Kutse dialoogile — Sirp\nAija Sakova, Valu, mälu, kirjandus. Kirjanduskriitikat ja vestlusi aastatest 2004−2017. Eesti Keele Sihtasutus, 2017. Toimetanud Brita Melts. Kujundanud Merle Moorlat. 256 lk.\nKirjandusteadlase, germanisti, kriitiku ja kultuurivahendaja Aija Sakova (1980) esimese eestikeelse raamatu kaanelt vaatab vastu telefoni kõrvalt korraks eemaldanud noor naine, kes vaatab kutsuvalt vaatajale otsa. Kaanel on kujutatud Valeriy Sakovi 1985. aastast pärinevat maali „Dialoog“. Kogumikku võibki võtta kui kutset dialoogile, mõttevahetusele nii kirjanduse, kirjaniku, iseenda kui ka ühiskonnaga.\nKuraditosinat aastat hõlmav kogumik on jaotatud neljaks. Esiteks „Valu, mälu, kirjandus“, mis koondab arvustusi, artikleid ja kõnesid Ene Mihkelsoni, Ingeborg Bachmanni, Christa Wolfi ja Viivi Luige loomingust. Selles alaosas peegeldub autori viimaste aastate üks peamisi uurimissuundi: 2014. aastal kaitses ta Tartu ülikoolis doktoritöö,1 mis, nagu selgub sissejuhatust asendavast vestlusest Joonas Hellermaga, peaks peagi ka eestikeelsena lugejate ette jõudma.2 Teine osa „Otsides dialoogi“ sisaldab valitud arvustusi tänapäeva eesti ja saksa kirjandusest: käsitletakse Thomas Brussigi, Peter Stammi, Toomas Raudami, Mari Saadi, Igor Kotjuhi, Kärt Hellerma ja Maarja Kangro teoseid. Kolmandast osast „Kohtumised“ leiab valitud intervjuud kirjanike, uurijate ja kultuurivahendajatega, vestluspartnerite seas on Liina Lukas, Jaan Undusk, Ulrike Plath, Harry Liivrand, Kristel Pappel, Toomas Täht, Deniss Ojastu (Rutšeikov), John Deely, Roger Parent, Ene Mihkelson, Peter Stamm, Wolf Biermann, Mart Laanemäe, Katrin Kaugver ja Margit Sutrop. Neljas osa „Seisukohavõtt“ koondab arvamuslugusid eestlusest, kultuurist ja kõrghariduskultuurist.\nKogumikus mõnevõrra muudetud kujul ilmuvad artiklid on varem avaldatud valdavalt ajalehes Sirp. On ka varem avaldamata tekste, peamiselt esimeses ja kolmandas alaosas. Lugedes kogumiku artikleid järjest, hakkasid eeskätt esimeses alaosas silma mõned mõttekäigulised kordused ja sama tsitaadi taaskasutused (nt lk 32 ja 80−81). Sõltub muidugi lugejast ja sellest, kuidas kogumikku loetakse – üksikuid artikleid noppides või järjest –, kuid terviku seisukohalt andnuks ehk tihedam komponeerimine ja ühtlustamine kontsentreerituma tulemuse.3\nLaia autorite ringi hõlmavas kogumikus on fookus seatud, nagu nähtub ka kogumiku pealkirjast, kolme peamise komponendi – valu, mälu ja kirjanduse – suhetele. Läbiva joonena tõuseb esile kirjanduse-kirjaniku roll ja funktsioon. Nii näiteks nähakse kirjandust kui üht viisi tegeleda minevikuga, minevikutraumade ja (valusate) mälestustega: „Kirjandus saab meenutamise kaudu pakkuda võimalusi isiklike ja seeläbi ka kollektiivsete minevikutraumade läbitöötamiseks, mineviku lepitamiseks olevikuga“ (lk 10). Õigupoolest ongi alles valukogemuse ning oma aega puudutavate kannatuste taas esiletoomise kaudu võimalik teha meie kaasajale tähtsaid probleeme nähtavaks või märgata varjatud seoseid mineviku ja tänapäeva vahel (lk 29). Sõnastatakse ka kirjaniku kreedo: „Kirjanikul on vajadus kõnelda asjust, millest õigupoolest on võimatu rääkida. Kõnelda valust, aga mitte kunagi kaeveldes ega otsesõnu. Sest kirjaniku ülesanne ei saa olla kirjeldamine, vaid kujutamine ja näitamine. Eeskätt valu näitamine, sest selle kaudu on lugejatelgi võimalik nägijaks saada“ (lk 19). Ehk siis (hea) kirjandus on selgelt midagi palju enamat kui pelk meelelahutuslik kirjatähtede rida, see võib olla valus ja raputav,4 sundida endasse vaatama ja maailma mõtestama, kusjuures „hea kirjandus ongi enamasti isiklik“ (lk 127).\nKirjanik ja kirjandus kutsuvad mõttevahetusele, nii nagu on oluline ka kirjandusuurija dialoogiline roll: „Igal juhul on mulle ääretult oluline, et kirjanduse uurija suudaks kõneleda ühiskonnaga, inimestega. Teisisõnu see, et kirjandusuurija töö jõuaks ühel päeval ringiga ikkagi tagasi inimesteni, mitte ei jääks lihtsalt (vahel ka õõnsalt) kõlavateks sõnadeks paberil või online-väljaandes“ (lk 15). Kogumiku autor on astunud dialoogi näiteks Eneken Laanese ja Jaak Tombergiga, kelle doktoritöödest5 tõukuvalt arendab edasi oma ideid essees „Lühis kui lepitava kirjanduse tööriist“. Teisal on Walter Benjamini nimetatud üheks filosoofiliseks mõttekaaslaseks kirjanduse käsitlemisel (lk 11). Siinkohal võiks temaatiliselt haakuvana ära nimetada ka Maarja Hollo, kes küll kogumikus märkimist ei leia, aga kelle doktoritöö6 ja artiklid samuti mälu ja traumaga süvitsi tegelevad. Eesti kirjandusteaduses on vastav temaatika selgelt esiplaanil, kui lisada siia veel näiteks Tiina Ann Kirsi tööd. Kirss on ka olnud nii Sakova kui ka Hollo doktoritöö üks juhendajatest.\nKirjandus on suhtluspartner, võimaldades tegeleda muu hulgas iseenda ja/või valusate mälestustega. Kirjanikku ladestunud (isiklik) aines jõuab läbimõeldu ja kirjutatuna teosesse, mis astub dialoogi lugejaga, kes loetust mõjutatuna astub omakorda mõttevahetusse teistega. Nii võib tulemuseks olla lõputu dialoogide jada.\nDialoog eeldab ühise keele olemasolu. Mõistmata keelt, milles kõneleb autor, ei ole võimalik mõista ka teksti, siseneda autori loodud maailma. Sakova kogumikus annavad tooni saksa(keelsed) autorid ja ka allikad. Püstitatakse otsesõnu küsimus, miks õppida saksa keelt, lugeda saksakeelset kirjandust ning tunda huvi saksa kultuuri vastu (lk 240). Autori lühike vastus on, et see rikastab, millele järgneb pikem arutelu saksa keele tähendusest eeskätt Eesti kontekstis. Saksa keele ja kultuuri vahendajatel on ajajärgul, mil saksa keele oskajaid leidub aina vähem (Jaan Undusk on sellega seoses rääkinud koguni keelepuudest7), seetõttu eriti suur vastutus. Vahenduste kaudu avanevad lugejatele maailmad, mis muidu jääksid avastamata. Kogumik pakub võimaluse siseneda saksa kultuuriruumi, aga mitte ainult.\nSaksakeelsuse kõrval puudutab autor ka tänapäeval aina domineerivamat ingliskeelsust (nt lk 248). Kindlasti ei jäta kõrghariduses ja teadusalal tegutsejaid külmaks ingliskeelse kõrghariduse temaatika ja küsimus tipptasemel eestikeelse teaduse tegemise võimatusest või võimalikkusest. Kogumiku autor toob välja oma seisukoha, millega kõik asjaosalised ei pruugi nõustuda, ent üleskutset haritlaste ja teadlaste mõttevahetuseks toetavad kindlasti kõik.\n1 „Ausgraben und Erinnern. Denkbilder des Erinnerns und der moralischen Zeugenschaft im Werk von Ene Mihkelson und Christa Wolf“ („Väljakaevamine ja mäletamine. Mälutöö ja moraalse tunnistamise mõttepildid Ene Mihkelsoni ja Christa Wolfi romaanides“).\n2 Raamat on ilmunud saksakeelsena Tartu ülikooli dissertatsioonide sarjas ning Göttingeni kirjastuses Vandenhoeck & Ruprecht (2016).\n3 Nähtavasti on lähtutud põhimõttest, et kogumik on üksikute artiklite summa, s.t artiklid on üksteisest sõltumatud. Seda muljet toetab asjaolu, et iga artikli juures on toodud allikaviited täiskirjena (nt Eneken Laanese doktoritöö viide täiskujul lk 36 ja uuesti lk 64).\n4 Kogumiku autor on näiteks märkinud Ingeborg Bachmanni teosega seoses: „Ja olge hoiatatud, romaani „Malina“ lugemine võib osutuda ka teile lugejana nii valusaks kogemuseks, et peate raamatu korduvalt käest panema ja ise pisarateks, nutuks muutuma“ (lk 85).\n5 Vastavalt „Lepitamatud dialoogid. Subjekt ja mälu nõukogudejärgses eesti romaanis“ ning „Kirjanduse lepitav otstarve“ (mõlemad 2009).\n6 „Romantiline subjekt, mälu ja trauma Bernard Kangro sõjajärgses loomingus“ (2016).\n7 Jaan Undusk, Kuidas kirjutada mõttelugu Eesti pinnalt. – Postimees, 20. X 2017.


Linnaelu | Histrodamus.ee\neelmine Välisilme ja avatud ruum\nKeskaegsed linnad olid oma kaasaegsetele suuresti harjumatuks nähtuseks ning uudseks tegelikkuseks. Samas polnud tegu täiesti maapiirkondadest eraldatud paigaga: linnad olid maaga suuresti läbi põimunud. Pealegi elasid linlased müüride vahel poolruraalset elu koos põllulapikeste, peenarde ja kariloomadega. Siiski oli kontrast maa ja linna vahel keskajal erakordselt tugev. Linnas oli oma eriline elulaad, mis nägi näiteks ette igapäevast raha kasutamist, mis maarahvale oli suuresti võõras. Linnaelanikud elasid tihedalt koos ning puutusid pidevalt kokku kaaslinlastega. Kodanike elu kulges alati kogukonna – näiteks naabruskonna – või instutisiooni – gildi, tsunfti, vennaskonna – juhtimisel.\nRikkad kodanikud elasid reeglina kolme- või neljakorruselistes uhketes kivimajades, aga vaestele tähendas linnaelu, et tuli kahe-kolme peale jagada üht pööningukambrit. Perekonnad võtsid majades enda alla mitmeid tubasid, aga ikkagi tuli tihti näiteks kaevu või kööki teistega jagada. Käsitöölised elasid reeglina isiklikus majas, kus oli ka nende töökoda, aga nende ruumides elasid ka teenrid ja õpipoisid. Nii tuli linlastel harjuda sellega, et neid ümbritsesid igal pool väga erinevates majanduslikes tingimustes elavad ja erinevaid ameteid pidavad inimesed. Ühtlasi sõltus linn sisserändest: tavalised olid väikesed perekonnad, milles oli vähe lapsi, paljudel linlastel polnud üldse järeltulijaid ja iibele olid laastava mõjuga ka epideemiad.\nPildil: Jõukad hiliskeskaegsed linnakodanikud\nAvalikku ruumi ilmestasid vapid, pildid ja märgid. Gildimajade fassaadil, akendel ja mööblil võis näha vastava ühenduse embleemi ja kaitsepühaku kujutist. Elumajade kuuluvuse kohta andis tunnustust omaniku vapp või peremärk. Käsitööliste poodidel-töökodadel olid vastava eriala sümbolid või muud „reklaampildid“. Linnamaastik oli ka pideva ehitustöö tõttu konstantselt muutuv. Suureks probleemiks oli linnades puhta joogivee hankimine, millega raed jõudumööda tegelesid. Tallinnas rajati paeplaatidega vooderdatud veejuhtimissüsteem, 15. sajandi algupoolel ehitati välja tänavate all kulgev, õõnsaks puuritud puutüvede torustik, mille kaudu vesi juhiti avalikesse kaevudesse ja erakaevudesse majade keldrites.\nSuur elanikkonna tihedus keskaja linnas põhjustas lisaks tõsiseid heakorra- ja hügieeniprobleeme. Ulatuslik loomapidamine tekitas jäätmeid ja raskendas tänavate korrashoidu. Aja jooksul pöörati siiski üha rohkem tähelepanu elukvaliteedile ning tegeleti avaliku ruumi korrashoiu ning tänavaehitusega. Elamu puhtusele, nagu ka isiklikule hügieenile, ei pööratud keskajal siiski kõrgendatud tähelepanu. Kõige sagedamini pesti käsi ja kägu, laialt oli levinud iganädalane pesemine, milleks olid linnas nii era- kui ka avalikud saunad. Sellele vaatamata olid erinevad haiguspuhangud keskaegsele linlasele pidevaks ohuks ja hirmuks.


Esileht > Tegutsevale ettevõtjale > Innovatsioon > Tootearendus > Üldist\nViimati uuendatud (Neljapäev, 20 Detsember 2012 10:33)\tTeisipäev, 07 Oktoober 2008 12:44\tProgrammi rahastab Euroopa Regionaalarengu Fond.\nProgrammi eelarve (2007.-2013. a) on 56,2 mln eurot. Taotlusi võetakse vastu jooksvalt.\nAlates 5. märtsist 2012 on teadus- ja arendustegevuse projektide toetuse taotluste vastuvõtmine peatatud.\nMIKS? (tootearendustoetuse eesmärgid)\nkasvatada Eesti ettevõtjate käivet, sh ekspordikäivet\nmotiveerida looma uusi kõrge lisandväärtusega tooteid ja teenuseid\nEesti äriregistrisse kantud ettevõtetele tootearenduse või rakendusuuringu ettevalmistamiseks, tootearenduse jaoks vajaliku rakendusuuringu tegemiseks ning tootearenduseks.\nteadusasutustele rakendusuuringu ettevalmistamiseks ja rakendusuuringuks.\nprojekti elluviivate töötajate personalikulud;\nprojekti elluviivate töötajate lähetuskulu, välja arvatud toitlustuskulu, vastavalt abikõlblikkuse määrusele;\neeluuringu käigus teenusena sisseostetava tegevuse kulud;\neeluuringuga seotud rakendusuuringu või tootearenduse projekti taotluse esitamisega kaasnevad tõlkekulud.\nRakendusuuring ja tootearendus:\nuute ja kasutatud aparaatide ja seadmete soetamise või kasutamise kulud, sealhulgas kulum, vastavalt nende kasutusajale projektis (kuni 70% projekti abikõlblikest kuludest);\nkulud sisseostetud uuringutele, tehnilisele teabele ja sisseostetud või litsentseeritud patentidele ning kulud projekti elluviimisega otseselt seotud konsultatsioonidele ja muudele sarnastele teenustele. (kuni 70% projekti abikõlblikest kuludest);\nkulud materjalidele ja tarvikutele;\ntoetuse kasutamisest teavitamisega seotud kulud vastavalt struktuuritoetuse andmisest ja kasutamisest teavitamise määrusele;\nVKE jaoks on lisaks abikõlblikud projekti käigus tekkiva tööstusomandi õiguste omandamisega seotud kulud vastavalt üldisel grupierandi määruse artiklile 33, välja arvatud tööstusomandi õiguste jõushoidmise ja võimaliku vaidlusmenetlusega seotud kulud.\nEeluuringu toetus - kuni 20 000 eurot\nRakendusuuringu või tootearenduse toetus - 20 000 kuni 3 200 000 eurot\nVäikse- ja keskmisesuurusega ettevõtja (VKE) * Suurettevõtja\n* VKE tingimused leiab alamlehelt - Tegevust reguleerivad dokumendid ** % näitab toetuse osakaalu projekti abikõlbulikest kuludest\nEeluuring - eesmärgiks on saada infot kavandatava rakendusuuringu või tootearendusprojekti teostatavuse ja selle tulemuste kasutamise kohta. Eeluuring on tavaliselt lühiajaline ning võib sisaldada olulises osas ekspertide konsultatsioone. Eeluuringu raames rahastab EAS põhiprojekti ettevalmistamiseks vajalike äriuuringute läbiviimist, rahvusvahelise projekti ettevalmistamist ja muid projektide ettevalmistamisega seonduvaid tegevusi.\nRakendusuuring - plaanipärane uurimistegevus, mille eesmärk on uute teadmiste omandamine, mida on võimalik kasutada uute toodete, tehnoloogiate või teenuste arendamiseks või olemasolevate toodete, tehnoloogiate või teenuste oluliseks täiendamiseks.\nTootearendus - rakendusuuringu tulemuste ülekandmine uutele, muudetud või täiustatud toodetele ja/või teenustele, mis on mõeldud müügiks või on muul viisil rakendatavad ettevõtte äritegevuses.\nNB! Soovitame enne projekti ettevalmistamist konsulteerida EASi konsultantidega. Meie kogemused aitavad hinnata teie ideid ning projekte ette valmistada. Samuti annab EAS projekti teostamise ajal konsultatsioone ja eksperthinnanguid, mis vähendavad projektiga kaasnevaid riske.\nTegevust reguleerivad dokumendid\nTehnoloogia arenduskeskuste programm\nKatse- ja pooltööstuslike laborid\nNorra-Eesti koostööprogramm Green Industry Innovation


EELK täiskasvanute piiblikursus ootab taas õppijaid - EELK Misjonikeskus\nEELK täiskasvanute piiblikursusel Põltsamaa pastoraadis saadakse kokku aastas üheksal korral, reeglina kuu viimasel reedel-laupäeval (jaanuar- mai; august-november).\nAlustame reede õhtul ja lõpetame laupäeva pärastlõunal, iga kord on kuus akadeemilist tundi loenguid. Reede õhtul on piiblitund. Aastas on kavas läbi võtta järgmised teemad:\nreligiooni mõiste ja arengusuunad, Piibel, Piibliraamatu kujunemine ja jaotus, Kolmainus Jumal ja mida Piibel ütleb Jumala kohta, ajalooline Jeesus ja Jeesuse õpetus, algkristlus, kiriku õpetus, kiriku ajalugu, konfessioonid, jumalateenistuse kord, kirikukalender, usuelu (vaimulik eluviis).\nLäbiviijateks palume vastavate teemade kompetentsemad lektorid nagu Arne Hiob, Vallo Ehasalu, Urmas Nõmmik, Eenok Haamer, Peeter Paenurm, Kaido Soom, Jaan Lahe jne.\nKursuse maksumus kokku (9 kuud) on 315 eurot. Osavõtumaksu võib maksta ühe kuu kaupa (a’35 eurot).\nUus kursus alustab 25.-26. jaanuaril 2019.\nRegistreerimine kestab 21. jaanuarini telefonil 5624 6717 või e-mailil: markus.haamer@eelk.ee (Markus Haamer). Samas vastused lisaküsimustele.\nEsimese poolaasta kava:\n25-26.01 – Minu ülesanne ristiinimesena Jumala loodud maailmas.\n15-16.02 – Religiooni mõiste ja arengusuunad.\n29-30.03 – Piibel. Piibliraamatu kujunemine, jaotus.\n26-27.04 – Kolmainus Jumal. Mida Piibel ütleb Jumala kohta?\n24-25.05 – Ajalooline Jeesuse. Jeesuse õpetus. Algkristlus.\nKorraldavad EELK Misjonikeskus, EELK UI ja TÜ usuteaduskond, EELK Põltsamaa kogudus.\nKursuse on seni lõpetanud neli lendu, ühtekokku 80 õpilast. Mida andis kursus 2018. aasta osalejatele, sellest kursuslaste endi suu läbi:\nMari Põld (Juuru Mihkli): „Kursus avardas minu teadmisi ja arusaamisi mitmetest usundeid ja usku puudutavates küsimustes. Huvitavad olid omavahelised arutelud.“\nMargit Teller: „Andis mahukaid teadmisi ja oskusi aktiivse kristlasena elamiseks, kasvavat indu Sõna uurimisel, kaaskristlaste armastavat tuge. Oma teemat sügavalt tundvatelt lektoritelt sai vastuseid oma kõhklustele ning küsimustele. Isikliku usuelu analüüsi ja peegeldamise võimalus.“\nAnu Seppa (Tartu Pauluse): „Kursus oli julgustav ja vajalik oma usuelu toetamiseks ja Piibli teemadega tegelemiseks. Andis uusi teadmisi erinevatest usu valdkondadest ja lähenemistest!“\nMilvi Roots (Põltsamaa Niguliste): „Kursus oli väga huvitav. Andis uusi teadmisi. Sain juurde esinemisjulgust ja enese väljendamisoskust. Tutvusin väga armsate inimestega, kes on minuga „ühel lainel“. Äratas huvi Piiblit edasi uurima!“\nKaja Jalukse-Järvik (Juuru Mihkli): „Kõik ületas minu ootused – imelised päevad ja tunnid! Imelised kursusekaaslased ja imelised korraldajad. Täielik usus kasvamine koos loengu pidajate ja kursuslastega.“\nKaris Kask (EEKBL Laitse kogudus): „Kursus andis mõistmise, kui oluline on aega veeta teiste kristlastega. Ühtne osadus andis tuge, jõudu ja teadmisi. Kõik lektorid rääkisid ka väga palju isiklikke kogemusi koos Jumalaga ja teinekord kõnetab just see kõige rohkem. Tekkis tugev perekonna tunne, mida me selles kiires maailmas väga vajame.“\nAnne Uusväli (Põltsamaa Niguliste): „Kursus süvendas minu teadmisi ristiusust, andis uusi teadmisi Piiblist ja oskusi Piibli lugemiseks. Soovitan seda kursust, kuna kursuse toredad juhendajad Kalle ja Markus suudavad liita kursusel osalejad sõbralikuks ja musikaalseks grupiks. Huvitavad loengud sobivad ka mitteusklikele.\nKristi Jalukse (Juuru Mihkli): „Need reede õhtud ja laupäevad olid SÜNDMUSED, mis kosutasid hinge ja vaimu. Ma olen saanud uusi teadmisi, mis on mind tõesti valgustanud ning toonud kaasa muutusi minu ellu. Igaüks, keda kuulasin, täitis minu teadmistes suure lünga! Kõik oli suurepärane!“\nHelgi Koho (Põltsamaa Niguliste): „Olen ikka oodanud neid nädalalõppe, millal olid kursused ja kahju oli nendest kordadest, kui osaleda ei õnnestunud. Soovitan seda kursust ka teistele, selle mõnusa, sõbraliku ja erilise seltskonna pärast, kus kallistatakse üksteist, mida paljudes seltskondades ei tehta. Lektorid olid kõik meeldivad ja tasemel!“\nNatalia Žurakovskaja (Juuru Mihkli): „Kursus andis kristlusest avara ülevaate, vastas paljudele küsimustele, pani mõtlema ja mõtisklema. Andis väga palju hinnalist informatsiooni. Jään ootama vilistlastele korraldatavaid loenguid!\nKokku (4 aasta jooksul) on Põltsamaa Piiblikursuse lõpetanud 80 inimest. Eranditult kõik on kinnitanud, et sedalaadi kursust on Eestimaal vaja! Seepärast pöördumegi taas kõigi lugejate poole, kutsudes teid osalema Põltsamaa Piiblikursuse V lennu töös.


Palju valu kõhu vasakul Samal teemal\nValu paremal küljel kõhu all\nValu ja pitser allosas kõhu\nKohe pärast ovulatsiooni tõmbab alakõhu ja alaselja. Mõned külmetused ainult. Emaka müoom Emaka fibroidide korral täheldatakse alakõhu tõmbevalusid, kui kasvaja jõuab suureks ja pigistab läheduses asuvaid elundeid. Miks sellised aistingud menstruatsiooni ajal arenevad, peaks günekoloog välja mõtlema. Täis kõhu valu on iseloomulik maohaavandile ja reflukshaigusele. Näiteks rahvameditsiinist tuntud pits pipraviina või koirohunapsu leevendavad tavaliselt maolimaskestaärritust ja haavandtõbe.\nSotsiaalmeedias jagatud lugu ise on järgmine: Ei teagi, kust seda saagat alustada. Ma pole kunagi midagi sellist pidanud kirjutama, aga kunagi ikka on esimene kord. Minu laps on olnud terve selle Mõned külmetused ainult. Meie saaga algas laupäeval Õhtuks oli valu läinud välja kannatamatuks ja lisaks ka oksendamine ja ma otsustasin pöörduda Võru EMO-sse, kuna olime hetkel maal.\nSeal olime 3 tundi, kuid midagi ei leitud. Ultraheli võimalus neil puudus nädalavahetustel.\nOn see esmakordne valu? Äge valu võib viidata emakavälisele rasedusele, koolikatele, haavandi perforatsioonile ehk mulgustumisele maosisu satub sooltevahelisse ruumi ja tekib raske kõhukelmepõletikseedetrakti infektsioonile. Kui sageli? Sage ja igapäevast elu vähe segav valu on iseloomulik seedenõrede puudulikkusele, sooleliidetele, kroonilisele kõhukinnisusele. Harva valu põhjustavad soolegaasid ja toitumisvead.\nMa ei saa aru, kuidas saab see võimalik olla tänapäeval. Kas oleksin pidanud siis ultraheli kaenlas EMO-sse minema??\nPühapäeval oli valu kandunud nabast allapoole, tuli ka palavik ja kõht oli lahti ja valus pissida. Õhtul kell 20 tõusis palavik Laps roomas valude käes terve öö vetsu.\nHommikul läksime perearstile, kes tuvastas katsudes, et asi on pimesooles. Põletikunäitajad olid juba Edasi suunati meid kiirelt EMO-sse.\nMis võiks olla siis kui see on valus kirjutada\nEMO-s on teada tuntud asi see, et sa ootad ja ootad. Keegi mingit infot ei jaga-kuna tuleb arst jne. Selle asemel, et anda mingit infot, istutakse fb või vaadatakse, mis ägedaid kingi müügile on tulnud- siis elemenaarne oleks, kui keegi suhtleks patsiendiga, te olete ju nn klienditeenindajad.\nMingi aeg saime ultrahelisse, kus täheldati kõhus vaba vett. Ja diagnoosiks pandi meile bakteriaalne soolte nakkus ja suunati lastehaiglasse.\nSelleks ajaks oli põletikunäitajad juba Lastehaiglas pandi antibiootikum peale. Aga oksendamine, kõhulahtisus ja palavik oli endine. Teisipäeval polnud üldse paremuse poole.\nPalavik aina kõikus 39 ja 38 vahel. Selle aja sees polnud vereuuringut. Kolmapäeval tehti uus ultraheli, kus märgati ikka seda vaba vett ja sooviti miski pärast naistearsti arvamust, et asi võib olla naiste poole peal.\nEnne uuringut mitte keegi ei informeerinud, et ultrahelisse minnes peab põis täis olema. Nagu me käiks igal nädalal seda uuringut tegemas. Enne seda käis laps just vetsus. Ja mis siis juhtus. Me pidime 1 liitri sisse jooma vedelikku, palju valu kõhu vasakul nõudis suurt pingutust. Olime naistearsti nõuandlas 3 tundi ja peale mida saadeti kiiresti EMO-sse.\nSuured tänud dr Aune Sillerile, kes kutsus nõu pidama ka 2 teist kolleegi ja said ka aru, et võib olla pimesoole kahtlus.\nAlustasime jälle algusest. Ja jälle ootasime. Mitte keegi ei teavitanud, kuna ja kes tuleb. Endal peavad kõrvad lahti olema ja kuulama, mida räägitakse. Tunni pärast tulid kirurgid ja et aru saada, soovisid nad kompuutrit teha minu nõusolekul. Loomulikult olin ma nõus, kuna me mõlemad lapsega tahtsime teada, mis viga võib olla. Kompuutrisse pidime ootama tund.\nAga oh ülla ülla, seda ei saanud enne teha kui pole joonud 1 liiter kontrastainet sisse. Radioloog ja kirurgid polnud omavahel infot jaganud. Ja milline piin oli jälle vedelikku juua. Vot siit ma ei saagi aru, kas tõesti ei suudeta asju ette mõelda ja suhelda omavahel. Ma saan aru, et teil on aega. Aga minu laps oli 5 päeva valude käes.\nSümptomiteks on tugev kõhulahtisus koos vere ja lima väljaheitega, valu soolestikus, puhitus, isutus ja palavik.\nValu kui urineerimine naiste ravimites\nJa siit tuleb nüüd puänt. Kolmas diagnoos.\nNad olid täiesti vale asja ravinud. Ja siis hakkas neil tõesti kiire, kuna see nn vaba vesi oli ju mäda.\nKell 22 saime opile ja Kaks ja pool valu kõhu allosas paremal sai laps antibiootikumi, mida poleks pidanud saama. Ulme kohe. Lapsele paigaldati dreen, mis liigse mäda kõhust välja toob.\nMilline piin see lapsele jälle oli. Ei saa liigutada ja millised valud. Ma ei saa öelda, et ma olen pehmeke, aga sel korral käisid emotsioonid üle ja niiiii valus oli vaadata oma last piinlemas.\nOleks pidanud varem oma suu lahti tegema, et asi liikuma hakkaks, aga me olime ju spetsialistide hoole all, kes osutusid ebapädevaks omal alal. Tuleb ikka usaldada oma sisetunnet rohkem. Kas tõesti on meil ikka arenenud arstiteaduskond??\nPimesool on veneaegne teema ja pole vaja hakata välja mõtlema moodsaid haigusi. Kõik tahavad jube targad olla ja ei soovita küsida nõu.\nPole ju raske küsida nõu teiste spetsialistide käest. Kuna laps kurtis valu vasakul poolel kõige rohkem, siis lihtsalt ei uuritud minu perearsti diagnoosi sügavuti ja nii pandigi asjaga mööda.\nHetkel tehti nende diagnoosidega trips traps trulli.\nLoomulikult oli vasakul poolel kõige suurem valu, kuna seal oli ju mäda ja põletikutekitaja. Ei pea ju olema selleks geenius, vaid lihtsalt asjasse süvenema ja aru saama, milles viga. Palju valu kõhu vasakul oleme lapsega ikka väga väga pettunud arstides.\nKindlasti pole meie juhtum ainuke. Aga tuleb tõesti suu lahti teha selle koha pealt ja mitte vait olema. Hetkel oleme 7. Tänud saame öelda ainult õdedele ja hooldajatele, kes tahavad ja teevad oma tööd! Aitäh Teile!!\nPreparaadid tsüstiit maitsetaimed\nPärast ravi antibiootikumide tsüstiit\nMiks sagedane urineerimine naiste valuga põhjustab\nMuddy uriin ja veri uriinis\nMis on tala post-tsüstiit


Mis on veresuhkru norm - 29/06/2020\nMis on veresuhkru norm\nMeie aja teine levinum probleem pärast rasvumist, mis on seotud ainevahetushäiretega, on diabeet. See on endokriinne haigus. Ainult diagnoositud juhtude ametlik maailma statistika nimetab seda arvu 10% -ks.\nPatoloogia võib areneda pikka aega, algstaadiumis kulgeb see varjatud viisil, nii et ametlik 10% muutub tõeliseks 30-40% -ks. Diabeediga või riskirühma kuuluvate inimeste arv kasvab iga aastaga. Haigus esineb igas vanuses – imikutel (harva), noorukitel, noortel, küpsetel, eakatel inimestel.\nPeamine suhkrutõve tekke tegur, mis võib olla pärilik (kõrge riskiga rühm) või omandatud, on vee-süsivesikute ainevahetuse krooniline rikkumine koos oma insuliini moodustumise puudulikkusega või keharakkude insuliiniresistentsuse tekkega. Veresuhkur, mis tuleb muuta glükoosiks, on normi piirides. See ähvardab tõsiste komplikatsioonide teket:\ndiabeetilise jala, jäsemete gangreeni areng;\nmitmete krooniliste haiguste areng ja süvenemine;\nkooma hüpo- või hüperglükeemia tekke tõttu.\nVeresuhkur: mis see näitaja on\nMillal peaksin tegema vere glükoositesti?\nVeresuhkru tase on peamine suunis suhkruhaiguse diagnoosimiseks või patsiendi riskirühma määramiseks.\nPeamine toitainete komponent, keha energiatarnija, on veres sisalduv glükoos, mis muundatakse suhkrutest pankrease hormooni insuliini toimel. Mõnikord identifitseeritakse mugavuse huvides glükoosi ja suhkru mõisted.\nKui suhkru töötlemine on häiritud, koguneb see kudedesse, hävitades need järk-järgult. Keha “lülitab sisse” kompensatsioonimehhanismid, üritades eemaldada uriinist ülejäägi. Toimub aktiivne dehüdratsioon, pidevalt janu. Rakud ei suuda hoida vett koos selles lahustunud elutähtsate ainetega.\nKuna keha ei saa piisavalt toitu, kasutab keha "varusid", ekstraheerides glükoosi enda lipiididest ja lihaskudedest. Esineb kehakaalu langus, lihaskoe (sh südamelihase) ja ajukelmete ammendumine. Seetõttu on kiire kaalulangus, südame- ja ajutegevuse probleemid ka diabeedi tunnus.\nVeresuhkru norm on vahemik kontrollväärtusi, mis varieeruvad sõltuvalt vanusest, toidutingimustest, kellaajast, aktiivsusest ja mõnikord ka soost, millest arstid juhinduvad, soovitades teha sobiv analüüs.\nNäitajad peaksid olema püsivad, ilma tugevate sagedaste kõikumisteta. Seetõttu ei ole endokrinoloogiga konsulteerimine kunagi üleliigne ja veelgi enam, kui anamneesis on murettekitavaid märke või eelsoodumusi põhjustavaid tegureid (päriliku eelsoodumuse oht, kahjulike tootmistegurite kahjulik mõju jne).\nSuhkru määra mõõdetakse millimoolides liitri kohta (mmol / L). Tavaline sisaldus varieerub täiskasvanutel ja lastel, see võib sõltuda heaolust ning otseselt elustiilist ja toitumisest. Pidev liigne süsivesikute (suhkru) tarbimine aitab kaasa häirete, mis on mõnikord pöördumatud, ohtlikud, tekkele traagiliste tagajärgedega.\nNormaalse täiskasvanud terve inimese veresuhkru tase peaks langema vahemikku 3,2–6,2 mmol / l ja pika aja jooksul kõikuma pisut. Vereanalüüs tehakse tühja kõhuga. Mõnikord on pärast süsivesikute kehasse sattumist 1 ja 2 tunni pärast vajalik täiendav test (riskirühma kuuluvate patsientide kontrollimiseks on olemas vastavad normide tabelid).\nSeega sõltuvad veresuhkru väärtused:\nvanus (mida vanem inimene, seda kõrgemad on keha kulumisega seotud väärtused, krooniliste haiguste teke, kehakaalu tõus, rakkude insuliinitaluvuse vähenemine rasvade võime tõttu blokeerida insuliini retseptoreid) – kuni 60 aastat – 3,2–5,5 mmol / l, 60 kuni 90 aastat – 4,6-6,4 mmol / l, 90 aasta jooksul – 4,2-6,7 mmol / l.);\npatsiendi söögiaeg (kuigi silmatorkavat erinevust ei tohiks olla);\nproovivõtumeetodid (vere omadused) – kui kapillaarvere võetakse sõrmest, on ülemine väärtus madalam (5,5 mmol / l.), kui venoosse vere võtmine on suurem (6,0–6,2 mmol / l.).\nArvatakse, et soolisi erinevusi pole. Kuid tegelikkuses võivad tunnistuste erinevuste ja kõikumiste lubatavuse põhjused olla erinevad meeste ja naiste füsioloogias.\nNaiste keha hormonaalne taust on ebastabiilne, endokriinsüsteem toimib tsükliliselt, kuid dünaamiliselt, mistõttu varieerub naiste veresuhkru tase sageli lisaks meestele. Suurenenud näitaja, ulatudes mõnikord 7 mmol / l-ni (mida üldiselt peetakse diabeediks või riskirühmaks), ei ole alati patoloogia arengu märk:\nMenstruatsiooni ajal on kõige parem mitte teha suhkru vereanalüüsi, kuna tulemused võivad olla moonutatud.\nNormaalseks peetakse rasedate veresuhkru taset kuni 6,3 mmol / l. Indikaator võib suureneda, kuid väärtus 7 mmol / L on juba murettekitav, nõuab hoolikat jälgimist ja täiendavate uuringute määramist.\nMenopausi ja menopausi algust seostatakse ka oluliste hormonaalsete muutustega, hormonaalsete purunemiste vaheldumisega ja "puhata". See mõjutab süsivesikute ainevahetuse protsesse. Glükoositaseme jälgimine, veresuhkru taseme stabiilsuse hindamine naistel on vajalik regulaarselt, eriti üle 60-aastaste naiste puhul.\nVt ka “Mis on TSH norm? Naiste ja laste norm. " Kui peate selle näitaja jaoks võtma analüüsi, milline on TSH määr pärast kilpnäärme eemaldamist jne.\nStabiilsem on meeste veresuhkru norm. Tugeva terve mehe optimaalseteks näitajateks peetakse 4,5-5,3 mmol / L, kuigi keskmine intervall on 3,3-5,6 mmol / L. Vanusega, eriti 60 aasta pärast, väärtused suurenevad, ulatudes 6,0–6,2 mmol / L.\nVastsündinu perioodil (1–30 päeva pärast sündi) on veresuhkru norm lastel 2,8–4,4 mmol / L, kuni 14-aastastel – 3,3–5,5 mmol / L. Üle 14-aastased lapsed võrdsustatakse täiskasvanutega.\nSuhkurtõve või prediabeedi sümptomite korral, näiteks püsiv suu kuivus, janu, päevas kuni 8-10 liitri vedeliku joomine, polüuuria (neerude suurenenud koormus), on vaja vereanalüüsi andmiseks verd glükoositasemele anda.\nDiabeedi nähud hõlmavad pidevat näljatunnet. Naha osal on kuivus, sageli sügelus (ka kõhukelmes), pustuloossed lööbed. Une on häiritud, ilmneb väsimus, nõrkus, nägemisteravus väheneb. Sageli tekivad regulaarselt vasika lihastes krambid.\nKonsulteerige endokrinoloogiga ja tehke läbivaatus:\nnaised, kes planeerivad rasedust ja rasedad;\nnaised menopausi restruktureerimise ajal;\nkõik eakad inimesed;\nlapsed (iseloomulike murettekitavate sümptomite avaldumine: ärrituvus, väsimus, ettevalmistamine lasteaiaks, kooliks, eksam enne spordi alustamist, ennetav kontroll).\nDiabeet pole lause! Kõrvalekallete õigeaegne tuvastamine, põhjalik uurimine ja õige diagnoosi seadmine võimaldab teil välja töötada ja rakendada süsteemi veresuhkru normide ja parandusmeetmete jälgimiseks, säilitades patsiendi tervise ja kõrge elukvaliteedi.


Aed: Lihtsaim Ja Odavaim Viis Tasemele - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nKuidas Lõigata Junipers Vormis\nPõhiline > Aed > Lihtsaim Ja Odavaim Viis Tasemele\nLihtsaim Ja Odavaim Viis Tasemele\nSuur haljastus aitab oluliselt kaasa teie kodu väärtusele. See lisatud piiratud kaebus võib pakkuda kuni 200 protsenti investeeringutasuvust, vastavalt national association of vahendamine veebilehel. Selle suurepärase esimese mulje loomine võib nõuda teie maa tasandamist. Maa tasandamine...\nDraamaatilise terrassi jaoks mõeldud terrass\nVäike täitev mustus läheb kaugele, et täita oma muru madalaid kohti\nSuur haljastus aitab oluliselt kaasa teie kodu väärtusele. See lisatud piiratud kaebus võib pakkuda kuni 200 protsenti investeeringutasuvust, vastavalt National Association of Vahendamine veebilehel. Selle suurepärase esimese mulje loomine võib nõuda teie maa tasandamist. Maa tasandamine ei pea maksma varanduse, kuid nagu enamiku leibkonna projektide puhul, seda suurem on töö, seda kallim see on.\nKui teie maal on vaid mõni väike laigud, on mõne täitematerjali lisamine kiire ja lihtne. Kasuta kohaliku aiakeskuse jaoks muru tasandamise segu või segage liiva aiapinnaga 1-1 suhe. Kinnitage täiskomplektiga mustriga käru ja kallutage 1/2-tolline kiht süvendisse. Laske oma muru kasvatada kuus uut kihti ja siis korrata protsessi, kuni depressioon on ülejäänud muru tasandiga. Kui depressioon on paari tolli sügavamale, kaevu surnud, täida auk muru tasandamise seguga ja asetage ülikond peal.\nOlulise kaldega maa puhul võib teie parim tasandus nivelleerimiseks olla terav. Terraaž mitte ainult ei tõsta maapinna taset, vaid võib vähendada ka vee äravoolu ja mulla erosiooni. Terraaž on kallim kui täitke mustuse kasutamine, sest see nõuab ehitusmaterjalide, näiteks haljastussegude maastikukujundust või betoonplokke. Saate vähendada täitemahtu ostmise kulu, kasutades pinnase liigutamise meetodit kõrgemast kõrgendusest madalamale kõrgusele, kuni pind on tasapinnaline.\nKui teil on palju maad, et tasa teha, pole palju aega, et tööd teha ja ära ei jätaks lisaraha kulutamist, tuuakse sisse mõni raske varustus, näiteks esiosa laadur või traktori lisavarustus. See varustus, mida juhib kvalifitseeritud insener, võib maad hinnata, kaevata kõrgendatud alad ja täita süvendeid. Teil oleks võimalik rentida nende masinate väiksemaid versioone, kuid veenduge, et olete nende juhtimiseks kvalifitseeritud. Kui kasutate neid valesti, võite teha rohkem kahju kui hea.\nLihtsaim ja odavam viis tasase maa jaoks on häirida looduslikku maastikku nii vähe kui võimalik. Looduslik haljastus, isegi juhuslikult madalate ja kõrgete laigudega, ei pea olema metsik ja puhas. Sellised keskkonnasõbralikud maastikuomadused, nagu looduslike taimede ja muruheimede kasutamine, strateegiliselt istutatud puud ja võsemed ning looduslikud biosulaadid, pakuvad elupaika kohalikele metsloomadele, vähendades samas energia- ja veekulusid.\nSanitaartehnilised Probleemid Kodukontrolli Ajal\nKuidas Segada Kahte Või Enamat Sepistatud Rauast Värvi Kaunistamiseks\nKuidas Hoida Oravaid Ära Loomulikult\nHüpoteekide Kinnitamise Nõuded


Mis naine sa selline oled, et jätad abikaasa maha? — Liina reisiblogi\nKuna lahutamisele vaadatakse Mehhikos viltu, jäävad paljud naised abikaasade juurde. Mis siis, et nad tahaksid põgeneda ja mehed on ehk isegi vägivaldsed. Mehhiko on väga macholik kultuur ning naisi ei kohelda tihtipeale hästi.\nelu mehhikos, liina reisiblogi, liina metsküla


14:15 01.04.2019 lühendatud link\nTALLINN, 1. aprill — Sputnik. Ukraina presidendivalimised toimusid 31. märtsil, Keskvalimiskomisjoni andmete kohaselt ükski kandidaat võiduks vajalikku häältearvu esimeses valimisvoorus kokku ei kogu, liidrikohal on presidendirallis telekoomik Volodõmõr Zelenski, vahendas RIA Novosti.\nUkraina presidendivalimiste esimeses voorus juhib šõumees >>\nPääsule teise valimisvooru pretendeerivad ka Porošenko ja erakonna Batkivštšõna juht Julia Tõmošenko, häältevahe on neil üpris napp. Porošenko on juba teatanud, et valimised kulgesid vabalt, OSCE standardite kohaselt.\nOrganisatsioon ise oma hinnanguid senimaani andnud ei ole. Seevastu Tõmošenko valimisstaap süüdistas Ukraina Julgeolekuteenistust valimistel toimunud võltsimistes ja provokatsioonides ning poliitik ise ei välistanud, et vaidlustab hääletustulemused.\nUkraina presidendikandidaat Juri Boiko on samuti teatanud seaduserikkumistest valimiskampaanias.\nUkraina Keskvalimiskomisjon teatas, et ei ole hääletamise käigus täheldanud tõsiseid rikkumisi. Siseministeeriumi andmeil aga oli politsei kella 22.00-ks Moskva aja järgi registreerinud üle 2100 teate valimiskorra rikkumisetest presidendivalimistel, algatatud on 39 kriminaalasja.\nEsmakordselt ei olnud neil valimistel vaatlejateks Venemaa kodanikke. Moskva leiab, et Kiievi keeldumine lubada valimistele vaatlejaid Venemaalt seab küsitavaks kogu valimisprotsessi legitiimsuse ja ühtlasi võimaluse valimistulemusi tunnustada.\nPealegi ei saanud Venemaa valimisjaoskondade sulgemise ja Kiievile allumatul Donbassi territooriumil valimiste korraldamisest loobumise tõttu 7–10 miljonit Ukraina kodanikku valimistel oma häält anda.\nUkrainas toimus pühapäeval presidendivalimiste esimene voor. Teise vooru jõudsid koomik Volodõmõr Zelenski ja praegune riigipea Petro Porošenko, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti. Teine voor toimub 21. aprillil.\nEestis osales Ukraina presidendivalimistel 1 242 selle riigi kodanikku. Eestis elavad ukrainlased eelistasid valimistel Juri Boikot, kellele anti ligi kolmandik häältest, teatas Ukraina saatkond Eestis.\npresidendivalimised, poliitika, Petro Porošenko, Aleksei Puškov, Venemaa, Ukraina


Kas masturbeerimine/onaneerimine on tervisele kahjulik? - DELFI Naistekas\nVastab Amori nõustaja\nKüsimus: Kas masturbeerimine/onaneerimine on tervisele kahjulik? Võib seda teha? On see normaalne? Kui tihti? Kui pole normaalne, siis miks? Ma rahuldan ennast peaaegu iga päev, kas see on normaalne, sest kellegi poole pöörduda ma ei julge. Kas eneserahuldamine kuni sperma purskeni on kuidagi vaimselt kahjulik?\nNeed teemad on peavalu valmistamas paljudele poistele - ja ka tüdrukutele. Seda teemat tihti kodus vanemad noortele lahti ei räägi ja ka koolis inimeseõpetuse tundides ei pruugi õpetajad alati väga jutukad olla.\n1. Oleks selline küsimus, et kas masturbeerimine/onaneerimine on tervisele kahjulik? - Kui vaadata meditsiiniajalugu ja üldse ajalugu, siis on tõesti igasuguseid teooriaid ja väärarusaamu. Isegi veel 1950-tel aastatel aastatel arvati, et eneserahuldamine võib olla kahjulik ja selle eest manitseti. Tänapäeval ei ole aga andmeid, et eneserahuldamine kahjulik oleks. Vastupidi, kui noor (või vana) ennast ja oma keha tundma õpib ning seejuures ei tekita soovimatu raseduse ja/või sugulisel teel levivate haiguste ohtu, on kõik tänapäevasest vaatevinklist võetult ok.\n2. Võib seda teha? - Kui Sa tunned, et seda soovid, siis jah.\n3. On see normaalne? - On küll normaalne. Ilmselt on kõik inimesed ennast ja oma suguelundeid puudutanud ja erutust tajunud. Kasvõi ühe korra :)\n4. Kui tihti? - Erinevate inimeste seksuaalne iha ehk libiido on erinev. Mõni rahuldab ennast sagedamini, mõni harvemini - nii nagu mõni oma partneriga rohkem, teine vähem vahekorras on. See on kõik inimestes endis kinni.\n5. Kui pole normaalne, siis miks? - Nagu eelpool mainisin, ajalooliselt on arvatud, et see pole normaalne. Tänapäevased arstiteaduse ja psühholoogia-alased teadmised ei viita eneserahuldamisele kui ebanormaalsele mingil juhul. Me kõik oleme seksuaalsed ja eneserahuldamine on üks selle osa.\n6. Ma rahuldan ennast peaaegu igapäev, kas see on normaalne, sest kellegi poole pöörduda ma ei julge. - Kui Sa oled 15 ja Sul näiteks partnerit pole, siis eneserahuldamine kord päevas võib olla küll normaalne. Samas, kui Sa teed sporti, oled matkal, reisimas - end väsitad ja privaatset ruumi omaette olemiseks ei ole, siis ilmselt on eneserahuldamise intervall hoopis teine. Kui mõtlesid küsimuse all seda, kas see on nagu sõltuvus vms, siis see oleneb. Tean lugu ühest poisist, kes pöördus meie poole küsimusega igapäevase eneserahuldamise kohta. Ta tegi seda 5 korda päevas ja oli pisut mures. Soovitasime tal Amor noorte nõustamiskeskuses sel juhul meestearsti-seksuoloogiga lähemalt rääkida. Häbeneda pole põhjust, teadmatus selle teema kohta on väga suur ja seksuoloog saab individuaalselt alati lähemalt rääkida.\n7. Kas eneserahuldamine kuni sperma purskeni on kuidagi vaimselt kahjulik? - Ei, need on jälle sellised iganenud arusaamad. Eneserahuldamine kuni seemnepurskeni ei pärsi Sinu vaimset arengut ega muuda Sinu IQ skoori kuidagi.\nNeiu mure: saatsin noormehele alastipilte, nüüd ta käitub teisiti ja räägib ainult seksist\nHirm esimese korra ees: katse vahekorda astuda oli väga valus, mida teha?\nMEENUTAME VOL 2: TOP 22 kõige skandaalsemat mureküsimust Dr. Noormannile\nNeiu tunneb huvi: millal lõpetavad rinnad kasvamise?\nKorduma kippuv küsimus: kuidas saaks nii, et esimene seksuaalvahekord poleks valus?


Vaseliini Mati kirjutas:\nIgatahes, Mängult tagasi ja noh Mati sitt sõna otseses mõttes, koduvile oli kah ikka suht hull. Lauda ei blokeeritud sealt ka vahe lauas, ühesõnaga masendav. Aga mati kah tore mees 15 sek mängida hakkab toomet mängu panema, no midafakki, ennem oleks pidanud juba neid mängu panema, ja säästma teisi mehi!\nMaticist on küll sitaauguni.\nViimati muutis marxx762, 13 Mai 2008, 21:49, muudetud 1 kord kokku.\n13 Mai 2008, 21:47\nolen alati Kalevi fänn ja jään ka selleks aga ausalt tänane mäng ja üldse Kalevi viimased mängud on ikka väga jubedad. Usku mul nendesse muidugi on ,kuid kui vaatad täna nende meeste nägusid siis minul jäi küll selline mulje ,et nad tulid nagu rängale tööle ja puudus täiseti arusaam meeste ja treeneri vahel.Huvitav oleks kuulda klubi juhtkonna kommentaare tänase mängu kohta,kui treeneri valikul kaalutakse veel tõesti Matici jätkamist siis peaks Kalevi juhtkond küll täiesti pimedusega löödud olema.Ja kõigi nende käest sooviksin küsida kes mind siin suureks pessimistiks peavad,kas tõesti te arvate ,et midagi siin muutub nende kahe päevaga,lihtsalt valus on vaadata seda allakäiku ,mis täna alguse sai .\n13 Mai 2008, 21:49\nkui esimesel kahel veerandajal tundus et kalev võib veel meistritiitli võita siis....... kui poolaja vaheaeg tuli oli selge et see rong on ikkagi ka see aasta jälle läinud.\n13 Mai 2008, 22:10\nPõhjuseid on palju, ühe põhjuse mille mina leidsin oli kindlasti Kangur. Kalevi mäng oli 2. veerandil suht ladus, sööt liikus. Järsku Kanguril tuleb meelde, et tal on 0 punkti ja hakkab lihtsalt kaare tagant kange loopima üle vastase, isegi kui teda katab Kullamäe, siis kasutab Kangur oma eeliseid ja viskab põrgatuse pealt kolmese :rolleyes:\nnu esiteks mida kuradit see matic Kedzot pingil hoidis, tõesti ma ei saa aru miks küll. Pelicut oleks võinud ka proovida, samas ka Toomet, mine tea Toome oleks äkki mõne 3 tabanud, nagu Paade. Esimene poolaeg oli enamvähem mäng, Keerles ja Arbet pelasid korralikult, nug Scott kah aga jah Jelicut otsisid kogu aeg, oleks võinud ise peale minna ja vb isegi vea välja teenida, aga näe otsivad Jelicut. Matic on ikka täesti vale treener.\nNeljapäev peab tulema parem mäng, algviisk: Kedzo, Scott, Keerles, Arbet ja Kangur, küll kangur hakkab ka neid kolmeseid neljapäev tabama. Muide Arbetil kukkusid ilusti sisse. Suur kaotus oli küll aga jah Kalev on neid pea samaga võitnud, niiet pole paha, lihtsalt laudadega tehti ära. Muidu esimene veerand ei saanud tsin ja cus üldse korvigi, sest jelic seisis hästi ees ja Scott võttis hästi peale.\n13 Mai 2008, 23:07\nLiitunud: 22 Nov 2006, 00:25\nKusjuures mis mind üllatas oli see ,et tegelikult suutis Jelic Cusworthi vastu seal ikka päris hästi ära tehtud kahju ainult ,et mehel võhma nii vähe. Nii mõnigi kord keerutas ta ikka Cusi päris lihtsalt üle.\n14 Mai 2008, 00:10\nJah seekord väga häbiväärne kaotus, kuid ma loodan edasi\n14 Mai 2008, 00:51


Teema: rattaga sõitmine, Keskmine kaalulangus diivan 5k\nKeskmine kaalulangus diivan 5k. Mai on riiklik Stroke Teadlikkuse Kuu\nPaljud teadlased väidavad nüüd, et portsjonikontroll on tervisliku toitumise üks olulisemaid aspekte. Rasv on ka meie dieedi oluline osa, hoolimata halvast ajakirjandusest.\nThis book is looking for someone who is looking to make a lifestyle choice. Rasvumine, kõrge kolesteroolitase, kõrge vererõhk ja II tüüpi diabeet on kõik tänapäeva elus levinud probleemid ja sageli vale toitumise otsesed tagajärjed.\nKuid mida loetakse tervislikuks toitumiseks? Meie lehed dieet ja toitumine selgitage, mida teie keha vajab ja miks.\nSamuti näitavad need, kuidas mõned lihtsad muudatused teie dieedis võivad teie elus suuri muutusi muuta, sealhulgas suurendada energiataset, tõsta vaimu ja võib-olla vähendada haigestumise tõenäosust. Kaalust alla võtmine ja saavutamine on üsna lihtne võrrand: Kui tarbitud kalorite arv on suurem kui kasutatud, võtate kaalus juurde.\nHoolimine oma kehast\nKui kasutate rohkem kaloreid kui tarbite, kaotate kaalu. Lähem uurimine viitab siiski sellele, et olukord pole päris nii lihtne.\nPalju raskem on seda kaalulangust pikaajaliselt säilitada. Tõenäoliselt toimub muid asju.\nParim lähenemine on tervisliku kehakaalu säilitamine ja dieedist hoidumine, kuid see pole alati võimalik. Paljud teadlased väidavad nüüd, et portsjonikontroll on tervisliku toitumise üks olulisemaid aspekte. Üldiselt ollakse nõus ka selles, et vajame tasakaalustatud toitumist - kuigi pole nii palju nõus, kuidas tasakaalustatud tegelikult välja näeb. Parim lähenemisviis on võib-olla veenduda, et saate piisavalt dieedi olulistest koostisosadest ja mitte liiga palju neist.\nDieedi elemendid Valk on oluline osa meie dieedist; see on kõigi meie keha, organite, luude, lihaste ja vere rakkude ehituskivi.\n2020. aasta 15 parimat kehakaalu langetamise rakendust\nMeie lehel on rohkem teavet erinevate valgurikaste toiduallikate tüüpide ja selle kohta, kuidas teie keha neid tervise säilitamiseks kasutab Mis on valk? Rasv on ka meie dieedi oluline osa, hoolimata halvast ajakirjandusest. Me ei saa ilma selleta elada ja see on ülekaalukalt kõige tõhusam energiavorm. Meie lehel on rohkem teavet rasva ja seda sisaldavate toidutüüpide kohta Mis on rasv?\nKolesterooli näitajad ei muutunud. Immuunsuse funktsiooni markereid see ei mõjutanud. Alternatiivse päeva paastugrupi inimesed ei olnud vähem aktiivsed kui kontrollgrupp ja nende ainevahetuse kiirus ei aeglustunud. Teises rühmas, kes oli 6 päeva või kauem kasutanud alternatiivset päevapaastu, ei ilmnenud kahjulikke mõjusid ning kalorite tarbimine, luumassi tihedus, aktiivsuse tase ja immuunrakud olid võrreldavad kontrollrühmaga.\nNeil oli ka madalam kolesteroolitase ja kuigi vere rauasisaldus oli madalam, ei olnud neil rauapuudust.\nKuidas teadlased tulemusi tõlgendasid? Nad ennustasid, et selle kiirusega võib tüüpiline aastane mees teoreetiliselt kaotada madala süsivesikusisaldusega dieedi järgides kolme aasta jooksul kuni 10 kg. Nad tegid selle eelduse, analüüsides osalejate uriiniproove.\nKüsimusele, kas kõrge süsivesikusisaldusega või vähese süsivesikusisaldusega dieedid toimivad paremini, on raevukalt vaieldud.\nHiljutised uuringud on näidanud, et inimeste dieedil on vähe erinevusi kehakaalu langetamisel kahel dieediliigil. Kuid need uuringud on enamasti olnud lühiajalised.\nRaske on dieedi mõju mõõtmine reaalses maailmas, kus aastaid, mitte nädalaid, valitakse ise. Samuti ei tea me, kuidas madala süsivesikusisaldusega ja rasvarikka dieedi kombinatsioon võiks mõjutada muid terviseriske, näiteks südamehaigusi. Kust see lugu tuli? Uuringu viisid läbi Bostoni lastehaigla, Framinghami osariigi ülikooli, Arkansase ülikooli ja Baylori meditsiinikolledži teadlased. See avaldati eelretsenseeritavas British Medical Journalis ja seda saab veebis tasuta lugeda.\nIgal enesehoolduse aspektil on kolm küsimust: Mida ma teha tahan? Mis on minu jaoks parim? Mida ma tegema hakkan? Esimene aspekt on seotud teie emotsioonidega : see puudutab teie enesetunnet ja seda, mida soovite teha, kas selle kohta, mida sööte, kui magate, või kui palju teete trenni. Emotsioonid on väga primitiivsed, aga ka väga tugevad.\nÜks uuringu autoritest on avaldanud mitu dieediraamatut, milles propageeritakse madala süsivesikusisaldusega dieedi kontseptsiooni.


Kodu: Ideed Kohviku Uksetele Köögis - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nKuidas Saada Inimesi Üürida Korterit\nProbleemid Jotul F500 Pliidiplaadiga\nPõhiline > Kodu > Ideed Kohviku Uksetele Köögis\nCafe'i uksed on köögis atraktiivne ja funktsionaalne disainielement, eriti kui nad eraldavad köögiplatsi pruunikaupluse, pesu või muda ruumi või jagavad söögituba köögitööpiirkonnast. Kui soovite, et teie köök tunduks suur ja avatud, vali lühikesed, libisevad, katiku stiilis kohvikutrid. Vali...\nSwinging salong-stiilis uksed\nKokkupandavad klaaspaneelidest uksed\nCafe'i uksed on tavaliselt avatud.\nCafe'i uksed on köögis atraktiivne ja funktsionaalne disainielement, eriti kui nad eraldavad köögiplatsi pruunikaupluse, pesu või muda ruumi või jagavad söögituba köögitööpiirkonnast. Kui soovite, et teie köök tunduks suur ja avatud, vali lühikesed, libisevad, katiku stiilis kohvikutrid. Valige täispikad, kindlad kohvikuksed, kui vajate uksi, et varjata või kamuflaažiga piirnevaid alasid. Cafe'i uksed avanevad, nii et nende vahel on palju ruumi ja liiklusulatusi, nii et te ei satuks uksest sisse ja väljumiseks.\nVana lääne, salongi stiili, kiikuvate kohvikute uksed, et luua funktsionaalne ja vedelikku köögisoodustus. Paigaldage kohvikuuksed, mis avanevad naabruses, nii et need ei takista liikumist köögis. Vana Lääne baar-stiilis swinging uksed olid tavaliselt piisavalt lühikesed, et võite näha jalgade ja mööda neid, kes sisenesid baari, muutes sissepääs tunda avatuna ja avar. Värvige kohvikuuksed sama värvi nagu teie seinad, nii et need sobiksid teie üldise disainiga ja ei paista ruumis fookusesse.\nPaigaldage oma kohvikuuste esiküljel ristkülikukujuline toon, et saaksite neid piirkondi jälgida toidupakenduste loendite, iganädalaste ajakavade ja menüüvalikute vaatamiseks. Tahvelarvuti kohvikute uksed teenivad kahte eesmärki - nad pakuvad funktsionaalset kirjavahetust ja toetavad lõbusat, koolimaja teema või retro-diner-motiivi. Värvige uksed valgeks, mustaks või punaseks, nii et sahtel ühtlustatakse vintage stiilis. Mustandardid näevad välja parimad kohvikuksed, mis on ristkülikukujulise kujuga, mitte kumerad arhitektuurilised disainid.\nPaigaldage looduslikud puidust uksed või värvige olemasolevaid kohvikut, mis sobivad teie köögis puidust või mööbliga. Valige kohviku ukse plekid, mis ühilduvad teie trimmimise, aknaraamide ja ukseraamidega või vali puidust uksed, mis sobivad teie söögilaud, toolid või baaride väljaheited. Valige täispikkuses kohvikuuksed elegantseks kujunduseks, mis tagavad teie köögi kahe piirkonna selge eraldatuse või vali lühikesed poolpikkused uksed, et valgust näidata allpool ja ukse kohal. Valige puidust aknaluugiga uksed, et toetada riiki, suvila või maalähedasi teemasid ning kindlaid, paneeliukseid Victorian või kaasaegsete motiivide jaoks.\nLisage kokkukäiv klaaspaneeli kohvikuksed, nii et te ei langeta ruumi suurust. Klaasist paneeli kohvikuksed on läbipaistvad, nii et saate kergesti kogu kööki näha ilma tundmata, kui ruum on jagatud pooleks. Kokkupandavad kohviku uksed on metallist või puidust rajaga, mis kulgeb ukseava ülaosas ja toetab riputatavaid uksi. Nad avanevad keskel või ühel küljel, nii et saate hõlpsalt kleepida või vajutada avamiseks, et hõlpsasti pääseksite köögi teistele aladele või külgnevale pesu või muda ruumile. Värvige kokkupandavad raamid oma seinte või köögi kujunduse sobitamiseks või valige puidust stiil, mis sobib teie puidust.\nVideo Juhend: Our Miss Brooks: Connie the Work Horse / Babysitting for Three / Model School Teacher.\nKas Te Peaksite Tühjaks Tegema Oma Välistingimustes Kasutatava Veepaagi Urne Talvel?\nKuidas Teha Suurt Purskkaevu


Tantsi! oma südamest - Spirituality - Books Uued raamatud\nNaiselikud tarkused läbi liikumise\nCornelia Freise, sakslannast jurist ja psühhoterapeut, kes on meditatiivse tantsuga tegelenud enam kui 25 aastat, kirjeldab selles teoses teraapilise tantsu eri tasandeid ja tutvustab oma individuaalset lähenemisviisi. Raamatus jagavad meiega oma tundeid ja elamusi tantsijad, kuidas lihtsate tantsukogemuste kaudu on nende elus saanud alguse sügavalt puudutavad ja jäävad muutused. Koos omaloodud tantsude kirjeldustega tutvustab Cornelia ka nende tantsude mõju. Tekib lust tantsida, kuid mitte ainult - raamatus leidub palju sellist, mida saab vahetult rakendada ka oma igapäevaelus.\nAuthor(s): Cornelia Freise\nYou're reviewing: Tantsi! oma südamest\nTants on elu. Hing väljendab ennast kehas. Me hüppame rõõmust või laseme pea kurvastusest norgu. Nii nagu meie tunded ja meeleolud mõjutavad meie kehahoiakut, saab tants, kui see puudutab südant, omakorda süvendada meid toetavaid meeleseisundeid. Kui tants puudutab südant, avab see hingelise dimensiooni. Tantsulised liigutused võivad lahti harutada allasurutud või blokeeritud tundeid. Tantsu kaudu saab murda endale teed ja leida väljapääsu see, mis alateadvuses hinge koormab. Nii mõjub tants vabastavalt ja aitab avastada kehale loomuomaseid sisimaid teadmisi. Tantsijale avaneb ruum, mis võimaldab tal end leida ja kohtuda iseendaga oma süvakihtides.


MUHUKEELSED UUDISED (22.09.2021)\nKirjanik Mudlum, kodanikunimega Made Luiga, on muhulaste jaoks lihtsalt Muda Made. Irena Tarvis külastas Madet tema Rootsivere külas asuvas kodus, Muda talus.\nMUHUKEELSED UUDISED (12.05.2021)\nViimastel suvedel on Muhus olnud väga kuum kaup Liival pakutavad burritod. Kaidar Kivistik räägib Irena Tarvisele oma tegemistest ja avaldab ka saladuse, et sel suvel on Liival terve väike toidutänav sööjaid ootamas.\nMUHUKEELSED UUDISED (01.09.2021)\n30. juulist kuni 1. augustini toimusid Muhus kodukohvikute päevad. Saatejuht Irena Tarvis käis kõik kohvikud läbi.\nMUHUKEELSED UUDISED (31.03.2021)\nLõpuks ometi on ka muhulastel omakeelne aabits. Üks kuuest "aabitsaemandast", Irena Tarvis, päris Liiva raamatukogu juhatajalt, Marie Saarkoppelilt, kuidas lapsuke on tema poolt vastu võetud.\nMUHUKEELSED UUDISED (21.04.2021)\nMuhu saare suurimaks nuhtluseks pidavat olema metssead. On neid ikka tõesti niipalju? On jahimehed laisad? Või on tõde kusagil kolmandas kohas peidus? Mida saab inimene ise ära teha, et oma maid sigade eest kaitsta? Muhu jahiseltsi aseesimees, Aarne Jõgi, annab Irena Tarvisele aru, kuidas asjad tegelikult on...\nMUHUKEELSED UUDISED (17.02.2021)\nMuhulastele oli väga meeldiv üllatus teada saada, et Nõmmküla küla kandideerib Saare maakonna aasta külaks. Saates uuritakse, mis peale kolhoosiaja lõppu unne suikunud Nõmmkülas viimaste aastatega juhtunud on...\nMUHUKEELSED UUDISED (27.01.2021)\nEelmisest suvest saadik tegutseb Liival, Muhu kiriku pastoraadihoones, vabakontor. Kuidas ja miks, sellest räägivad kontori kaks püsiklienti - Kadri Tüür ja Monika Saarkoppel. Saate autor on Irena Tarvis.\nMUHUKEELSED UUDISED (10.03.2021)\nLammas on Muhu loom. Muhu ei saa lammasteta kohe kuidagi läbi. Lammaste vajalikkusest ja kasulikkusest Muhu saarel räägib Kadri Tali MTÜ-st MuhuMaaLammas. Saate autor on Irena Tarvis.\nMUHUKEELSED UUDISED (16.12.2020)\nMuhus, Pallasmaa külas, elab kaks õblukest naist, Liis Pallas ja Helen Pihl, kes on ühiselt loonud firma Põllukõrred OÜ ja töötukassa ettevõtlustoetuse abil muretsenud hulga mehiseid tööriistu...\nMUHUKEELSED UUDISED (13.10.2021)\nKevadel selgus, et Muhu valla elanike arv on ületanud maagilise 2000 piiri. Kuidas vallavalitsus sellist sündmust tähistas ja millises suunas on rahvaarv edasi liikunud, sellest räägib valla registripidaja Heiske Tuul...


Kuidas määrata mothball mürgistus märke 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Tervis » Kuidas määrata mothball mürgistus märke\nKuidas määrata mothball mürgistus märke. Kuivalbad on pestitsiidid ja nende koostisosad võivad olla kahjulikud inimestele ja lemmikloomadele. Kui liblikad on allaneelatud või sisse hingata, on raskete haiguste oht. Mõned mõjud on ilmne korraga, samas kui teised võivad areneda kauem.\nPüüdke kindlaks teha, kas inimene või lemmikloom on puutumatusega kokku puutunud. Kui te kahtlustate, et laps või lemmikloom on söönud koorikuid, ärge oodake sümptomeid. Pöörduda kohe arsti poole.\nKandke silma, nina, kõri ja kopsude ärrituse, hingamisteede probleemide, vertiigo, segaduse, peavalu, iivelduse, oksendamise ja / või väsimuse nähtude suhtes.\nOtsige krampe tundide jooksul, kui koikad on alla neelatud.\nUurige maksa- või neeruprobleeme või hemolüütilise aneemia tekkimisel kahtlust.\nHelistage riiklikule Poison Control Center'ile, 1-800-222-1222 või kohalikule keskusele, kui te kahtlustate koorimürgistuse mürgitust.\nPidage meeles, et pikaajaline kokkupuude tolmupallide aurudega võib põhjustada kahjulikke mõjusid. Kui eakad inimesed või tema maja jälle jäljendavad koidukleidid, hoiatage teda koorimürgistuse ohust.\nMoodulid sisaldavad naftaleeni ja paradiklorobenseen - naftaleen on kõige ohtlikum. Hoidke libestid hästiventileeritavas ruumis eemal lastele ja lemmikloomadele. Ärge hoidke beebipesasid riietuses. Naftaleen imendub läbi naha, kui laps riietub riideid. Eakate embleemimürgistuse märgid võivad eksitada dementsuse tõttu.\nNahkpallid on ohtlikud jäätmed ja need tuleb kõrvaldada litsentseeritud ohtlike jäätmete käitluskohtades. Ärge käskige kohe oma paljaste kätega. Kandke alati kindaid. Müstiline allaneelamine või korduv kokkupuude aurudega võib olla surmav.\nEelmine PostKuidas teha oma suu kaitsja maitse hea\nJärgmine PostitusKuidas pimeprille kattekihiga katta\nMis valge vere kogus 12000 tähendab


Balti börsinädal algas punaselt: lõviosa aktsiaid languses\n9. mai kell 13:44\nNasdaq Tallinn.Foto: Liis Treimann\nTäna sulgusid madalamal kõik kolm Balti börsi ja ka koondindeks Baltic Benchmark; reedese tasemega võrreldes kerkis põhinimekirjas vaid kaks aktsiat.\nBaltic Benchmark taandus 1,06%, Nasdaq Vilnius 1,11%, Nasdaq Tallinn 1,46% ja Nasdaq Riga 3,4%.\n6. mai kell 13:47\nNasdaq Tallinn tiris Balti indeksi nädalalõpuks miinusesse\nNasdaq Tallinna üle protsendi suurune langus täna kiskus kaasa ka Balti koondindeksi Baltic Benchmark.\n6. mai kell 8:55\nBalti börs vastab Aasia ja USA turgude kukkumisele helepunase värviga\nNasdaq Balti börs vastas vaid helepunase värviga eilsele USA aktsiate kukkumisele, kus mängiti maha kogu nädala alguse tõus. Ka Aasia aktsiad langesid viimase seitsme nädala madalaimale tasemele.\n5. mai kell 13:51\nRiia juhtimisel tegid Balti börsid kena tõusupäeva\nKõik kolm Balti börsi tõusid täna, Nasdaq Riia koguni viis protsenti.\n4. mai kell 14:39\nTallinna börs tõusis Euroopa turgude langusele vaatamata\nTallinna börs lõpetas Euroopa aktsiaturgude langusele vaatamata päeva tõusuga. Enim panustasid kodubörsi kallinemisse Hepsori, Tallinki ja Merko aktsiad.


Pelmeenipitsa on lihtne ja odav, ent siiski väga maitsev roog, milles saab ära kasutada kõikvõimalikke kodus leiduvaid toidujääke.\n1 tk saiakate (Rakvere)\nSuurem osa selle roa komponentide valikust jääb tegija otsustada, kusjuures kasutada võib kõike, mida külmkapis leidub – porgandikuubikuid, paprikat, tomatit, maisi, vorsti, segi eelmisest päevast järelejäänud kartulid sobivad.\nKalla ahjuvormi põhja veidi õli, lao otse sügavkülmast võetud pelmeenid üksteise kõrvale ja laota saiakate nende peale. Katteks kasuta kõike, mida sobivaks pead. Oluline on vaid see, et segu ei jääks kuiv. Kõige peale raputa riivjuustu ja pitsamaitseainet. Küpseta ahjus 200 kraadi juures 30-40 minutit.\nveera 30.aug 2012 17:27\nMatu 09.jaan 2012 17:47\nvepi 21.juuni 2011 22:00\nVäga hea, soovitan kõigile! Lisasin peekonit ja paprikat, mis tegi minu meelest pitsa väga maitsvaks :)\nArvasin 11.okt 2010 16:54\net tegemist on minu kiiksuga selliseid asju teha, kui tundub, et mitte. Ise olen kasutanud riiv juustu pannud kihi otse pelmeenidele sinna peale juurikad, hapukurki või marineeritud kurki, vahel mingeid pizza kastmeid või tomatipastat, sibulat, kõige peale jälle juustu ja siis olen ka piima muna seguga üle valanud. Piima muna segu hulka panen ka pizza maitseainet ja muid maitseaineid mis parasjagu pähe kargavad. Suhteliselt vaba valikuga saab seda teha jah, selline nädala ringvaade tüüpi toit :D\nHindaja 08.mai 2010 19:42\nHästi hea soovitan kindlasti kõigile:Y\nliisa40 26.sept 2009 12:48\n:Ptegin ära eile.ilma külmutatud juurikateta.retsept oli pereköögis.oli hea asi küll.kadus vormist nii kiiresti,et ei saanud arugi.homme tuleb sõbrants,teen talle ka.kauunist sügist!:)\nPesa 19.veeb 2009 13:25\nAga millal need külmutatud köögiviljad panna tuleb? Või millise kihi vahele need käivad?\nvmustankin 03.nov 2008 19:53\nOlen sarnast pitsat teinud oma 20 aastat. Aga mina panen siis pelmeeid õlitatud ahjupannile, peale valan omleti, hoian veidi ahujs, siis peale ketsup või tomatipasta ja siis kõik muu mis keegi soovib (lihatooted võib välja jätta kuna pelmeenid sisaldavad ise liha).Peale võib panna mida külmikus parasjagu on ja kõige peale juust ja pizzamaitseaine ning uuesti ahju ja umbes ta 10 min pärast valmis ongi. Piisab ka ainult juustust ja pizzamaitseainest peale. Tulems on väga hea. Olen seda teinud väga paljudele inimestelenenede aastate jooksul ja kõigile on väga maitsenud ning kõik on alati üllatunud olnud, et nii saab ka teha ja maitsev ka veel. Eriti hinnatakse seda pizzat sellepärast, et pizzapõhja tegema ei pea (see ei kipu inimestel tavaliselt õnnestuma), aga see pitsa ikka maitsev ja mõnus . Proovige ja te üllatate meeldivalt oma peret ja tuttavaid. Soovitan soojal (külmalt kõlbab ka;)


Müürideta kogukond ehk Kuidas leida noorele sobiv teekond?* : Õpetajate Leht\nMüürideta kogukond ehk Kuidas leida noorele sobiv teekond?*\n31. aug. 2018 Kerli Kõiv „Noorte tugila“ programmi teenuse kvaliteedijuht - Kommenteeri artiklit\n„Noorte tugila“ kogukonda toetav seminar Kiviõli koolis tänavu mais. Noored lapsevanemad osalevad koos lastega. Üheskoos õpitakse lapsi arendavaid mänge, mängude suunamist, konfliktide ennetamist jms. Ühiselt arutatakse ka seda, kuidas „Noorte tugilaga“ edasi liikuda. Foto: Oksana Nikitina\nKerli Kõiv: „Noortega töötavate spetsialistide ühine ülesanne on märgata, mis ümberringi toimub, ja üheskoos aidata noortel parimaid toimimisviise leida.“\nSeni on peetud probleemidega noorte aitamist eelkõige selleks määratud institutsioonide ülesandeks. Aga miks ei võiks ka kohalik kogukond oma noori senisest rohkem toetada?\n„Noorte tugila“ programmis on noorsootöötajad tegelnud enam kui viie tuhande noorega, kes ei õpi ega tööta, et aidata neil leida endale sobivaim teekond elus. Noortele ei saa süüks panna, et ühiskond, kuhu nad on sattunud, esitab varasemast suuremaid nõudmisi. Vähenenud on n-ö ettemääratud teekondade osa, noor peab oma teekonda rohkem ise kujundama ja mõnigi pole selleks valmis olnud.\nSaksa sotsioloogi Ulrich Becki sõnul peab indiviid tänapäeval õppima käsitama end tegevuskeskusena, omaenda elukäigu planeerimisbüroona, lähtudes oma võimetest ja orientatsioonist, ja selles protsessis peab ta opereerima ühiskonna kui muutujaga. Noortega töötavate spetsialistide ühine ülesanne on märgata, mis ümberringi toimub, ja koos aidata noortel parimaid toimimisviise leida. Kuid kindlasti pole õige piirduda üksnes institutsioonidega.\nInstitutsioon vs. indiviid\nÜhel rahvusvahelisel koosolekul pandi meid unistama sellest, milline võiks olla ideaalne maailm. Minu silme ette kerkis kogukond, kus asutused olid taandatud oma töökorraldusega tagaplaanile ning kogukonna keskmes olid õnnelikud inimesed, igaüks tegelemas oma huviga, täitmas oma rolli, ning teised aitamas neid sellega, millega oskavad. See pole mõte sellest, et lapsed ei lähe hommikul kooli või lasteaeda või et valla- või linnavalitsus ei koosta enam määrusi ega otsuseid. Pigem on see unistuste maailm, kus fookuses on üksteisele keskendumine, vastastikku heaolu toetamine, mitte niivõrd asutuste heaolu ja positsiooni kindlustamine.\nJust institutsioonidest lähtudes määratleme me noori õppivateks ja mitteõppivateks, töötavateks ja mittetöötavateks jne. Kui räägime probleemidega noorest, siis räägime ikka, et ta on nõustamisel Rajaleidjas, teda toetab töötukassa, jõustab „Noorte tugila“ jne. Kui me aga noorele lihtsalt otsa vaatame, siis me institutsioone ei näe – meie ees on lihtsalt noormees või neiu, kellel on oma elus teatud huvid ja ülesanded.\nTänapäeval aitavad just institutsionaalsed süsteemid kujundada noorel oma biograafiat, arvestades noorte eripäradega, kujundades nende heaolu, luues neile tingimusi, mis ei sea piiranguid. Ka kogukonnal on võimalused noori aidata.\nNoorte valikud vs. piirangud\nToon näite selle kohta, kuidas kitsalt institutsioonidest lähtumine võib seada märkamatuid piiranguid. Näiteks kuulutatakse kogukonnas välja mõni üritus, algatus, konkurss 10.–12. klassi õpilastele. Kas me ei piira sellise kuulutusega nende noorte osalust, kes on oma teeks valinud kutseõppe? Tasub mõelda ka sellele, kas konkreetsele sihtgrupile suunatud sõnum ei võta osalemisvõimalust noorelt, kes mingitel keerulistel põhjustel on õppetööst kõrvale jäänud, ehkki üritus võiks ka teda aidata. Kas noor, kes nädala jooksul õpib teises linnas, on selle teise linna noor või on ta ikkagi oma kogukonna noor, kellele pakub eneseteostuse ruumi tema oma kogukond? Kui palju peaksime määratlema noori selle järgi, missuguste institutsioonidega nad seotud on? Kas noorte endi individuaalsetest huvidest lähtumine ei anna palju laiemat ja avatumat tegevusruumi?\nLähtumine individuaalsusest ei ole ainult noorte puhul oluline, ka noortega tegelevad spetsialistid ei ole üksnes oma süsteemi toimekad asjapulgad. Neil kõigil on oma spetsialiteet, eripära ja ainulaadsus. Mida tagasihoidlikumaks muutuvad noortega seotud institutsioonide ambitsioonid, reeglistik ja normid, seda enam saame keskenduda nii noorte endi kui ka nendega tegelevate spetsialistide erilistele omadustele ja oskustele, et jõuda üheskoos noortele sobivate valikute ja lahendusteni.\nMida tähendab müürideta kogukond?\nMüürideta kogukonnas ei ole oluline, mis asutust sa esindad, vaid see, mis on sinu enda eriline teadmine või oskus, millega sa saad noort aidata ja tema kasvukeskkonda kujundada. Lahenduste võti on koostöö ja partnerlus. Nii õpetajate, noorsootöötajate, tugispetsialistide jt töö keskmes on noore inimese heaolu tagamine, see on meie kõigi ülesanne. „Noorte tugila“ teeb tihedat koostööd spetsialistidega, kes tunnevad tööelu toetavaid programme (töötukassa), sotsiaaltoetuste ja -abi võimalusi (KOV), karjäärinõustamise spetsiifikat (Rajaleidja), hariduselu (koolid). Kõige sagedasem on kokkupuude juhtumite lahendamisel spetsialistidega, kes tunnevad noorteprogrammide võimalusi (noorsootöötajad), lastekaitse ja sotsiaalpedagoogika spetsiifikat ning kohaliku omavalitsuse (KOV-i spetsialistid) ja tööturu võimalusi (töötukassa). Väärtuslik koostöö on arenenud õigusrikkumise taustaga noorte osas nii politsei kui ka prokuratuuri spetsialistidega. Kõik nende institutsioonide esindajad teevad väga vajalikku tööd.\nTeisalt töötavad ka kohalikus kogukonnas paljud inimesed noorte heaolu nimel, esindamata ametlikult ühtki institutsiooni. Meil on piiramatu varasalv kogukonna inimestest, kes võiksid noortele olla oma põnevate oskuste või teadmistega mentoriteks, õpetada neile midagi olulist. Pole ju tegelikult oluline, kus inimene töötab või millise asutusega on ta seotud. Mida individuaalsemaks suudame noortega kogukonnas suheldes minna, seda suurem on kogukonna mõjusfäär.\nSüsteemid ei tohi piirata loovust. Loovad suhted on olulised nii noorte kui ka koostööpartneritega suhtlemisel. Igapäevatööd tehes võidakse olla piiratud formaalsete töövormide ja küsimustega ning nende vahele jääb vähe ruumi loovuseks. Siis sõltub igaühest, kuivõrd ta on valmis väljuma institutsionaalsest maailmast individuaalsesse. Et saaksid juhtuda suured muutused, on vaja meie igaühe mõttemaailma muutust.\n*Alates juunist 2018 teeb „Noorte tugila“ programmijuht Heidi Paabort kord kuus Õpetajate Lehes ülevaate noorsootöö edusammudest ja probleemidest Eestis. Info põhineb 2015. aasta sügisel käivitunud „Noorte tugila“ programmi andmetel, programmi kaudu on toetatud teel tagasi kooli või tööturule ca 5000 noort.


Prostatiidi põhjalik ravi meestel - Analüüsib April\nSee on juba ammu teada olnud - mida täielik ravi, seda varem haigus taandub. Nii et prostatiitiga toime tulemine on palju lihtsam, kui te võtate korraga mitu etappi, st teha pädeva raviskeemi, mis on kogenud arsti jaoks üsna lihtne. Selleks on põhjalik prostatiidi ravi.\nMiks täpselt keeruline ravi?\nPõletik eesnäärme piirkonnas võib esineda mitmel põhjusel, näiteks kui mees on oma seksuaalpartnerite poolt "saanud" patogeensete bakterite või viib istuv eluviis, mis põhjustas spermatosoidide või vere stagnatsiooni vaagnapiirkonnas.\nKuid haiguse ravimiseks on vaja kõrvaldada selle arengu põhjused, kõrvaldada kahjulikud bakterid ja seiskuda, tugevdada immuunsüsteemi pärast antibiootikumide allasurumist ja küllastada keha vitamiinidega, nii et see suudab iseseisvalt võitluses viirustega.\nJa see on tõlkida kõik eelnimetatud reaalsuseks ja vajavad terviklikku raviprogrammi.\nProstatiidiravi meetmete kompleks?\nEnamasti tähendab prostatiidi kompleksne ravi järgmiste põletikuvastase võitluse meetodite kasutamist:\nMõnel juhul võib raviskeem hõlmata ka operatsiooni. Nad kasutavad seda ägeda ja kroonilise prostatiidi erinevate komplikatsioonide korral. Näiteks võib see olla abstsess või vajadus taastada kitsmekanali läbilaskvus selle tugevuse vähenemise tõttu.\nProstatiidi terviklikku ravi ei saa nimetada nii ilma ravimiteta. Patsiendile määratakse antibakteriaalsed ained, mis on vajalikud kahjulike bakterite eemaldamiseks organismist. Nende ravimite puudumisel pole ravi võimalik. Need on tavaliselt laia toimespektriga antibiootikumid.\nSama oluline on ka põletikuvastane ravi. Enamikul juhtudel määrab arst ravimeid rektaalsete ravimküünaldena, sest nad saavad haige organi palju kiiremini ja täpsemalt. See võib olla Ichthyol, Propolis või Thiatriazolin.\nAkuutne prostatiit on iseloomulik tugevale valu ja palavikule. Nende sümptomite kõrvaldamiseks määrab arst muid suposiite. Nende hulgas on sellised uimastid prostatiidi integreeritud raviks nagu diklofenak ja ibuprofeen.\nImmunostimuleeriv teraapia koosneb vitamiine ja mikroelemente sisaldavate pillide võtmisest. Kuid peamine on see, et see ravim sisaldab suures koguses tsinki - see element on meeste tervise jaoks väga oluline.\nMaitsetaimed - Maal ei ole enam kasulikke ja efektiivseid ravimeid. Lisaks on neil minimaalsed vastunäidustused ja peaaegu ei anna kõrvaltoimeid. Prostatiidi ravis on soovitatav jooma tallamistest, kummeli, salvei, pärisrohvi, tselluloosiga valmistatud teest. Võite sisestada ka need ravimtaimed mikroklisterite kujul pärasoole kaudu. Arstid määravad sageli oma patsientidele sarnaseid ettekirjutusi, sest nad on ideaalis kaasatud raviplaani.\nFüsioteraapia ruumi protseduurid on sama olulised kui antibiootikumravi. Erinevate seadmete abil on võimalik saavutada verevoolu ja lümfisüsteemi voolu paranemist, põletikuliste fookuste resorptsiooni, vaagna metabolismi parandamist ja eesnäärme funktsionaalsuse taastamist.\nSee võib hõlmata ka eesnäärme massaaži. Sellel on isegi mitut tüüpi, kuid peamine on selle meetodi võimekus seisakute protsesside kõrvaldamiseks. Kroonilise prostatiidi terviklik ravi ei saa massaaži läbida.\nMis puutub elustiili, siis peate mõtlema isegi prostatiidi ennetamise staadiumis, kuid kui haigus on juba diagnoositud, siis pole kunagi liiga hilja oma harjumusi muuta. Peaasi, et see aitab tõesti prostatiidi raviks varem.\nÕige toitumine, korrapärased jalutuskäigud värskes õhus, nikotiini ja alkoholi tagasilükkamine, täisväärtuslik seksuaalelu koos tõestatud partneriga - need on vähesed, mida on vaja eesnäärmepõletiku keerulises ravis.\nLisaks hommikustele harjutustele ja regulaarsetele kõnnib või jookseb mööda tänavat, soovitavad uroloogid sageli patsientidel päevas vähemalt paar füüsilist harjutust. Lõppude lõpuks, kui inimene liigub pidevalt ja ei istunud ühes kohas, siis stagnatsiooni tekke tõenäosust teda vähendatakse nulli.\nIsegi selline lihtne harjutus, nagu vaagnapõhja lõtvamine, kiirendab paranemise protsessi. Muidugi, kui teete seda mitu korda päevas ja regulaarselt.


Universaalsed nõuanded, kuidas tulemuslikumalt müüa – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 8. veebr. 2018 Ettevõtlus\nPaljud inimesed ei taju, kui oluline on müük, kuigi sellest sõltub nende palk, kirjutab ettevõtja Robert Herjavec Linkedini artiklis. Inimesed arvavad, et selleks on vaja spetsiaalseid oskusi ja müük pole neile. Müümine on lihtsam kui enamik inimesi arvab, tuleb meeles pidada vaid järgmisi nõuandeid.\nEsmalt müüd sa iseennast\nUnusta oma toode või teenus. Kui Sa potentsiaalsele partnerile ei meeldi, siis nad ka ei kuula Sind. Tunne oma toodet, aga ole müügiinimene, kellelt sa ostaksid ka ise.\nKuula ja pane tähele, räägi vähem\nHalvad müügiinimesed kiidavad ainult oma toodet. Edukad müüjad aga kuulavad, mida kliendid räägivad, panevad tähele kliendi vajadusi ja käituvad vastavalt.\nKui sa müüd midagi, mis maksab 50k€, siis ära ürita seda müüa kliendile, kelle eelarve on 2k€. Tavaline viga, mida müügiinimesed teevad, on müüa kõigile kõike. Püüa mõista, mis vastab potentsiaalse kliendi vajadustele ja mis on realistlik nende jaoks.\nMõista, mis motiveerib partnerit\nMiks peaksid inimesed hoolima sellest, mida Sa müüd? Kuidas Sinu toode või teenus loob neile väärtust? Uuri välja ja keskendu oma pakkumises ainult sellele.\nLihtne ja selge sõnum on parem\nPüüa hoiduda keeruliseks minemast ja räägi lihtsalt. Pead suutma sama asja selgitada keskmisele inimesele. Harjuta nn liftikõnet.\nEduka müügi puhul on võtmetähtis tunda oma klienti. Mõtle kliendi vajadustele ja kuidas ta võiks end pärast kohtumist tunda. Ei ole olemas sellist asja nagu “sündinud müügimees”, järgides eeltoodud nõuandeid võib igaüks saavutada paremaid müügitulemusi.\nPosted in Ettevõtlus and tagged ettevõtlik, müük. Bookmark the permalink.


Euroopa päev, 6. mai: tulge Prantsuse Instituudi infotelgi juurde meiega kohtuma! - Prantsuse Instituut Eestis Euroopa päev, 6. mai: tulge Prantsuse Instituudi infotelgi juurde meiega kohtuma! - Prantsuse Instituut Eestis\n> Üritused > Euroopa päev, 6. mai: tulge Prantsuse Instituudi infotelgi juurde meiega kohtuma!\nPrantsuse Instituut ootab teid Euroopa päeval, laupäeval 6. mail kell 11-16 aadressil Kuninga 4!\nTraditsioonilise Euroopa päeva tähistamine leiab aset Tallinnas laupäeval, 6. mail kell 11-16. Saatkonnad, instituudid ja Euroopa agentuurid tutvustavad kohalikule publikule oma riiki ja korraldavad nii väikestele kui suurtele meeleolukaid mänge ja tegevusi.\nOrganisatsioonide telgid asuvad Vabaduse väljakul ning erinevate saatkondade juures. Meie infotelgi leiate Prantsuse Instituudi hoone eest aadressil Kuninga 4. Programmis: Prantsusmaa avastamine erinevate õppevõimaluste kaudu, mälumäng prantsuse kultuuri ja ajaloo teemadel ning linna parimad croissant'id!\nVõtke osa passimängust, auhindadeks on reisitšekid Euroopas rändamiseks. Prantsuse Instituudi infotelgis saate osa võtta mälumängust ja oma mängupassi sisse loosimängu templi.


Lugu sellest, kuidas postitus viisakusest tormi veeklaasi tekitas | Karuema Päevaraamat\n« Miks mulle meeldivad galantsed mehed…\nJuhatus unistuste nädalasse: Any dream will do… »\nLugu sellest, kuidas postitus viisakusest tormi veeklaasi tekitas\nPosted mai 25, 2008 by Karuema in varia.\t5 kommentaari\nMõned päevad tagasi kirjutasin kurja ja uriseva postituse, sest leidsin, et olin sattunud ajaveebide konkursile, ilma et ise sinna oleksin aplikeerunud…Noh ju keegi mu headest blogisõpradest mind sinna üles andis…arvasid mõned kommenteerijad…Ja tõenäoliselt nii oligi. Ja see oli muidugi armas neist ja usun et südamest tehtud.\nAga mu kirjutise peale tõusis palju huvitavaid aspekte päevakorrale…\nEsiteks muidugi, pean ütlema, et mu kurja e-maili peale konkursi korraldajad reageerisid viisakalt ja korrektselt, kuigi konkursilt kõrvaldati vaid üks blogi, teise nimi rippus seal rõõmsalt edasi…ok, olin selle blogi nagunii teisele aadressile kolinud, nii et sel polnud enam sisulist tähendust. Kuid korrektsuse mõttes ja asjaajamise mõttes oleks oodanud perfektset reageeringut. Aga kena, et niigi asi toimis.\nTeiseks, kirjutasin selle juhtumi peale postituse võrguühiskonnas tegutsemise-toimimise eetilistest ja moraalsetest aspektidest, ja sellele kirjutisele tuli küll huvitavaid tagasisidesid, alates selles et keegi noor ja vihane mees nimetas Ramloffi blogis mind ja Ramloffi ja teisi veebiviisakusest rääkivaid inimesi sobimatuteks xxi sajandisse – et meie best before sai otsa eelmise sajandiga, kuni selleni, et mõned vahvad tüdrukud võtsid nõuks minu blogi kommentaariumis ägedalt diskuteerida autoriõiguse üle…valdavalt aga võis lugeda kommentaare stiilis – et netis ongi kõik avalik, mis sa siis ronid netti kui avalikustamist ei taha, netis ongi kõik lubatud ja ise oled loll, et ei saanud aru, et seal konkursil olid…jnejne.\nHuvitavad äärmused ja kirglikud keskustelud kõik.\nKõige huvitavam minu jaoks kogu selles loos oli aga see, et asja tegelikust sisust liiguti sujuvalt mööda – aeg ajalt siiski tuli kommentaaridesse korrigeerivaid sõnavõtte, et hei hoo, jutt on ju tegelikult viisakusest, (kuna mõned ikka tabasid seda asja tegelikku pointi, siis ei saa väita, et see oleks kuidagi kesiselt esile toodud selles kirjutises)… aga ei keegi reageerinud nendele, ja mingit diskussiooni viisakusest ja headest kommetest võrguühiskonnas ei tulnud, igaüks ajas oma rida edasi, ja väga põhjaliku järjekindlusega…\nMis sellest juhtumist huvitavat järeldada on?\n1. Võib olla ei väljendanud ma seda viisakuse aspekti piisavalt jõuliselt ja piisavalt selgelt? Päris nii see vist ikkagi ei olenud, sest mõned ikka said pointile pihta ka…\n2. Võib olla oli mõnel inimesel natuke häbi, et ta on lihtsalt ebaviisakas olnud, ja seepärast asus rünnakule, sest parim kaitse on ju alati rünnak…?\n3. Võib olla ongi Eestile omane stiil, et viisakus nagu polegi oluline, vaid elu peabki käima nii, et ikka labidaga ja serviti ja head kombed ja tavad, mis muus maailmas on üliolulised ei ole Eestis üldse olulised – milleks sellise bull shit’a peale aega raisata kui me oleme internetis, ja xxi sajandis ja eestis takkaotsa veel…?\n4. Või, last but not least, äkki ongi võrguühiskond selline brutaalne keskkond, nagu mõni eriti agressiivne xxi sajandi meediaguru (minu irooniline sildistamine noormehe kohta, kes meid Ramloffiga eelmise sajandi best beforeks nimetas…)\nIgal juhul jälgisin diskussiooni huviga ja eesti inimeste arusaamine viisakusest, headest kommetest ja üldlevinud heast tavast on saanud selle diskussiooni läbi väga huvitava fookuse…Loodan siiralt et see fookus, mis kohati tundub mulle kõverfookusena, ei ole siiski tegelikus elus nii domineeriv…ei tahaks siit kogemusest küll hakata tegema üldistusi…need üldistused oleksid liiga masendavad kenaks suve alguseks…\nSamas Loodan siiralt, et Ajaveebi konkursi korraldajad arendavad oma kontseptsiooni ilusamaks ka selles osas, et kuidas konkursile aplikeerutakse (võimalusi on tegelikult kaks – 1. blogiomanik aplikeerub ise läbi interenti mingit ankeeti täites, 2. keegi teine esitab kellegi blogi – oma lemmiku, huvitava ettejuhtuva vmt…kuid mõlema versiooni puhul anatakse tagasiside blogi omanikule – esimesel juhul nii, et teie blogi on registreerunud konkursile ja teisel juhul näiteks nii, et teie blogi on esitatud konkursile ja ootame teie kinnitust, et te soovite osaleda… – mõlemad lahendused arvan, et tehniliselt väga lihtsalt teostatavad…) ning muudavad hindamise kriteeriumid selgemaks ja professionaalsemaks, sest iseenesest on ju tegemist vahva üritusega (hindajatel kohutus siiki kõiki blogisid kommenteerida ja hinnata ja hindamiseks olulised konkreetsed kriteeriumid, mitte sõnavõtt teemal, mina arvan või mulle tunudb, et…). Ning tõsine jama on see, kui üks kena asi vaid seepärast, et kuidas seda tehakse, halva maigu man saab.\nPosted by Ingrid on juuni 6, 2008 at 4:00 e.l.\nHaa! Nüüd vist läks kommentaar vale sissekande juurde, aga pole hullu.\nPosted by Ingrid on juuni 6, 2008 at 3:58 e.l.\nMa nüüd tagantjärele…\nSee, et keegi sind konkursile esitas sinu enese teadmata, pole ehk nii olulinegi. Näiteks Remo Savisaare blogi esitati aasta või paar tagasi kellegi poolt loodusfotode blogide konkursile ja talle tuli teade, et tema blogi võitis peaauhinna.\nTa siis jagas oma rõõmu oma blogis ka meiega.\nIgasuguseid asju juhtub! 🙂\nPosted by Lilly on mai 26, 2008 at 8:13 e.l.\nSee tõi mulle meelde, et kunagi riputas keegi, sh mu virutaalaliasele väga sarnase ime all, lingi minu blogile EPL-i ühe artikli kommentaari. Põhimõtteliselt oli see asjakohane ja pigem korrigeeris ajakirjaniku tegemata tööd, aga mõnevõrra häiritud olen ma tänini. Ma lihtsalt hea meelega ei figureeriks lehtede kommentaariumis, kuna mulle sealne seltskond väga ei meeldi 😀 Aga nii häiritud ma nüüd ei ole, et võtaks vaevaks Päevalehega kontakteeruda. Samas peale viisakuse ja austuse ma tõesti ei suuda muud mehhanismi välja mõelda, mis takistaks selliseid linkimisi tekkimast.\nPosted by Autor on mai 25, 2008 at 7:33 p.l.\njust, ja seepärast ongi hea, et need teemad arutlusse kerkisid…\nPosted by hille on mai 25, 2008 at 7:31 p.l.\nAutoriõiguse üle arutlemine läks tolle loo juures tõepoolest liiale, ent selle tulemusena selgus siiski üks asi: autoriõiguse seadus, mis peaks autorit kaitsma, ei tee seda internetiväljaannete puhul. Linkimist ehk siis viidet, mis juhatab ühest kohast teise, võib kasutada vabalt. Seda sorti viited on olemas ainult internetikeskkonnas ja mitte kunagi paberväljaandes, kus viitele eelneb alati mingi selgitus selle kohta, miks teosele viidatakse. Selgituse ehk refereerimise mahu piirab seadus – sa ei või kogu teost oma töös ümber jutustada, veel vähem kopeerida. Internetiviite ehk lingi taga on aga teise inimese teos täies mahus ja selle võib ilma igsugu selgituseta lihtsalt panna oma koduleheküljele üles.\nKonkursilehekülg on veel väike õnnestus kuhu sattuda, aga võid sattuda ka lehekülgedele, kelle tegijate kas poliitilised või eetilised vaated on sulle täiesti vastuvõetamatud.\nLootma peaks viisakusele, teise inimese tunnetega arvestamisele, aga individualistlikes ühiskondades teistele eriti ei mõelda.


everything begins the moment you decide to be yourself: February 2011\nvanad (silma)rõõmud on ringiga tagasi jõudmas, põhjus: kevad.\nnäen õige veidraid päevakajalisi unenägusi, huvitav, mida Freud nende peale ütleks ja huvitav, kas ma siis tõesti...\ndistants on raske.\nmonoloogid iseendaga. saavad varsti kirja pandud.\nPosted by tr at 10:26\nvaatasin ennist Ühtse Eesti Suurkogu ära ja eeee.... ööööö... äääää... (väga mannetu), aga peab tunnistama, et olin päris...üllatunud. või mitte isegi üllatunud, aga.. ah, suva, mulle meeldis väga, mis sest ikka, et mu tähelepanu üritas kallis armas fämili peaaegu sajaprotsendiliselt hajutada. aga pole viga, sain oma elamuse ja ajendi the Rise and Fall of Estoniale minekuks kätte. seega küsimus suurele ringile - kes tuleks minuga? mingi 25 või 26märts äkki või siis ka aprilli alguses oleks okei.\nolen juba suur tüdruk ja ei ütle enam kõike välja, mida mürgine sülg suhu toob. teate, see on väga halb, sest mis meist, nais-/ussisoost siis ometi saab?et noh, käin ringi ja kogun kogu mürgi endasse küll, aga millalgi tuleb see kuhugi kellegi pihta paisata ka ju, kardetavasti jälle süütute sigade pihta.\naga üldiselt on mul ikka (veel) päris suva.\nNad tulid põõsastest välja silmist purskamas leek\nSuur imestus oli leida ainult naist enda ees\nunenäod on ka päris veidrad - näen viimasel ajal jälle unes, kuidas ma ühte randa jõuan, kus on vahelduva eduga (oleneb unest) suured või keskmiselt suured kaljud. aga ikka see üks ja sama rand. kas see on päriselt ka olemas? palun ole. sest ma nii tahaks, et see oleks mingi märk (mida ta kindlasti on, muide, semiootikud on viimasel ajal jõle moes - kord kirjutab meist Postimees ja eile lugesin mingit asja isegi Kroonikast).\ntäna öösel nägin kuidas ma olin mingis poes...ja päike paistis. rohkem ei oska seda emotsiooni edasi anda, aga kõik oli äge old-school.\nolen avastanud, et üksielamine/-olemine on lahe. haha, ükskõik kui robustselt ja vihkan-elu24.eelikult see ka ei kõlaks, aga praegu on see aeg.\n* ära küsi palun midagi\nPosted by tr at 18:35\net noh, nalja peab saama. ja veel - pealkirjad stiilis "Saarepeedil vahetus volikogu juht" ja "Veepuuduses Austraalia on endiselt üleujutuste küüsis" tekitavad ka päris huvitavaid assosatsioone.\npingviika kohta ega muud polegi öelda, kui et Ene-Liis nägi väga kaunis välja ja ehk kuuleb neljapäeval lisaks teatrijutule ka sealseid muljeid.\nps, mis nende kaevu kukkumistega ikkagi sel talvel on?! eile jälle:"Raplamaal kaevu kukkunud mees hukkus". mis mõttes??!\nPosted by tr at 08:42\n1) avada söökla\n2) päästa keegi kaevukukkumisest\n3) haakida end mõne kompu riigikogulase käevangu\n4) sebida end presidendiproua trennikaaslaseks\nkõik selleks, et rahvusmustrilise kampsuniga presidendiprouat kogu Eestimaa rahva (isa täna spekuleeris, et huvitav kui suur protsent täiskasvanud eestlasi pingviikikat jälgib. mina:"count me in" dääd:"pf, sa pole täiskasvanu ju." no kuulge härra! aga spekuleeris 80 peale; mina ei usu) ette embama pääseda.\ntsiteerin taaskord herzi:"kino peab saama!" eksole!\nPosted by tr at 16:46\närkad kell pool kaks päeval, päike paistab tuppa (tegelt ei paista, sest siitpoolt maja akendest näeb vaid päikeseloojangut), et ALO-TV saatel vabariigi auks püha lõuna söömaaeg maha pidada. sööd, kuni avastad, et oled üks suur pühadepall... ah, fämili, aitab küll - tulin koju sööma küll, aga nii palju poleks nüüd ka vaja olnud.\njuuksevärvimistalgud ja pingviinide paraad ja hea kohv ja Postimees ja Uudise Käsiraamast ja tere, kevad. ja kui homme on ilus ilm, teeks väikse fotoshuudi, sest avastasin täna, et mu armsat jänesekasukat pole veel ühelegi fotole jäädvustatud.\nPosted by tr at 15:09\nolen kodus, mõtlen asjade üle ja ei leia ennast. praegu.\nPriit Pullerits "Ajakirjanduse põhižanrid"\nPosted by tr at 17:41\nhiie kirjutab, et usk asjade loomulikku kulgemisse on kõige ilusam religioon maailmas. nii need asjad siin kulgenud on. on tarvis uskuda, on tarvis unistada ja seejärel unusatada. see on ainus edu valem (minusuguse hädapätaka jaoks).\nma ei tea, millistel ajahetkedel ma neist kahe viimase päeva sündmustest üldse unes näha oskasin, aga nii see nüüd läinud on ja läheb edasi, sest kino ju ometigi peab saama, nagu nad kõik räägivad!\ntahan teada, kuhu kadus soojus mu toast, et ma essat korda siin kampsuni selga tõmbama pidin (võib-olla tõin lõpuni kolitud-allkirjastatud lepingutega siia Sõpruse kaheksateistkraadise tuuleiililise toakülma?).\nPosted by tr at 12:20\neilne välentains dei kulges umbes nii nagu prognoositud, ainult et ilma hea rõumänsfilmita. kella üheteist pm-i paiku maandusin diivanisse suure (prantsuse kohupiima)koogiga küll, aga ühtki head filmi polnd varnast võtta. enne seda sai siiski sõbranjede ja sõpradega välisilma kiigatud, säärane dealbreaker siis olengi. ühtki bussi ei tulnud = pidin hambavalu trotsides koju veerema. noh, õnneks pole enam Sealt Teatud Kohast eriti pikk tee koju, aga no miinus sajaga tundub vist iga vahemaa kuratlikult pikk. isegi põhimarsruut kodu-pood on nüüd kümneminutiline ja ikka on tarvis vinguda.\naga eee.. mind on üle aastate kimbutama tulnud hambavalu, laupäevast saati juba. pühapäeva öösel olin valmis end maha kandma juba või mõnele dentististile öise kurja kõne tegema, sest lõuga lõi konkreetselt kramp ja mina siis, ägisedes, mõtlesin, kellele veel viimased kõned teha. siis saabus vaikus, pärast miljonit valuvaigistit (olen end piisavalt mürgitanud või kohandanud nendega, et lõpuks ei mõjunud enam miski; vähe sellest - kuidas ma veel elus olen? sai ju neid kõvasti üle normi võetud..). selline valuvaigistiöö. saabus hommik, kooli minna ei täind, arvasin, et esimese asjaga ärgates lähen hambaarstile, aga tühjagi - jala maha sain alles kell neli pm.\nnüüd, kus valu enam ei kannusta, ei suuda ma jalga maast lahti saada, et kesklinnas (milline luksus! ja ma ikka ei suuda) asuvasse väljavaadatud hamba...asja minna (kus tudengitele -20% lubatakse - noh, vahel neist miinustest kasu ka).\npeale kõige muu istub mul turjal miljon koolitööd ja muud ülesannet, mille deadine'id lausa meeletu tinavilekiirusega minu poole tuiskavad.ja neid kõiki pole kusagil ühes kohas kirjas, sest ma sain oma märkmiku alles eile tagasi ja millal ma ükskord meelde jätan, et ma ei ole enam päris esimeses (16-a-pubekas) nooruses ja mul EI seisa kõik vajalik meeles (see on see, kui lähed poodi soola ostma ja väljud ilma milleta?; üleeile sai siiski see soetatud ja head armumist & ülesoolamist mulle).\nja veel peale selle ja kõige muu on kassidel vist jooksuaeg tulemas või juba käimas, sest a) ükspäev raamatukogust tulles kuulsin nende eriskummalist mäugumist; b) minu isiklik olevus jookseb juba teist päeva ringi ja kräunub peaaegu samamoodi (noh, ta on veel wannabe-emane); opile, kiisu?\nPosted by tr at 07:03\nPosted by tr at 09:30\nin the blink of an eye I'll be old and gray\nPosted by tr at 14:29


OHTLIKUD KODUD: päästjad nägid ette kümmekonna inimese surma - Maaleht\nOHTLIKUD KODUD: päästjad nägid ette kümmekonna inimese surma\nPäästjad on nagu oraaklid. Kodunõustamisel astuvad nad räämas tuppa, mille asukate eluviis ütleb otsesõnu: kui see kodu ei lange varsti tuleroaks, siis on tegu imega. Mõne päeva pärast ongi maja leekides...\nPäästjad on Eestis näinud selliseid väga äärmuslikke ja tuleohtlikke eluruume. Paraku paljud neist lahvatavadki varem või hiljem küttekoldest, suitsukonist või elektrijuhtmest põlema ja nii mõnigi elu on kahjuks nõnda lõppenud.\nPäästjad käisid õhtul kell kuus Pärnumaal ühte probleemsesse kodusse andurit paigaldamas ja elanikule selgitustööd tegemas. Neli tundi hiljem said nad samasse eluruumi väljakutse. Põlenud ruumist leiti surnud inimene, sama, kellega äsja vesteldi.\nPäästeameti nõustajad külastasid aasta jooksul ligi 23 000 kodu ja nägid, millistes tingimustes elavad 50 000 inimest tegelikult.


Kuidas teisendada MPEG4 Music Files to MP3 - Tips for you - Tipsed.Com\nMõned Digitaalse muusika kauplustes, nagu Apple'i iTunes Store, müüa muusikafaile MPEG4 formaadis, mida tuntakse ka MP4 või M4A faile.Sa saad mängida seda tüüpi faili ükskõik mudel Apple iPod ja mõned muud digitaalse meedia mängija, kuid paljud muusikamängijate ei mängi MPEG4 faile.Seetõttu peate teisendada MPEG4 faile MP3 faile tasuta ümberkorraldamise kava Internetis.\nIga Audio Converter\nalla ja installida Audio Converter linki "Ressursid" käesoleva artikli jaotises.Kui fail on alla laaditud, avage see ja järgige tarkvara installimiseks.\nAvage Iga Audio Converter programmi.\nVajuta "Lisa Meedia Files" nupule ülaosas vasakul Kõik Audio Converter aknas.Leidke ja valige MPEG4 fail, mida soovite teisendada MP3 aknast ja vajuta "Ava".Nimi sinu valitud faili ilmub peamine Kõik Audio Converter aknas.Korrake vajadusel lisada kõik MPEG4 faile\n, mida soovite teisendada.\nülemises paremas nurgas Kõik Audio Converter aknas vali "MP3 Audio" on rippmenüü.\nVajuta "Options" allosas programmi vasakul paanil ja määrata kaust, kuhu soovite salvestada teisendatud MP3 faile klõpsates "Sirvi" nuppu aknast, valige kaust, klõpsake "OK",seejärel klõpsates "OK" taas võimalusi aknas.\nVajuta "Convert" nuppu ülaosas programmi aken alustada protsessi tulemus.\nProgramm kestab tavaliselt paar sekundit per fail MPEG4 faile MP3 formaadis.\nMPEG4 faile kaitstud Digital Rights Management tarkvara ei saa ümber MP3.Enamik iTunes muusikafaile ostetud enne 2009. aasta aprilli on DRM-kaitsega, kuid muusikafailid ostetud pärast, et aega on DRM-free ja saab kergesti konverteerida MP3.\nDownload.com: Iga Audio Converter Lae


Bluetooth JBL kõlariga pirn (Master), Punane - Smart lightbulbs - Photopoint\nHome page » Home & garden»Lights»Smart lightbulbs»Bluetooth JBL kõlariga pirn (Master), Punane\nTegemist on täiesti uudse lähenemisega LED valgustite maailmas. Igas Sengledi Pulse LED-pirni on peidetud Bluetooth-i toetav JBL® kõlar. Sengled Pulse Master töötab iseseisvalt aga koos Sengled Pulse Satellitega* töötavad nad ühtse JBL® stereo audios\nTegemist on täiesti uudse lähenemisega LED valgustite maailmas. Igas Sengledi Pulse LED-pirni on peidetud Bluetooth-i toetav JBL® kõlar. Sengled Pulse Master töötab iseseisvalt aga koos Sengled Pulse Satellitega* töötavad nad ühtse JBL® stereo audiosüsteemina.