Raseduse kaepideme kasi, Lemmik tooted\nPrank, mis paneb teid võltsitud raseduse pärast häbenema [VIDEO]\nRaseduse kaepideme kasi, Video: The Last Reformation: The Life (2018) - FULL MOVIE 2021, Aprill\nHoidke oma käed külgede lähedale. Korduma kippuvad küsimused Kuidas testida oma haarde tugevust? Madalama takistuse korral võivad käepidemed maha kukkuda Parimate käepidemete tugevdajate saamise eelised Parandab teie käepigistust: Käepigistusega hea esmamulje jätmine on ülioluline, eriti tööintervjuu ajal. Või katke oma nina ja suu ühekordselt kasutatava lapiga ning visake see kohe pärast kasutamist ära. Kui olete kokkuleppel mööda poominud, võite soovida kerida alla ja postitust lugeda. Aitab vältida vigastusi ja aitab krooniliste süsteemsete haiguste ravimisel: Kasutades parimat käte tugevdajat artriidi korral, saate leevendada valu, mida kogete iga päev.\nMadalama takistuse korral võivad käepidemed maha kukkuda Parimate käepidemete tugevdajate saamise eelised Parandab teie käepigistust: Käepigistusega hea esmamulje jätmine on ülioluline, eriti tööintervjuu ajal. Tugevdaja kasutamine parimate käepidemisharjutuste jaoks võib aidata teil välja töötada kindla käepigistuse. Aitab parandada sportlikku sooritust: Professionaalsed sportlased kasutavad oma soorituse parandamiseks reguleeritavat käepideme tugevdajat. See on eriti kasulik inimestele, kes tegelevad tennise, rattasõidu, kaljuronimise või raskuste tõstmisega.\nKõik see soodustab teie keha stressi, Turse pahkluu liigeses teid üldiselt haiguste suhtes haavatavamaks.\nGrippi põdevatel rasedatel on tõsiste komplikatsioonide oht, mis võivad vajada haiglaravi, ja nende lastel on suurem oht, et nad ei kasva piisavalt emakas.\nSuurim mure on kopsupõletik, potentsiaalselt eluohtlik haigus, mis võib samuti suurendada teie enneaegse sünnituse riski. Rasedatel naistel, kes saavad grippi, on ka sünnitusjärgsel perioodil suurem risk gripiga seotud komplikatsioonide tekkeks.\nMuidugi pole paljudel grippi põdevatel tulevastel emadel komplikatsioone.\nKuid statistiliselt on tõenäolisem, et teil tekib rasked juhtumid, kui olete rase. Milliseid sümptomeid peaksin jälgima?\nGripisümptomid ilmnevad äkki ning nende hulka võivad kuuluda palavik, valulikkus, väsimus, peavalu ja külmetuse sümptomid, nagu nohu või kinnine nina, kurguvalu, köha ja külmavärinad. Teil võib olla kõhulahtisus või ka oksendamine. Helistage oma arstile, kui teil on mõni neist sümptomitest, et ta saaks otsustada, kas vajate ravi. Kui märkate mõnda järgmistest sümptomitest, pöörduge viivitamatult meditsiinilise abi saamiseks Hingamisraskused või õhupuudus Palavik või köha, mis paraneb, kuid siis taastub või süveneb Püsiv valu või rõhk rinnus või kõhus Püsiv pearinglus, segasus, unisus või letargia Raske või püsiv oksendamine Ei Raseduse kaepideme kasi oma lapsest nii palju liikumist Kõrge palavik, mis ei reageeri atsetaminofeenile Krambid Ei urineeri Tugev lihasvalu Samuti pöörduge kohe arsti poole, kui teil on mingeid muid raskeid või sümptomeid, mida selles loendis pole.\nMida peaksin tegema, kui tunnen, et saan grippi? Varane ravi on võtmetähtsusega, nii et kui olete rase või olete eelneva kahe nädala jooksul sünnitanud või raseduse kaotanud ja teil tekivad gripilaadsed sümptomid, helistage kohe Raseduse kaepideme kasi, et rääkida, mida teha.\nRaseduse kaepideme kasi otsustab, kas peate minema katsetamisele või ravile. Mõned teenuseosutajad määravad ravi telefonitsi või telemeditsiini veebiportaalide kaudu, kui nad arvavad, et teie sümptomid võivad olla tingitud gripist.\nKui peate kontorisse minema, võivad testid sisaldada nina tampooni kõige parem teha seda kahe esimese päeva jooksul pärast haigestumist.\nKui olete üksi kodus, laske kellelgi teist sageli järele vaadata. Kui avastate, et olete olnud tihedas kontaktis mõne inimesega, kellel on gripp, helistage kohe oma arstile ja küsige, kas ravi võib vähendada teie võimalusi grippi saada. Pidage meeles, et inimesed, kellel on gripp, on nakkavad alates päevast enne sümptomite ilmnemist ja jäävad selliseks nii kaua kui nädal pärast haigestumist.\nKuidas peaksin grippi ravima, kui olen rase? Ravige palavikku kohe raseduse varajane palavik võib olla seotud vastsündinute neuraaltoru defektidega.\nAtseetaminofeen on soovitatav ravis kasutatava palaviku raviks. Kui teil on gripisümptomeid, helistage kohe arstile.\nKui arst kinnitab või kahtlustab, et teil on gripp, määrab ta viirusevastaseid ravimeid. Vt allpool. Joo palju vedelikke. Kui Raseduse kaepideme kasi pole isu, proovige toitumisharjumuste säilitamiseks ikkagi süüa väikseid söögikordi.\nSaate palju puhata. Gripi leviku vältimiseks hoidke haigestumise ajal teistest kaugemal.\nRaseduse kaepideme kasi raseduse ajal on ohutu võtta gripiviirusevastaseid ravimeid nagu Tamiflu? Haiguste kontrolli ja ennetamise keskuste CDC andmetel soovitatakse rasedatele moms suukaudset viirusevastast ravimit oseltamiviir Tamiflukuna sellel on kõige rohkem andmeid selle kohta, et see on raseduse ajal ohutu ja kasulik. Veel üks viirusevastane ravim, mida mõnikord rasedatele gripi korral välja kirjutatakse, on zanamiviir Relenza.\nMiks on oluline raseduse ajal külmetustest hoiduda? NovEmmede Klubi Külmetushaigused on alati ühtmoodi tüütud — eriti, kui sa oled juba kurnatud enda sees beebi kasvatamisest.\nSiiski pole palju andmeid selle kohta, kas seda ravimit on raseduse ajal ohutu võtta. Viirusevastased ravimid võivad muuta teie haiguse kergemaks, aidata teil end paremini tunda varem ja vältida tõsiseid gripitüsistusi, nagu kopsupõletik.\nViirusevastased ravimid toimivad kõige paremini, kui alustate nende kasutamist kahe päeva jooksul pärast sümptomite ilmnemist. Mõnikord kirjutab arst välja viirusevastase ravimi, et vähendada haigestumise tõenäosust.\nVõi võib arst otsustada, et viirusevastaseid ravimeid pole vaja, kui teil pole tegelikult sümptomeid. Kui on välja kirjutatud viirusevastased ravimid, võtate neid kuni seitse päeva. Olete endiselt nakkav ravimi kasutamise ajal - vähemalt neli päeva ja võib-olla kauem - nii et võtke ettevaatusabinõud teiste inimeste ümber.\nRavimi võtmine koos toiduga võib aidata vältida iiveldust ja oksendamist, mis on Tamiflu kõige tavalisemad kõrvaltoimed.\n13 parimat käepideme tugevdajat aastal - Healths -\nIiveldus ja oksendamine võivad olla nii gripi kui ka raseduse sümptomid. Tamiflu pole sama, mis Theraflu. Tamiflu on viirusevastase ravimi oseltamiviiri margitoote nimi, mille peab määrama arst. Theraflu on käsimüügiravim, mis sisaldab valuvaigistit ja muid koostisosi. See võib teatud sümptomeid ajutiselt rahustada, kuid ei peata gripiviiruse progresseerumist.\nMiks on gripp eriti ohtlik rasedatele?\nKuna see sisaldab fenüülefriini, ei ole Theraflu võtmine raseduse ajal soovitatav. Kuidas vältida grippi sattumist? Saate gripiproovi nii kiiresti kui võimalik, kui see sügisel saadaval on. Pärast vaktsiini saamist kulub immuunsuse kujunemiseks paar nädalat. Isegi kui jätate vaktsiini sügisel hankimata, tasub seda siiski saada juba märtsis, sest gripihaigus võib kevadeni jätkuda.\nÄrge muretsege - te ei saa vaktsiinist grippi. Boonus: aitate kaitsta oma imikut gripi eest isegi 6 kuud pärast sündi. Vt allpool gripirabanduse kohta lisateavet. Pese käsi sageli, sealhulgas vahetult enne söömist, pärast aevastamist ja pärast vannituppa minekut. Kasutage sobivaid kätepesu tehnikaid, hõõrudes seebitud käsi vähemalt 20 sekundit ja loputades rohke veega.\nNUK FC õppimispudel PP silikoonotsik+käepide 150ml\nKui seepi ja vett pole saadaval, kasutage ühekordselt kasutatavaid käsipuhastusvahendeid või alkoholipõhiseid geelipuhastusvahendeid, mis sisaldavad vähemalt 60 protsenti alkoholi.\nÄrge köhige ega aevastage paljaste käte külge. Nii saab viirus üle kogu teie käe, kus see võib kergesti levida ka teistele.\nKatke selle asemel suu oma käega ja köha või aevastage varrukasse. Või katke oma nina ja suu ühekordselt kasutatava lapiga ning visake see kohe pärast kasutamist ära. Paljud eksperdid soovitavad kudede asemel varrukameetodit, sest koega käitlemine võib ikkagi käsi saastada ja haigusi levitada.\nJa kui lõpuks kasutate paljaid käsi, siis peske neid kohe. Ärge puudutage oma silmi, nina ega suud. Pühkige kodus regulaarselt desinfitseerimisvahenditega maapinda - näiteks mänguasju, öökappe, uksekellasid, telefone ning vannitoa- ja köögilette.\nViirused ja bakterid võivad kõval pinnal elada kaks kuni kaheksa tundi. Hoiduge haigetest inimestest, sealhulgas teie leibkonnast.\nKui kellelgi teie leibkonnast on gripp, võib arst soovitada teil võtta viirusevastaseid ravimeid. Kas raseduse ajal on gripiviirust ohutu saada? CDC ja teiste valitsuse tervishoiuagentuuride andmetel on gripipiirkond osutunud ohutuks ja tõhusaks rasedatele ja nende arenevatele imikutele raseduse kõigil etappidel, sealhulgas esimesel trimestril.\nGripihaav pole raseduse ajal ohutu; see on tungivalt soovitatav. Gripivaktsineerimine vähendab oluliselt teie võimalust haigestuda tõsisesse grippi ja on teie lapse kaitsmiseks väga tõhus.


160-315mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru tarnijad ja tootjad Hiina - tehase hind - Sunplast\nKodu > Tooted > HDPE torude keevitusseade > HDPE Butt Fusion-keevitusseade > 160-315mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru\n160-315mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru\n160–315 mm HDPE torustiku fusioonkeevitusseade käsitsi või hüdraulilises töös, saadaval dn160-315mm suurusest, kõrge kvaliteet on 5 aastat, vastupidav teenindusaeg, konkurentsivõimelised hulgihinnad, varu saadaval & amp; kiire tarne saadaval. Lisateabe saamiseks võtke meiega ühendust!\nSPH315 (160-315) Hüdrauliline Butt Fusion Welding Machine HDPE toru jaoks\nButt-fusioonkeevitus on HDPE torustike kõige populaarsem keevitusmeetod ja põkkfusioonkeevitusseade on tööstusmasin, mida nõutakse ulatuslikult keevitamiseks.\nSPH315 hüdrauliline põkk-keevitusseade on valmistatud neljast osast, sealhulgas: hööveldamisvahendid, kütteplaat, põhiraami hüdraulikaseade (kui hüdrauliline tüüp), vaadake struktuuri järgmiselt:\nâ € »Sobib HDPE, PPR ja PVDF plastist torude ja liitmike keevitamiseks töökojas või töökohas.\nâ € »Koosneb põhiraamist, hüdraulilisest seadmest, hööveldusvahendist, kütteplaadist, hööveldamise tööriista soojendusplaadi toetusest ja valikulistest osadest.\n- eemaldatav PTFE-ga kaetud kuumutusplaat kõrge täpsusega temperatuuri reguleerimissüsteemiga;\n- elektriline hööveldusvahend.\nâ € œ Olge valmistatud kergest ja tugevast materjalist; lihtne struktuur, väike ja õrn, kasutajasõbralik.\nâ € »Madal algusrõhk tagab väikeste torude usaldusväärse keevitamise kvaliteedi.\nâ € »Muutuv keevitusasend võimaldab mitmesuguseid liitmikke kergemini keevitada.\nâ € »Kõrge täpsusega ja löögikindel rõhumõõtur näitab selgemaid näitajaid.\nâ € »Eraldi kahe kanaliga taimer salvestab aega leotamis- ja jahutusfaasides.\nÂ ± 3 â „ƒ\n3,0KW / 220V\nKeevituse maksimaalne hälveÜhendamine\nâ ‰ ¤0,2 mm\nHüdraulilise jaama võimsus\n0.85KW / 220V\n4.95KW / 220V\nKuumutusplaat Maks. Temp.\nKlambri suurus:160, 180, 200, 2225, 250, 280, 315mm\nPakendi suurus:kolmvineerist112 * 71 * 72, 78 * 63 * 75, 74 * 49 * 57(cm); Kokku1.15 CBM\nSunplast on üle 15-aastase arengu läbi tuntud kui üks Hppe-toru HDPE-keevitusseadmete juhtivaid tootjaid ja tarnijaid Hiinas. Meie tehas on kasutusele võtnud palju arenenud tehnoloogiaid ja seadmeid. Palun võtke meilt endale Hiinas valmistatud kvaliteetseid ja madala hinnaga tooteid.\nHot tags: 160-315mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru, Hiina, tarnijad, tootjad, tehase, tehase, hind, osta, valmistatud Hiinas \_ t\n315 mm HDPE toru toru keevitusseade315 mm HDPE torude keevitusseade315 mm HDPE toruliitja315 mm polüestertorustik315mm Butt Fusion keevitusseadepolü-toru keevitajahdpe keevitusseadesulatatud keevitusseadehdpe toru fusioonkeevitusseadehdpe keevitusseadmed\n90-250mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru\n400-630mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru\n630-800mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru\n63-160mm hüdrauliline Butt Fusion keevitusseade HDPE toru jaoks\n280-450mm hüdrauliline Butt Fusion keevitus masin HDPE toru\nSPA200-4M manuaalne Butt fusion-keevitusseade


"Tosin küsimust Eesti kohta" räägib läbi 12 lavastusliku lühifilmi Eestist ja eestlastele omastest eripäradest. Lühifilm „Eesti kuningas“ põhineb küsimusel „Kas eestlastel on oma kuningas?“ ja jutustab sellest inspireerituna oma loo.\nVõõras rändur siseneb keskaegsesse kõrtsi ning tahab kõrtsmikult teada saada, kus on Eesti Kuningas. Kõrtsmik räägib talle lugusid mitmetest erinevatest kuningatest, kes Eestimaa pinnal tegutsenud on. Ükski neist ei rahulda tundmatu ränduri vajadust kuniks selgub, et võõras mees otsib teed pagaripoodi „Eesti Kuningas“.\nTosin küsimust Eesti kohta: Error\n2014 | Tudengifilm, Lühimängufilm | Režissöör: Joosep Ehasalu\n"Tosin küsimust Eesti kohta" räägib läbi 12 lavastusliku lühifilmi Eestist ja eestlastele omastest eripäradest. Lühifilm „Error“ põhineb küsimusel „Mis toob Eestis leiva lauale?“ ja jutustab sellest inspireerituna oma loo töötust programmeerijast Priidust, kes on täielikult kapseldunud oma magamistuppa, loomaks arvutimängu.\nMänguarendajast Priit on kapseldunud oma elutuppa, et luua arvutimängu. Parandades pidevalt erinevaid erroreid ja vigu programmis ei suuda ta enam eristada reaalset maailma arvutimaailmast. Kogu mehe eluviis häirib Priidu elukaaslast Britat, kes teda kuidagi enam ei mõista.\nTosin küsimust Eesti kohta: Igor\n"Tosin küsimust Eesti kohta" räägib läbi 12 lavastusliku lühifilmi Eestist ja eestlastele omastest eripäradest. Lühifilm „Igor“ põhineb küsimusel „Mis toob Eestis leiva lauale?“ ja jutustab sellest inspireerituna oma loo mehest, kes ei tunnista endale Nõukogude Liidu lagunemist.\nIgor valmistub hommikul tööle minekuks, nõnda nagu ta seda on 20 aastat teinud. Tööle jõudes tabab teda aga üllatus, tehas on suletud ning linn on 20 aastat ajas edasi läinud.\nTosin küsimust Eesti kohta: Koit\n2014 | Tudengifilm, Lühimängufilm | Režissöör: Giampietro Balia\n"Tosin küsimust Eesti kohta" räägib läbi 12 lavastusliku lühifilmi Eestist ja eestlastele omastest eripäradest. Lühifilm „Koit“ põhineb küsimusel „Miks kutsutakse eestlasi laulurahvaks?“ ja jutustab sellest inspireerituna loo Toomasest, kes kuulab oma kodu raadiost teateid ärevatest aegadest maailmas ning otsustab anda oma panuse rahu kaitseks.\nToomas parandab oma kontori laua taga vana suupilli, kuulates raadiost teateid ärevatest aegadest. Maja ette sõidab kaitseväe veok ning Toomas võetakse kaasa rännakule. Veok täis noori ja vanu vormides mehi sõidab veel teadmata suunas mööda kauneid Eestimaa külateid, kuniks peatub. Grupp mehi aetakse tundmatus asukohas autost välja. Mõne hetke pärast leiab kamp õnnelike pillimehi ennast rahvarohke Laulupeo keskel.\n"Tosin küsimust Eesti kohta" räägib läbi 12 lavastusliku lühifilmi Eestist ja eestlastele omastest eripäradest. Lühifilm „Millesse eestlased usuvad?“ põhineb küsimusel „Kas kõik eestlased on omavahel tuttavad?“ ja jutustab sellest inspireerituna loo ühest sügavalt skeptilisest Isast, kes läbi juhusena paistvate sündmuste hakkab oma tõekspidamistes kahtlema.\n„Millesse eestlased usuvad?“ räägib loo madala klassi pereisast, kes läheneb keskeakriisile. Tal on kaks last ja abielus tugevalt religioosse vene rahvusest naisega. Armastusest naise vastu viib ta läbi traditsioonilised palved enne sööki, ise uskumata Jumalasse ega spirituaalsusesse. Ühel õhtul aga sellise traditsioonilise palvuse järel küsib Isa Jumalalt märki, kuidas olla edukas. Peale seda pannakse Isa skeptilisus proovile, kui imelikud mehed helistavad talle uksekella ning tööd pakuvad; ülejäänud pere usub, et see oligi Jumala märk Isale; ja viimaks, kui tüdruku palvel sajab läbi lae jalgratas alla otse pere söögilauale.\n2014 | Tudengifilm, Lühimängufilm | Režissöör: Andri Allas


Mõned nõuanded, kuidas hoiduda puukidest! | Buduaar\n2009. aasta 9. juuni 12:18\nSeoses suve saabumisega ähvardab meid kõiki üks pisike putukas, kelle hammustus võib saada saatuslikuks. Ajakiri Tervise Pluss hoiatab inimesi puukide eest ja toob välja mõned nipid, kuidas puugihammustusest hoiduda.\nKanna katvat pikkade varrukatega riietust, püksisääred on soovitatav toppida sokkide või kummikute sisse.\nVali heledad rõivad, sest nii on riietel ronivat puuki kergem märgata, enne kui ta hammustada jõuab.\nPärast puugiohtlikus piirkonnas viibimist vaata kogu keha hoolikalt üle ja otsi nii neid puuke, kes on ennast naha külge kinnitanud, kui ka neid, kes veel ringi ronivad. Lastel kontrolli kõrvataguseid.\nKui oled saanud puugi, talita järgnevalt:\nPuuk tuleb võimalikult ruttu eemaldada. Ohtlik on puugist liiga kõvasti kinni haarata, sellega võid nakkuse hammustuskohta viia. Seetõttu hoidu puugi tagakeha pigistamisest või määrimisest.\nPärast puugi eemaldamist tuleb haav kindlasti vee ja seebi või desinfitseerimisvahendiga pesta.\nKui pärast hammustust märkad ringikujulist punetust või muid sümptomeid, mine kohe arsti juurde.


itoh Yankee Doodle Dandy - Saaremaa Pojengid & Saaremaa Puukool\nPaeonia itoh (lactiflora Martha Washington x lutea hybrid Golden Era)) YANKEE DOODLE DANDY\nAretaja: R. Donald Smith, USA MA. Registreeritud: 2002.a.\nKeskmine õitsemisaeg. Kõrgus kuni 90cm\nKasvatatud 10L potis. Noortaim. Hind 65EUR\nUUDISSORT 2022! Pooltäidisõieline roosõietüüpi (harva erandlikult täidisõieline) sügavroosa ploomialatooniga värvus kreemika-kollaste nootidega. Keskel kollased tolmukad. Õitsemise lõpus muutub õis paar tooni heledamaks. Tihe roheline lehestik, õied asuvad lehestikust natukene kõrgemal. Rohkelt õisi, mis asetsevad põõsal ühtlaselt. 2 kuni 3 külgmist õiepunga pikendavad õitsemisaega kuni neljaks nädalaks. Keskmine õitsemisaeg. Õied kuni 17cm läbimõõdus. Kõrgus kuni 90cm. Tugevad poolpuituvad varred, mis ei vaja aias toestamist. Meeldiv aroom.\nEsmakordselt õitses 2000. aastal. Nagu ka suurel osal itoh pojengidest pole fertiilsust neil täheldatud, seemneid ei moodusta.\nR. Donald Smith on silmapaistev uue põlvkonna itoh pojengide aretaja. Ta alustas esimeste pojengide aretamisega 1990-ndatel ja tänaseks on tema isiklikus kollektsioonis 500 uut itoh pojengisorti. Tema esimesed seemikud hakkasid õitsema alates 2000.a. 29 nendest väärisid registreerimist Ameerika Pojengide Ühingus (APS). APS peab ametlikku pojengisortide registrit alates 1906. aastast. Selle aretaja teine uudissort meie kollektsioonis on MAGICAL MYSTERY TOUR. Need on kaks kõige silmapaistvamat sorti tema kollektsioonis.\nSmith läks pensionile, kui ta oli teeninud füüsikateadlasena 37 aastat US Air Force õhuvägedes. Ta uuris infrapuna kiirguste emissiooni maakera atmosfääri ülemistes kihtides. Tänaseks Donald Smith on maailma juhtivekspert itoh pojengide aretamises. 2011. aastal Smithi tunnustati Saunder’s Memorial Medal autasuga pojengide aretamise eest. Hetkel Smith keskendub täidisõieliste itoh pojengide aretamisele. Samuti alustas ta suuremahulise teadustööga itoh pojengide fertiilsuse tõstmiseks, eesmärgiga aretada fertiilsed F2 põlvkonna itoh pojengid. See on äärmiselt keeruline töö, kuna peaaegu kõik itoh pojengid on steriilsed ehk ei moodusta seemneid või seemned ei ole elujõulised. Donald Smith on samuti kirglik tervisesportlane ja oma elujooksul osales rohkem kui 27 täispikas jooksumaratonis.\nPojengi nimi pärineb USA kultusfilmist „Yankee Doodle Dandy“ 1942.a., mis võitis kolm Oscarit.


200 g Toorjuust (maitsestamata, toasoe)\n1 dl Valge šokolaad (noaga peenestatud)\nVõluva sidrunimaitse annab toidule nii siin kui ka mujal üldsegi mitte sidrunimahl, vaid õhukeselt riivitud kollane sidrunikoor.\nPese sidrun voolava vee all harjaga puhtaks, kuivata hoolikalt ning riivi koor peene riiviga. Pressi välja ka mahl. Taina jaoks vahusta munad suhkruga ning lisa vahustamise ajal vähehaaval 1 sl sidrunimahla ja 1 tl koorepuru. Sõelu peale jahuga segatud küpsetuspulber ja tõsta õrnalt ühtlaseks. Laota tainas küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja küpseta 225° juures 7–8 minutit. Kummuta küpsenud biskviit suhkruga ülepuistatud küpsetuspaberile, koori kasutatud paber ettevaatlikult maha ja lase tainaplaadil jahtuda. Täidiseks mikserda sidrunimahl ja -koor ning mõlemad suhkrud kokku toasooja toorjuustuga. Kalla peale tugevaks vahuks mikserdatud koor ja tõsta ettevaatlikult kokku. Määri täidis jahtunud põhjale ja lase rullil paberisse pakitult külmas paar tundi jahtuda ning maitsestuda. Kaunista vanillsuhkruga maitsestatud vahukoore ja valge šokolaadiga.\nTinsu 28.dets 2012 15:26\nVäga maitsev on! Kahjuks läks mul natuke põhja nässu,küpses natsa liiga palju:( Aga muidu väga hea :Y:Y:Y:Y:P:P:P:P:P:P\nKatuliin 24.jaan 2012 18:05\nVäga maitsev oli ,ainult natuke palju suhkurt taignas. Tegin täidise selle eest hapuma.Panin siiski maksimum punktid kuna oli imehea :P:P:P:P:Y\nLea 02.juuni 2011 11:08\nMuidu oli superhea sidrunimaitse, aga minu jaoks kerkis besee liiga kõrgeks ja seega sai natuke liiga saiane. Küll, aga ma annan hindeks maksimumi, sest tõepoolest oli imemaitsev.\nKodukana 08.mai 2011 13:26\nTegin ka ja väga maitsev tuli . Kindlasti teen veel!:D\ntydruk212 29.jaan 2010 15:13\ntegin esimest korda rullakat.... nii nämma tuli, külalised ka sõid ja kiitsid.... mõnus sidrunine :Y\nMari 04.jaan 2010 17:09


Ilm ja inimesed: 17. nädala ilm (24.–30.04.2017)\n30. aprillil liikus tsüklon üle Soome põhja. Selle järel tugevnes saartel esialgu loode-, mujal lõuna- ja edelatuul, päeval on ülekaalus läänekaartetuul, mille puhangud on kuni 15 m/s. Külma õhumassi ja päikese kaasabil sadas mitmel pool hooti vihma ja märga lund, kuid ka jääkruupe. Sooja oli enamasti 5 kraadi, kus parajasti ei sadanud ja oli päikest, pisut rohkemgi.\nMai algab rahuliku ja selgema ilmaga, kuid päevased hoogsajud pole siiski välistatud. Päikesepaiste toel võib sooja tulla üle 10 kraadi, aga selgetel öödel peab arvestama miinuskraadidega (öökülmaga). Sellist ehk võib olla päris kuiva ja soojemat ilma võib jaguda nädalaks\nMoskvas jätkus troopilise õhumassi mõjul 25-kraadine kuumalaine (FMI, http://ilmatieteenlaitos.fi/euroopan-saakartta).\nHeli Maisalu. Pärnus pisut rahet toonud pilv -30.04.2017\n29. aprillil liikus tsüklon Poola kohalt üle Eesti põhja. See tõi tugeva saju ja tormi: Soome lahel oli arvatavasti tuulepuhanguid kuni 30 m/s, kuid registreeriti kuni 27,7 m/s (Naissaarel, vt graafikul http://on-line.msi.ttu.ee/uus_/det.php?n=tuul&periood=432000), sajuhulk ulatus kuni 20 mm/d (Pakril koguni 23 mm/d).\nJuba 28. aprilli õhtul jõudis radari järgi lõunapiirile sadu, kuid sademeid veel ei registreeritud. Öösel hakkas kagunurgast sadama, sajuala nihkus tasapisi põhja poole ja kattis lõunaks kogu Eesti. Algul sadas lausvihma, kuid järk-järgult muutus sadu lumeks ja hakkas tuiskama, sest kirdetuul muutus tormiseks, vaid lõunapoolsed maakonnad pääsesid tuisust ja seal oli tuul ka nõrgem. Sooja oli valdavalt 0...3 kraadi, lõuna- ja idaservas kuni 5 kraadi.\nAlates lõunapiirist tuul nõrgenes ja sadu lõppes, mõnes kohas muutus lumesadu ja tuisk uduvihmaks. Võrus tõusis õhutemperatuur 8 kraadi, mujal ida- ja lõunaservas oli sooja 4...7 kraadi, teistes kohtades soojemaks ei läinud. Hilisõhtul ilm selgines Võrumaal ja õhutemperatuur langes, seevastu Eesti lääneosas tekkis seoses lõunatsükloni keskme üleliikumisega udu ja valitses tuulevaikus, sooja oli valdavalt 0...2 kraadi.\nHoiatused, mis anti 28. aprilli päeva teises pooles:\n28.04.2017, kell 13.15\nHoiatus N 17 Eesti kohta.\n29.04. hommikul ja päeval on oodata tugevat lörtsi- ja vihmasadu. Nähtavus halveneb. Kirdetuul tugevneb öösel puhanguti 15, hommikul 18 m/s. Päeval põhjarannikul ja Lääne-Eesti saartel 17, puhanguti 23-25 m/s.\nIlmateenistuse nädalaprognoosist: Tähelepanu, LAUPÄEVAL (29.04.) on oodata tugeva tuulega ja sajust ilma. Vihmale lisaks sajab ka lörtsi, seejuures Põhja- ja Loode-Eestis ning ka Eesti lääneservas sajab päeval rohkelt märga lund ning seeläbi võivad liiklustingimused keerulised olla. Loe edasi http://www.ilmateenistus.ee/ilm/prognoosid/nadala-ja-kuuprognoos/nadalaprognoos/.\nEdasine ilm. Aprill lõppeb põhja eemalduva lõunatsükloni sabas tuuliselt ja sagedaste sajuhoogudega, võib sadada märga hooglund, lume- ja jääkruupe.\nAlates 1. maist muutub ilm rahulikumaks ja kuivemaks, ent kuigi palju üle 10 kraadi oodata ei ole, selge ilmaga on oodata öökülma.\n29. aprillil tabas Eestit lõunast saabunud torm. Tegu oli lõunatsükloniga, millega on tavaliselt kõige karmimad ja ohtlikumad ilmaolud seotud. Lõunatsüklon oli väga suure soojavaruga: selle soe sektor oli täidetud troopilise õhumassiga (Moskvas oli sooja kuni 25 kraadi), mis andis tormile energia ja meie jaoks tähendas see tugevat sadu, väga tugevat tuult (Soome lahel puhangud üle 25 m/s) ja tugevat tuisku (vaid lõunapoolsed maakonnad pääsesid tuisust).\nIlmakaardil on näha lõunatsüklon, kus silmapaistvalt suur on temperatuurikontrast: Moskvas oli kell 15 sooja 24 kraadi, kuid Tallinnas langes õhutemperatuur lumetormis –0,1 °C-ni (FMI, http://ilmatieteenlaitos.fi/euroopan-saakartta).\nVaatamata kiiretele asjatoimetustele otsustasin lumetormi jäädvustada. Lumetorm 29. aprillil Meriväljal.\nIlmateenistuse sünoptik Helve Meitern: Käesolev nädal jätkab veel vanas vaimus. Homme on madalrõhkkonnad meist piisavalt kaugel ja nii saab reedel nautida veidi soojemat ja helgemat sajuta päeva.\nKuid tsükloni südamikud on juba ootel. Ematsükloni alge on asunud Itaalia põhjaosast kirde suunas teele. Homme jõuab Põhjamerelt Taani lähistele väike tsüklonike, mis seal süveneb ja meelitab Lõuna-Euroopast teele asunud tsükloni kirde suunas liikumise asemel pöörama põhja. Ja nii läheneb laupäeva öösel Lõuna-Eestile aktiivne lõunatsüklon. Selle põhjaserva sajupilved jõuavad vastu hommikut Lõuna-Eestisse. Tsüklon ise liigub tõenäoliselt üle Väinamere Soome suunas, kuid võib jääda ka veidike kauemaks ka Läänemerele keerutama. Igatahes on laupäeva päev sajune üle Eesti, kusjuures lisaks vihmale sajab Põhja-Eestis ka lörtsi ja lumeterasid, Lõuna-Eesti loodetavasti lumest, lörtsist ja tugevast kirdetuulest sedakorda pääseb. Kirdetuul tugevneb ja juba öösel ulatuvad Soome lahe rannikul kirdetuul puhanguti 15 m/s. Päeval on kirdetuul kõikjal tugev, sisemaal iiliti 15, rannikualadel ulatuvad puhangud 20 m/s, vaid Kagu-Eestis on tuul veidi tasasem. Lörtsi ja vihma jagub veel ka pühapäeva öösse, päeval on sajuhooge harvemalt ja siis tuleb sadu alla peamiselt vihmana. Loe edasi: https://ilm.ee/?516159.\nEle Pedassaar · 2 tundi · Nädalavahetus vihase TAREKI seltsis.\nTäna (28.04) on Poola kohal arenemas madalrõhkkond TAREK, mis süveneb ja suuna Baltimaadele võtab. Pöörise põhjaservas jõuavad esimesed sajupilved (peamiselt vihmana) Mandri-Eesti lõunapiirile 29.04. vahetult peale keskööd. Sadu levib edasi põhja suunas ning läheb mitmel pool üle lörtsiks. Varahommikul võib olla sajuta veel Eesti loodenurk. Loe edasi: https://ilm.ee/?516162\nIlmateenistuse 4 päeva prognoosist: Eesti\nPilves ja sajune. Sajab lörtsi ja vihma, sadu on tugev ja nähtavus halb. Puhub kirdetuul 7-12, iiliti 15 m/s, põhjarannikul on tuule kiirus 17, iiliti 23-25 m/s. Õhtupoolikul pöördub tuul Lõuna-Eestis lõunasse 6-11 m/s. Õhutemperatuur on 1...6, Kagu-Eestis võib tõusta 10 °C-ni.\nPuhub kirdetuul 7-12, iiliti 15 m/s, pärastlõunal pöördub lõunasse 7-12 m/s. Laine kõrgus on 0,7-1,5 m. Sajab lörtsi ja vihma. Nähtavus on halb. Õhutemperatuur on 1...3 °C.\nMärkimisväärne on ka Wundergroundi prognoos, konkreetselt Tallinna kohta: Tomorrow 04/29 100% / 7-12 cm. Windy with rain changing to snow in the afternoon. High 4C. Winds NE at 40 to 55 km/h. Chance of precip 100%. Snow accumulating 7-12cm. Winds could occasionally gust over 80 km/h (https://estonian.wunderground.com/global/stations/26038.html).\n28. aprillil oli madalrõhkkond Taani kohal. Poola kohal tekkis kõrgrõhuala, mis liikus üle Eesti kirdesse. Selle mõjul oli öö rahulik ja selge, kuid külm (õhutemperatuur langes valdavalt alla 0 °C, rannikualadel oli soojem), mitmel pool tekkis udu ja härmatist.\nPäeva jooksul udu hajus, kuid mere kohal ja rannikualadel jäi püsima, mujal pilvisus tihenes (alguses rünkpilved, hiljem kõrge õhuke pilveloor), kuid püsis olulise sajuta (kohati nõrk hoovihm). Nõrk muutliku suunaga tuul asendus kirdetuulega. Õhutemperatuur tõusis mitmel pool päikesepaiste toel üle 10 kraadi piiri, kuid udu all jäi 0...+2 kraadi juurde, mujal rannikualadel valdavalt 2...7 kraadi.\nEdasine ilm. Aprill lõppeb aktiivse lõunatsükloniga: see toob 29. aprilliks tormise ilma ja tugeva saju, kusjuures põhja ja lääne pool võib tulla märga lund ja tuisata, sest kirdetuul tugevneb, mujal sajab peamiselt vihma, ent samuti on võimalik vihma asendumine märja lumega. Sooja on valdavalt alla 10 kraadi, ainult idaserva võib natuke sattuda lõunatsükloniga kaasatoodud soojust ja õhutemperatuur tõusta üle 10 kraadi (tõenäosusega 25%).\n30. aprilliks tuleb külm ja niiske õhumass tagasi, mistõttu lumesajuvõimalus taas suureneb, sajud on hootised ja enam päeval.\nMai alguses muutub ilm suure tõenäosusega aeglaselt soojemaks ja kuivemaks, aga soojenemistendents ei pruugi olla püsiva iseloomuga.\nSuure temperatuuri (õhumasside) kontrastiga lõunatsüklon 28. aprilli ilmakaardil (FMI).\n28. aprillil 2015 ulatus Eesti lõunapiirini erakordne äikesepuhang. Pildid on Jänedast Koidula piiripunktini. Tipphetkel oli kuni 20 välku minutis ja äikest jätkus öötundideni. Veel pilte hilisemast: http://ilmjainimesed.blogspot.com.ee/2015/04/18-nadala-ilm-2704-3052015.html.\n27. aprillil liikus madalrõhkkond Soome kohalt kirde suunas. See tõi esialgu ilma paranemise: öö oli küll valdavalt selge või vähese pilvisusega, kuid päeval pilvisus tihenes ja hakkas sadama nii hoovihma, märga hooglund, lume- ja jääkruupe kui rahet, üksikutes kohtades on äikest, kuivem oli ilm lõuna pool, kus jäigi enamasti sajuta. Sajuhoogudega kaasnes mõnel pool puhanguline tuul (pagi).\nSooja oli 3–10 kraadi, sajuhoogude all isegi vähem, päikeselisemas ja kuivemas Lõuna-Eestis kuni 10 kraadi. Tuul oli edelast ja nõrk või mõõdukas, sajuhoogude ajal kohati puhanguline.\nEdasine ilm [27. aprilli öise seisuga]: 28. aprilliks tugevneb antitsükloni mõju, mistõttu ilm võib sademeteta ja rahulik olla. Kauaks see nii ei jää, sest lõunast läheneb lõunatsüklon, mis muudab ilma tuuliseks ja sajuseks. Esialgu võib sadada ka märga lund ja tuisata, aga hiljem vihma; kohati võib õhutemperatuur tõusta üle 10 kraadi.\n1. maiks saab külm õhumassi ülekaalu ja kui sajab, siis hooti vihma või märga lund, kuid sajuhood on nõrgemad ja üksnes kohatised, edasine ilm on kuivem ja rahulikum, kuid ilmselt mitte soe.\nKuna 27. aprill oli konvektsiooni poolest tähelepanuväärne, siis olgu esitatud ka vastav pildimaterjal:\nTund aega enne äikest Laagris.\nÄikese ajal. Katrin Tarand: Tallinnas Tondil lörtsisadu ja vàlk. Korralik kàrakas kàis. Eero Hermann: Tallinnas vabaduse väljakul kell 11:24 välk ja mürin järgi.\nPagi märkiv madalam pilveserv. Selle üleminekuga kaasnes puhanguline tuul.\nLume- ja jääkruubid, ligi tund aega hiljem, vaade edelasse, kell võis olla 14.\nPuhangulist tuult näitav madalam pilveserv järjekordse sajuhoo eel.\nPilve kohalejõudes laotus alasi koos mamma-kujuliste sajujoontega Laagri kohale.\nMamma hiljem kesklinna kohal alasi all.\nÕhtul konvektsioon jätkus: rünkpilved ja tipploor Laagris.\nSuumitud vaade samale pilvele.\nEdelast lähenes uus pilv järjekordse sajuhooga.\nSadas lume- ja jääkruupe. Eriti tugev oli sadu paar km lõuna pool.\nLahkuv pilv õhtuse päikesepaistega (vaade idakagusse).\nTeised autorid jäädvustasid samuti huvitavaid momente:\nKaarel Virroja. Pilt rünksajukast. 13 korruselt hea vaade\nJana Väälma. Pilt Muuga aedlinnast 11.28\nKalju Kotkas ja Keidy Piirmets. Pilved Kundas ja Kunda tuulepargis.\nInga Sõelsepp. 27.04.2017 Tallinnas vol1\nKalmer Saar. 27.04.2017. Muhu. Hetk enne rahesadu. Video sajust: https://drive.google.com/open?id=0B70C2sakrkn6eE42aWxyeTFXZU0.\nHeli Maisalu. Päris karm pilv Pärnus, aga jube lahe kukehari on pilvel: järelikult tuleb mitmekesiste üllatustega pilveaasta 😉. huvitav oli see ,et tol hetkel kui kajakatel tekkis "paanika",muutus tuul jäiselt külmaks...ehk oli see talvetaadi hüvastijätt ja lõpuks saabub kevadine soojus.\nVeel mõned pildid õhtusest Laagrist, pildistatud Marnet Kokki fotoaparaadiga.\nAin Vindi. Väga värviline õhtu Tartu linnas. 27.04.2017.\n26. aprillil liikus madalrõhkkond Soome kohalt kirde suunas. See tõi uued sajud, mis olid hootise iseloomuga, olles sagedasemad ja tugevad päevasel ajal. Sadas nii märga hooglund, hooglörtsi, lume- kui jääkruupe, üksikutes kohtades oli äikest. Sajuhoogudega kaasnes tugev puhanguline tuul (pagi). Õhtuks eemalduvad sajud idapiiri taha ja ilm muutub kuivemaks, ent väga tugev läänekaartetuul püsib.\nKeskpäeval mõõdeti Ilmateenistuse ilmajaamadest Jõgeval 29 m/s ja Loksal 27,8 ja 34 m/s puhang, mis esmase info järgi on õiged väärtused, kuid ilmselt pole need andmed veel läbinud kvaliteedikontrolli, mistõttu leidub ka kahtlejaid, sh Läti ilmahuviliste seas – eks siis näis, kuid teateid elektrikatkestustest ja asjade lennutamisest (näiteks Tartus) tuli küll.\nTsüklon eemaldub Põhja-Venemaale ja nii tugevneb 28. aprilliks külma antitsükloni mõju. Sajuhooge jääb vähemaks, aga ilmselt neid siiski esineb.\nAprill lõppeb lõunatsükloniga. See võib tuua tugeva saju, mis esialgu tuleb osaliselt lumena, aga hiljem vihmana, sest korraks jõuab kohale soe õhumass. Tsükloni järel on taas külm, lumesadusid soosiv õhumass.\nPõlvas juhtunud kurioosum fikseeriti Euroopa ohtlike nähtuste andmebaasis (allikas Kairo Kiitsak @ http://www.eswd.eu/).\nMärja lume sadu 25. aprillil Laagris (see on hommikune sadu, õhtul sadas samuti märga lund). Vahet teen lörtsil ja märjal lumel, nii oli näiteks suurem osa õhtusest sajust, mis algas vihmana, tõeline lörts: osaliselt sulanud räitsakad, sageli koos vihmaga.\nKairo Kiitsak. Tugev lumesadu Jõgeval 25.04.2017 õhtul. Jõgeval oli tugev lumi. Lumeräitsakate läbimõõt oli kohati 3-5 cm. Umbes, aga need olid ikka ebatavaliselt suured.\n25. aprillil liikus madalrõhkkond Stockholmi lähistelt kirdesse ja koondus järgmiseks päevaks Soome kohale. Seetõttu hakkas alates saartest sadama: esialgu vihma, kuid hiljem läks sadu üle lumeks. Päeval muutus sadu vesisemaks ja alates saartest kuivemaks, kohati tuli päike välja.\nKuna Poola kohal tekkis aktiivsel frondil osatsüklon, siis alates lõunapiirist läks uuesti sajule, sadu oli paiguti tugev (ööpäevane sajuhulk üle 20 mm), sulamispiiri laskumisel maapinnani muutus sadu lumeks ja kohati, peamiselt Pandiverel, tekkis lumikate (vt Kairo videot: https://www.youtube.com/watch?v=Yv4xLrSLwjk), ainult kaguservas püsis sajufaas soojema õhumassi mõjul vihmana.\nTuul puhus tsükloni eel kagust ja tugevnes hommikuks, seejärel nõrgenes ja asendus lõunakaartetuulega, õhtuks asendus see osatsükloni üleliikumisel nõrga muutliku suunaga tuulega (saartel oli kindlamalt edelatuul ja idaservas kagutuul), mis soodustas paiguti udu tekkimist.\nHommikuks langes õhutemperatuur kohati sisemaal valge saju all 0 °C lähedale, mujal oli kuni 5 kraadi sooja, eriti saarte rannikutel, päeval püsis sajuses idaservas 2...4 kraadi vahel, lääne pool tõusis päikese toel 7 kraadini, kuid saju all langes kiiresti 5 kraadini, lumesajuga uuesti 0 °C lähedale.\nAin Vindi. Padukapäeva õhtul Tõravares tehtud pilt\nEdasine ilm. Tsüklon eemaldub kirdesse (Barentsi mere suunas) ja veab endaga külma, kuid niisket õhumassi kaasa – see laotub Läänemere idakaldale. Seetõttu püsib ilm pilves ja sajune, tugevamad on sajuhood päevasel ajal (võib tulla ka lund ja rünksajupilvedest lisaks lume- ja jääkruupe), pole välistatud äike (26. aprillil), sest külm ja niiske õhumass muutub päevase soojenemisega labiilseks.\nTugevneva ja külma õhumassiga antitsükloni mõjul muutub ilm tasapisi kuivemaks, ent vähemalt päevaseid sajuhooge välistada ei saa isegi 28. aprillil.\n[24. aprilli seisuga] Aprill lõppeb seekord lõunatsükloniga. See võib tuua tugeva saju, mis võib tulla lumena – sel juhul tuiskab, aga kui lõunatsükloni kese satub lääne poole, siis tuleb sooja tõenäoliselt 14...19 kraadi, aga vaid üheks päevaks ja ilm on ikka sombune.\nMai alguses näib ühel või teisel juhul ilma soojenemine väga tõenäoline. Suurt kuuma enam kui 20 kraadiga oodata veel ei tasu, aga vähemalt 10...15 kraadi küll.\nKairo Kiitsak. Ilmaolud Jõgeval 24.04.2017\nTuleb sajune ja üsna lumine nädal.\nNädal algas madalrõhuvööndi servas selgineva ja rahuneva ilmaga, lumesajud nihkusid pärast keskööd Virumaalt idapiiri taha ja nii langes õhutemperatuur selginenud taeva alla enamasti alla 0 °C, v.a kohati rannikualadel, eriti saartel.\nPäeval arenes külmas ja niiskes õhumassis konvektsioon, mistõttu pea kõikjal sadas hooti nii vihma, märga lund jt, üksikutes kohtades oli äikest, sajuta ja selgem oli ilm vaid mere kohal.\nLõuna-Skandinaavia kohale jõuab 24. aprilliks kiiresti süvenev tsüklon. See toob Eestisse tuulise ja sajuse ilma, kui sajab märga lund, siis tuiskab, sest õhumass on külm. On võimalik, et idapiirile jõuab korraks soe õhumass, sel juhul võib seal 25. aprillil sooja tulla koguni 10 kraadi.\nTsüklon nihkub Koola poolsaare poole ja niiske külm õhumass katab Eesti. Seetõttu on sagedased hoogsajud, eriti päevasel ajal.\nKui Venemaal muutub soe õhumass piisavalt aktiivseks, võib tekkida lõunatsüklon või koguni nende seeria. Kas ja kui palju see Eestit mõjutab, pole veel teada.\nKas 24. aprillil tuleb jälle äikeselund? (http://www.weatheronline.co.uk/weather/maps/forecastmaps?LANG=en&CONT=euro&REGION=0004&LAND=ED&UP=1&R=0&CEL=C)\n24. aprillil 17 aastat tagasi mõõdeti sooja kuni 27,6 kraadi! See oli nii tuline päev, et koolis ei osutunud õppetöö võimalikuks ja koolipäev katkestati. Pikem ülevaade: https://ilm.ee/index.php?511304.\nTuleme nüüd tänapäeva, fotod:\nAin Kendra. 23.04.2017 Leesi-Hara tee\n24. aprill 2000 kuumutas kuni 28 kraadini, aga 24. aprill 2016 tõi mõnel pool kaasa korraliku tuisu (Väinamerd ületades). Rohkem pilte http://ilmjainimesed.blogspot.com.ee/2016/04/17-nadala-ilm-2531042016.html.\nPostitas Jüri kell 01:14\nNagu põhjapoolus tahaks siia kolida. Näiteks 10 mai. Gröönimaal +6 isoterm. Meil vastuseks -5. Nagu tore ju ?!!\nSeda oligi ju arvata. Kui kevad on talve ajal, siis oleks ju loogiline, et talv on kevade ajal. Olen seda siin juba mitmeid kordi öelnud. Nagu ka seda, et Poola on ilmahuviliste paradiis Euroopas - eile oli seal aprilli kohta korralik äikesepäev.\nMis suve ennustusse puutub, siis siin üks ennustas isegi Harkusse üle 19-kraadist juuli keskmist. Endiselt ma seda ei toeta, st lükkan selle ennustuse ümber.\nTa jäi oma prognoosi juurde, leidsin veebruari alguse seisuga:\n* Kuna kevade- ja suveennustused on siin juba välja käidud, siis avaldan ka enda ametliku suveprognoosi, sest tänu algavale külmalainele on pilt nüüdseks selgeks saanud, ning saabuv kevad ega talve lõpp seda enam ei muuda. Märkimist väärib ka mu talveprognoos (http://ilmjainimesed.blogspot.com.ee/2016/10/44-nadala-ilm-31106112016.html?showComment=1478190119009#c1096097732841768814), mis on siiani üsna hästi paika pidanud. Paraku ei prognoosi kevadet ega sügist, kuna need on liiga ettearvamatud, mistõttu ei hakka riskima oma maine kahjustamisega. Üldjuhul ei kaasa ka sademeid oma prognoosidesse, kui olukord just väga kindel pole. Samuti väldin detailidesse laskumist. Nagu talve puhulgi, kui mu prognoos peaks mööda minema, lõpetan ennustamise ja spekuleerimise. Kuna olen Kagu-Eestist, siis võtan mõõdupuuks Võru jaama, mille 1981.-2010. aasta suvekuude keskmine õhutemperatuur oli 16,7°C.\n24. aprill 2017 13:57\n@24. aprill 2017 13:57\nTäpsustan, et need on kahe erineva inimese prognoosid. Kagueestlane jäi jah oma algse prognoosi juurde, kuid loode-eestlane(?) korrigeeris oma ennustust kevadise pööripäeva paiku.\nLoode-eestlase kevadise pööripäeva paiku tehtud ennustus suveks:\nNii kevadise pööripäeva paiku olnud ilmad on nähtud ja tuulesuunad ka. Samuti statistilised kokkuvõtted tehtud.\nMida siis ootan sellelt kevadelt ja suvelt.\nMärtsi keskmine peaks Tallinnas (Harkus) tulema eeldatavalt sinna 0 kanti seega veidi rohkem kui ootasin sooja suve eelduseks.\nKevadise pööripäeva järgi tuleb kevade algupool pigem jahe kui soe aga siis olukord paraneb ja juuni peaks küll päris soe tulema aga sajune. Samas statistiline meetod näitab pea vastupidist. Sajust kevade esimest poolt ja põuast juunit ja siis on ka sisemaal ilm juba üsna suvine.\nKuna talv oli vähemalt Harjumaal üsna olematu siis tegelikkuses kipub ikkagi sajuse suve suunas minema ja mitte külma vaid lume puudumine ja suurvee olematus on siin olulised.(Ainult veel väga sajune aprill või prognoosi veidi kuskilepoole kallutada)\nKuldne kesktee ja statistilised tõenäosused annavad siis midagi sellist:\nAprill sajune ja normist veidi soojem.\nMai normis aga sajune (eriti eelmise aastaga võrreldes).\nJuuni ka tavaline ja hüppelise ilmaga - ühel ööl võib öökülma teha ja paar päeva hiljem võib ka +30 ära teha. Sellest normi lähebki ,et on nii sooja kui külma.\nJaanipäev jahe ja sajune.\nJuulis tekib mingil hetkel kõrgrõhuala blokeering Venemaal ja siis läheb siin kuumaks aga tõeline kuumus kestab kõige rohkem nädala või kaks. Viimasel juhul pigem kaks korda nädalaks erinevatel aegadel. Enam +19 kraadist Harkus ei oota aga +18 peaks ära tulema. August tuleb sarnane 2015 aastale.\nÄikest saab rohkem kui eelmine aasta aga tõeline suveleitsak ja marud äikesed jäävad ikkagi 2018 aastasse kui see Jüripäevade seaduspära paika peab ja samuti see paarisaastate asi paigast ei lähe. Muide üks asi veel. Läbi sajandite pole 7 -ga lõppevad aastad head olnud. Ainult vähesed kuumad suved on olnud.(külmi või normaalseid 19 tk. ja sooje või lausa kuumi 7 tk.)\nSeega lühidalt: Sajune suvi ootab ees aga vahelduseks viskab ka mõne lühiajalise kuumalaine mis ehk satuvad juulisse ja üks lühike ehk ka augustisse. Paar laamendavat äikest ka aga seekordki ohtlikud äikesed ei tule kaugemale Noarootsi - Kohila - Kunda mõttelisest joonest ülespoole.\n24. aprill 2017 14:26\nMina see olin ja pööripäeva järgses juba tõmbasingi tagasi sinna +18 kanti. 19 on pigem järgmise aasta lugu.\nSiin on siiski kahe erineva inimese lood. Alumine on minu.\n24. aprill 2017 16:05\n1 maiks ilmaennustamine tundub olema lootusetu juhtum. Ühel hetk näidatakse nii ja siis naa. Mul aga ootab väliüritus ees.\n24. aprill 2017 16:20\nTegelikult tärnid näitavad eri isikuid. Anonüümne 1 ja anonüümne 2 oleks vast arusaadavam olnud ja eks siis järgmine kord saab nii tähistatud.\nAga mine sa tea, äkki ikka tuleb nii, et Tallinn-Harkus juuli keskmine 19 kraadi ja Võrus 21 kraadi? Pole ju võimatu, eriti arvestades praegust ekstreemset aprilli.\n24. aprill 2017 17:05\nJah, aprilli maksimum selgelt alla 20 kraadi on üsna kehv tulemus, mida ei juhtu kaugeltki iga aasta. Viimati oli nii 2013.a, mis tõi ilusa, pika ja sooja suve.\n24. aprill 2017 17:11\n@ 24. aprill 2017 16:20\n1. mai tuleb pilves selgimistega ja 10-kraadise soojaga.\n24. aprill 2017 18:34\nMeil püsib pakasevõitu ilm 1. maini. 1. mai võib tulla nii lumine, isegi tuisune (kui jääme lõunatsükloni külma poolde) kui ka 14...19kraadise soojaga ja vihmane, kui jääme lõunatsükloni sooja sektorisse. Võimalused hetkel pooleks.\nKairo vaatas, et homme paistab, et tuiskab jälle. Praegu on suur lumesajuala Rootsist siiapoole teel. Õhtul püüan teha selle kohta ülevaate.\n24. aprill 2017 18:36\n@ 24. aprill 2017 17:05\nJust. Miski pole võimatu, nagu seegi, et praegune Arktika jääb sügiseni ja alles siis läheb taas soojaks. (Nii 10-15 kraadi vahemikku)\nMiljoniküsimus: kumb soojem tuleb, kas dets 2015 või apr 2017?\n24. aprill 2017 18:40\n@ 24. aprill 2017 17:11\n2013. aasta aprill oligi tublisti parem tänavusest - terve esimese dekaadi jooksul oli ju hea suusailm vähemalt.\nKOGEMUSTELT ENNUSTADES on ennustus 1. maiks selline, et võimaliku lõunatsükloni kese liigub üle Isa-Eesti, kus tuleb liigpalju sademeid. Saared ja Mandri-Eesti lääneosa jäävad sajuta.\nSoojakraade on keskmisele oktoobrile kohaselt.\n24. aprill 2017 18:47\nMina panustan detsembrile 2015\n24. aprill 2017 19:01\nKui kese üle idaserva, võib ju lund tulla ja tuisata.\n24. aprill 2017 20:39\nMis aga Loode- ja Lääne-Eestis tähendab lihtsalt mõttetut külma ilma - ei lund, tuisku ega muud põnevat. Ainus "lootuskiir" võib olla lõunatsüklonitele omane värvikas loojang.\n24. aprill 2017 22:55\nKui palju selle 2000. aasta aprillikuumaga äikest oli? Kui üldse oli...\n24. aprill 2017 23:07\nJah, oli aprillis küll äikest, aga mitte kuumalaine ajal, vähemalt EMHI jaamad ei registreerinud, andmed on sellised: https://www.upload.ee/image/6943836/aikesed.png.\n24. aprill 2017 23:35\nArvan, et mandril tuleb see lähenev sadu tühine - millimeeter ehk tiksub täis, aga nt Tallinnas ei tule sedagi arvatavasti täis.\n25. aprill 2017 01:05\nJa juba on Hiiumaale jõudmas üsna tugev sadu.\n25. aprill 2017 01:22\nVaatasin oma vanu andmeid ja 2010,2011,2014 ja 2016 sai praeguse aja paiku kasemahla aeg läbi ja kolmel juhul neljast tähendas see sooja suve. Sel aastal põrutab mahlaaeg vist maini välja. Järeldused tehku igaüks ise mis tõenäosus suveks siis midagi on.\n25. aprill 2017 08:58\nSuvi on nässus jah, sest lisaks on aprill ka liiga äikeseline olnud.\n25. aprill 2017 12:04\nÄikest on see aasta tõepoolest jõhkralt esinenud.\n25. aprill 2017 13:22\nÜks välk Ida-Virumaal eelmine kuu - mehed see om juba liig mis liig.\n25. aprill 2017 13:27\nKui tõesti järgneb kahele eelmisele mõttetule suvele ja tänavusele kasutule kevadele veel üks külm ja jahe suvi, siis leian küll omale uue huvi. Vähemalt selliselt nagu praegu, ei hakka mitte mingil juhul edaspidi prognoose ja mudeleid vahtima ja ootama midagi, mida iialgi ei tule, vaid elan üks päev korraga ilma osas, mida iganes see ka ei pakuks.\nViimase GFS'i väljundi järgi paistab, et see suusakas kestab siiski vähemalt 10.maini välja harjuka rõõmuks, kuna siis peaks suvi natuke vähem nutune tulema kui kaks eelmist.\n25. aprill 2017 14:11\nSamuti vaatasin ,et mõni päev on natuke soojem aga üldiselt tundub jah see mõtetu ilm kestvat veel nädalaid. Aga tõesti nii ta on ,et natuke vähem nutusem tuleks kui nüüd külma veel jagub. Endal on veel praegu ees ka külmad aprillid ,maid 1997 ja 2003.\n25. aprill 2017 16:39\nKui mitte muud, ehk lund ja tuisku ikka tuleb, siis ei ole nii üheülbaline.\n25. aprill 2017 17:35\nJüri,kas oskad ütelda,kas hetkel valitseb mingist ajast juba teatud tüüpi tsirkulatsiooni vorm,mis ilma sellisena hoiab juba terve märtsi-aprilli?\n25. aprill 2017 18:42\nNüüd on juba küll 100% kindel, et 10. aprill jääbki aprilli tipuks, mis üktlasi tõi ka uue 10. kuupäeva soojarekordi nt Tartusse. Seega mu 2 nädala taguse ennustuse võib juba praegu täideläinuks lugeda, sest ükski jõud enam seda soojarekordit ei väära ja kuu tipp on 10. aprill.\nKülmarekordit ilmselt tänavune aprill siiski ei toonud kahjuks - vähemalt on selle koha pealt tagasivaate mõttes haudvaikus olnud. (Nii sooja- kui külmerekord ühes kuus oleks ju lahe kooslus)\n25. aprill 2017 18:45\n@ 25. aprill 2017 18:42\nPäris nõus pole. Märtsi lõpupäevad ja aprilli 1. dekaad olid ju eriliselt soojad. Praegune igav suusakas on alates 11. aprillist. Seega TÄPSELT VASTUPIDINE 2013. aprillile, mil 11.-st läks püsivalt soojaks. (Sel korral siis püsivalt külmaks?)\n25. aprill 2017 18:50\nAhjaa, seega 3. järjestikune aasta, mil aprilli maksimum on kuu esimeses pooles. Seega 3. järjestikune vilets suvi on ka kindlustatud...\n25. aprill 2017 18:52\nKagu-Eesti nii pea küll põuda ei näe. Siin Tartumaal leotab täna ikka korralikult ja muru ka on juba nii roheliseks läinud, et meenutab suve.\n25. aprill 2017 20:05\nJõgeval oli 25. aprilli õhtul tugev lumesadu. Käisin seda pildistamas ja filmimas.\nJätan video teile vaatamiseks: https://www.facebook.com/OIEESTIS/videos/1286628808058643/\n25. aprill 2017 20:22\nTallinnas hakkas just lörtsi sadama. Mõnusad suured lörtsi plärakad langevad taevast.\n25. aprill 2017 20:42\nLaagris sajab lund. Postitust on nüüd uuendatud.\nSellest küsitud tsirkulatsioonivormist on juttu siin lõpus poole http://ilmjainimesed.blogspot.com.ee/2017/04/16-nadala-ilm-1723042017.html. Maa Elusse sai ka sama jutt, aga lõpuosa selliselt:\n/---/See, milline tsirkulatsioonivorm parasjagu ülekaalus on, sõltub planetaarsetest ehk Rossby lainetest ja polaarpöörise tugevusest. Kui viimane on nõrk, siis saavad areneda suure amplituudiga Rossby lained, mistõttu tavapärane läänevool (tsirkulatsiooni W-vorm) asendub näiteks põhja- (vorm C, tekkis 14. aprillil) või kaguvooluga (vorm E) ja see tähendab suuri anomaaliaid. Nii oli ilmakaardil näha isobaaride paiknemine meridionaalselt (põhja-lõuna sihis) ja vastavalt sellele liikus ka õhk, hiljem see tsirkulatsioonivorm nõrgenes ja ilm soojenes pisut, kuid lumesajud jäid.\n25. aprill 2017 22:29\nmis ilma vorm-c suvel tooks?\n25. aprill 2017 22:45\nOleneb, kas pilves või selge. Pilves ilmaga tuleks ilmselt +7-st öösel kuni +12 kraadi päeval ning selgega 0-st öösel +15-ni päeval, mere ääres umbes +10 kraadi.\n26. aprill 2017 00:14\nSuvel on ilm tõenäoliselt päikeseküllane, sest õhumass on kuiv, ja seetõttu võib täiesti suvine olla, päeviti üle 20 kraadi, öösiti üle 5 kraadi sooja. Aga kui õhuvoolu satub siiski arktiline õhumass ja see jõuab oluliselt transformeerumata kohale, on jahedam ja pilvisem. Mõnikord satub sellisesse õhuvoolu väga soe õhumass, mis tuleb suure kaarega väiksematelt laiustelt arktilistele laiustele ja sealt siis lõpuks Eestisse - siis võib sooja olla isegi üle 25 kraadi, nt see õhumass Teravmägede lähedalt lõunasse liikudes võib kuuma ilma tuua http://www1.wetter3.de/Archiv/GFS/2004070212_3.gif\n26. aprill 2017 01:49\n2003 kui aprill ja mai jahedad olid tuli juuli teise poole kuumalaine ka kaarega üle Valge mere meile.\n26. aprill 2017 07:35\nKa Gismeteo on oma prognoosi kõvasti tagasi tõmmanud ja eriti siis kui linnaks valida Tallinn\n26. aprill 2017 08:18\nMinu kui Loode-eestlase prognoos juba tõsteti esile siis ka see oli minu lugu mille nüüd siia uuesti kleebin.\n26. aprill 2017 08:28\nPaldiskis oleks üks välk olnud. Tegelikult ei tea kuna soomlased näitavad ,et oli aga sat24 ei näita.\n26. aprill 2017 10:10\nLoksal ja Jõgeval on olnud kella 13 ajal raevukad pagituuled, vastavalt 34 ja 29 m/s.\n26. aprill 2017 13:27\nLoksal isegi kaks korda. Esimesel korral 28 m/s\n26. aprill 2017 14:15\nArvan, et tänavune mai tuleb normilähedasele aprillile kohase ilmaga ja päevamaksimumid jäävad alla 20 kraadi.\n26. aprill 2017 14:30\nJah, täna on raevukate pagide päev, mitmeid teateid murdunud puudest ja elektrikatkestustest.\n26. aprill 2017 14:57\nImelik, elan Jõgeval, lõuna paiku oli tugev lumekruubisadu ja pagi, kuid 29 m/s? Äkki ehk kuskil lagedal alal oli.\n26. aprill 2017 15:02\nJõhvi lähedusse näitas ka nii tund tagasi üksikut välku.\n26. aprill 2017 15:08\nSoome uudistes hõiskab ,et kevade ilm on siiani peaaegu idetne 1988 aastaga. Seda siis muidugi Soomes aga läheduse tõttu võiks arvestada. No mis sai edasi. 1988 oli väga kuum juuni ja juuli 1 pool. Oleks hea kui nii läheks ka nüüd.\n26. aprill 2017 15:15\n@ Anonüümne ütles (26. aprill 2017 15:02): Ma ise kõndisin Jõgeval õues samal ajal. Rünksajupilv oli küll pirakas, kaasnes korralik pagi ja sadas lumeteri/lumekruupe. Aga 29 m/s küll ei olnud, kahtlen selles.\n26. aprill 2017 15:48\nAga samas Jõgeva ja ka Simuna on ju Eesti ilmapoolused, miks mitte selline tuul tegelikult seal olla ei võinud? Eriti veel, kui tegu on rünksajupilvega, mis tähendab, et mõni km eemal võis küll raju iil olla.\n26. aprill 2017 16:39\nkas keegi saab öelda milline suvi oli 1985 ja 1987 aastal?\n26. aprill 2017 16:46\n1985 suvi oli kokkuvõttes keskmisest jahedam - juuni ja juuli keskmisest jahedamad, august keskmisest soojem.\n1987 suvi oli kokkuvõttes aegade üks kõige külmemaid - juuni keskmisest jahedam, juuli ja august keskmisest tunduvalt jahedamad.\n26. aprill 2017 17:40\nJah, need rajuhood võivad olla ekstreemselt lokaalsed. Tartus lennutas üks ilmselt üle 20 m/s tuulehoog Ihastes ehitusplatsil mingid plaadid laiali.\n26. aprill 2017 17:49\nVõib-olla oli tõesti nii tugev tuulepuhang. See pidi olema väga lokaalne nähtus.\n26. aprill 2017 17:52\nSeal delfi artiklis üks kommib ,et ka 1978 olevat ka nii olnud ja ka see oli jama suvega aasta.\n26. aprill 2017 18:06\nJah, praegune ilmastik jätab vist kõik suve variandid avatuks, aga näib, et arvamused koonduvad vähemalt sooja või väga sooja suvekuu (mis võib juuni olla) ja sajuse suve poole.\n26. aprill 2017 18:27\nArvan et tuleb rohkete loodevooludega külm ja põuane suvi.\n26. aprill 2017 18:43\nGFSi järgi tuleb mai samasugune. Hea kui +5 kraadigi päeviti välja veab.\n26. aprill 2017 19:56\nEt niru suusailm ja kevadtalv jätkub?\n26. aprill 2017 21:03\nKüll mõnel ikka meeldib äärmustega liialdada. Järgmine nädal on valdavalt juba 10 kraadi sooja päeval.\n26. aprill 2017 21:17\nEi tea jah, mis iha see äärmuste järgi on. Äärmuslik oli 10. aprill oma suure soojaga ja ehk ka tänased pagid?\n26. aprill 2017 21:40\nEi ole see mingi liialdamine. Olen üsna kindel, et maikuus -5...-10 kraadine isokas üle +10 kraadi ei too.\n26. aprill 2017 22:59\nNo maikuu pole veel käeski, et siin millleski kindel olla.\n26. aprill 2017 23:34\nAga aimu võib juba varem saada. Juba mitu jooksu näitab antud mudel K moodustumist meist läänes mai esimesse dekaadi.\n27. aprill 2017 00:14\nKas Tallinnas oli üks välk ? Radar näitab nii. Tund tagasi umbes.\n27. aprill 2017 13:11\nTallinnas Tondil lörtsisadu ja vàlk\nKorralik kàrakas kàis\n27. aprill 2017 14:08\nSaate siis uhked olla, et tänavune äikesehooaeg algas Loode-Eestis varem kui kagus. Ilmselt tähendab, et ka suvi tuleb siis loodes äikeselisem kui kagus tänavu.\n27. aprill 2017 14:29\nSee on üksikjuhtum. Hoogsadudega ilmaga võib äikest kus tahes olla, eile oli äikest Virumaal, kuula ilmateates: http://www.ilmateenistus.ee/wp-content/themes/emhi2013/data/raadio/ilm_2017-04-27_09_puhas.mp3\n27. aprill 2017 14:37\nEi tule äikeselisem. See oli suve arvelt, esiteks.\nTeiseks teeb kagu selle 100x vägevamalt tasa!\n27. aprill 2017 18:10\nSee äike oli eelmise kahe suve arvelt. Samas kes teab, äkki on loodeserv suvel tavalisest pikselisem kui kaguserv?\nMilliseks kujuneb 7,8,9 mai? Sünnipäev tulekul ja tore oleks teada, kuidas ilm soosib selle tähistamist. :)\n27. aprill 2017 19:33\nJah, paistab et uueks reaalsuseks on äikesevaesus kaguservas, kuid pikselised suved loodeservas.\n27. aprill 2017 19:48\nHetkeseisuga ootab sellel ajal sitt suusailm endiselt.\n27. aprill 2017 20:07\nNoh, tänane öö toob -5 kraadi jälle vist?\n28. aprill 2017 00:31\n@ 27. aprill 2017 19:08\nSee on võimalik aint kahel juhul - esiteks peavad kõik lõunatsüklonid liikuma piki Läänemerd, teiseks peavad kõik külmad frondid sattuma siia õhtusel ajal, nagu nt 10. aprillil oli. Siis oli aga vale aastaaeg, aga aeg oli õige.\n28. aprill 2017 00:34\nKarta on, et pärast nädalavahetuse lõunatsüklonit algab põud, mis jääb jälle taimekasvu perioodile...\n28. aprill 2017 00:45\nEelmise nädala postituses on muudetud piltide asukohta, siia postitusse lisati hulgaliselt pilte, mis loodetavasti ei muutu koormavaks.\n28. aprill 2017 03:05\nArvan ,et lõunatsüklon toob Harjumaale nii 5 mm sademeid aga mitte eriti rohkem.\n28. aprill 2017 12:58\nKuhu lubatud 20 mm siis läheb?\n28. aprill 2017 13:10\nIlmselt Virukatele ja üldse idapoolsetesse maakondadesse.(Madala kese on hakanud kalduma veidi idapoole. Muidugi kui ta seda ei tee ei pruugi nii vähe sadada) Aga tuult võib põhjarannikul rohkemgi teha kui see 25 m/s. Samas jõudsin statistikat juba mai ja juuni kohta teha ja kui nüüd see külm aeg kestab ligikaudu 10 maini välja siis on 80% tõenäosust ,et soojuselt lööme eelmise aasta juuni üle. Aprilli, mai ja juuni temperatuuride summa on üldiselt teatud vahemikus ja muidu ei tuleks seda täis. Super oleks kui korduks 1995\n28. aprill 2017 13:23\nNii see lähevat jah. Lõunatsüklonite alleeks võiks idat nimetada analoogselt tornaadode alleele.\nAhjaa, muidugi ka korralikult lõõmav loojang peaks täna suurel osal Eestist võimalik olema.\n28. aprill 2017 14:10\n@ 28. aprill 2017 00:45\nSel aastal jah nii põud KUI KA MIINUSKRAADID langevad taimekasvu perioodile :/\n28. aprill 2017 15:01\nPäris õudne jah. Kes teab, mida ilm edasi teeb ...\n28. aprill 2017 16:10\nKui äärmuslik on see, et praegusel ajal jõuab Gröönimaale kuni 14-kraadine isoterm nagu GFS prognoosib järgmiseks nädalaks ja vähemalt nädal aega kestev 5-kraadine isoterm?\n28. aprill 2017 16:32\nTartus on sellel kuul juba ligi 60mm sademeid tulnud ja nüüd peaks kuu lõpuga veel ligi 30mm juurde tulema samas kui aprill on aasta kõige sajuvaesem kuu.\n28. aprill 2017 16:42\nKas märts pole kõige sajuvaesem klimaatiliselt? Loodeservas muidugi oli selle nädalani põuane, aga nüüd õnneks midagi on sadanud.\n28. aprill 2017 17:05\nKahju et see lõunatsükloni olustik nt juulis ei tule. Saaks kasvõi kordki taas üle mitme aasta siin Tallinnas 40 mm-se laussaju ära kogeda, mida möödunud aastal Võrus küll ja küll olnud, aga Tallinnas viimati kauges minevikus - 30.07.2011.\n28. aprill 2017 17:51\nTallinn suhteline mõiste. Lennujaamas tuli möödunud juulis ainuüksi mõne tunniga 60mm või sinna kanti.\nKüll aga ECWMF värske kuu või õigemini nelja nädala prognoos näitab sita suusailma jätkumist. Kuumalainet ei paista veel.\n28. aprill 2017 18:02\nEga jah, ei mäletagi ausaltöeldes nii mõttetut kevadet kui tänavu.\nMinu mälus on 1992 kus külm ei tahtnud ega tahtnud lõppeda aga seda nüüd küll ei oska öelda kui võrreldav see aasta praegusega on. Aga mäletan ,et mai lõpus sai alles asju õue istutada.\n28. aprill 2017 20:13\nVat siis, ja too 1992. a on ju ka kuumarekordi aasta.\nAga see isotermid äärmuslikkus, et ikka tublisti üle keskmise äärmuslik, kahjuks kvantitatiivseid hinnanguid anda ei saa.\nNüüd on lõõmaja loojangu aeg käes (kell 21-21:30).\n28. aprill 2017 21:08\nKuumarekord küll aga kuu keskmiste järgi see suvi küll millegagi silma ei paista. Täiesti keskmine. Aga kuiv oli küll.\n28. aprill 2017 22:11\nAa, vat siis - keskmine ja kuiv pluss üks eriline rekord. Mine tea, mis siis seekord saab.\n28. aprill 2017 23:03\nSadu pole ikka veel lõunapiiri ületanud. Teie oodatud ootuselevus on tühja minemas, sest sadu tuleb max 10 mm kogu Eesti peale ja seegi vaid vihmana ehk ja ega tuultki üle 20 m/s ei paista usutavat.\n29. aprill 2017 01:22\nMa ei saa aru kust sellised ohtlikud näitajad tänase ilma kohta võetakse...\nSiit imehästi näha, et see lõunatsüklon liigub Eestist kenasti mööda. Kust Ilmateenistus andmeid saa, et tsüklon Lääne-Eestisse tuleb, kui suund on sulaselgelt üle Läti-Leedu kirdesse??\n29. aprill 2017 01:48\nKarpaatide kohalt alles lahkunud, http://www.dwd.de/DWD/wetter/wv_spez/hobbymet/wetterkarten/bwk_bodendruck_na_ana.png\n29. aprill 2017 02:15\nTore ju, kui vähe sademeid tuleb, niigi aprillis leotanud. Isegi nii palju, et Kagu-Eesti see suvi põuda ei näe.\n29. aprill 2017 10:46\nKagu-Eestis jah mitte mingi valemiga ei näe, aga siin Loode-Eestis algab põud koos kuuvahetusega, kuna sajurohketele lõunatsüklonitele on alati siin põud järgnenud.\nÕnneks juba lahinal sajabki vähemalt siin :).\n29. aprill 2017 12:28\nGFSi järgi tuleb ka mai alates 6. kuupäevast sajandi külmim ja vaat et isegi hea suusailmaga, kui vaid sadusid jätkuks.\n29. aprill 2017 12:30\nJah, kui sel aastal üli-üli hästi läheb, siis on lootust lumistele topeltvalgetele öödele ning ka helkivaid ööpilvi lumise maastiku taustal pildistada :D.\n29. aprill 2017 12:41\nEnnustan, et see Liivi lahel olev sajuala "hammustatud koht" liigub Tallinnasse.\n29. aprill 2017 12:46\nVat siis, ja meil tuiskab!\n29. aprill 2017 13:24\nOle mureta. See just üks põhjuseid ongi miks sajust suve prognoosin. Need vahele jäänud kohad teeb sel aastal vesiseks. Ka tuttava juured Soomes jäi eelmine aasta kuivale ja arvata võib ,et ka seal sel aastal saab vett. Samuti ütlesin eile ,et 25 m/s on vähe. No 26 on juba tulnud.\n29. aprill 2017 14:48\nNõmmel igatahes maa valge ja raju tuul.\n29. aprill 2017 14:54\nSaate seda valget maad ka mais nii et vähe pole. Ärge ainult Eurovisiooni lumesajus, lumesõjas või kelgumäel ära unustage kui tahate seda näha.\n29. aprill 2017 15:19\nAga jah, ööbikud, käod ja toomingaõied jt maikuu sümbolid jäävad tänavu jaanipäevale kui sedagi.\nIlmselt teeb loodus möödunud aasta maikuu soojuse nüüd tasa, aga sajud ilmselt tuleval mail. Või siis tuleb talv nüüd tagantjärgi ja kestab poolde juunisse. 2010. aasta tõi ka ju 2 kuud lakkamatu külma, aga tollal jäi see õnneks aastaajale vastavasse perioodi.\n29. aprill 2017 15:22\nPirital 29,6 ja Naissaarel 27,7 m/s tuulepuhangud.\n29. aprill 2017 15:42\nKas pirital mõõdetud peaaegu 40 m/s on reaalne?\n29. aprill 2017 16:34\nMulle tundub see võimalik, sest enne seda 40 m/s mõõdeti 30 m/s ja 16.40 32 m/s.\n29. aprill 2017 16:45\nKust neid andmeid näha saab?\n29. aprill 2017 17:12\nIlmateenistuse lehel vali menüüst Meri ja sealt näed ka Piritat ja sealt omakorda vali 10 minuti andmed. Tahtsin aga öelda ,et elektrilevi kaart on üsna punane Põhja-Eesti osas.\n29. aprill 2017 17:21\nNõmmel lumi maas ja tuult peaaegu pole.\n29. aprill 2017 17:52\nVaatasin veelkord lausa päev haaval üle mis ilm tegi siis aprillis kuni juunis 1995. Nimelt kirjutasin varem ,et sarnasusi võiks oodata 1995 aastaga. No üks lumesadu oli siis veel 30 aprillil seega palju ei lähe isegi kuupäevaliselt mööda. Kui jätkuks samas vaimus siis mai lõpus näeksime juba päevi kus on +25 või rohkem. Aga kuu esimene pool oleks veel üsna igav. Mõni üksik päev kus ehk +15 ära teeb. Aga kuu teisel poolel hakkaks puudujäägi tagasitegemine nagu 1995\n29. aprill 2017 20:09\nSee Pirita anne (andmed ainsuses on anne) on ilmselt vale, aga Naissaare 27,7 m/s õige.\nJah, ka Laagrisse saabus sula, lund on 8 cm, udune, tuulevaikne. Eks päeval tormab jälle ja tuleb (märgi) lumehooge.\n29. aprill 2017 23:46\nLõunatsükloni kese peaks Tallinnale rekordiliselt lähedal olema. Suure tõenäosusega jääb see sedaliiki tsüklonite puhul selle aasta ainsaks juhtumiks siin ja ülejäänud hakkavad oma tavapärast Kagu-Eesti teed minema.\nPraegune meeldiv erand oligi tänu Taani osatsüklonile ainult!\n30. aprill 2017 00:20\nNõmmel nüüd täielik vaikus ja suht udune. Lund on ka veel omajagu, et seda lumikatteks nimetada.\n30. aprill 2017 00:23\nUurisin ilmakaarte ja andmeid ning selgus topelthuvitav asjaolu - Tallinn oli nii Eesti kui Euroopa külmim linn eile!\n30. aprill 2017 01:43\nVeider ja hämmastav. Kes teab, millal uuesti lõunatsüklon uuesti loodeserva satub!\n30. aprill 2017 02:08\nAccuweatheril pidi nagu suveprognoos olema euroopa kohta aga ma ei leia seda küll uudiste alt\n30. aprill 2017 08:10\nkaptenx ütles ...\nPärnus näitas hetkeks päikest ja see oli ka kõik.\nMärg ja külm on.\n30. aprill 2017 09:46\nAccuweather'i suveprognoos tehakse ikka hooaja alguses, tõenäoliselt mai lõpupoole.\n30. aprill 2017 10:22\nMaikuu algusega tuleb nüüd lõpuks ka suur soojalaine kohale. Lund veel veidi maas on, aga vihm sulatab selle kiiresti ära. Täna on isegi veidi päikest pilve vahelt paistnud.\n30. aprill 2017 11:38\nKust otsast see soojalaine on, ja veel suur? Hea kui mai alguse keskmisegi välja pigistab külmade ööde tõttu. Soojalaineks võiks sellist temperatuuri nimetada märtsis. Praegu oleks normaalne kui päevased maksimumid küündiksid ikka üle 20 kraadi, soojalaine korral üle 25 kraadi ja suure soojalainega(kuumalainega) üle 30 kraadi. Aga jah, on arusaadav, et pärast sellist kasutut kevadet tundub isegi 15 kraadi suur soe mais.\n30. aprill 2017 11:54\nSeda ma mõtlesingi, et mmm võrreldes eelnevaga, kas või eilse nulliga ja lumesaju faasil on üpris suureliselt soe ilm tulemas, mis nüüd Volbridaatumil pärale sõuab lõunast.\n30. aprill 2017 12:43\n@ 24. aprill 2017 18:40\nMiljonivastuse saad tuleval nädalal...\n30. aprill 2017 13:00\n20 kraadi praegusel ajal on ikka suur soojalaine ja 25 kraadi juba kuumalaine (ikkagi ju aprill), ehk mõnes lõunapoolsemas riigis on lävendid kõrgemad. Üldse loetakse siinkandis kuumaks üle 25 kraadist õhutemperatuuri ja kuumalainega peaks ka öö olema väga soe, vähemalt 15 kraadi miinimum.\n30. aprill 2017 15:58\nSee mis mai alguseks lubatakse pigem ajakohane keskmine mitte soojalaine vms. Aga eks ajakirjandus tõmbab igast uudisest sellise mahla välja ,et las olla. Kui uskuda pikki prognoose siis see "soojalaine" on nädalalõpuni ja siis kõik.\n30. aprill 2017 17:37\nMai keskel 20 kraadi on ka tegelikult suur soojalaine.\n30. aprill 2017 18:01\n30. aprill 2017 20:21\nSiis olen küll asjast valesti aru saanud ja pean elukohana kaaluma Poolat. Üsna lühike suvi meil siis.\n1. mai 2017 00:20\nJah, või mõni teine lõunapoolsem riik. Eesti kliima pole suvitamiseks kuigi sobiv.\n1. mai 2017 17:56


Saaremaa Kunstistuudio, Saare maakond\nSaaremaa Kunstistuudio on kunstikeskus, mis ühendab endas galeriid, kunstikooli ja loomekeskust.\nKuressaare südames asuvas galeriis on avatud kunstnike näitused ja Eesti disaini pop - up pood. Uudistada saab keraamika töökoda, kus valmivad kunstniku käe all imelised tööd. Loomekeskuses on avatud stuudiod, mida saab rentida loometööks ja toodangu presentatsiooniks.\nKunstikool korraldab regulaarselt kunstikursuseid ja üritusi. Stuudio professionaalsed kunstiõpetajad aitavad veeta fantaasiarikast ja põnevat puhkust. Korraldame firmaüritusi ja kunstikoolitusi gruppidele.


Etendusasutuste liidu juht palub teatrid taasavada, kui nakkuskordaja püsib madalamal kui 0,85 - Eesti Ekspress\nEtendusasutuste liidu juht palub teatrid taasavada, kui nakkuskordaja püsib madalamal kui 0,85\nEesti etendusasutuste liidu juht Margus Allikmaa saatis peaminister Kaja Kallasele ja kultuuriminister Anneli Otile etendusasutuste ettepanekud teatrite taasavamiseks.\nMARGUS ALLIKMAA: Suveetendused välisõhus tuleks sõltumata nakkuskordajast lubada sajaprotsendilise täituvusega.\nMargus Allikmaa 5. aprillil saadetud kirjas seisab, et "Teater on läbi kogu viiruskriisi püsinud turvalise kohana – madalat nakatumisriski näitavad nii teadustööd kui ka fakt, et Eesti andmete kohaselt ei ole teatripublikust alguse saanud ühtegi nakkusjuhtumit ka olukorras, kus on teada, et teatris on viibinud nakkusega külalised. Teatrite madala nakkusriski tagab üldjuhul väga hea ventilatsioon, samuti usaldusmeetmed, mida kasutakse. Väga oluline on olnud publiku mõistev suhtumine ja käitumine – teatripublik soovib, et teater on lahti ja mõistab, et teater saab lahti olla vaid siis, kui teater püsib madala nakkusriskiga kohana".\nEtendusasutuste väljapakutud plaani kohaselt võiks statsionaarse istekohaga teatri- ja kontserdisaalid avada 50% täituvusega kohe, kui nakatumiskordaja R väärtus on kahe nädala vältel püsinud madalamal kui 0,85 ja päevane nakatunute arv on 500 või alla selle. 50%-line täituvuspiirang kaob, kui nakkuskordaja on püsinud kahe nädala jooksul madalamal kui 0,8 ja nakatanute arv on 300 või alla selle.\nMilliseid meetmeid teatrid 50% täituvusega saalides hajutatuse tagamiseks välja pakuvad?\n1. Istekohad müüdaks nii-öelda mustris – inimeste vahele jääksid vahed. Eesmärk on vähendada kokkupuuteid nende vahel, kes igapäevaselt kontaktis pole.\n2. Etenduse vaheajal suunatakse rahvast hoidma hõredust. Hajumise vajadust nii tualeti kui kohvikusabas kui vaheajal üldiselt tuletatakse meelde nii kõlaritest, infomaterjaliga, kus võimalik ka videotabloodelt, vajadusel aitab ka publikuteenindaja.\nJälgitakse, et publik ei moodustaks treppidele troppe. Lisaks suunatakse publikut kevadise ilmaga õue. Kus võimalik, luuakse õues kohvik, et publikul oleks motiiv püsida just õues. Avatakse ka muud ruumid, mis muidu suletud ja lubatakse publikul jääda saali. Kohvikusabade vältimiseks pakutakse publikule ettetellimisvõimalust, samuti avatakse võimalusel täiendavaid müügipunkte hoone eri osades, et motiveerida publikut hajuma. Pooltühja saaliga tagatakse neid meetmeid kasutades, et valdavalt ei teki publikul kontakti lähemal kui kaks meetrit või kui see tekib, siis on kokkupuude põgus (näiteks trepil möödudes või tualetis) ja nakkusrisk püsib madal, kuna kõik külalised ja kogu personal kannavad maske.\n3. Etenduse või kontserdi lõpus saalist väljumine toimuks üldjuhul ridade kaupa. Eesmärgiks on vähendada järjekordade tekkimist garderoobis ja teel garderoobi. Lisaks luuakse võimalusel juurde täiendavaid riiete riputamise kohti ja lubatakse soovijatel võtta üleriided ka saali. Kevadel ilmad soojenevad ja seega üleriiete hulk väheneb ja juba seeläbi väheneb ka garderoobi suunduv rahvahulk.\n4. Kui valitsus võtab vastu otsuse teatrite osalise avamise kohta, pöörduvad etendusasutused publiku poole ka avalikult läbi meedia ning paluvad neilt jätkuvalt head koostööd ja mõistvat suhtumist teatris kehtivate reeglite osas.\n5. Üldiste usaldusmeetmetena on kõikjal saadaval desovahendid, teatreid koristatakse hoolsalt ja publikul palutakse kanda maske. Need meetmed jäävad kehtima ajani, mil riigi pädevad asutused pole öelnud, et nakkusrisk kogu ühiskonnas on muutunud vähetähtsaks.\nEtendusasutused teevad ettepaneku lubada erandkorras nii-öelda katseprojektidena ka 100%-list täituvust teatrisaalis olukorras, kus nakatumiskordaja R väärtus on kahe nädala vältel püsinud madalamal kui 0,85 ja päevane nakatunute arv on samuti 500 või alla selle, seda juhul, kui kogu publik on eelnevalt kiirtestitud.\nMõistagi oleks kiirtestimine publiku eelneva teadmise ja vaba tahte alusel toimuv nn katseprojekt ja teostatav vaid väiksemates saalides. Selliste katseprojektide korralduslikud reeglid saab eelnevalt Terviseametiga läbi arutada.\nNn autoteater jm teatritegemise vormid\n"Teatritegemine viisil, kus inimesed (publik omavahel ja publik trupiga) üldse kokku ei puutu ja nakkusriski ei ole – nn autoteater – peaks olema lubatud igal ajal, ka praegu. Hetkel on piiranguid kehtestava korralduse sõnastus segane ja tõlgendamisvõimalusi mitmeid. Korraldus lähtub loogikast, et teatrit tehakse kas toas või õues, aga kultuur oma vormides on mitmekesine ja võib sündida ka vahepealsetes vormides. Kultuur saab sündida ka näiteks akna taga, aknast välja vaatamist ei ole viiruse võitluse käigus põhjust keelata.\nÕigusriigis ajal, mil ei ole kehtestatud eriolukorda, peaks olema lubatud kõik tegevused, mis ei ole sõnaselgelt keelatud. Keelata ei tohi viiruse tõkke põhjusel tegevusi, mis viirust ei levita. Eeldame, et nn autoteater on lubatud ka praegu – sõnaselget keeldu pole, kuid leiame, et valitsuse korraldus vajab selgitust või sõnastuse täpsustust. Kultuur annab inimestele meelerahu ja on seeläbi väga oluline viirusmuredest räsitud inimestele. Kui kultuuri tegemise ja kogemise käigus on nakkusrisk 0, siis ei ole õiguspärane kultuuri tegemist keelata.\nVõib eeldada, et suveks on nii vaktsineerimise kui läbipõdemise kaudu saanud viiruskaitse oluline hulk eestimaalasi. Lisaks on välisõhus tehtavad tegevused turvalisemad – õues on ventilatsioon suurepärane. Seni ei ole suurtel välisõhus peetavatel üritustel nakkuskoldeid tekkinud, ei rallil ega suusamaratonil. Suveetendused välisõhus tuleks seega, sõltumata konkreetse hetke nakkuskordajast R, lubada 100% täituvusega. Täiendava usaldusmeetmena saab ka õues kanda maske, tagada desovahendite olemasolu ja vaheaegadel pöörata tähelepanu publiku hajumisele."


PEUGEOT 308 | tõhusad mootorid ja juhiabisüsteem.\nPEUGEOT 308 – TEHNOLOOGIA\nPEUGEOT 308, tõhusus igas elemendis\nUUED PURETECH MOOTORID\nUus PEUGEOT 308 on varustatud 3-silindriliste PureTech 110 S&S ja Puretech 130 S&Si bensiinimootoritega. Selle, uue põlvkonna PureTech, otsesissepritsega bensiinimootorite koosseisu on lülitatud uus manuaalne 6-käiguline käigukast või uus, 8-käiguline AT8i automaatkäigukast. Neid uusi mudeliversioone iseloomustab senisest suurem jõudlus ja dünaamilisus sõitmisel.\nkütusekulu linnas (l/100 km): al. 6,2 kuni 6,4 – CO2 heitgaaside kogus linnatsüklis (g/km): al.124 -136.\nKütusekulu maanteel (l/100 km): al. 4,2 kuni 4,6 –CO2 heitgaaside kogus maanteel (g/km): al. 82 - 99\nKeskmine kütusekulu (l/100 km): al. 5,0 kuni 5,2 –CO2 kombineeritud tsüklite korral (g/km): al. 114 - 119\nUUED BLUEHDi MOOTORID\nUus 308 on varustatud uute BlueHDi 100 S&S mootoritega koos BVM6 6-käigulise manuaalkäigukastiga ja BlueHDI 130 S&Si mootoritega, mis on saadaval koos M6i 6-käigulise manuaalkäigukastiga või AT8i automaatkäigukastiga, millega on ühildatud uus, senisest kompaktsem heitgaaside puhastussüsteem. Heitgaaside töötlemine toimub kohe nende tekkekohas ja väljalaskes, tagades kütusekulu vähenemise kasutamisel ja heitgaaside senisest tõhusama puhastamise.\nkütusekulu linnas (l/100 km): al. 4,0 kuni 4,3 – CO2 heitgaaside kogus linnatsüklis (g/km): al.106 -115.\nKütusekulu maanteel (l/100 km): al. 3,2 kuni 3,3 –CO2 heitgaaside kogus maanteel (g/km): al. 83 - 92\nKeskmine kütusekulu (l/100 km): al. 3,5 kuni 3,6 –CO2 kombineeritud tsüklite korral (g/km): al. 93 - 95\nOma sportlikkuse toonitamiseks on PEUGEOT 308 GT varustatud uue eksklusiivse THP 205 S&S mootoriga koos kuuekäigulise manuaalkastiga või BlueHDi 180 S&S mootoriga koos uue AT8i automaatkäigukastiga.\nKütusekulu linnas (l/100 km) 5,2-7,3 / CO2 heitgaasid linnatsüklis (g/km): 137-168\nKütusekulu maanteel (l/100 km) 3,9-4,8 / CO2 heitgaasid maanteel (g/km): 103-110\nKombineeritud kütusekulu (l/100 km) 4,4-5,7 / CO2 heitgaaside kogus kombineeritud (g/km): 116-132\nAT8 automaatkäigukast on sama säästlik kui manuaalkäigukast ning pakub kiireid ja ühtlaseid käiguvahetusi. Käikude lüliltamiseks on uus elektriline käigukang Shift and Parkivõi käiguvahetuslabad roolil.\nJUHTIMISABID – TEHNOLOOGIA JUHI TEENISTUSES\nTulede automaatne ümberlülitus\nKiiruspiirangute lugeja + hoiatused


Aga kui ma ei tea, mis minu sees toimub? – Jane blogi\n*** 16. sept. 2019 16. sept. 2019 by Jane Almers\nMa lähen järgmise nädala reedel psühhoterapeudi juurde Rakverre. Ja minus on mõned mõtted, mida jagada tahaksin.\nSee pole minu jaoks midagi uut. Kunagi käisin korra Pärnus psühhiaatri juures, siis Tallinnas ja nüüd kevadel Paides raseduskriisinõustaja juures. Küll aga on minus mõned agad…\nNt kui ma nüüd raseduskriisinõustaja juures käisin, oli sellel päeval mul üsna hea tuju. Jälle üks nendest parematest päevadest, mil mõtlen, et kõik on ju tegelikult hästi ja miks mulle seda üldse vaja on.\nSamas nendel kõige mustematel päevadel tahaks otsejoones spetsialisti juurde joosta, et ära rääkida, mida ma kohe nüüd ja praegu tunnen. Selline variant oleks nii hea.\nNii. Ma istusin seal nõustaja juures ning ma ei osanudki talle ennast täiesti avada. Samal ajal oma peas mõtlesin, et mul on ju parem, ma ei peagi kõike rääkima.. Ja ma ei osanudki, sest sellel päeval ei tundnud ma neid nõmedaid tundeid. Ja neid oskan ma kirjeldada ainult siis, kui parajasti tunnen neid.\nJa ma kardan. Kardan, et kui järgmine reede lähen, on jälle parem päev ning ma ei oskagi anda seletust sellele, mis mu sees toimub.\nMida siis teha? Kui tuleb väga halb päev ja ma oskan seda kõike kirjeldada, panna paberile kirja, saata nõustajale või siis järgmine kord vastuvõtule kaasa võtta?\nMa saatsin oma blogipostituse “miks mu hing küll nutab” ka psühhoterapeudile, lootuses, et kui lähengi vastuvõtule ja ma tunnen, et kõik on nagu korras, siis tal oleks ikkagi mingi kujutlus sellest, mis minus halbadel päevadel toimub.\nMa ei tea, kas saite üldse aru, mille üle ma arutleda tahtsin. Põhimõtteliselt – ma ei oska seletada seda tohuvabohu mu sees, kui ma seda parasjagu ei tunne. Kui on parem päev. Aga ma ei oska ju vastuvõtu aega ajastada ka selliselt, et just siis mul tekiks see madalpunkt. Ja üldse – kui kodust välja saan, siis ongi enamasti parem päev. Juba sellepärast, et saan kodust välja.\nÕhtu pimeduses tihun nutta\n16 thoughts on “Aga kui ma ei tea, mis minu sees toimub?”\n16. sept. 2019, 01:36\nAga proovi lindistada oma pahal päeval oma tundeid see võibolla isegi kindlam, kui kirjutamine.\nMa ei suuda.. Juba sellepärast, et ma vihkan enda hääle kuulamist. Reaalselt, ma käisin eelmise aasta suvel MyHits raadios intekat andmas ja mis sa arvad, kas ma ise olen seda kuulanud? Noup. Kõige ebameeldivam asi üldse – oma hääle kuulmine lindistuselt või videos. 😅\n16. sept. 2019, 01:50\nÜtlesid millalgi, et sul on paberkandjal päevik, ehk on abi kui selle kaasa võtad?\n16. sept. 2019, 02:19\n17. sept. 2019, 07:04\nSoovitaks sul minna konstellatsiooni tegema. Aitab sul selgusele jõuda, kust see tunne tuleb ja millega seotud on ning seda tervendada…mul aitas päris palju…void algul lihtsalt vaatajaks minna, et näha, kuidas ja mismoodi see toimib. 💖 pea vastu, tean kui raske teekond see võib olla aga sa võid otsustada seda piina lõpetada ja hakata elama elu kus oled tõeliselt õnnelik 😊\nKatrin Karus ütleb:\nSoovitan hakata päevikut pidama, kindlasti kirjuta üles need hetked, kuni end eriti hullusti tunned. Sellest päevikust saad psühhoterapeudile vajadusel ette lugeda.\nMa tegelt pean päevikut, aga… seal kuidagi liiga isiklikud asjad 😅\n16. sept. 2019, 01:47\nKirjuta pahad mõtted kirja jah. Ma ise olin ka pahade mõtete küüsis millalgi ja mõtlesin sama. Sõber soovitas minna psühholoogi juurde vms, lubasin järgmisel päeval aja panna, aga järgmisel päeval ärkasin ja olemine oli parem ja helistamiseni ei jõudnudki. 😀 Nii et olen samu mõtteid mõelnud ja oled niigi sammuvõrra ees. Nii et ma usun, et kirjapanemine aitab. Võib-olla polegi vaja panna kirja nagu jututeksti, vaid punktid a’la 1, 2, 3, 4 jne, et miks ma hetkel ennast halvasti tunnen (lisaks kuupäev, kellaaeg). Siis saab terapeudi juures kiirelt anda ülevaate ja on endal ka kiire ülevaade, millal kui tihti ja miks paha on. : )\nJep, seda ma ilmselt teengin😉\n16. sept. 2019, 02:36\nMa ei ole pikalt su blogi jälginud, kuid see hinge nutmise postitus hakkas silma ja tundsin nagu oleks minu halvemate päevade mõtted kirja pandud. Tegelikult tahtsin soovitada, et kui sa seda veel teinud ei ole, siis lase enda tervist kontrollida. Äkki on sul mõne aine puudus või hormoonid tasakaalust väljas. Mul endal olid tohutud ärevusehood ja võtsin hoogu, et arsti juurde minna, kuid enne sattusin ühe teise murega naistearsti juurde ning tuli välja, et ühe hormooni tase oli madal ja kui seda ravima hakkasin kadus ka ärevus.\nAitäh, et oma teekonda jagad. See aitab paljusid.\n16. sept. 2019, 03:24\nMa täna saingi nt teada, et mul aneemia.\n16. sept. 2019, 07:04\nHei, lugesin sinu eelmist postitust psüholoogilistel teemadel ja ma pean ütlema, et tean vist enam-vähem, kuidas sa end tunned. Mul endal on samuti segadus oma sisemaailma pärast. Kõik on justkui hästi, aga midagi hinges närib-kõik on hoopis justkui valesti. Kahjuks on viimane aasta olnud mentaalselt nii keeruline, et minu teine pool enam vastu ei pidanud ja meie teed on lahku läinud. Tunnen end selle tõttu ülimalt halvasti, aga ma paremini ei oska enam ja tema ka mitte. Loodan, et sina suudad siiski oma selget mõistust enam säilitada kui mina ja mitte tõrjuda kõiki eemale. Kui sa psühhoterapeudi juurde lähed, ära karda kõigest rääkida. Ma käisin psühhiaatri ja psühholoogi juures, aga tagantjärgi.. Ma hoidsin end tagasi. Suur viga. Millegipärast hakkan siis alati mõtlema, et “ah, teistel on ju veel hullem, mis mina siin ägan..” ja ei räägi end tühjaks, kardan, et hakkan (ja olen seda teinud korduvalt) nutma võõra ees. Soovitan sul kõige mustematel päevadel kirja panna oma mõtted ja need kaasa võtta (olen otsustanud seda ise järgmine kord teha). Ja leia endale kindlasti tegevust korra nädalas endale. Kui sa saad kätte autojuhiload või keskkooli tunnistuse on võitmatuse ja eufooria tunne 🙂\n17. sept. 2019, 03:13\nMa pole mitte mingisugune blogilugeja, aga sattusin sellele postitusele juhuslikult läbi Facebooki. Tundsin, et pean lugema seda, sest kunagi olid minu peas täpselt samad küsimused ja mõtted. Olen palju mõelnud sellest, et oma lugu kellegagi jagada. Jagada selleks, et aidata ja anda lootust. Anda teada, et siin maailmas on neid inimesi ka, kes päriselt saavad aru, missugune kaos sinu sees on. Kui Sa soovid, olen valmis oma lugu Sinuga jagama, jagama kontakte jne. Kirjuta mulle!\n17. sept. 2019, 11:17\nMinul soovitas kunagi psühholoog üles kirjutada kõik oma ”vaevused” ja siis need ette loetleda, kui muidu meelde ei tule. See aitas tegelikult küll. Lisaks peaks hea arst siiski suutma ka ”heal päeval” näha, mis valesti on või mida sa varjata üritad. Kui vastuvõtt muidugi ainult 30 minutit on, siis on see keerulisem.\nSoovitan siiski ette valmistada end ja seal ausalt rääkida. Ka öelda seda, et vahel mõni päev on tunne nagu kõik võiks ju korras olla, kuid halvimatel päevadel on nii-nii halb.\nMa kartsin esialgu väga psühholoogiga rääkides kasutada sõnu depressioon, toitmushäire, enesetapp jms, sest mulle tundus alati, et see on nagu veidral kombel uhkustamine. Alles nüüd täna peaaegu julgen seda teha, sest saan aru, et olen oma muret aastaid pisemaks proovinud muuta.\n18. sept. 2019, 04:58\nPaned kirja, ei pea olema detailselt kirjas, mis kõik juhtus, aga enam-vähem üldiselt paned kirja, mis sel halval päeval toimus, et oleks, millest rääkida terapeudiga. Mida ma veel soovitan on tujude äpp, see küsib iga päev “Kuidas sa täna end tunned” ja siis ei jäägi muud üle kui kirja panna (kas pikemalt või lihtsalt hindad enda tuju kümne palli skaalal). Ja järgmisel korral teraapias võid selle äpi avada ja vaadata, mis vahepeal toimunud on. See on üldise statistika jaoks ka hea, saad näiteks vaadata, kas tuju on tõusnud kuude lõikes peale teraapia alustamist vms.\n18. sept. 2019, 06:51\nOhoh, sellisest äpist ei teadnudki 😉 Aitäh sulle!\nVasta Katrin Karus-le Tühista vastus


Eesti Elu Nr. 19 2020 - Kalle Kadakas\nRogate - palvepühapäev\nSaabuv pühapäev on oma ladinakeelse nimetuse rogate (palvetage) saanud VIII saj Rooma kirikus taevaminemispüha-eelsel pühapäeval läbiviidud palveprotsessioonist. Nii võime seda emakeeles kutsuda julgelt palvepühapäevaks.\nE.E.L.K piiskop Johan Kõpu toimetatud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku agenda (Uppsala 1951) järgi vastab vaimulik palvepühapäeva kogudusele palvele algusliturgias: ,,Paluge, siis antakse teile, otsige, siis te leiate, koputage siis avatakse teile.“ (Matt. 7.7). Sünnimaa kirik on andnud sellele pühapäevale kauni loosungi: „Südame kõne Jumalaga“. Ütleb palvepühapäeva algussalmgi: „Tänu olgu Jumalale, kes ei ole heitnud kõrvale mu palvet ega ole mult ära võtnud oma heldust!“ (Ps. 66:20). Rõõmustugem, et sünnimaa kirikud on katku - viirustõve ahistusest taas koosrõõmule avatud ja seal kõlab tänulaul.\nEks see ole arm ja heldus\net meil patustel on julgus\nTema ette astuda?\nEks Ta meid ju armasta:\npatud andeks annab Ta!\nKüll siis võime julged olla,\npalvele nüüd rõõmsalt tulla! (KLPR 315)\nSelle koraali on kirjutanud kirikulaululooja usupuhastaja Jean Calvini kaastööline Louis Bourgeois (1500-1561) ja üks väheseid prantsuse heliloojate koraale meie kiriku lauluraamatus. Sõnad on koraalile kirjutanud 17. saj eesti luuletaja Johanni Rist.\nArmuline Issand, tänu ja kiitus kuulugu Sulle,\nkes Sa meie palveid kuuled.\nTänu Sulle, et tohime Sinu Poja\nJeesuse Kristuse kaudu\nhäbenemata oma alandlikke palveid\nSinu püha palge ette tõsta.\nTema on meie ainus vahemees,\nkelles kohtuvad püha ja patune,\npaluja ja andja, looja ja looming.\nToogu palve täielikku rahu\nja rõõmu meie ellu\nJäägu me alati palvesse. Aamen !\nMatteuse evangeelium 6.6 -13\n13 Ja ära saada meid kiusatusse, vaid päästa meid ära kurjast! Sest sinu päralt on riik ja vägi ja au igavesti.\nAamen. Kiitus olgu Sulle, oh Kristus !\nÕpeta meidki palvetama\nLuuka 11. 1 See ei ole lohutus palvelaisale ja usukaugele, aga ka Jeesuse jüngrid ei osanud ka palvetada. See oli nende jaoks millegipärast raske. Jeesuse Ketsemani aias palvetamine tõi neile sõba silmile. Ometigi soovisid nad palvetada, paludes oma Õpetajat. ,,Issand õpeta meidki palvetama.“ (Lk 11.1). Ja Jeesus andis neile Meie Isa palve. Selle palvega võime sõnu otsimata, kartmatult, häbenemata Jumala poole pöörduda. Varahommikul ja õhtul hilja, rõõmus ja kurbuses. See palve on jumalikult piisav.\nKord tulnud rabi juurde rikas mees sooviga, et rabi paluks talle töö õnnestumist. Rabi vastanud: ,,Palu ise ja Jumal annab sulle, mida vajad!“ –,,Aga mina ei oska paluda,“ vastanud mees. Rabi imestanud: ,,Sa ei oska paluda, aga muretsed oma sissetuleku pärast? Sa tahad paluda tühise asja õnnestumise pärast, ent ei tee endale mingit muret suure pärast?“.\nKui jüngrid paluvad ,,Issand, õpeta meidki palvetama“ (Lk 11.1), siis annab see tunnistust sellest, et nad igatsevad isikliku elava ja vahetu, sideme järele Isaga. Jeesus mõistab jüngrite soovi. Aga ta mõistab ka jüngrite palveteekonnal varitsevaid takistusi. Suurim neist on kannatamatus.\nJüngrid on kannatamatud. Vaid üürikese silmapilgu järel soovivad nad näha palve vilju. Meie Isa palves on Jeesus õpetanud: Ja ära saada meid kiusatusse. Palve pole aga muinasjutuline võluvits ja Jumal inimsoovide täitmise automaat. Palved täituvad, kuid aja ja viisi määrab Jumal!\nPalveelu takistuseks võib olla ka pettumus ja kibestumus. Kindlasti on kõikide elus olnud kogemusi, et vaatamata palveile jääb kestma haigus, purunenuks inimsuhted, lahti harutamata nii mõnigi elu keerdsõlm. Ja siis tunnistame pettunult: Miks Jumal on mind maha jätnud. Miks Jumal ei sekku minu ellu.\nMöödunud sajandi 60ndail aastail, kui levis „jumal on surnud teoloogia“, heitis inimene inimkonnale ette, et ta on universumis ihuüksi. Jeesusel on palvekogemus rikkalik. Luuka evangeeliumis ta ütleb: ometi ta läbematuse läbi annab isa talle, niipalju kui tal vaja on. (Luuka 11.9) Jeesus julgustab meid oma palveis olema visad ja järelejätmatud kui lapsed, sest tema on andnud avamistõotuse igale uksele koputajale.\nTaevase Isa uksele võime elurändureina koputada alati, eelnevalt kokku leppimata. Ja piiritu on palvetaja rõõm, kohtumine Jumalaga võib toimuda igal ajahetkel - nii keskööl kui südapäeval, nii hilisel õhtutunnil kui varahommikul. Kahekõne Jumalaga, ei eelda keeleliselt lihvitud lauseid või ülipoeetilist kaananikeelset sõnastust. Ta soovib ühtainust pisikest asja, et me keegi ei häbeneks olla oma soovides aus, et temaga palves kõneledes tuleksid me soovid ja sõnad südamest.\nIsa tunneb, milline on rändurist sõber, kes Tema uksele koputab. Issand tunneb meie hingenälga. Ta avab ukse ühtviisi nii alandatule kui ülendatule, nii õnnetule kui kurvale, rõõmsale ja õnnelikule, rikkale ja vaesele, nii haigele kui tervele. On vaid üks tingimus ses tingimatus armus, et see, kes koputab, oma olukorda ei häbeneks, iseend ja oma usku ei häbeneks, et oma Taevast Isa ei häbeneks. Ja vaikus teisel pool ust osutub näiliseks Vahel kestab vaikus loetud hetke, vahel aastaid. Kuid igale palujale antakse vastus, kui ta vaid seda näha oskab.\nTuletagem meelde Jeesust. Ketsemani aias palvetas ta kolm korda. ,,Isa, kui sa tahad, võta see karikas minult ära! Ometigi ärgu sündigu minu tahtmine, vaid sinu oma (Lk 22. 42). Ja Isa tahtmine sündis. Jeesusele kingiti väge ristisündmusele vastu minna. Seepärast ei tõota ka Jeesus, et Jumal täidab kõik Sinu soovid. Vaid ta ütleb: Jumal annab teile oma Vaimu. Keegi õpetaja on kord öelnud: „Sõbrad, kui ma kindlasti teaksin, et kõik minu soovid ja palved Jumala poolt viivitamatult täidetakse, siis sellest silmapilgust alates valdaks mind pöörane hirm ja ma ei julgeks enam ealeski midagi paluda. Jumal teab tuhatkordselt paremini, mis mulle tarvis on“\nPalvetada, s. t. usaldada kogu oma elu, kõik oma lähedased Jumala armu hooleks.\nVaid Jumal teab, mis meile kasuks tuleb. Ja vahel võib Jumal näiliselt vaikida. Kuid teadkem, et viimaks saavad kibedad kaotusepisaradki silmis säravaks võidurõõmuks. Palvetades pole me ealeski üksi, mitte ealeski hüljatud.\nPalvetada tähendab käia mööda saladuslikku eluteerada koos Jumalaga.\nPalvetada tähendab mõista, et Jumalal on Sinu, minu, meie kõikide saatuse suhtes oma plaan. Mõnikord ei meeldi see meile inimestena põrmugi, kuid aja möödudes taipame, mida Jumal konkreetse sündmuse läbi ütelda tahtis.\nPalved - need on nagu ema hellad käed, kes sind justkui lapsena sooja teki sisse mähivad, Su kimbatused ja mure leevendavad ja nii sa koged, kuidas sinusse taas naaseb julgus ja kuidas koguneb jõud järgmisteks sammudeks. Tajud, kuidas Sulle taas kingitakse kannatlikkust, kuidas kingitakse tasakaal. Saksa märter Dietrich Bonhoefer on öelnud: „Jumal ei täida kõiki meie soove. Aga ta täidab kõik meile antud tõotused.“ Ja seegi on Isa tõotus: Ma hoian sind, mis ka ei sünniks. Sa oled minu laps.\nKinnitagu meie eestlaslikku palveujedust rahva südametunnistusekski kutsutud laulik Juhan Liiv:\n,,Ei ma mõista palvet teha, ei ma mõista paluda: palveks enne saab ju süda, kui ma hakkan paluma.\nSinu eest ma palvet teeksin, paluks vaga meelega, aga juba põue põhjas oled ise palve sa.“


Eramu-usku Eesti: majad lähevad kaubaks kui soojad saiad - Kinnisvara - Kodustiil\n6. juuni 2016, 10:10\nVaata Tallinna kõige kallimat ja kõige odavamat maja!\n«Müügipakkumise vähenemise taga on aktiivsemaks muutunud majade ostu-müügiturg. Seda omakorda ergutavad kõrgele kerkinud korterite hinnad, mis annavad võimaluse kallinenud korterist lihtsamalt ümber kolida majja, mille hinnad alles on hakanud vaikselt kasvama,» selgitas kinnisvaraturul toimuvat KV.EE tegevjuht Tarvo Teslon.\nMajade turu suurimas piirkonnas Harju maakonnas on müügipakkumisi vähemaks jäänud 5 protsenti ja hinnad on kerkinud 8 protsenti. Harjumaal pakuti portaalis KV.EE maikuus müügiks keskmiselt 2100 maja keskmise hinnaga 1241 eur/m2.\nTallinna kalleim müügis olev maja asub vanalinnas: Rüütli tänaval asuva kahekorruselise, 1320 m² kivimaja eest küsitakse 3,8 miljonit eurot, kinnistu on osaliselt äri- ja osaliselt elamumaa.\nKui jätta kõrvale enampakkumised ja miniehitised mõne kinnistu juures, siis odavaimad majad leiab endistest suvilapiirkondadest: Mähel Arnika teel müüakse 45 m² väikest maja 600m2 krundil, kus alustatud renoveerimistöödega, hinnaks 89 000 eurot. Majas on osaliselt avatud kaks tuba, kaheosaline esik, köök, wc. Kütteks soemüüriga puupliit ja kamin.\nEramu ehitamine on samuti paljude jaoks korteriostu alternatiiv ning hea asukohaga krunt leiab kiirelt ostja: Pindi Kinnisvara maade ja majade grupi juhi Olav Leoki sõnul lähevad hästi kaubaks Tallinna-lähedased elamumaad hinnaga kuni 30 000 eurot.\nLeoki sõnul on kokku Harjumaal alla 30 000-euroseid kinnistuid umbes 200, samas linnapiirist 10-15-minutilise autosõidu kaugusel on pakkumisi väga vähe.


Putukas sõda mäng\nTasuta internetis mäng, kus sa pead võitlema teise koloonia vead, kontrolli saadaval pesadest. Saada oma vastsed tühi pesa, ja levitada oma üksused ja seejärel võtta pesa, millel on vastase võtta kontrolli kõik pesad. Sa pead minema liigub oma vastsed on pesad kõige neid, kes vajavad rohkem ühikut, eriti uue pesa, mis lööb. Sõda vead ootab selles välklamp mängu.\nSee mäng on mängitud 8536 korda onlain. Edetabel 1 parimad mängud.\nMängitud 8536 korda\nSee mäng segada vead koos vallutus ja strateegia mängud, väga lihtsa mängu, kuid päris lõbus. Kiire sipelgad, mardikad tugev, kõik võitlevad selle sõja vead.\nMis see on mäng umbes? See on tasuta mäng nimega Putukas Sõda oma brauseri ilma alla laadida ega installeerida midagi, see on täiesti usaldusväärne. Sellel kodulehel on sul võimalik mängida tasuta seda Loomade flash mäng nimega Putukas Sõda. Ja pidage meeles, see on tasuta mäng nimega Putukas Sõda ja see on seotud Loomade. Meie uus mäng Putukas Sõda on üks parimaid mänge Loomade leiad ja saad jagada seda oma sõpradele ja kontaktid sotsiaalseid võrgustikke. See on online mäng ja video mängu nimega Putukas Sõda et kutsume teid mängida, nautida ja õppida seda samuti jagada oma kommentaarides ja oma sõpru sotsiaalseid võrgustikke.


13:48 reede, 10.07.2020\n16. sajandi esimene pool ja keskpaik\nÜks võluvamaid teemasid Eesti keskaja ajaloost on meie jaoks kahtlemata eestlaste kõrgkihi võimalik olemasolu ja otsingud selle esindajate leidmiseks. Et meil pole minevikus olnud ei oma vürsti- ega kuningriiki, on maksimaalne, mida seisuse mõttes leida saab, päritolu muistse vabadusvõitluse aegsetest vanematest. Paraku pole tollest hallist ajast teada midagi peale üksiku nime, püsivamatest suguliinidest rääkimata.\nMidagi aristokraatlikumat tõotab tollase adratalupoegade massi kõrvalt esile tõusev väike hulk vabasid - frye. Nemad jagunesid omakorda vabatalupoegadeks - Freibauern - ja maavabadeks - Landfreie. Maavabadel olid läänikirjad, mida vabatalupoegadel ei olnud. Läänikirjade alusel said nad aga oma kohta täie õigusega edasi pärandada meessoost järeltulijaile. Samuti oli maavabadel ehk väikeläänimeestel liikumisvabadus, mida lihtsalt vabatalupoegadel ei pruukinud olla.\nKas maavabad olid vabadusaja vanemate järeltulijad? Nii oleks väga ilus mõelda, kujutades endale ette, et ka talumeeste puhul saaks siis teha saksa feodaalisuguvõsadega sarnaseid genealoogiauuringuid. Paraku ei pruugi me leida maavabade hulgast maa põliste eesti härrassuguvõsade esindajaid. 15.-16. sajandil lisandus juba olemasolevatele uusi eesti rahvusest väikefeodaale, eriti orduajal. Ordu ei läänistanud heal meelel maid saksa soost vasallisuguvõsadele, sest vältis niimoodi liiga iseseisva ja tülika Harju-Viru stiilis omavalitsusliku vasallkonna teket. Niimoodi, väikeläänide andmisega põlisrahva liikmetele, sai ordu suurendada oma sõjajõudu, ilma et nõrgeneks tema mõju.\nNiisuguseid läänikirju on aga vähe säilinud. Seda huvitavam on leida Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi poolt kellelegi Hansskennile antud vabastuskirja, millega viimane sai lääniks juba varem tema valduses olnud 2 1/2 adramaa suuruse pärandatava vabatalu Väikese väina ääres Muhu saarel. Hansken ja ta järglased olid vabastatud tavalistest koormistest, pidid aga maksma igal aastal Maasilinna ordufoogtile kuus marka raha. Sellele lisandus veel kohustus osaleda ratsahobusega valve- ja luurekäigul või saata välja ratsakäskjalg. Ordufoogtile ja ta kaaskonnale tuli igal aastal korraldada üks pidusöömaaeg.\nEestlastest maavabad olid paariadramaaliste väikeläänide omanikud, tavaliselt all-läänimehed. Koguva Hansken paistab silma kindlasti selle poolest, et talle on läänikirja andnud Liivi ordumeister Wolter von Plettenberg isiklikult. Vähemalt sellest ajast alates on Koguva külas elanud Smuulide esivanemad hoidnud oma vabaduskirja enda käes.\nSeda vabaduskirja on aktsepteerinud ka hilisemad võimud. Mitmel korral on ürikuis märgitud Hanskeni poega Asmust. 1565. a. vabastas Taani asehaldur tema ja ta poja eluks ajaks võimuesindajaile söömingute korraldamise kohustusest. Hiljem selliste vastuvõttude korraldamise kohustust talle enam peale ei pandudki. See oli külale muidugi suur kergendus, sest vakusetraditsioonist väljakasvanud maahärra või tema esindaja jootmine ja söötmine nõudis suuri kulutusi. Milliste liialdusteni suhteliselt jõuka eluga harjunud 16. sajandi keskpaigas niisuguste prassimiste käigus mindi, kirjeldab värvikalt kroonik Balthasar Russow. Lisaks Maasilinna ordufoogti ligi paarikümneliikmelisele kaaskonnale (näit. tõlk, maakirjutaja, viljamõõtja ja muud maksukogujad) laua katmisele tuli neile vahel ka mitmesugust meelelahutust pakkuda, pillimeeste kutsumiseni välja. Pealegi jõudis Liivi sõda peagi ka Muhumaale ja olukord oli niigi raske. Rootsi ajal muutus ratsakäskjala väljasaatmise kohustus postivedamise kohuseks. Koguva (Kogge) nimetust kasutati Hanskeni järglaste põlistalu kohta esmakordselt 1570. Hiljem jaguneb see pärijate vahel mitmeks. Nii tekib küla, kus sama suguvõsa esindajaid elab siiamaani. Perekonnanimede panemisel said nad nimeks Schmul, mis on nüüdseks eestindunud Smuuliks. Rahvapärimus seostab saadud nime sõnaga muul, viies selle nimekasutuse tagasi juba meile teadaoleva esimese Hanskenini.\nHuvitav on, et Koguva Hanskeni poega Asmust nimetatakse ürikuis mitmel korral, neist kahel korral Rootsivere vakuse vabatalupojana Muhu mõisa maaraamatutes aastatel 1569-71. Rahamaksu (vabaraha) määr oli ikka kuus marka.\nNagu oli juttu, ei olnud Hanskeni-taoline väikeläänisaaja 16. sajandil ei haruldus ega ka väga sage tegelane. Siiski oli niisuguse pärushinnuseõiguse alusel talu pidavate vabade rühm ka sel sajandil eri maakondades erineva suurusega. Suhteliselt arvukas oli see tollal mõneski mõttes elavnenud majanduslike suhetega Saare-Lääne piiskopi diötseesis, eriti selles asuvatel Liivi ordu maadel. Niisugustel vabataludel oli tollases ühiskonnas sisuliselt püsiv roll, vabaraha oli suhteliselt väike ja see ei muutunud aja möödudes eriti. Kui aga maavaba juhtus ühegi aasta eest võlgu jääma, tuli tal vahest juba järgmisel aastal teha tegu ja kanda tavalisi koormisi.\nKui võrrelda talurahva õiguslikku seisundit keskajal ja hilisematel aastasadadel, paistab silma, et vabadus nii liikuda kui ka oma vara käsutada oli oluliselt suurem. Muust Eestist erineb just Saare- ja Muhumaa seisund. Siin kehtivad suhted kirjutati juba 13. sajandil võõrvõimuga sõlmitud lepingutesse nii, et oluline osa senistest ühiskondlikest suhetest jäi jõusse ka pärast vallutust. Teadmised Koguva Hanskeni taoliste meeste ja nende järglaste elust hajutavad müüti 700-aastasest ühtlaselt pimedast orjaööst.\nWolter von Plettenberg andis oma mõju suurendamiseks lääniürikuid ka mujal Eestis, Koguva Hanskeni läänisaamine on aga huvitav selle poolest, et tema järglased elavad selle põlistalu maadel siiani.


Sarri ei tea, kas meeskond toetab teda veel - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nSarri ei tea, kas meeskond toetab teda veel (0)\n19. VEEBR 2019, 10:28\nChelsea peatreener Maurizio Sarri tunnistas, et ei ole kindel, kas saab endiselt mängijate toele loota.\nInglismaa karikavõidu kaitsmine sai Chelsea jaoks eile õhtul lõpu, kui Manchester Unitedile 0:2 alla jäädi. Viimasest viiest mängust on Londoni hiid kaotanud kolm, 2019. aastal tosinast matšist viis. Eilses matšis astusid Sarri vastu välja ka fännid, kelle laulujupid viitasid soovile treeneriga hüvasti jätta.\n"Tulemus valmistab mulle muret. Mitte fännid," märkis Sarri mängujärgsel pressikonverentsil. "Ma mõistan nende reaktsiooni, sest tulemus ei olnud hea. Oleme karikast väljas, ma saan aru. Minagi muretsen tulemuste pärast, aga arvan, et mängijad on endiselt minuga paadis. Muidugi ei saa ma kindel olla, kuid loodan seda."\nSarrit ootab ees potentsiaalselt otsustav nädal - neljapäeval võõrustatakse Euroopa liiga raames Malmöt, kelle vastu avamäng võõrsil 2:1 võideti, pühapäeval aga mängitakse liigakarika finaalis Manchester Cityga.\nPogba ja kaaslaste meistriklass torkas Chelsea sarripalli pauguga lõhki (2)