest on 48 protsenti ehk peaaegu pooled ülekaalulised. Qatari elanikest on rasvunud 34 protsenti, USA inimestest 33 protsenti ehk kolmandiku ringis. Professor Hu selgitab, et eri riikide elanike ülekaalulisust saab võrrelda seitsme erineva näitaja põhjal.\nKuidas põletada RASVA? (1)\nViis fakti sellest, kuidas ÜLEKAALULISUS alguse saab (6)\n16. november 2017, 19:20\nErektsioonihäired ja ülekaal: valehäbi sunnib inimest ostma eluohtlikke võltsravimeid (9)\n8. november 2017, 20:49\n1. Füüsilise aktiivsuse ebavõrdsus\nMida suuremad on käärid riigi füüsiliselt kõige aktiivsemate ja füüsiliselt kõige laisemate elanike vahel, seda suurema tõenäosusega on riigis väga palju ülekaalulisi inimesi. Ehk et mõnedel inimestel on võimalus ja aeg (ja soov) end liigutada, teised ei tee seda praktiliselt üldse. Füüsilise aktiivsuse ebavõrdsus tuleb välja ka eri sugupoolte vahel: naised istuvad olude sunnil - lapseootus ja lapse kasvatamine, keeld üksi väljas käia - kodus palju rohkem kui mehed. Riigid, mille elanike füüsilise aktiivsuse ebavõrdsus on kõige suurem, on Saudi Araabia, Austraalia, Kanada, Egiptus ja USA.\n2. Arusaam trennitegemisest\nOn riike, kus arusaam trennist ja füüsilisest aktiivsusest on pisut teistsugune kui meil. Mõnede riikide elanike jaoks (näiteks Hiina) ei ole trennis käimine lihtsalt prioriteetne tegevus. Ning näiteks Kuveidi elanike arusaam trennist on selline, et seda teevad vaid tõsised spordihullud, mitte n-ö tavaline inimene, kes tahab lihtsalt tervislikult elada. Seal pole kombeks üksi kodus võimelda või sõpradega väljas jooksmas käia. Taas tuleb selle punkti all välja see, et Lähis-Idas on naiste trennitegemine suuremalt osalt põlu all. Naistel pole lubatud välja minna või jõusaalis käia. Samuti pole inimesed maailma paljudes paikades üldse teadlikud sellest, et trenn on tervislik.\n3. Kehalise kasvatuse puudumine\nPaljudes Ida-Aasia riikides ja Hiinas keskendutakse koolis nii võimsalt õpilaste akadeemilistele oskustele, et füüsiline võimekus jääb tähelepanuta. Mõnikord kasutatakse kehalise kasvatuse tundi hoopis selleks, et muudes ainetes õppimisega järele jõuda. Jaapanis promotakse trennitegemise tervislikkust alles eakatele inimestele.\nMõnes maailma paigas on ilm lihtsalt nii lämbe ja soe, et ei kutsugi eriti välja jalutama, jooksmisest rääkimata. Mõnede Hiina ja India suurlinnade õhk on nii saastunud, et kodus konutamine on teisest küljest vaat et tervislikumgi variant.\n5. Töödeldud toidu väärtus\nTöödeldud toit on Vaikse ookeani saareriikide ülekaalulisuse üks peasüüdlasi. Sealsete elanike silmis on töödeldud, purki või karpi pistetud tootel suurem väärtus kui värskel toidul. Inimesed püüavad küll värsket kala, ent müüvad selle maha ja ostavad ise konservkala. See on huvitav fenomen: olles ümbritsetud veest ja selles leiduvast värskest kalast ei tundu see enam huvitav ega eksootiline. Õnneks on paljude saareriikide valitsused hakanud propageerima kohaliku värske kraami väärtust. Aafrikas on karastusjoogid ja pakendatud toit rikkuse ja prestiiži märkideks. See võib pisut meenutada 1990ndate Eestit, kus väljamaa ilusates pakendites kaubad ja magusad limpsid eriti ägedad tundusid.\n6. Suure kõhu väärtus\nMaailma vaeseimates piirkondades ei nähta ülekaalulisust kui pahet, vaid kui jõukuse märki.\n7. Ühiskonna elustiil\n„USA on endiselt ülekaalu supervõim,“ räägib professor Hu. „Odav kiirtoit ja töödeldud toiduained on kergesti kättesaadavad, linnad on planeeritud selliselt, et seal saab vaid autoga sõita - eriti Lõunas ja Keskläänes. Hoolimata suurest vastutööst on ülekaalulisuse trend viimase kolme kümnendiga väga kangekaelselt püsima jäänud.“ Keskkond, milles inimene elab, õpetab ja harjutab teda laisklema, palju istuma ja ebatervislikult toituma. Sageli on alternatiive vähe. Seepärast peavad toitumiseksperdid ülioluliseks seda, et tervisliku toitumise trendid, mis lääneriikidest arengumaadesse on jõudnud, seal kindlasti ka kanda kinnitaksid. Sest milleks tuua sisse tervislikke toiduaineid, et siis inimestele mitte õpetada, kuidas neid tarbida?\nMateaansust rohkem 21. november 2017, 07:22\nAlkoholi tarbimine on hea, sest teeb purju ja see tunne on hea. Lõunast toodud alkohol on veel parem, sest see on ka odav ja võib juua ilma südametunnistuse piinadeta. Alkoholis on palju energiat ja nii see ülekaal vaikselt lastel tekib.\nNii õnnelik 21. november 2017, 01:29\nSest rikkal pole niipalju raha et rämpsu süüa.Vaene sööb rämpsu e.pizzat ja purksi ning paisub kuni pea sodiks lendab.


ARVUSTUS | "Seitsme õe saladus" on suurepärase ideega kehv ulmefilm - Kinoveeb\n"Seitse õde"Forum Cinemas AS\nTommy Wirkola ("Dead Snow", "Dead Snow 2: Red vs. Dead") uusim film "Seitsme õe saladus" ("What Happened to Monday"/"Seven Sisters") räägib fantaasiaküllase ja kergelt kõheda õudusloo ülerahvastatud ühiskonnast ja seitsmest õest, kelle olemasolu peab olema varjatud, sest peres tohib olla vaid üks laps. "Ühe lapse reegli" rikkumine on karmilt karistatav, kuid õed suudavad pikka aega elada varjatult, kuni hetkeni, mil identsete õdede varjatud saladus toob kaasa suure tapatalgu.\n"Seitsme õe saladus"\nNexus Factory, Raffaella Productions jpt\npeaosatäitjadNoomi Rapace, Willem Dafoe, Glenn Close, Robert Wagner\nKahjuks peab nentima, et see on üks nendest filmidest, kus soovid poole kinoseansi pealt lahkuda. Omapärane lugu võinuks olla tempokam ja ulmelisem ning filmi ei päästa ka Noomi Rapace ("Prometheus", "Lohetätoveeringuga tüdruk"), kes sai ideaalse võimaluse kehastada seitset tegelast korraga. Tema näitlemise osas nuriseda ei saa, aga filmi sisu ise on kohati jube veniv. Idee ise on paljulubav, kuid kukub kiirelt kokku – seitsme õe ulmeline lugu on filmi esimeses pooles igav ning paneb lausa kannatuse proovile.\n"Seitse õde"\tForum Cinemas AS\nKardan, et see on üks neist filmidest, mille ajal jalutavad inimesed saalist lihtsalt välja, hoolimata filmi lõpust, mis samuti üsna mõttetuks kujunes, sest imiteeris juba nähtud filme ("Labürindijooksja", "Näljamängud", "Andja"). Siia tulnuks juurde pookida tulnukate, ennustamise või maailma lõpu teematikat ja saanuks thea palju huvitavama filmi. Seitse õde võinuksid olla hoopis teise, mõne keelatud planeedi asukad jne. Ulmefilmi puhul on kõik stsenaariumid lubatud, aga antud juhul ei kasutatud neid kõiki ära. Ootused ja lootused näha väga originaalset filmi purunesid üsna kiiresti, kuigi esmamulje oli siiski positiivne ja algselt polnud plaanis filmi väga negatiivselt kajastada.\nSaan aru, miks on film alla 14-aastastele keelatud. Sisaldab see ju küllaltki palju realistlikku verist vägivalda, kuigi salamisi lootsin, et ehk tuleb veel midagi muud mängu – õdedel võinuks ju olla mingid erivõimedki (või vähemalt ühel neist, kes saanuks teisi ohu korral aidata), sest filmi poster tundus huvitav ja andis lootust rohkemaks. Kohati pakuti küll viisakas koguses märulit, ent vahepeal tuli jälle kannatada ja mõelda – millal see juba läbi saab? Noomi Rapace suutis seitsme identse õe rollid ägedaks muuta, ent sellest jäi kõvasti väheks et film oleks nauditav. Ka filmis kaasa teinud William Dafoe ja Glenn Close ei suutnud teha imet ja filmi vaadatavaks muuta. Viimane oli rollis kuidagi väsinud ja tundus nagu teekski seda vaid raha pärast.\nKui oled vaadanud väga erinevaid ulmepõnevikke, siis "Seitsme õe saladus" ei paku midagi originaalset. Ainus päästev osis tuleneski Noomi Rapace näitlejatööst, mida oli huvitav jälgida, kuigi vahepeal tundus nagu reklaamiti naistele suunatud ilutooteid ja uusi stiile, mida tutvustati Noomi peal uute moeröögatustena.\n"Seitsme õe saladus" pidanuks idee kohaselt olema originaalne, ent uimased vahepalad, millest vaataja kergelt väsib ja tempokamate kohtade jooksul korduv „eepiline“ muusika rikuvad seda päris palju. Üks vahva keerdkäik siin siiski on ja see puudutab õdede nimesid – selle jätan iga vaataja enda üllatuseks, aga mainin nii palju, et Karen Settman on vaid ühe peategelase identiteet...\nKas oli vajalik Noomi Rapace "dubleerimine", ehkki nüüd sai ta seitsme veel halvema filmi asemel mängida ainult ühes, mis tõenäoliselt oma raha tagasi ei teeni, kuigi nö "money shot" kohti ikka jagus: plahvatused, tagaajamised ja üsnagi verised kaklusstseenid ja üks stseen, mis meenutas kangesti "Matrixi" triloogia teist osa, aga kuna filmi pikkus on meeletu, ununesid need kiirelt ja kõik vajus jälle kiiresti kokku. Siit saanuks kogu filmimaterjali arvestades kokku lõigata piisavalt lühikese ulmemäruli, kuid meieni jõudis hoopis venitatud ja kohati väga igav teos, mille ulmelise sisu võlu kadus üsna kiiresti.\nJään ootama Noomi Rapace põnevamaid filme, loodetavasti neid saab olema, sest näitleja ise on hea. "Seitsme õe saladuse" sisu oleks olnud hoopis põnevam, kui filmi sisu oleks jutustatud tagurpidi....\nSee film tekitas minus väga vastakaid tundeid, isegi vastikust. Selle asemel tasuks vaadata hoopis Justin Timberlake´i ulmefilmi "Laenatud aeg" ("In Time"), mis on kordades parem.\n"Seitsme õe saladus" on praegu Forum Cinemas kinodes.\nARVUSTUS | "Plahvatuslik Blond" – on blond, on plahvatused ja on suve parim...\nARVUSTUS | "Perekonnapea" - Gerard Butleri emotsionaalne draama kisub pisaraid


Ennastjuhtiva õppe algus | EPALE\nEnnastjuhtiva õppe algus\nBlog 28 detsember 2021\nAndragoog on õpihimu ärataja ja alalhoidja.\nIdeaalis saab inimesest ennastjuhtiv õppija, kes andragoogi tiiva alt lahkudes on omandanud oskuse suunata enese isiklikku arengut.\nAndragoogika on teadus ja kunst, mis aitab täiskasvanul õppida (Knowles, 1984) ja annab mudelid ning süsteemid tulemuslikuks õppeks. Andragoogi pädevuses on aidata inimesel alustada isikliku arengu teadlikku juhtimist ja tekitada soovi ning tahet omandada teadmisi terve elu jooksul.\nOletan, et ilmas ei leidu ühtegi inimest, kes ei sooviks mitte midagi teada mitte millestki. Ja arvatavasti kui leidubki selline inimene, siis isegi tema õpib, seda enesele teadvustamata. Sellele järeldusele on jõudnud teadlased, uurides inimese kognitiivseid protsesse (Fu et al., 2013). Kuidas muuta teadvustamata õppimine teadlikuks? Kuidas tuua inimeseni arusaam, et temas on küllaldaselt potentsiaali areneda ning et üllatuslikku äratundmisrõõmu võib pakkuda ka pelgalt teoreetiliste teadmiste omandamine?\nKas oskad kujutleda paremat iseennast? Rõõmsamat ja elusamat kui sa oled praegu? (Laats, 2021). Kas see pole mitte andragoogide üks keerulisematest ülesannetest – veenda õppima inimesi, kes ei pruugigi sattuda omaalgatuslikult õpetatava rolli? Ühena põhjustest saab välja tuua nende endi arvamuse, et elutarkust on kogunenud juba piisavalt. Kas see mõttelaad on edasiviiv? Haridusministeeriumi statistika järgi oli aastal 2019 Eestis inimesi vanuses 25–64 erialase hariduseta kokku 194 000 (Savisto, 2020). Meie väikese rahvastikuarvuga kodumaal on see number murettekitav. Nii mitmeski töövaldkonnas on suurenemas erialaspetsialistide puudus (Haridus- ja teadusministeerium, 2020) ja see nõuab tõsist tähelepanu ka täiskasvanuhariduse aspektist.\nToetuse abil ennastjuhtivaks õppijaks\nLuues pere, saavad lapsevanemad esmasündinu puhul uusi kogemusi ja peavad ära õppima oskused, mis neil eelnevalt täielikult puudusid. Need vanemad võibolla ei teadvustagi endale, et nad on sattunud uude õpikeskkonda ja on alanud areng. See on läbi kogemuste õppimine. Lapse kasvades võivad aga esile kerkida aina keerulisemad probleemid. Pole häbiasi kui vanemad vajavad kõrvalise isiku abi, et kõrva taha panna näpunäiteid või juhiseid. Sel juhul on võimalik pöörduda mõne oma ala asjatundja poole ning saada suuniseid leidmaks iseseisvalt materjale, mis toetavad vanemaid lapse kasvatamisel.\nAndragoogi missioon on täidetud juhul kui õpilane on omandanud oskuse kasutada oma potentsiaali ja on arenenud ennastjuhtivaks õppijaks. Meil kõigil on nägemus, milline elu meid õnnelikuks teeb. Üheks võimaluseks oma eesmärke saavutada on olla läbi elu õppija.\nAutor: Elisabeth Oll on andragoogika eriala tudeng\nArtikkel on valminud TLÜ 2021. aasta sügissemestri ainekursuse „Esitlus- ja aruteluoskused“ raames


Karjääri vundament – Elektroonika Disaini Blogi\nKui olin 27 aastat vana sattus minu kätte Jaak Roosaare “Rikkaks saamise õpik”. Lugesin sellest, et rikkaks saamine ei ole keeruline. Tuleb kulutada vähem, kui teenid ning allesjääv teenima panna. Selleks, et kulutada vähem kui teenid tuleb kas\nVähem kulutamine on väga oluline. Kui sul on vähe kola on hing vaba. Õnne ei tasu otsida suuremast telekast või kiiremast autost. Aga kokkuhoiuga tuleb õige pea piir ette. Olen kogu elu olnud pigem kokkuhoidlik, seega võtsin üsna kohe uurimise alla võimalused sissetulekuid suurendada. Selleks lugesin 100+ raamatut, proovisin erinevaid ameteid, tegin ebaõnnestunud start-upi ja renoveerisin täielikult ühe kahetoalise korteri. See võttis aega neli aastat ja tekkinud on enesekindlus, et mul on midagi kasuliku öelda. See nüüd ei ole finantsteemaline. Mul nimelt on filosoofia, et keskenduda ei tohi raha teenimisele. Keskenduda tuleb hea töö tegemisele ja suurepärase teenuse pakkumisele. Enamus meist on palgatöötajad. Seega pakume teenust oma tööandjale. See postitus räägibki vundamendist, põhioskuste kogumist, mille peale saab läbi aja ehitada vastastiku kasuliku (ja ajas järjest kasulikumaks muutuvat) töösuhet või karjääri.\nPostitusel on kolm osa. Kolm laia haardega teemat, mis on aluseks edule tööks elektroonikuna. Ainult üks neist teemadest on rangelt elektroonikule suunatud, kuigi teised tehnilised erialad leiavad sellest kindlasti üht-teist, mida rakendada. Ülejäänud osad on minu hinnangul aga universaalsed.\nVundament näeb välja selline\nMa arvasin üsna kaua, et need kolm oskust on võrdse kaaluga. Et neist moodustuks justkui kolmnurk. Aga ajapikku selgus, et enesejuhtimise oskus on kõige ülejäänu alus. Kui sul ei ole parasjagu distsipliini ja sa ei ole aru saanud, mis sind liikuma paneb, kui sa ei tea, mis sulle meeldib/ei meeldi või millised psühholoogilised kiiksud sinu käitumist mõjutavad, piirad vundamendi kandevõimega selle peale ehitatavat. Kui sa ei tea kuidas sa maailma vastu eksid põrkad justkui vastu nähtamatut seina. Jääd kinni ja ei pääse edasi. Või siis pääsed edasi aeglasemalt, kui potentsiaali oleks.\nEesmärk on hoida ennast pikas plaanis toimimas. Hoida ennast läbi aastate/elu vaimselt ja füüsiliselt konditsioonis, mis laseb sul olla produktiivne. See omakorda loob eeldused olemaks endale ja teistele kasulik.\nSiia kuuluvad suured elu teemad nagu töö ja puhkeaja suhe, lühi ja pikaajalised eesmärgid, tervis, suhted pere ja sõpradega ning kõik muu selline. Elu on keeruline ja mitmetahuline. Sinu töö ja karjäär on ainult üks osa sellest elust ning tõenäoliselt mitte kõige olulisem osa. Tööst on võibolla tark mõelda kui tööriistast elatise teenimiseks, tuleviku materiaalseks kindlustamiseks, aja produktiivseks sisustamiseks ja ühiskonda panustamiseks. Ning suur osa elu teistest aspektidest peavad olema rahuldavas seisukorras selleks, et sa üleüldse saaksid tööl panustada tasemel, mis tooks kaasa arengu.\nNagu ka autojuhtimise puhul ei ole elu juhtimise oskusest suurt praktilist tolku, kui sa ei tea kuhu sa minna tahad. Kui sul ei ole eesmärki ega liikumissuunda, ei ole sul oma oskusi mitte millegi vastu proovile panna. Kui sa ei taha kuhugi minna on täiesti ok, kui sa autot isegi käima ei oska panna. Alles siis, kui sul on vaja liikuma hakata, osutub puudujääk oskustes reaalseks probleemiks. Seega esimene asi, mida igaüks tegema peaks, on eesmärgid seada. Me loomulikult teeme seda kogu aeg, aga enamasti alateadlikult või siis oleme oma eesmärkides udused ja üldsõnalised. Tarvis oleks olla metoodiline. Eesmärgid tuleb läbi mõelda ja kirja panna.\nKa see on oskus muuseas. Kui sa seda harjutust varem teinud ei ole teed kindlasti paar viga. Esiteks sa üle või alahindad kindlasti asjade saavutamiseks kuluvat aega ja tööd. Teiseks paned sa eesmärgi valesti. Keegi ei saa sulle muidugi kunagi öelda, et sa oled oma eesmärgi valesti seadnud. Aga kui sa eesmärgi poole teele asud, hakkad sa samal ajal ka enda kallal tööle. Sa õpid asju enda kohta, saad endaga rohkem tuttavaks ning üsna tõenäoliselt selgub sulle varsti, et eesmärgid,mis varem tundusid ihaldusväärsed, ei ole enam nii huvitavad. Siis pole muud kui tuleb eesmärgid üle vaadata. Hoiatuseks aga, et enne kui eesmärgi ära viskad tuleb enda pihta aus olla. Kas sa oled tõesti taibanud, et sinu praegune siht ei oma sinu silmis mõtet? Või oled sa raskustest heitunud ja üritad võetud kohustuse eest põgeneda?\nKui eesmärkide kallal tööle asud, taipad paari aastaga millised on sinu enesejuhtimise oskuse suurimad puudujäägid ja sinu edu pidurid. Selleks võib olla terav keel, mis tekitab tülisid, mõni vaevumärgatav sõltuvus või suutmatus tervist hoida ja puhke aega planeerida. Minu puhul on probleemiks hirm ebaõnnestuda ja sellest tulenev harjumus keeruliste ülesannete alustamisega viivitada. Kui nüüd endaga kõvasti tööd teed, suudad selle piirava teguriga elama õppida ja see ei ole enam suurimaks takistuseks. Mingi muu sinu omadus või harjumus muutub siis primaarseks piduriks ning sul tuleb siis selle uuega maadlema hakata. Aga ennast sedasi tuunides muutud järjest pädevamaks, efektiivsemaks, terviklikumaks inimeseks.\nNagu mainisin, siis ma lugesin raamatuid. Enesejuhtimise kohta soovitaksin järgmiseid:\n“Väga efektiivse inimese 7 harjumust”, S. R. Covey\n“7 kava rikkuse ja õnne saavutamiseks”, J. Rohn\n“12 rules for life”, J. B. Peterson\n“Kus ma olen ja kuidas sina võid palju kaugemale jõuda”, M. Raud\n“Kõige tähtsam küsimus”, Peep Vain\n“Meditations”, M. Aurelius\nKõiki ei pea loomulikult lugema. Igaüks neist annab sulle ideid sammude kohta, mida proovida ja sisaldab endas viiteid väga mitmele järgmisele raamatule mida lugeda tasub.\nTõmbame nüüd korra pidurit ja võtame suuna uuesti elektroonika poole. Elufilosoofia on huvitav, aga minu pädevus elukorralduse alast nõu anda on võib olla küsitav. Edaspidi siis tehnilisemad oskused, mis profesionaalile kasuks tulevad.\nVõid olla kuitahes pädev spetsialist või kuitahes geniaalne leiutaja. Kui sa oma oskustest või masinatest kellelgi ei räägi ei ole neist kellelegi kasu.\nSuhtlemine jaguneb kaheks. Ühel juhul suhtled enda vastas oleva inimesega reaalajas. Teisel juhul kirjutad sa dokumenti ja suhtled potentsiaalse lugejaga tulevikus. Lugeja võid sa ka ise olla mõned aastad hiljem.\nKirjutamise oskus on inseneri jaoks olulisem, sest inseneri töö tulemus on dokument. Mitte mingi valmisehitatud tükk, vaid asi, mille sa saad paberile trükkida. Ma tean, et see kõlab veidralt, aga nii see on. Sinu töö tulemuseks on elektroonikaskeem, trükkplaadi joonised, tootmisjuhend, testiraport. See võib olla dokument, mis näitab keerulisemate ahelate arvutuskäike, kirjeldab disainivalikuid, sisaldab endas juhendit programmeerijale. See võib olla komponentide nimekiri või komponentide koordinaatide tabel tootmise jaoks. See võib olla skeem, mis näitab, kuidas seadet kaabeldada või kuidas seadet kasutada.\nAsjade üles kirjutamine viisil, et see 3 aasta pärast arusaadav oleks ei ole mingi lihtne ülesanne. See võtab kohutavalt palju aega. Sa pead hoolega läbi mõtlema kuidas infot edastada viisil, et see lugeja jaoks arusaadav oleks. Näiteks võib toiteploki simulatsiooni tulemuste ja arvutuste kirjalik esitamine võtta vabalt sama kaua aega kui reaalne arvutamine ja simuleerimine. Kui aga kirjutamata jätad on tulemus sama mis arvutamata jätmine.\nSiin on lugu omast kogemusest. Töötasin üsna värske insenerina ühe temperatuurianduri analoogsisendi kallal. See oli lihtne opvõimendiga temperatuurisensor, üsna sarnane mida esimeses postituses näitasin (https://edb.ee/temptundlik1/). Tegin vihikusse arvutused temperatuurivahemiku, täpsuse ja voolutarbe kohta, joonistasin skeemi valmis ja läksin edasi järgmiste skeemi osade kallale. Kaks nädalat läks mööda ning tuli aeg skeemile ülevaatus teha. Vanem kolleeg vaatas skeemi ja küsis: “Mis selle temperatuuri sisendi täpsus on?”. Õmmm. “See oli ok.” ma seletasin. “Ma arvutasin.”. “Aga mis see number tuli?” küsis kolleeg. Lappan vihikut. Vihikus on igasuguseid numbreid. Osad sobiksid, osad mitte. Seega siis tuleks leppida minu sõna, mälestuse ja usuga, et kõik on tegelikult ka ok. See on aga halb praktika nagu kogemustega kolleeg targasti märkis ning minul tuli tagasi minna ja arvutused uuesti teha. Teha ühte tööd kaks korda. Kulutada selleks aega. Nii tasustatud tööaega kui ka projekti aega, sest ka projektil on tähtaeg ning projekti töötunnid on planeeritud ja piiratud.\nSee on siis näide sellest, kuidas mul enda oleks vaja olnud dokumenti, mille ma varemalt loomata jätsin. Tasub järgida põhimõtet, et kui sinu tööst ei jää käegakatsutavat ja selget jälge (arvutusest ei jää maha mõistete definitsiooni, arvutuskäiku ja üldistusi), siis ei ole seda tööd tehtud. Väärtust ei ole loodud. Teadmist ei ole sinu peast välja võetud ja pandud taasesitatavale kujule.\nTeine näide hilisemast töökogemusest. Elas kord üks insener. Ja see insener ehitas täiesti suurepärase käigukasti sensori. See oli nii ideaalne, et see pandi tootmisesse ning seda toodeti ilma viperusteta 12 aastat. 12 aastat hiljem lõpetati toitelülituses kasutatud transistori tootmine. Sellel momendil langes ülesanne minu lauale. Igapäevane ülesanne ma mõtlesin. Tuleb järgi vaadata mida see toiteallikas täpselt teeb. Millist pinget ja voolu. Millised on piirangud pingekõikumistele koormuse kasvu korral, erinevatel toite pingetel, erinevatel temperatuuridel. Kui kogu see info on olemas tuleb uus transistor valida ja kogu ahel üle testida. Testide eesmärk on veenduda, et uue transistoriga ahel töötaks nii nagu originaalne disain ette näeb. Info mida saada ei ole on disaini kirjeldus. Seda lihtsalt ei ole. Seda kas ei kirjutatud kunagi. Või sai see siiski kirjeldatud, kuid on kadunud. Või mingi kirjeldus tehti, aga see ei ole piisavalt detailne. Igatahes minule ei olnud kuskil infot milliseks see toiteallikas disainitud on. Variant oleks küsida skeemi autorilt. On 100% kindel, et ta ei mäleta. Võibolla ta ei tööta enam ettevõttes. 12 aastat on nii pikk aeg, et süsteemi loonud inimene ei pruugi isegi enam elus olla. Minu puhul oli disainer küll elus, kuid ta lahkus ettevõttest 7 aastat tagasi ja viimase teadmise kohaselt kasvatas ta Uus-Meremaal lambaid. Seega siis kulus ettevõtte aeg selleks, et ma skeemi põhjalikult läbi analüüsiksin ja disaini üksikasjad välja mõtleksin.\nSee on näide sellest kuidas puudulik dokumentatsioon tekitab ebaefektiivsust ettevõtte töös. Kui pead ennast professionaaliks, peaksid andma endast kõik, et ebaefektiivsust vältida.\nTeine pool suhtlusest on inimeste vaheline. Loen siia ka e-mailid kui interaktiivse vestluse laiendatud variandi. Üks olulisemaid asju mida insener taipama peab on asjaolu, et erinevate elualade inimeste mõtlemisprotsessid on täiesti erinevad. Erinevad ametid sobivad erinevate temperamentidega inimestele. Erinevate inimeste elukogemused on erinevad ja tihtipeale mõistetakse ka sõnu üsna erinevalt. Insenerid on inimesed, kes elavad asjade maailmas. Asjad on aga loogilised ja tavaliselt ühesti mõistetavad. Need on mõõdetavad ja vähe on ruumi jutustaval või emotsiooni edastaval kommunikatsioonil.\nInsenerid kipuvad olema hüper-ratsionaalsed ja ignoreerima pehmemaid väärtuseid elus. Meid huvitab mõõdetav funktsioon ja kõike muud peame kõrvaliseks. Ja siin on oht. On oht, et läheme ülbeks. On oht, et paneme pahaks projektijuhtide, turundajate ja kunstnike võimetust taibata materiaalse maailma omadusi. Naerame nede hullude ideede peale ja laseme nende plaane auklikeks. Taibata tuleb, et neil inimestel on unikaalseid oskusid, mida inseneridel (eriti noortel) tavaliselt ei ole. Küsi endalt kas oskaksid juhtida 10 inimest viimaks ellu kaks aastat kestev, kaheksat ettevõtet kaasavat, rahvusvahelist projekti nii, et projekti jääb eelarve piiridesse? Või kas oskaksid läheneda 100 miljoni eurose käibega ettevõtte juhile ja veenda teda tänasest tootest loobuma sinu toote kasuks? Kas oskaksid uksele koputada, et raamat maha müüa?\nNeed ei ole triviaalsed oskused ja sinu edukus insenerina saab kõva täiendust, kui suudad teiste elualade inimestega efektiivselt koostööd teha. Ja ülbus jäta ukse taha. Sinu teadmine sellest kuidas maailm töötab on tõenäoliselt küllalt kesine väljaspool eriala, milles sa aastaid töötanud oled.\nAga kuidas siis suhelda inimestega, kes ei tegutse sinu erialal?\nEsiteks unusta erialane keel. Sa kindlasti jätad targa mulje ja ego saab silitatud, kui räägid välise pull-up takisti kasutamise eelistest avatud kollektoriga digitaalsisendi kasutamise korral. Aga sa oled samal ajal täiesti kasutu, sest sa ei ütle midagi, millest sinu vestluspartnerid aru saavad. Mõtle hoolega milline informatsioon kasulik võiks olla. Tõenäoliselt ei huvita neid tehnilise lahenduse üksikasjad vaid seadme käitumine ja funktsioon. Õpi kasutama lihtsustusi. Kui sa ei ole kindel millist lihtsustuse taset sa kasutama pead, siis võid seda vabalt küsida. Küsi julgelt “Kui tehniliseks sa tahad minna selles asjas?”. Kui sinu vastas on vähegi kompetentne inimene oskab ta seda sulle öelda.\nTeiseks arvesta, et sind nähakse kui eksperti. Sinu sõna maksab ja tõenäoliselt ei tea keegi toas paremini kuidas elektroonika töötab. See on väga tõenäoliselt tõsi isegi siis, kui sa oled värskelt ülikoolist tulnud ja töötad oma esimese arendusprojekti kallal. Inimesed võtavad väga tõsiselt kõike, mida sa ütled. Seega ole eriti ettevaatlik oma sõnades. Kui sina ütled kas või tuju ajel ja mõtlematult, et üks või teine lahendus on hea või halb, võib see kogu projekti kulgu mõjutada. Täiesti legitiimsed on vastused “Seda tuleks testida”, “See tuleks läbi arvutada”, “Ma ei tea, sest ma ei ole sellist lahendust varem näinud/kasutanud”, “Selles osas ei ole mul kogemust”. See võib tunduda kui nõrkus, sest “Sa oled ju ekspert”. Reaalsus on aga see, et maailm on keeruline. Sa ei suuda kunagi arvestada kõiki mõjureid. Parim, mida sa taolistes olukordades teha saad, on küsimused hoolega kirja panna ja neile vestluse järel vastuseid otsida.\nKolmandaks kuula hoolega ja küsi küsimusi. Veendu, et sa saad aru mida teine pool silmas peab kui ta üht või teist ütleb. Mida ta saavutada üritab? Mis talle muret teeb? Mida ta mõtleb ühe või teise sõnaga mida ta kasutab? Mida kaugemal on sinu vestluspartner füüsiliste asjade maailmast, seda tähelepanelikum pead olema. Sedasorti kommunikatsiooni toimimine eeldab, et eksisteerib mingi vastastikune lugupidamine. Sa pead eeldama, et su vestluspartner on oma ala ekspert. Sa pead eeldama, et kui tekivad arusaamatused, siis on see tingitud erinevast keelekasutusest ja mitte eeldama, et teine pool on “mitte kõige teravam pliiats”.\nKa see protsess võtab loomulikult aega. Kliendiga toote spetsifikatsioonis kokku leppimine võib võtta päevade jagu koosolekuid. Nende päevade vahele mahub veel päevade jagu koosolekuteks ettevalmistust. Visuaalide meisterdamist. Lahenduste läbimõtlemist jne. See tundub kohutavalt tüütu ja kiusatus oleks öelda “ärme nüüd seleta nii palju hakkame parem tööle”. No olgu. Hakkame tööle. Aga kui sa kliendi soovist õigesti aru ei saanud, oled paari kuu või nädala pärast olukorras kus suur hulk tööd on tehtud, aga see on tühi töö. Sa tegid midagi mida kliendil vaja ei ole. Ja see on sisuliselt tegemata töö, sest klient ei ole oma lahendusele lähemal. Ning sinul tuleb ikkagi lõpuks lisaks kõigele veel ära teha see töö, mida kliendil päriselt vaja on. Ja meeldetuletuseks: kõnealune klient võib olla ka ettevõtte sisene.\nVäike anekdoot sellest kui palju dokumentatsiooni olla võib ja kui palju see aega võib võtta. Täna vaatasin ühe uuema seadme disaini kirjeldust. See oli 324 lehekülge pikk.\nAga raamatuid. Mõned on suhtlemisest, üks on egoga seotud ohtudest ja mõned on ettevõtlusest üldiselt. Mõtlesin, et need ehk aitavad inseneridel aru saada, kuidas äri üldisemalt töötab ja kuidas teised mängijad ökosüsteemis asjadest arvata võivad.\n“See on lean”, N. Modig, P. Åhlström\n“The personal MBA”, J. Kaufman\n“Koosolekute juhtimise kunst”, A. Kotchubei\n“Ego is the enemy”, R. Holiday\n“Hea kliendikogemuse kümme põhimõtet”, M. Watkinson\n“Just listen”, M. Goulston\nKui kaks eelmist olid mõneti universaalsed oskused, siis nüüd tuleb juttu kitsastest ja ainult elektroonikut huvitavatest oskustest. Muidugi ka siin jaguneb asi veidi kaheks.\nJube raske on olla elektroonik, kui sa ei mõista kasutada IT aparaate ja ei räägi inglise keelt. Aga need on sellised universaalsed jälle. Vähemalt inseneride vaates. Samuti ei hakka ma ette lugema kõiki üksikuid oskuseid, mida tarvis võiks minna, sest ka elektroonika vallas on piisavalt varieeruvust spetsialiseerumise osas. Ütlen niipalju, et mina leian vastava TTÜ magistrikraadi kasuliku olevat. Aga ka see ei ole eelduseks. Olen tuttav eduka elektroonikainseneriga, kes ei ole päevagi kõrgkoolis käinud. Ometi on tegemist inimesega, kellel tohutult tugev teoreetiliste teadmiste pagas ja ta ei jää kõrgharidusega kolleegidest sammugi maha.\nÜldiselt on asi nii. Kui tahad saada elektroonikus, siis tegele elektroonikaga. Mängi mõõteriistadega, ehita vidinaid, remondi helitehnikat, jooksuta simulatsioone, joonista trükkplaate. Tee käed “õliseks”. Ülikooli esimestel kursustel hoidsin ehitamisest eemale. Leidsin, et mul ei ole mõtet ehitada helivõimendit või toiteallikat. Turult saaks paremini töötava seadme ja võibolla odavamalt. See on loomulikult mõtlemisviga. Ehitamise puhul on seadme saamine kõrvaline. Põhiline eesmärk on kogemuste hankimine. Ma ilmselt olen seda juba mitu korda kirjutanud varasemates postitustes. Sa ei oska isegi ette näha millisel viisil asjad võivad mitte töötada. Sinu ainus võimalus pädevuse kasvatamiseks on praktiline tegevus. Elektroonik on see, kes teeb elektroonikat. Elektroonika on keeruline. Sellel on kalduvus üllatuda. Olen kõrvalt näinud olukorda kus 3 inseneri, kellel on kokku poole sajandi jagu kogemust, disainivad kamba peale elektroonikatoote ning see põleb esimestes testides maha. Ja kusjuures ainus kes selle peale kulme kergitab on algaja. Need vanad tüübid ootavad, et midagi sellist juhtuks. Nad muutuvad jube paranoiliseks kui asjad käima lähevad. Seetõttu on nad testimisega põhjalikud. Nad ei jäta midagi juhuse hooleks ja nad ei eelda mitte millestki, et see töötaks.\nTeine asi mis tähelepanu väärib on koolitused, seminarid ja võistlused. Need juhivad tähelepanu uuele informatsioonile ja trendidele tööstuses. Samuti loovad need eeldused professionaalse tutvusringkonna loomiseks. Miski ei tee inimesi paremini tuttavaks, kui koos läbi viidud projekt. Parimad kohad praktiliseks tegevuseks on “hackathonid”. Otsida tuleb selliseid, mis on suunatud riistvara ehitamisele. Kunagi korraldas selliseid Skeemipesa TTÜ juures. Teine taoline üritus eestis oli Garage48 korraldatud “Hardware and Arts”. Aga neid üritusi ei toimu väga tihti ja julgustan sind kindlasti vaatama Helsinki, Riia ja teiste lähedal asuvate suuremate linnade poole. Toimub ka seminare ja koolitusi. Paljud neist kusjuures on tasuta. Interneti ajastul on paljud koolitused internetis kättesaadavad. Sul on võimalik isegi veebiülikoolidest loenguid võtta ja kõikvõimalike sertifikaate hankida. Kuigi möönan, et füüsiliselt mõnda klassiruumi kohale minek annab sulle just selle suhtlusvõrgustiku poole, mida sa internetist ei saa.\nOle ka siin metoodiline. Sea endale aeg ja eelarve, mille kulutad erialasele tegevusele. Pane iga kuu mingid kümned eurod kõrvale ja kasuta neid tööriistade hankimisele ja koolitustele. Alusta seda juba enne, kui sul on ideid, millele see raha kulutada. Kui raha on juba olemas, siis on palju lihtsam see vajadusel välja käia. Kindlasti oleks raskem see raha igakuisest jooksvast eelarvest võtta. Sama lugu ajaga. Kui sa juba töötad elektroonikuna on elu lihtsam. Töö ise loob tavaliselt hulga arenguvõimalusi. Aga siiski… Me ju tahame edasi liikuda. Veel parem oleks edasi liikuda kiiremini kui kolleegid. Konkurentsis võita. Seega planeeri endale igaks nädalaks vähemalt paar tundi, kus sa nikerdad oma projekti kallal või mille sa kulutad mõnel koolitusel.\n“Mastery”, R. Greene\nKuulsin kord keskkooliõpilasi rääkimas noore ülikooli töötajaga ülikooli tutvustava ringkäigu ajal. Õpilane kaebas, et ta ei oska eriala valida. Tal pole halli aimugi, mida talle elukutsena teha meeldiks. Ülikooli töötaja tegi tähtsa näo ja soovitas tulla IT-d õppima. Et see on selline universaalne, alati kasulik. Sellel alal on praegu palju töökohti ja palgad on korralikud. Ja minu arvates on see kõige lollim nõuanne, mida noorele inimesele anda saab. See on vale plaan. See on plaan lapsepõlve pikendamiseks. Sa lähed lihtsalt järgmisesse kooli. Sa teed asju harjumusest piisavalt hästi selleks, et edasi saada ja lükkad edasi elu alustamist. Juhtub järgmine:\nSa õpid koolis mingeid enda jaoks suvalisi asju, mis kaovad su peast niipea kui eksam läbi saab. Su haridus saab olema keskpärane.\nSa ei tööta teema kallal oma enda ajast, mistõttu lõpetad sa kooli sisuliselt ilma kogemusteta.\nOma töös panustad sa nii vähe kui võimalik, et mitte kinga saada. Su töö tundub sulle mõttetu ja sind närib kogu tööaja tunne, et sa ei tee oma eluga midagi väärtusliku.\nSeega ei. Sa ei tohi minna õppima IT-d, kui sind ei huvita arvutite lammutamine, kodulehtede meisterdamine, arduinole koodi kirjutamine vms mis vähegi ajaga seotud on.\nArvesta, et hea vedamise korral on sul võibolla kasutada 100 aastat. Tõenäoliselt on paarkümmend sellest juba läinud. Oleks vastutustundetu kulutada veel paarkümmend õppides ja töötades erialal, mis sinu silmis mõtet ei oma.\nParem plaan sellises olukorras on mitte kiirustada. Käi ajateenistuses ära. Veeda üks aasta mõnda lihtsat tööd tehes. Pane ennast maailma vastu proovile ja ürita ennast oma tööga üleval pidada. Mine välismaale vabatahtlikuks. Käi teatris, muuseumides, näitustel ja kontsertidel. Loe raamatuid. Kasuta seda aega enda ja maailma kohta õppimiseks. Ole väga tähelepanelik ja vaata mis see on, mis su tähelepanu püüab. Mis sulle huvi pakub.\nPika jutu mõte on panna südamele järgmist: Veendu, et sa tegutseksid erialal mis sulle meeldib. Või vähemalt erialal mida sa maailma jaoks vajalikuks pead. Töö mille tegemises sa mõtet näed ja millest sa rahulolu leiad. Vastasel juhul ei viitsi sa kunagi teha neid asju mida sa edu saavutamiseks tegelikult tegema pead.\nÄra mõtle nii väga rahast mida ühes või teises kohas teenida saab. Hea torumees võib teenida palju rohkem kui kehvapoolne programmeerija.\nÄra mõtle niiväga töö tunnetuslikust prežtiisist või mainest. Päeva lõpuks peab sinu hing rahul olema ja teiste inimeste meele järgi ei ole võimalik olla.\nÄra ole ülbe arvates, et ühed ametid on maailmas olulisemad kui teised. Abivalmis ja naeratav klienditeenindaja võib maailma palju rohkem rõõmu tuua kui tõre kirurg.\n“Success is the progressive realization of a worthy ideal.” (Earl Nightingale). Sa oled edukas, kui sa liigud oma enda seatud eesmärkide ja ideaalide poole.\nKõigepealt tuleb pliidi alla tuli teha ja alles siis hakkab pliit sooja andma. Kõigepealt tuleb sinul teha oma erialal head tööd. Veenduda et tööandja, kliendid, kolleegid ja ülejäänud asjaosalised saaksid seda, mida nad vajavad. Ning alles seejärel on sul võimalik vastu saada jõukust ja tunnustust.\nPostitatud veebruar 8, 2019 detsember 10, 2019 Autor indrekkeskkylaRubriigid Uncategorized\nEelmine Eelmine postitus: Signaalimuundur\nJärgmised Järgmine postitus: LED lamp


Disney printsessi parim peokogum 5007204 | Disney™ | Ametlikust LEGO® poest EE\nDisney printsessi parim peokogum\nSee parim peokogum, mis sobib hästi teistega koos mängimiseks, pakub alates 6 aasta vanustele Disney printsesside fännidele lõputult ühiseid seiklusi. Kogumist leiad kokkupandava mängukomplekti LEGO® ǀ Disney Bella ja Rapuntsli kuninglikud tallid, LEGO ǀ Disney Frozeni Elsa ja Anna võtmehoidjad, LEGO DOTS-i koti külge riputatava ükssarviku ja panda komplektid ning LEGO DOTS-i laheda kaktusekäevõru ja muusikakäevõru komplektid. Kollektsioonis on ka kaks piiratud väljaandega kunstitrükist, millelon kujutatud Bellat ja Rapuntslit! Kõige olulisem osa mängust on sõprus, headus ja loovus.\nInteraktiivne rõõm Disney fännidele. Armastatud Disney tegelaskujude ja toredate tegevuspaikadega parim kogum pakub inspiratsiooni lõpututeks seiklusteks\nToetab loovust ja sotsiaalset mängu. Komplektis on palju Disney detaile – eemaldatavate latritega suur tall paneb tööle laste kujutlusvõime, kui nad üheskoos loomade eest hoolitsevad ja põnevate lugudega rollimänge korraldavad\nSuurepärased aksessuaarid eneseväljenduseks. Lapsed saavad käevõrusid kaunistades arendada oma eneseväljendusoskusi. Loovus rakendub kohe, kui avad karbi\nPane lemmiktegelased hästi nähtavale kohale. LEGO® ǀ Disney Frozeni võtmehoidjad saab hõlpsasti ja kindlalt kinnitada mis tahes koti, vöö või võtmete külge. Sõbrad võivad oma Frozeni fänniesemeid ka üksteistega jagada\nLõbus tegevus kunsti- ja käsitööhuvilistele lastele. Lapsed saavad muuta kotisiltide tegelaskujude ilmeid ja jagada oma kujundusi sõpradega. Lõbusad mänguasjad aitavad ideaalselt ühendada lapse kunsti- ja käsitööhuvi eneseväljendusega\nKogutavad Disney kunstitrükised. Kui ostad printsessi parima peokogumi, saad kaks kogutavat kunstitrükist – Disney printsess Bella ja printsess Rapuntsli – ning neid teistega jagada


maja orienteeruv maksumus | Maja ehitus | Praktilised nõuanded ja soovitused\nTag Archive for: maja orienteeruv maksumus\nKuidas alustada ja millised on sammud oma maja ehituseni? Siinkohal 10 sammu, mis on vajalikud ellu viia enne ehitustöödega alustamist.\nKoosta maja esialgne ruumide nimekiri ja pane kirja suurused. Võta kokku kõik pinnad ja selliselt saad teada maja orienteeruva suuruse.\nOtsi sobilik krunt, soovitavalt kommunikatsioonidega ja hea juurdepääsuga ning millele oleks väljastatud projekteerimise tingimused.\n3. Orienteeruv maksumus\nTee selgeks kodu rajamise orienteeruv maksumus. Krunt + maja ehitustööd + aed, teed, haljastus + maja sisustamine. Ehitumaksumuse arvutamisel kasuta orienteeruvat m2 maksumust.\nOtsi lahendus kodu ehitamise finantseerimiseks. Vajadusel küsi erinevatelt pankadelt pakkumisi laenu võtmiseks, selgita omafinantseerimise suurus.\n5. Maja projekt\nTelli maja projekt või vali valmisprojektide seast sobilik. Pane detailselt paika maja ruumiplaan ja koostöös arhitektiga või ehitusfirmaga vii see täiuslikuks, et see vastaks Sinu pere vajadustele.\nKüsi valminud projekti alusel hinnapakkumist vähemalt 10-st ehitusfirmast. Küsi hinnapakkumised tööde kaupa lahtikirjutatult, et saaksid pakkumisi paremini võrrelda.\n7. Ehitaja taustauuringud\nKontrolli parimaid pakkumisi teinud firmade ja nende võtmeisikute tausta. Uuri firmade varasemate klientide käest tööde kvaliteedi, töökorralduse ja tähtaegade kohta.\n8. Töövõtulepingu sõlmimine\nVali ehitusfirma ja sõlmi põhjalik töövõtuleping.\nTaotle kohalikust omavalitsusest „Ehitusluba” või delegeeri see ülesanne ehitusfirmale.\n10. Ehituse alustamise teatis\nEsita 3 tööpäeva enne ehitustööde algust kohalikule omavalitsusele „Ehituse alustamise teatis” ja seejärel saab ehitustöödega algust teha.\nhttp://www.majaehitaja.ee/pakkumine/wp-content/uploads/2016/10/mlogo-300x65-300x65.png 0 0 Eno Pappel http://www.majaehitaja.ee/pakkumine/wp-content/uploads/2016/10/mlogo-300x65-300x65.png Eno Pappel2010-04-15 09:15:002010-04-15 09:15:0010 sammu oma maja ehituseni


19. oktoober 2019 kell 7:01\nHelsingis algas sügis mööbli-, sisustus- ja disainimessiga Habitare, mis varasemate aastatega võrreldes sel korral paraku suuri üllatusi ega pärleid ei poetanud, kirjutab värske Sisustaja.\nTänavune mess oli pisut tagasihoidlkum ning mastaapsust, suurejoonelisust ja aplalt ahmiva panevat disainielamust sealt sel korral ei saanud. „Ehk oli ka paari aasta tagune latt väga kõrgele asetatud,“ oletab sisekujundaja Katariina Kalda ning lisab, et vajaka jäi mitmekihilisusest ning uutest põnevatest tegijatest. „Kui pärlipüüdmine kõrvale jätta, siis loomulikult oli Soome disain oma tuntud headuses ning skandinaavialikus puhtuses esindatud. Äratuntavad selged vormid, jooned, materjalid, teatud minimalistlikkus ning askeetlikkus on endiselt moes ning leiab üha laiahaardelisemalt publikut,“ sõnab Kalda.


GOOGLE: Google Mobile Friendly test näitab ressursside laadimisel "muud viga"\nGoogle Mobile Friendly test näitab ressursside laadimisel "muud viga"\nMobiilisõbralikkuse testi tegemisel ilmus mulle viga "Ei õnnestunud laadida 23 lehe ressursse"\nKuid tõrketeade on (üsna ebasõbralik) "Muu viga".\nKui külastan Chrome'is saiti arendaja tööriistade abil ja määran seadme tööriistariba olekuks „Reageeriv”, töötab see ilma tõrgeteta ning kui lähen Google Search Console'i ja teen Indekseerimine-> Too Google'ina, ei kuvata mul ühtegi viga.\n1 Kui soovite selles küsimuses abi, usun, et see oleks Google'i veebimeistrite keskuse abifoorumis lihtsam, sest see nõuab tõenäoliselt enne teie järeldusele jõudmist palju teie saiti analüüsimist ja paljude asjade kohta küsimuste esitamist. // Kui see laheneb, võiksite seda küsimust vajadusel redigeerida ja ise sellele vastata, et see oleks teistele kasulik.\n1 ... Või mõni muu veebimeistrite foorum. Kuid võin mainida kahte põhjust, miks WMC on õige valik: juurdepääs Google'ile parimate kaastöötajate ja tõusevate tähtede kaudu ning ma tean, et seal pole "mingit" SEO-saast. (Need on olemas, kuid peatatakse enne, kui need midagi kahjustavad.)\n1 Scott, ma kasutan mõlemat tööriista ja probleemide arv ja nende saamise viis on tõepoolest vastuolus. Ma eelistan peasekretariaadi kohalikku kasutajaliidest, kuna teie sait on kontrollitud ja ta tunneb teie saiti veidi paremini kui MFT. See tähendab, et MFT on endiselt väärt uurimist. Kontrollige probleeme, nagu blokeeritud ressursid, rasked pildid ja fondifailid. Kõigepealt hoolitseksin kõigi peasekretariaadi probleemide eest. Võimalike (muude kui robots.txt-ga seotud) "muude vigade" loendi leiate nende dokumentatsioonist: support.google.com/webmasters/answer/6352293?hl=et. Edu!\n2 @HenryVisotski: Tundub, et see oli katkendlik. "Muu viga" kehtib ajalõpu (testitud) kohta, seega on mõistlik, et see kehtib ka siis, kui Googlebot otsustab isegi mitte nii hästi proovida ("Fetchis" ajutiselt kättesaamatu ", kuna Google sisaldab neid kahte juhtumit). Kuid kui see nii on, otsustas Googlebot mitte proovida ühtegi ressurssi, mis kõlab kuidagi ebatõenäoliselt. // Sellest abidokumendist ei leia ka veaolekute loendit. (Sellepärast pidin testi tegema.)\n1 Kas teie skriptid on roomamise vastu blokeeritud? robots.txt?\nMul oli 6 juhtumit "muud vead" (4 pilti ja 2 stiililehte) ja värskendusnupu vajutamine ei aidanud. siin on minu arvates see, mis minu jaoks lõplikult parandas:\nVahetasin 2 pilti suhtelistelt absoluutsetele radadele. see fikseeris mõlemad.\nEemaldasin oma css-i peamärgenditest type = "text / css", mis kutsusid kahte stiililehte. nii, neil on nüüd ainult sellised rel ja href - sellised <link rel='stylesheet' href='https://www.example.com/styles.css'>. see parandas ülejäänud 4 viga. (ilmselt ülejäänud 2 pilti kutsuti stiilitabelites.)\nteksti / css eemaldamine parandas selle meie jaoks. aitäh!\nAbsoluutne tee lahendas selle probleemi, aitäh.\nAbsoluutsed teed parandasid seda ka minu jaoks. Huvitav, kas see on kombinatsioon robots.txt ja GoogleBotiga valesti töötlemas?\nSelle tugilõigu kohaselt võib "muu viga" seisneda selles, et Googlebot jõudis serverisse tehtud taotluste arvu piirini, et vältida veebisaidi päringutega ülekoormamist.\nLõplikku vastust ei olnud, kuid tundub, et see on vastus. Kui see on tõsi, soovin, et sõnum "viga" muudetaks selliseks nagu "Rate Limit Reached" ...\n"laadige 23 leheressurssi", mis kõlab nagu teie lehel oleks palju ressursse, mida laadida.\nMobiilsele testijale ei meeldi rasked lehed.\nSee jäljendab mitmel viisil, nagu võiks see olla tõeline mobiilseade, millel võib olla ebastabiilne andmeside.\nMuutke leht kergemaks - vähem „toorest“ laadimine muudab lehe kiiremaks ja seega ka „sõbralikumaks“.\nSarnane kasulik vastus olekule „Muu viga”: productforums.google.com/forum/#!topic/webmasters/JwBSfBlZYas\n1 Mis on soovitatud piir? Tundub, et see ei lae mis tahes ressursid, välja arvatud index.html.\n9 pole nõus: 23 ressurssi pole palju.\nKontrollige oma robots.txt-i, et näha, kas see blokeerib GoogleBoti lehe laadimiseks vajalikust.\nNäiteks võib teil olla CSS-i skript <head> see kutsub teie robots.txt-is keelatud URL-i\nMis siis, kui mul pole robots.txt?\n1 Kui teil pole robots.txt, siis pole midagi blokeeritud - nii et see pole probleem.


Alburahva Teater: Sõbralikus naaberriigis õppereisil, loomepuhkusel ja teatrit reklaamimas\nSõbralikus naaberriigis õppereisil, loomepuhkusel ja teatrit reklaamimas\nSelleks, et mingi üritus siia blogisse üles saaks tähendatud, peab see olema otseselt meie teatriga seotud. Alljärgnevas on seoseid ridamisi.\nTeatri dramaturg ja üks esinäitlejatest otsustasid\ntutvuda, kuidas tehakse teatrit Soomes,\nuurida, millised on sarnasused-erinevused kahe naaberriigi teatrite vahel,\nluua uusi kontakte ja\nloomulikult tutvustada meie kohalikku näitetruppi.\nAega raiskamata asuti teele.\nEt tee polnud lühike, jõudis Küllike ära rääkida oma mõlemad uued tarkused.\n"Kas sa tead, et prussakas suudab elada üheksa päeva ilma peata?" kilkas ta.\n"Huvitav, mille peale ta küll loodab?"\nNäh. Ei mingeid elevuse ilminguid. Võtame järgmise.\n"Kas tead, milline loom ainsana ei suuda hüpata?"\nMerike ei teadnud.\n"Selles on oma loogika," ajas Merike oma joont. "Õhku hüpates kukuks ta ju auku."\nMh. Et siis praktilistel kaalutlustel, mitte füüsilise suutmatuse tõttu...\nLaevale jõudnud, võtsime sohvadel kohad sisse.\n"Kui on rohkem rahvast, siis kõik see on siin täis," teadis Merike, tõi ajalehe ja leidis sealt vajalikku lugemist. Ka teatri kohta. Hiljem tsiteeris ta igal võimalikul juhul Andrus Vaarikut.\nKüllike luges horoskoope. Need ennustasid kohtumist veidrikust tuttavaga ja kuuma suhet. Selle jutu peale nagu ei tahtnudki hästi minna. Aga ega saatuse eest pääse. Ehk on Soomes veidrikud vähem veidrad? Ja kuum on ehk põhja pool vähem tuline. Sooja vastu poleks iseenesest midagi.\nSilmad lehelt tõstes avastas Küllike, et veidrused on alanud. Kuigi ilusal vagasel hommikul võiks veepind virvendada või kergelt lainetada, see hoopis voolas. Ja kiiresti voolas. Kiiremini igatahes, kui laev sõita jaksas. Misasja??? Korraks tekkis juba hirm, et rooliti kogemata Pirita suudmest sisse. Ainult et kuidas jõgi nii lai on?\nEi hullu. Selgus, et horoskoopide uurimise ajal keerati laeva nina teisele poole.\nVilunud laevareisijana nõjatas Merike end sohva seljatoele ja heitis laevas toimuvale äraoleva pilgu.\nKüllike nii vilunud polnud, aga üritas vähemalt muljet jätta.\nRöötsakil seljatoel, märkas ta, et Merikese pea kohal, tugisambast välisseinani, jooksis laes samba laiune lõhe (oma 30 cm vähemalt). See on ehk sisekujunduslikult põnev, aga kas ei või juhtuda, et keegi sealtkaudu alla sajab? Ja veel... APPI, KUI ÕHUKE ON LAGI! Napilt sentimeeter. Merike läks kolama, Küllike pigem üritas sohvat aknale lähemale saada. Kui ülakorruse põrand niisugune on, siis vaevalt et aluminegi teistsugune tehti. Ehk välissein on toekam.\nIste ei tulnud maast lahti. Kiskuda ei tihanud. Küllike katsus end võimalikult ühtlaselt võimalikult suurele pinnale jaotada.\nMerike naases oma istekohale.\nTema seljatagusesse jäid avatud riidekapid. Aga kus on garderoobitädi? Niimoodi valveta hoitakse? Usaldavad inimesi? Või otsustati lihtsalt seekord nii? Lubas ju ligi 20 kraadi sooja, kes see ikka mantliga tuleb.\nLäbi laelõhe paistis ka ülakorruse kapp. Üsna kohakuti meie omaga. Täpselt sama värvi. Sama tühi. Samasugused tühjalt kõlkuvad riidepuud. Ainult et... TAGURPIDI???\nÄh. See polnudki pragu? Hoopis peegel.\nKüllike võttis sisse viisakama asendi ja üritas aknast välja vaadata, aga koos Soome esimeste saarekestega saabusid ka saarevaatlejad ja varjasid vaate.\nSoomes on kas rand laugem või ohtlikud karid kimbutamas. Igatahes jäetakse laevad kaldast märksa kaugemale. Sammulugejat polnud peal, aga tundus, et maaleminekutunnel oli oma paar kilomeetrit pikk.\nSadamas kaaperdas Merike kõige uhkema luksusauto, surus Küllikese sellesse istuma ja läks ise eesistmeil sõitnutega sadamahoonesse tagasi. See muutis Küllikese ärevaks. Juhtimiskogemus nõrk (tagaistmelt veel eriti), linna ei tunne, kaarti pole, keelt ei mõista... Õnneks juhtus samas autos olema Mia, kes paanitseja rumalatele küsimustele jõudumööda vastata püüdis.\nMida iganes sadamahoones tehti, tagasi tulid kõik, istusid masinasse ja õppereis algas.\nEt teatreid oli isegi pealinnas palju, ei hakanud me kaugemale minema. Kas just kõigiga tutvuda jõudsime, aga mööda sõitsime vähemalt kolmest. Parema ülevaate saamiseks nõustusime ühte künka otsas asuvasse katapulti ronima, mis meid taevasse lennutas ja seal paar tiiru tegi.\nLennumasin on see teletornikujuline.\nNii et Küllike oleks näinud ära kõik vaatevälja jäävad teatrid, kui oleks aru saanud, millised nähaolevatest hoonetest teatrid on. Merike oleks ehk teatrid ära tundnud, kui ta oleks suu asemel silmad lahti hoidnud, vähem karjunud ja rohkem uurinud.\nKuna mitmel korral on juttu olnud muusikalavastuse repertuaari võtmisest, tutvusime põhjalikult Soome muusikaga. Eriti Merike.\nÜhe horoskoobis lubatud veidriku Küllike leidis, aga kas on tuttav või mitte, jäi tuvastamata, sest esiteks oli tegelase nägu värviga koos ja teiseks peitis ta selle üldse mingi lehe taha, kui pikemalt silmitsema jäid ja selle eest raha andma ei nõustunud. Kuum suhe oli Küllikesel ilmaga. Vahepeal lausa peadpööritavalt.\nMetroos meenus, et plaani järgi peaksime nüüd natuke soomlastele oma teatrist rääkima ja üldse teatriteemadel vestlust arendama. Kahjuks on Soomes eskalaatorid liiga kitsad, kõrged ja kiired, nii et alla ja üles sõites olid turistid M ja K suhteliselt hirmul ja kõnevõimetud. Metroorongid liikusid samuti sellise väledusega, et me ei jõudnud sõidu jooksul sobivat isikutki leida, kõnetamisest rääkimata.\nNii jätsime põhjalikuma reklaamimistöö lõunalauda. Meeldivas õhkkonnas rääkis Merike rahvusvahelisi sõnu ja žeste kasutades, kes me oleme, kust tuleme ja millega tegeleme. Kahjuks kogunes laua ümber vaid üks soomlane. Tema poolt juttu juba teadis ja teine pool läks kaduma, kui kohalikku keeleruumi sulandunud Merike oma üpris mõistetava soomekeelse info innukalt inglise keelde tõlkis.\nMeile räägitavast sai Merike märgatavalt rohkem aru kui Küllike, kes aga oma ainitise pilgu ja sagedaste peanoogutustega suutis aeg-ajalt oluliselt arukama mulje jätta.\nKimbatuses Soome kodanikult oodati infot nii linna lähema kui kaugema ajaloo kohta, ta pidi oskama vastata, kellele, milleks ja millest on püstitatud kõik tee äärde jäävad ausambad,\nteatetulbad. Ta pidi teadma miks ja milleks kasutatakse mistahes maja, mis huvilistele uudistajatele parajasti silma jäi, kes ja miks seal elavad ning töötavad jne jne.\nSoomlane oli vapper. Ehk oleks ta mõnest küsimusest (keelebarjääri ettekäändeks tuues) kõrvale hiilinud. Õnneks kuulus seltskonda väga terane tõlk.\nVahepeal torises küll, et me lihtsamaid sõnu kasutaksime (näiteks jäi ta hätta umbusu- ja kergeusukiriku tõlkimisel), aga tänu meie kõigi ühistele pingutustele suuremaid arusaamatusi ei tekkinud ja taas pardale ronides võisime rahul olla: kõik plaanitu sai tehtud.\nEdasi sõltub põhjanaabri tublidusest, kas ja kui sageli me Soomes esinema hakkame.\nÜtle nüüd! Võõrustajat ei saanudki pildile.\nPeab tagasi minema!\nPostitaja: osaline kell 17:55\n"Kui tahad ajusid liigutada, raputa pead!"\nSõbralikus naaberriigis õppereisil, loomepuhkusel ...\nKüllike - parun. Küllike - minister!\nSügisjooksuaeg. Vol 2\nAlburahva Teatril sügisjooksuaeg\nTäiesti salajane ehk Elagu, Merike!


Jaan Kaplinski “Lahkujad”\nTänapäev, 2009. 185 lk. 19 Kalli Kalde illustratsiooni.\n1992 ilmus Loomingus Jaan Kaplinski filosoofilisi teese sisaldav publikatsioon "621". Veidi üllatav oma wittgensteinliku vormi poolest, aga mitte filosoofia mõttes. Filosofeerimisse on Kaplinski kaldunud ammu ja pidevalt. Seda on ta luules, artiklites ja esseedes, nüüdseks ka blogis. Ning samas on kogu aeg olnud märgata ka Jaan Kaplinski pidevat žanrilist rahutust, kui nii võib öelda. Ta luule liigub vormiliselt proosaluulest ja vabavärsist haikude, tankade ning eesti lorilauludeni. Ta on kirjutanud luulet, proosat, memuaare, näitekirjandust, esseid, artikleid, dialooge ja monolooge.\nSeega pole üllatav ka "Lahkujad". Nagu ikka, on kirjaniku pretensioon filosoofia suunas seegi kord fundamentaalne. Põhiküsimuseks inimese ja inimolu mõistatamine ning lahtimõtestamine. Sedakorda neoteenilistest mutantidest tegelaste, Kaplinski varasemast loostki tuttava inimkoera Hektori, inimronk Nestori ja inimahvi (tõenäoliselt giboni) Achillese suu ja sõnade kaudu. Nende tegelaste abil jätab Kaplinski ka inimesest kokkuvõtva mulje kui neoteenilisest olendist, s.t imetajast, kes saanud suguküpseks, kuid mitte veel täiskasvanuks.\nInimese vahekord looduse, oma liigi, genoomi ja bioloogilise eellooga on kõige pikemalt jutuks Hektori kui kunagise karilooma puhul. Ronk viib peremehe soovil inimese seosesse epistemoloogiliste mõtiskluste, filosoofia ja kontemplatiivsusega kitsamas mõttes ning kunstnikust ahv Achillese kaudu saame ühenduse loova inimvaimuga.\nKaplinski filosoofia on Erasmuse, Voltaire'i, Nietzsche ja Camus' jälgedes kirjandusliku teksti kujuline, s.t mitte kabinetiõpetlaslikult eksaktne. Kui tänapäeva ajaloofilosoofid väidavad, et ajalookirjutuski on kirjanduslaadne narratiiv, siis eks ammugi ole seda olnud filosoofia. Hiina ja India filosoofid, aga ka antiikautorid, sofistid, müstikud, hermeneutikud ja kes kõik veel on kirjutanud oma tunnetusteoreetilisi tekste ikka õige kirjanduslähedases vormis. Seega pole põhjust Kaplinski filosoofilisi vaateid tsunftiväliseks põlastada.\nParaku on aga ronk Nestori tekst väga heitlik ja üsna sageli vastuoksuslik. Domineeriva holismi kõrvale mahub peagu kõike, mis filosoofia ajaloos ja geograafilises päritolus ette tulnud. Siin seda lahata pole võimalik. Sest üsna paljudes kohtades tahaks ka vaielda või edasi arutleda.\nKeeleteadust õppinuna teritasin eriti meelt keeleteoreetilistes kohtades, kus on Kaplinskil läbisegi generativism, sütemaatika ja siis täielik holism, isegi esteetiline ühtesulamine, mida on raske kirjeldada. Lausa arusaamatuks jäävad mõttekäigud dünaamilisest matemaatikast - kuidas miski seesugune võimalik oleks?\nKirjandusloos on päris mitmeid teoseid, kus inimese olemust püütakse avada loomapilgu kaudu. Et ma isiklikult olen üsna allergiline ulmekirjanduse, vampiiride, mutantide ja ahvide planeetide suhtes, siis mulle see vormiline külg "Lahkujates" ei istunud. Ei taha rääkivaid koeri, maalivaid ahve ega kolmemõõtmelisuses mütlevaid ronki. Ei tunne end nendega sarnane olevat. Aga see on maitseasi vist. Nestori mõtteid aga uurisin hoolega, unustades püüdlikult ära, et see kõik tuleb mingi mustasulelise kraaksuja suust.


ravim - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMiks on Annabeli vähiravim nii kallis? 2\nÜlikallile ravimile «ei» ütlemine tähendab pisikese norraka Olivia surma\nÜheksakuuse Olivia ja veel seitsme Norra lapse elu sõltub ühest maailma kallimast ravimist. Norra tervishoiupoliitika eest vastutajad peavad kiiresti otsustama, kas lastele võimaldatakse eluks vajalikku ravi.\nRavimid, mille müümine Eestis lõpetatakse\nEestis ei müüda ravimiameti teatel enam mitmeid arstimeid.\nKuus ravimit kaob Eestis müügilt\nMüügiloa hoidjad on ravimiametile teada andnud, et kuut ravimit Eestist peagi enam osta ei saa ning ühte tuleb hakata ostma kolm korda suuremas pakendis.\nKiilanemisest päästev ravim hävitas paljude meeste potentsi\nKuigi juuksekao vastu ravimeid võtvad mehed teadsid juba ammu, et alles jäänud juuksepahmaka hinnaks võivad olla potentsiprobleemid, ei olnud siiani selge, kuivõrd tõsised ja sagedased võivad olla tõhusate ravimitega kaasnevad probleemid.\nVeel üks ravim kaob apteegiriiulitelt\nVähemalt kaheks nädalaks kaob apteegist veel üks süstitav antibiootikum, mis aitab raskete nakkushaiguste vastu.\nLevinud antibiootikum kaob teadmata ajaks müügilt\nMüügiloa hoidja on teatanud, et kopsupõletiku, kuseteede nakkuse ja mõne muu ägeda nakkushaiguse raviks kasutatava antibiootikumi süstelahuse pulber võib peagi teadmata ajaks apteegiriiulilt kaduda.\nRiik teeb müügiloata ravimite kättesaamise lihtsamaks\nKui seni tuli müügiloata ravimi ostmiseks pöörduda konkreetse apteegi poole, siis nüüd on võimalik taotlus esitada digitaalselt ja ise valida, kuhu ravimile järele minna.\nTugev valuvaigisti kaob apteegiriiulitelt\nMüügiloa hoidja teatel ei pruugi märtsi lõpuni apteekidest saada tugevat valuvaigistit, kuid alles jääb võimalus kasutada teist, sama toimeainet sisaldavat ravimit.\nBriti ravimiettevõtteid süüdistatakse kartellikokkuleppes\nRavimiettevõtteid Concordia ja Actavis UK süüdistatakse ebaseadusliku kokkuleppe sõlmimises, mistõttu tõusis elupäästva ravimi hind väidetavalt mõne aastaga 12 000 protsenti.\nEuroopa ravimiamet hoiatab: diabeediravim võib varvastest ilma jätta\nEuroopa ravimiamet hindas kolme diabeediravimi ohutust ja tõdes, et kõigi nende kasutamine võib lõppeda varvaste amputeerimisega ja väga harva ka jalalabast ilmajäämisega. Eestis on nende ravimite kasutamisel ohtu sattunud kahe inimese elu, kuid varbaid ega jäsemeid keegi teadaolevalt sel põhjusel kaotanud ei ole.\nApteekides napib trombiravimit\nRavimiameti teatel on sattunud tarneraskustesse trombe ennetav ja raviv Fraxiparine 3800 RÜ anti-Xa/0,4 ml süstelahus.\nKuu lõpus läheb meesteravimi leidmine raskemaks\nRavimiameti teatel sattus tarneraskustesse urineerimishäirete ravim Fokusin 0,4 mg.\nApteekides napib tromboosi ja aktiivsushäire ravimeid\nRavimiameti teatel on sattunud tarneraskustesse tromboosivastane ravim Hjertemagnyl ning aktiivsus- ja tähelepanuhäire ravim Concerta.\nGripiravimit kulub mullusest rohkem\nGripiravimit on sel hooajal kulunud vähemalt kolm korda rohkem kui eelmisel kahel aastal, selgub ravimit tarniva ettevõtte andmetest.\nGripiravimit napib taas: abi küsiti Lätist ja Soomest\nGripiravimit on praegusel hooajal kulunud vähemalt kolm korda rohkem kui eelmisel kahel aastal ning ravimi nappuse tõttu on palutud abi ka naaberriikidelt.\nTuntud beebipillid kaovad Eestis müügilt\nPeagi ei ole Eestist võimalik osta enam Mirelle beebipille ja ühte ärevushäire ravimit.\nApteekides napib kolme ravimit\nTarneraskustesse on sattunud antibiootikum Zinnat, südameataki ennetamiseks mõeldud Integrilin ja rasvade sisaldust reguleeriv ravim Triveram.\nVaata, millised apteegis valmistatud ravimid ei vastanud nõuetele\nAnalüüsitud 245st apteegist valmistatud ravimist 19 ehk 8 protsenti ei vastanud nõuetele.\nLondonis vähenes HIVsse nakatumine massiliselt, põhjus võib olla aga internetiravimites\nTuhanded inimesed ostavad veebi kaudu HIV nakatumist takistavat ravimit PrEP, mullu langes Londonis geimeeste seas nakatumiste arv ligi 40 protsendi võrra.\nNorrakas elab kroonilise väsimuse tõttu pimeduses\nNorras elaval Bjørnar Krisneril on haruldane haigus, mille tõttu on ta suure osa ajast elanud vaikuses ja pimeduses.\nRavim aitab hambaaugul ise paraneda\nBriti teadlased on avastanud, mida teha, et hambaauke ei peaks täitma kehavõõrast materjalist täidisega.\nHaruldane geeniviga paneb Eesti poisi vere soontes tarduma\n14-aastasel Oliveril on geenimutatsioon, mistõttu laps peab elu otsa võtma vere hüübimist takistavaid ravimeid.\nKolme ravimi leidmine muutub raskemaks\nRavimiamet teatas kõrgvererõhutõve ravimi, Paget’i luutõve ravimi ja skeletilihaste lõõgastaja tarneraskustest.\nVererõhuravim võib aidata vähi vastu\nKui seni on arvatud, et vererõhuravimitega saab ravida erektsioonihäireid ja migreeni, siis nüüd arvavad teadlased, et nendest võib olla abi ka vähi vastu.\nAllergiaravim võib peagi apteegist otsa lõppeda\nRavimiameti teatel on sattunud tarneraskustesse allergiavastane ravim Zyrtec 1 mg/ml.\nKolesterooliravim võib mitmeks kuuks müügilt kaduda 1\nMüügiloa hoidja teatas, et ravimi Duplecor 20 mg/10 mg õhukese polümeerikattega tabletid võivad veebruari alguseni Eestis apteegiriiulitelt kaduda.\nLugeja küsib: kas ravimi ostmiseks ei eraldata piisavalt raha?\n«Üle kuu aja ei ole saada ravimit Sustanon, mida on vaja meestel. Ravimiamet põhjendab seda tarneraskustega ja nad ei tea millal probleem laheneb. Asenduseks ei ole neil ka midagi pakkuda. Küsimus: kas ei ole probleem selles, et ei eraldata piisavalt raha selle ravimi ostmiseks,» uuris toimetuse poole pöördunud lugeja.\nSuur pettumus: kauaoodatud ravim osutus kasutuks 2\nAlzheimeri tõbe põdevad inimesed said hiljuti suure pettumuse osaliseks, kui solanezumabi nimelise ravimi katsed luhtusid.\nLiigeseprobleemid tekivad eri põhjustel, ka taim- ja loodusravi on seega mitmesugune.\nLevinud vähiravim kaob Eestis müügilt\nMüügiloa hoidja teatas ravimiametile, et peagi kaob Eestis apteegiriiulitelt ravim, mille abil on võimalik võitu saada mitmetest vähiliikidest.\nMeestehaiguse ravimi leidmine läheb keeruliseks\nRavimiameti sõnul on sattunud tarneraskustesse Sustanon 250 mg/ml süstelahus, mida kasutatakse testosteroonasendusraviks.\nEnamuse patsientide jaoks on ravimid ohutud ja efektiivsed, kuid vahel võivad tekkida kõrvaltoimed. Ravimitega seotud riske on oluline mõista ja neist tuleb rääkida, teavitab Terviseamet.\nAkneravim tuleb taas müüki\nRavimiameti teatel on apteekidel taas võimalik tellida tuntud akneravimit Duac Gel.\nNüüd saab kahe ravimi asemel hakkama ühega\nRavimiameti värskest statistikast uue müügiloa saanud ravimite kohta selgub, et oktoobris sai müügiloa kahte toimeainet sisaldav ravim, mistõttu saab nüüd kahe ravimi asemel kasutada ühte.\nRasestumisvastane vahend eemaldatakse müügilt\nRavimiameti sõnul on tekkinud tarneraskus rasestumist ärahoidvatel plaastritel Eileen, sest turustatavad partiid kutsuti tagasi.\nWC-poti kemikaali reklaamitakse taas imeravimina Täiendatud arsti kommentaariga kell 17.05 2


Kadri Simsoni blogi on liikunud aadressile facebook.com/mepkadrisimson: 2009\nKirjutas Kadri Simson at 11:52 Kommentaare ei ole:\nKirjutas Kadri Simson at 18:53 1 kommentaar:\nKirjutas Kadri Simson at 14:04 Kommentaare ei ole:\nToasoe on kortermajas elades kulu, millest korteriomanikul säästa eriti ei õnnestu. Eriti suureks kujunevad arved just külmematel kuudel.\nVaatasin enda kolme viimase aasta veebruarikuu soojaarveid:\nVeebruar 2007. 777 krooni\nVeebruar 2008. 1127 krooni ja 58 senti\nVeebruar 2009. 1552 krooni ja 62 senti\nKolme aastaga on arve kahekordistunud.\nKui 2007 aastal oli toasoojaks kasutatav maagaas aktsiisivaba, siis 14. juunil 2007 hääletasid Reformierakond, IRL ja sotsid selle poolt, et maagaasile kehtestati aktsiis 157 krooni 1000 kuupmeetri kohta.\nKui 2007 aasta veebruaris oli toasooja käibemaks 5%, siis alates juulist tõsteti see 18protsendile.\nOma blogi esimeses sissekandes üle aasta tagasi kirjutasin muide sellest samast "majandusimest".\nKuid selle talve hindu pole me veel näinud.\nSamas tõsteti 2009. juulist toasooja käibemaksu 20 protsendile ning kergitati aktsiise 367 kroonini 1000 kuupmeetri kohta.\nRiigieelarve arvudes tähendab see, et tulevaks aastaks planeeritakse ainuüksi maagaasi aktsiisist teenida 246 miljonit krooni ja sellele lisaks veel toasooja käibemaksust 560 miljonit krooni.\nVaatasin minagi Keit Pentuse telereklaami, kus ta lubas soojaarved poole odavamaks teha ja mõtlesin, kuidas Keitu aidata. Keskerakond ulatas abikäe – täna algatasime seaduse, millega saaks toasooja käibemaksu alandada. Madalam 9 protsendiline käibemaksumäär tähendaks inimestele maksuleevendust 251,8 miljoni krooni võrra ja me teeme analoogse parandusettepaneku ka tuleva aasta riigieelarvesse.\nTegelikult on pidev kaudsete maksude tõstmine viinud olukorda, kus inimesed, kes ei võitnud midagi tulumaksu alandamisest, on pidanud kordades enam hakkama maksma käibemaksu ja aktsiiside taha peidetud riigimakse. Koorem on lihtsalt ebavõrdselt jagatud väiksema sissetulekuga inimeste kanda.\nKirjutas Kadri Simson at 10:57 4 kommentaari:\nViidad majandus, maksud\nTäna toimusid presidendi mõttekoja kärajad. Nimelt oli president Ilves kokku kutsunud majandustegelasi, teadlasi, poliitikuid ja teisi arvamusliidreid, et arutada usalduse ja vastutuse teemadel.\nPresident esitas küsimuse: oletagem, et kriis on möödas. Mida sai siis kriisist õpitud?\nIndrek Neivelt haaras mõtteotsast kinni ja väitis, et aastatagusest usalduskriisist tuldi välja, sest paljud riigid sekkusid. Samas Eestis kärbib nii riik kui inimesed. Asendades jõusaali metsajooksuga ja sõpradega väljas õhtustamise koduse teejoomisega, ei laeku ka makse. „Kokkuhoidlike kodanikega aga viie rikkama riigi hulka ei saa.”\nSelle peale hõiskas keegi majandusmeeste paneelist, et tuleb kehtestada kodussöömise maks.\nMind selline elukaugus üllatas. Sest selline maks inimestele on käibemaksu tõstmise kaudu tegelikult juba peale pandud, ainult et paljudel inimestel ei ole millegi arvelt kokku hoida. Just see on põhjus, miks enamus inimesi väljas söömas ei käi. Nimelt tehti veel majandustõusu aastatel ehk 3 aastat tagasi eestlaste seas uuring, millest selgus, et 30 protsenti enam kui tuhandest vastanust ei einestanud aasta jooksul kordagi mõnes Eesti toitlustusasutuses, 28 protsenti väitis, et tegi seda kord kuus või harvem. Tõsi, jõukaist inimestest einestas iga päev väljas 21 protsenti.\nSelline suhtumine, et paneme inimestele, kes on sunnitud niigi igapäevaselt kokku hoidma, veel ühe lisamaksu on kahjuks ka tänases valitsuses levinud. Tõstes käibemaksu ja aktsiise pannakse lisakoormus väiksema sissetulekuga inimestele.\nKuid üldkokkuvõttes ei langenud kärajad siiski tavaelust liiga kaugele. Räägiti ka sellest, et euro peale jooksmine iga hinna eest on riskantne. Euro ei saa olla iseenesest eesmärk. See on vaid vahend majanduse turgutamiseks. Samas iga euro-vabandusel tehtud kärbe kaotab üha uusi töökohti. Eestile on aga tähtis, et saaksime kriisist välja võimalikult väikeste inimkaotustega.\nKirjutas Kadri Simson at 22:04 Kommentaare ei ole:\nViidad majandus, presidendi kärajad\nKirjutas Kadri Simson at 23:22 Kommentaare ei ole:\nAjal, mil õhus on umbusaldus justiitsminister Rein Langi vastu ning teadmine, et peale kohalikke valimisi selgub nii mõndagi kurvastavat 2010. aasta eelarve kohta, võiks kahelda vähemusliidu tervises.\nKui Riigikogu avas oma sügisistungjärgu ja kuulas president Toomas Hendrik Ilvese kõnet, istus valitsusloožis ka suur osa vähemusvalitsuse ministreid. Hiljem arutati sellest vaatepildist tulenevalt, et kas järgmine kord näeme neid ministreid sel puhul koos, kui valitsus tagasi astub.\nSamas. Vaatamata halbadele eeldustele pole sel vähemusvalitsusel puudu soovist edaspidigi võimul püsida.\nIlma suurema kärata on Reformierakond lihtsalt endale meelepärase valitsusremondi juba ära teinud ja valmis jätkama vähemusliidus, mis tugineb roheliste häältele kuni aastani 2011. Seni kuni rohelised paari nõukogu liikme koha eest annavad toetuse ka ebaselgele riigieelarvele, võibki peaminister jätkata juttu, et hullu pole midagi, võib jätkata samas vaimus.\nSee muster on Reformierakonnale omane, viimased kümme aastat on nad pidevalt valitsuses püsinud, seejuures kuue erineva võimuliiduga:\n1999 3-liit Isamaa, Reform ja sotsid\n2002 2- liit Reform ja Keskerakond\n2003 3- liit Reform, Res Publica ja Rahvaliit\n2005 3-liit Reform, Keskerakond ja Rahvaliit\n2007 3-liit Reform, IRL ja sotsid\n2009 2-liit Reform ja IRL.\nTänast valitsusliitu tundub siduvat ühine tegevus riigiettevõtete müüki planeerides.\nValitsusliidu tervise kraadiklaasinäiduks on isamaaliitlaste reageering (õigemini reageeringu puudumine) Langi juhtumile, kus minister kasutas kevadise valitsuskriisi ajal 10-päevast võimuvahemikku siseministeeriumis.\n2007. aasta küberrünnakud on andnud palju jutuainet välis- ja kaitsepoliitikaga tegelevatele eestlastele. Nii ministeeriumide tasemel kui parlamendiliikmete näol. Eriti on see teema meeldinud isamaalastele. Nüüd aga on isamaalased vait kui sukad. Olukorras, kus Lang läks teise ministri valitsemisalasse ja vabastas viisakeelu alt mehe, kes oli paar kuud varem rahvusvahelisel videokonverentsil võtnud endale vastutuse 2007. aasta küberrünnakutes.\nSeega Reformierakond on teinud taas oma kübaratriki – kaubamärk on ümber pakitud.\nKuna tee uute koalitsioonipartnerite leidmiseks on kinni, siis käib ka vähemusliit. See on isegi mugav.\nVähemusvalitsuselt ei saagi ju oodata raskeid otsuseid ning toimivaid tegusid. Vähemusvalitsus on lihtsalt vaheperiood uute valimisteni. Seekord siis kestab see vaheperiood, mida valitsetakse ikka veel 2007. aasta buumi retoorikast ja koalitsioonileppest tulenevalt, järgmised poolteist aastat.\nSelgeks lahenduseks ajaraiskamisest väljatulemiseks oleks erakorralised Riigikogu valimised. Aeglaseks aga väsimatu küsimine, mida Valitsus tegelikult teeb, et majandusolukorda parandada ning majanduslangust kõige haavatavamatele pehmendada.\nKirjutas Kadri Simson at 13:59 4 kommentaari:\nViidad Rein Lang, valimised, valitsus\nKirjutas Kadri Simson at 18:54 Kommentaare ei ole:\nTänasele meeleavaldusele Ansipi valitsuse tegevusetuse vastu oli tulnud oodatust märksa enam inimesi. Ja inimestel, kellega mina rääkisin, olid tõesti suured mured. Kui pole tööd, siis elada tuleb praktiliselt mitte millestki.\nSain sõna ka mina.\nSiin minu sõnavõtu tekst:\nMajanduskriisi ajal ei tohi riik lappida eelarveauke inimeste arvelt, kellel on niigi igapäevase toimetulekuga raskusi. Eesti valitsus on just nii käitunud. Tänane valitsus tõstis käibemaksu ravimitele. Tänane valitsus tõstis aktsiise toasoojale ja transpordile. Ning vaid kolm kuud tagasi tõstis valitsus veel kord käibemaksu, mis eelkõige lööb lapsi, kes veel ei tööta. Lööb eakaid, kes enam ei tööta. Ning tööinimesi, kes teenivad alla keskmise palga. Üks terve riik ei saa panna majanduslanguse koormat vaid kõige nõrgemate kanda.\nOn aeg, et oma panuse Eesti majanduse taastamisse saaksid anda ka inimesed, kes tulumaksu alandusega võitsid kümneid tuhandeid kroone. Selle võimaluse annab suure sissetulekuga inimestele astmeline tulumaks.\nKeskerakond on algatanud seaduse, millega luuakse teine, kõrgem maksuaste sissetulekule, mis ületab 25 000 krooni kuus. Astmelise tulumaksu kehtestamisega võidaks Eesti riik ainuüksi järgmisel aastal 2,1 miljardit krooni.\nSee raha ei jääks niisama seisma. Seda raha saaks riik kasutada, et täita oma kohust ja asuda toetama uute töökohtade loomist. Sellest rahast oleks abi laste sooja koolilõuna säilitamiseks ja tudengite õppetoetusteks. Ja see raha annaks võimaluse hoiduda edaspidistest kaudsete maksude tõstmisest, mis lööb kõige nõrgemaid.\nRiigid, kellel on astmeline tulumaks ei langenud nii sügavasse majanduskriisi, kui selles on täna Eesti. Riigid, kellel on astmeline tulumaks, on võimelised kriisis aitama ka raskustesse sattunud kodanikke. Eesti võiks kuuluda nende riikide hulka.\nOlles täna maailma viie kiiremini kukkuva majandusega riigi seas, ei tohi me leppida seisukohaga, et kõik on korras. Et kõik on tehtud õigesti ja jätkame samamoodi. See ei ole tõsi. Meie maksusüsteem on ebaõiglane ja koormab kõige nõrgemaid. Saagem eurooplasteks, lähenegem Põhjamaadega, muutkem tagurlikku maksusüsteemi!\nKirjutas Kadri Simson at 12:32 1 kommentaar:\nViidad astmeline tulumaks, Keskerakond, majandus, töö\nRiigikogus arutati töötajate tervisesse panustamist ja seda, kas ettevõtjat tuleb oma töötajate tervise pärast muretsemise eest lisamaksustada.\nTõsi, alguseks tuleb öelda, et Reformierakonna initsiatiivil jääb ka edaspidi teenindaja vaktsineerimine, sportimisvõimaluste loomine töötajatele või hambaravi kompenseerimine erisoodustusmaksu alla. Oma vastuhääle andis ka IRL, mis on imelik, sest enne eurovalimisi ei pidanud nad paljuks teha pressiteade, et valitsus vabastab ettevõtted töötajate koolitus- ja tervisekulutused erisoodustusmaksust ning Valitsus kiitis ühiselt Isamaa ja Res Publica Liidu esitatud ettepanekud heaks.\nEi aidanud üleüldine arusaamine, et iga tervisesse pandud kroon toob ajaga riigile kümme krooni tagasi. Ega ka see, et kuna täna ettevõtted tervislike eluviiside soodustamiseks peavad maksma erisoodustusmaksu, siis enamik on sellest loobunud. Paraku on ka tõsiasi, et maksu laekumise osas ei suutnud Riigikogu kõnetoolis rahanduskomisjoni esimees Taavi Rõivas kolmel korral vastata, palju seda 2009. aasta eelarvesse laekub.\nTööinspektsiooni kodulehel on väga ülevaatlik artikkel, sellest, mis tingimustel peab täna tööandja erisoodustusmaksu maksma prillide eest, sportimise eest, vaktsineerimise eest, hambaravi eest või isegi joogivee olemasolu eest.\nKeskerakonna eelnõu oli loodud taustal, kus eelarvekärped on niigi toimunud suurelt inimeste tervise arvelt. Meenutame või kevadisi otsuseid haiguspäevi enam mitte riigi poolt kompenseerida, vaid panna tööandjale. Raskendati ka väikese lapse vanematel koju jääda. Rääkimata üldisest ravijärjekordade pikenemisest ehk lihtsalt arsti juurde pääsemise keerukamaks tegemisest. Ravimitele suurendati käibemaksu ning juba arutatakse soodusravimite nimekirja lühendamist poole võrra.\nValitsus näeb töötaja terviseedenduse kuludelt erisoodustusmaksu laekumist riigikassasse tuluna, aga see teenitakse elanike tervise ja majandusarengu arvelt. Inimeste tervise paranemisele kaasaaitamine aga erisoodustusmaksu kaotamise näol on õigustatud peamiselt avalike huvidega - tervema ja tootlikuma inimtööjõu tagamisega. Eksperdid muide kinnitavad, et tervislike eluviiside edendamise abil on võimalik Eesti rahvastiku terviseseisundit oluliselt parandada.\nKirjutas Kadri Simson at 12:25 1 kommentaar:\nViidad maksud, tervis\nSel nädalal tekkis paari online uudist sellest, et ma olen hingelt korilane. Veider pealkiri ja veel veidram lühitekst selle pealkirja taga tekitas minus endaski väikese muige olukorra koomilisuse pärast.\nTegelikult aga vestlesin suvelõpul ajakirjanikuga lihtsalt maast ja ilmast, maavanaemast ja lapsepõlvest ning lõõgastumisviisidest. Kuna suur enamus minu blogi lugejatest ei ela Tallinnas ja seega ei saanud oma postkasti ka ajakirja Dirigent, milles see lugu ilmus, siis riputan kogu jutu ka siia blogisse ülesse. Nii pühapäevase lugemise mõttes.\nMaavanaema asemel maalaagrid\n„Tallinnas elades ei pane aastaaja vaheldumist vahel tähelegi. Aga maal metsas näed, kuidas pungast puhkeb leht,“ on Kadri tänulik, et tänu maavanaemadele on tal olnud õnn loodusega sinasõprust pidada.\nSel suvel endast 15 aastat noorematega mööda Eestit sõites tõdes ta aga oma silmaga, et ühele 17-aastasele Tallinna noorele on näiteks Võrumaa suurem eksootika kui Helsingi!\nSestap ongi Kadri seda meelt, et omaaegsetele töö- ja puhkelaagritele ning õpilasmalevatele tuleks taas elu sisse puhuda. „Päris ehedat maavanaema need laagrid muidugi ei asenda, aga ma ise ju mäletan, et mingi pikem reis või uus elamus võis anda tervele suvele oma näo.“\nKuna vahva maalaager, kus linnalaps bussipeatustes hängimise asemel ka väikest taskuraha teenib, peaks olema paik, kuhu iga lapsevanem võib oma lapse saata olenemata sissetulekust, peaks mitte ainult omavalitused, vaid ka riik laste suvelaagritele õla alla panema.\nKadri Simson: „Looduses tunnen end paremini kui Riigikogus“\nKuigi Riigikogu liige Kadri Simson on Tartu tüdrukuna ametlikult puhastverd linnalaps, tõmbab teda justkui magnetiga loodusesse. Kadri sõnul veedabki ta sügiseti oma tööst vaba kvaliteetaja metsas: korv kaenlas ja nuga pihus, seene järelt seene järele astudes.\nKui esialgu võikski arvata, et suur loodusearmastus on Riigikogus rahanduskomisjoni ja korrputsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni kuuluval Kadril (32) ehk moodsa linnainimese hetkevaimustus, siis jutu veeredes saab selgeks, et Keskerakonna looduslapsest eseesimees teab omast kogemusest täpselt sedagi, millisest männikäbist saab uue puu.\nMets, lapsepõlve mängumaa\nSuur loodusepisik istub Kadris juba lapsepõlvest, sest kõik tema koolivaheajad möödusid maal vanaemade juures: „Ühe vanaema maakoht oli Hageri kandis Raplamaal, kus oli rohkem metsa ja vähem vett. Teine vanaema elas Pärnumaal Toris, temal oli suviti lapse jaoks väga tugev looduslik valuuta – Pärnu jõgi,“ räägib Kadri, kes tänagi eelistab ülerahvastatud supelrannale pigem üksikut metsa- või rabajärve. „Kus tõesti tunned, et vesi on puhas ja justkui paitab keha.“\nJuba pisikese plikana arvestas Kadri aegagi looduskalendri järgi: „Kevadvaheaeg algas sinililledega (just vanaema sünnipäevaks, kes iga päev suure kimbu sai), jätkus nurmenukkudega. Suvevaheaja esimestel päevadel sai veel korjatud piibelehti. Järgnesid suvised metsmaasikad. Sügise lähenedes tulid seened.“\nKadri ei mäleta, et oleks kunagi metsa kartnud. Vastupidi, talviste koolivaheaegade eredamad hetked seostuvad talle just salapäraste metsaõhtutega: „Käisime isaga metsas lõket tegemas. Kõigepealt korjasime õdedega kuuskede kuivanud oksad lõkkematerjaliks ja siis rääkis isa meile põnevusjutte. Nii et mulle oli talvine pime mets hoopis kutsuv.“\nKa ussi ega muid metsaloomi pole ta peljanud. Loomadega seoses meenub Kadrile hoopis pere igihaljas naljalugu, kus metsa kaasa võetud vanaema koerake ei pidanud miskiks, et post, kuhu kutsu uhkelt jalga tõstis, oli hoopis põdra jalg. „Koer ilmselt ei pannud isegi tähele, et nii suur ja kõrge loom kohal viibis. Ja põdral polnud mingit agressiivsust pisikese nässi suhtes.“\nPoliitika asemel metsandusse?\nKuigi igapäevatöös suudab noor naine oma teadmistega (Tartu ülikoolis õppis Kadri ajalugu, magistrikraad politoloogias on Londonist ) Toompeal kogenud võimumeestele võrdne vastane olla, võiks ta vabalt leiba teenida ka lihtsa metskonnatöölisena. Koolipõlves, talvisel ajal kui maasikaid ja seeni polnud võtta, korjas Kadri suure hoolega käbisid: „Männikäbid peavad saama esimese külma, nad löövad talvel kohe kuidagi harali. Siis tulevad välja seemned, mis idanema lähevad ja saab kasvatada uusi istikuid,“ teab ta täpselt, sest kasvatas mitu aastat õega käbidest noori männitaimi.„Hästi põnev oli vaadata, kuidas seemnest puu kasvama hakkab. Paraku jäid need vanaema krundi servale istutatud noored puud mõned aastad hiljem tee-ehituse alla ja võeti maha.“\nKuna lapsepõlve koolivaheajad vanaema juures asendusid sujuvalt ülikooliaegsete seeneretkedega, pole Kadril metsaskäikudega nii-öelda auku sisse tulnudki.\n„Seene- ja marjakorjamised polnud mulle juba lapsena mitte kohustus vaid kõige suurem lõõgastus üldse. Ma olen hingelt täiesti korilane!,“ tähendab Kadri.\nMõnikord läheb ta isegi liiga hoogu.\n„Kord väikese õe ja maakoha sõbrannaga metsast metsmaasikalt tulles olid vanaema ja ema kodus väga mures. Isegi kurjad. Nimelt asus meie parim maasikakoht kõrgepingeliinide all. Ja parasjagu tuli äikesevihma, kui meie ahnelt neid ilusaid -punaseid maasikaid korjasime ega polnud muidugi üldse teadlikud ohust, mida äikesevihm ja kõrgepingeliinid tekitada võivad.“\nKuhu Kadri metsmaasikaid noppis – topsi või lükkis marjad rohukõrre otsa?\n„Sõltuvalt saagi suurusest. Alguses tuli korjata kõrre otsa, sest iga maasikas oli ju kullaväärtusega. Aga suve arenedes olid mul nii head maasikakohad, et nädal peale jaanipäeva käisin juba topsiga ja sai isegi niipalju, et vanaema tegi metsmaasikamoosi - pidi olema rauarohke ja talvel väga kasulik. Ja muidugi sõin osa saagist ära suhkru ja rammusa maapiimaga (vanaema naabritel oli lehm). Iga suve lõpul saabusime õdedega koju Tartusse, rõõsad põsed tervisest pakatamas.“\nNüüd, täiskasvanuna, on ta suure seenekorjamisega end metsa ära eksitanud.\n„Sõitsime vanematega tegelikult nende koera jalutama. Mina haarasin igaks juhuks oma seenekorvi ka kaasa. Võõras metsas seene järelt seene järele minnes juhtuski nagu vanas heas Une-Mati loos: kõndisin pikkade sammudega ringiratast ja kogu aeg avastasin, et olen taas samas kohas! Aga õnneks on tänasel päeval midagi, mida 20 aastat tagasi ei olnud – mobiiltelefon. Lõpuks tuligi helistada isa mobiile ja paluda autosignaali lasta. “\nSeeni pole kunagi liiga palju\nKui pisikesena armastas Kadri pikalt ühe mätta otsas istudes mustikaid korjata, siis praegu on ta eeskätt seeneinimene.\n„Marju korjan umbes-täpselt niipalju, et oleks talvel mõni purk võtta omaenda moosi, mis on väga palju parem kui poemoos. Aga selline suurtööstus, et kõigile sõpradele kinkida jõuluks marjapurk, ei ole päris minu rida. Eks marjakorjamine on ka väga ajamahukas. Liikumist vähe, istud mättavahel ja nopid. Mulle meeldib vahemaade läbimine - seene järelt seene järgi.“\nSamas tunnistab Kadri ausalt, et mitte nii suur rõõm kui seente korjamine, pole sugugi nende puhastamine ja sissetegemine: „Õnneks on minul kuldne vanaema, kes on selle etapi sageli enda peale võtnud.“\nPinnimine, kus on kõige rikkalikumad seenemaardlad, ei vii eriti kuhugi.\n“Suuremat saladust pole kellelgi kui ühel seenelisel oma parimatest seenemetsadest,“ naerab Kadri diplomaatiliselt kui poetab: „Igal aastal käin üle kontrollimas vanaemaaegseid seenekohti Raplamaal. Lõuna - Eestis ja Räpina kandis on head riisika- ja kukeseene metsad. Selliseid peenemaid seeni, mida ainult seeneteadlased riskivad korjata, ma ei korja,“ sõnab Kadri, et kuigi seeni pole kunagi liiga palju, toob ta koju ainult teada-tuntud seeni.\nSuurimat seenesaaki mäletab ta täpselt. Aastal 86. Tšernobõlis oli toimunud tuumaplahvatus.\n„Meil olid vanaema juures kindlad seenekohad. Tol sügisel mõtlesime, et vaatame teisele poole metsa ka. Kus oligi nii meeletult pirakaid võiseeni, et pidime kodust suured kartulikorvid tooma. Korjasime mitu korvi ja terve talve sõime. Hiljem mõtlesime, et aga võib-olla aitas Tšernobõli kiiritus seenekasvule kaasa. Sest järgmistel aastatel me seal võiseeni enam ei näinud.“\nMets hoiab vaimu virgena\nIsegi kui bensiinikulu või bussipilet maha arvestada, on üks osooni- ja seenerikas liikumispäev metsas vähemalt sama tõhus, kuid oluliselt odavam kui näiteks tunnike spaas, arutleb Kadri, kes käib hea meelega metsas ka päris üksi.\n„Mul ei ole ju metsas vestluspartnerit vaja. Seenel või marjulkäimise võlu seisnebki sageli hoopis võimaluses oma mõtetega üksi olla: silmad küll töötavad, mõtted käivad oma rada. Igapäevases sagimises on see keeruline: juba tuleb telefonikõne, keegi vaatab üle ukse ja palub, et tee seda-teist-kolmandat. Lõpuks oledki kümne asjaga lõhki kistud ja ükski mõte pole lõpuni mõeldud,“ tõdeb Kadri, et eks seened ole tegelikult hea vabandus võtta nuga ja korv kaasa ning mitmeks tunniks metsa kadudes vaim kasvõi paariks tunniks töölainelt välja lülitada. Või siis vastupidi – rahus ja vaikuses tehtut analüüsida ning uueks töönädalaks plaane teha.\nKirjutas Kadri Simson at 13:43 Kommentaare ei ole:\n21.august.2009 Töötukassa registreeris nädala jooksul 1780 töötut. Töötute koguarv tõusis 71867 inimeseni. Registreeritud töötute osakaal tõusis pügala võrra 10,9% > 11,0%-le.\n28.august.2009 Töötukassa registreeris nädala jooksul 2276 uut töötut. Töötute koguarv tõusis 72889 inimeseni. Registreeritud töötute osakaal tõusis murdosa võrra (11,0%>11,1%)\n4.september.2009 Töötukassa registreeris nädala jooksul 2397 uut töötut. Töötute koguarv tõusis 73175 inimeseni. Registreeritud töötute osakaal tõusis murdosa võrra (11,1%>11,2%)\n11.september.2009 Töötukassa registreeris nädala jooksul 2512 uut töötut. Töötute koguarv tõusis 73960 inimeseni. Registreeritud töötute osakaal tõusis murdosa võrra (11,2%>11,3%)\nKas panete tähele, nelja järjestikuse nädala jooksul on uute töötutena lisandunud\n8965 inimest, samas kui registreeritud töötute arv on kasvanud vaid 2093.\nKuhu kadusid 6872 inimest?\nKas tõesti juhtus parim ja nad leidsid töö? Paraku ei. Otsides põhjalikult kõige kättesaamatumasse tabelisse peidetud infot, selgub, et väga suur osa neist ligi seitsmest tuhandest inimesest lihtsalt kustutatakse ametlike töötute nimekirjast, ilma et selle põhjuseks oleks töö leidmine.\nSanktsiooniga on selle aasta esimesel poolaastal ametlike töötute seast kustutatud sama palju inimesi, kui terve 2008. aasta jooksul kokku.\nSiiski on registreeritud töötute seas veel kaks inimest viiest, kes on olnud tööta juba üle 12ne kuu. Aga ka neid noori mehi, kelle eelmiseks tegevuseks oli kaitseväes teenimine on töötute hulgas võrreldes aastataguse ajaga kümme korda enam (vastavalt 437 ja 44 tööta inimest).\nEile algatas Keskerakond seaduse, mis lubaks töötutel ilma oma abiraha kaotamata teha senise 50 tunni asemel 80 tundi kuus avalikke töid. See tähendaks töötule kuni 810 krooni lisaraha kuus. Jah, see võib tunduda paljudele naeruväärse summana. Aga mõtelge sellele, et ainuüksi selle aasta jaanuaris registreeris end töötuks üle 11 tuhande inimese, töötuskindlustushüvitis, mis on esimesel sajal päeval 50% eelnevast sissetulekust ja edaspidi 40% makstakse kokku vaid 270 päeva. Seega jaanuarikuus töö kaotanud inimestele on just saabunud aeg, kui hakkama tuleb saada vaid tuhande kroonise abirahaga. Peatselt ootab sama saatus paljusid 10378st veebruaris töö kaotanud inimesest.\nVaatamata sellele, et igas 2009. aasta kuus on töö kaotanud enam inimesi kui ühelgi eelneval kuul 15 aasta jooksul, teatas valitsus, et tema ei toeta Tallinna linna palvet võimaldada töötutel avalikke töid teha senise 50 tunni asemel 80 tundi kuus. Et siis polevat töötutel aega uut tööd otsida! Kas see ei näita kujundlikult tänase valitsuse suhtumist inimestesse kui vaid numbritesse paberil…\nKirjutas Kadri Simson at 16:37 Kommentaare ei ole:\nViidad Eesti, Keskerakond, kriis, töö\nKirjutas Kadri Simson at 10:15 Kommentaare ei ole:\nAeg on kokku hoida, kokku hoida igas mõttes, ühte hoida rahvana, säästa aega,\nloodust ja raha, hoida üksteise närve ja koos tegutsemise tahet.”\nPresident Toomas-Hendrik Ilves, 14.septembril 2009.\nAndku blogi lugejad, kes tulid siia taaskord kadunud riigieelarve miljarditest lugema, mulle andeks. Sest täna räägin miljoneid kordi väiksemast summast.\nSee kirjatükk on piimapakist. Igaüks teab, et piima on poes igasuguse hinna ja pakendiga. Põllumeeste jaoks liig odavalt, aga kaupmeestele hinnaga, mis laseb veel päevapakkumisigi teha. Mina pole suur piimasõber, kasutan seda vaid mõnel unisemal hommikul piimakohvi tarbeks. Ja selliseks puhuks oleks „kosmosepiim” tertapakis kõige mugavam.\nAga selleks, et säästa aega, loodust ja raha, tuleb valida hoopis kilepiim.\nKilepiim säilib kaua, sest seda ostavad paljud. Kuna ta ei oota ostjat riiulitel päevi, on säilivuskuupäev tavaliselt paar päeva pikem kui tetrapakis tootel.\nKilepiima pakendi taaskasutuselevõtt on kordades lihtsam kui tetrapakis piimal.\nKuivõrd tetrapaki ringlussevõtt on tehnoloogiliselt keerukam ja kallim, kui tavalise paberi-kartongi korral, siis läheb oluline osa kogutud tetrapakendist lihtsalt purustamise järel põletamisele jäätmekütusena Kunda tsemenditehasesse.\nKilepiima hind on poole odavam.\nNonii, ilmselt mõtlete, et mis ma selle lihtlabase ja maise piimanäitega nüüd öelda tahtsin. Ei ole selles mingit innovatsiooni, kilepakk on ju vanem tehnoloogia kui tetrapak. Aga kas pole me unustanud palju mujal riikides endiselt aus olevaid asju lihtsalt mugavuse pärast? Ehk loob MASU ka iga inimese tasemel uusi võimalusi ja stiimuleid muutusteks, milleks kasvava majanduse tingimustes ei olda valmis või piisavalt motiveeritud. Lihtsa mugavse asemel säästa aega, keskkonda ja raha.... valides näiteks ühistransport või raamatukogud.\nKirjutas Kadri Simson at 22:21 1 kommentaar:\nMihkel Raud jorises oma facebooki kontol Richardi üle, kes sai Eesti otsib superstaari eelvoorust edasi lastud. Richard nimelt on internetiavarustes üles leitav tänu sellele, et laulis Liis Lassi ja Elmar Liitmaa tehtud Keskerakonna eurovalimiste laulu. Youtube- s on seda vaadatud üle kaheksa ja poole tuhande korra.\nMa ei sekkunud tuliseks minevasse arutellu, sest Mihkli FB sõprade seas tundus ilma minutagi olevat enam Richardile kaasaelajaid kui vastaseid. Aga peale brittide Susan Boyle fenomeni on ju selge, et superstaari üheks oluliseks küljeks peab olema ka inimestes klikkide tekitamise huvi üles kütta.\nMa arvan, et Richardi aktsiad tõuseksid aga ka Mihkli silmis topeltkõrgele kui ta näeks viimast klippi. See on juba päris lahe, isegi mulle meeldis ;)\nKirjutas Kadri Simson at 11:55 Kommentaare ei ole:\nKirjutas Kadri Simson at 10:57 Kommentaare ei ole:\nEuroopa Komisjoni koostatud Eurobaromeetris küsitakse kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides järgmine küsimus: „Palun öelge, kas seoses majanduskriisiga on teiega juhtunud üks järgnevatest? Variandid: 1. te olete ise kaotanud töö. 2. keegi teie perekonnast või lähedastest sõpradest on kaotanud töö. 3. keegi teie kolleegidest on kaotanud töö.“\nEesti kuulub vastanute osas viie süngema Euroopa Liidu riigi hulka, sest oma töökaotust tunnistab 15 protsenti. 52 protsendil on keegi lähedastest töötuks jäänud ning 42 protsendil on keegi kolleegidest koondatud.\nÜhestki edukast lahendusest valitsuse poolt töökohtade loomiseks kuulda pole olnud. Kriis aga süveneb ja pikaaegsetel töötutel pole enam elementaarsetki abi toimetulekuks. Mitmed linnad on püüdnud luua ja ka loonud sotsiaalseid töökohti. Aga iga töökoha loomine on koormus ka omavalitsustele, kelle eelarvest riik niigi on krabanud suure osa enda miinuse täitmiseks.\nMiks kasutatakse vaid kärpimist, mis paratamatult viib töökohtade edasisegi vähenemiseni? Üks lihtsaid, inimlikke põhjusi võib peituda selles, et paljud paremerakondade juhtpoliitikud ei tunne ühtegi inimest, kes tunneks mõnda töötut. Edumullis elades ei saagi ministrid ega nende nõunikud aru, kui suur ja ulatuslik on töö kaotanute mure.\nEurostati andmetel on juba täna Eestis 112 000 tööta inimest. Tööpuuduse kasv on üsna pidev – ligi 2000 uut töötut igal nädalal.\nEesti ei peaks tööpuuduse osas eirama maailmas juba toimivaks osutunud lahendusi. Nendeks on sotsiaalsed töökohad, mis võiksid olla lühiajaliseks lahenduseks kriisi üleelamisel ka Eestis. Loodavad töökohad aitaksid meie inimestel raske aja üle elada, tehes sellal paljusid vajalikke töid, mis omakorda aitavad Eestist teha meeldivama paiga maailmas. Atraktiivne keskkond ja oskuslik tööjõud meelitavad aga välismaa tootjaid ligi tugevamaltki kui euro.\nTäna algatame riigikogus seaduseelnõu, millega aasta jooksul oleksid sotsiaalsed töökohad vabastatud sotsiaalmaksust. Seisus, kus inimesel tööd pole, ei maksa ta niikuinii sentigi sotsiaalmaksu, samal ajal on abisaajana sõltuv riigi toetusrahast. Tööd saades kaoks riigi õkantav toetusekoorem, peale selle saaks riik osa töötaja tulumaksust.\nPõhiline on aga see, et senisest abisaajast saaks taas aktiivne kodanik, kes majanduse elavdamiseks ka oma panuse annab.\nKirjutas Kadri Simson at 13:23 5 kommentaari:\nViidad Keskerakond, majandus, maksud, töö