Tahad oma startupi luua, kuid ei tea, kas äriidee lööb läbi? Siin on viis lihtsat viisi oma idee valideerimiseks - Digigeenius\nTihtilugu kuuleme oma igapäevatöös, et inimestel on hea äriidee, kuid selle teostamise osas ollakse ebakindel. Kas kedagi huvitab mu toode või teenus? Kas ma saaksin sellega raha teenida?\nNende küsimuste lahendamiseks on mõistlik oma äriidee valideerida, ehk teha kindlaks, kas sellele turgu oleks ja kas idee lahendab mõnda päriselt olemas olevat probleemi. Elisa startup scouter Anna Marin Mõttus jagab lihtsaid meetodeid oma äriidee valideerimiseks.\nKuidas me Elisas tavaliselt uut toodet või teenust arendame?\nEsmalt teeme ühe tutvustava kohtumise startupiga, seejärel uurime, kes on konkurendid antud valdkonnas ja kui palju on inimesi, kes võiks teenusele olla potentsiaalsed kliendid. Need sammud toetavad juba idee realiseerumist. Kui turg ja konkurendid on kaardistatud, liigume edasi idee valideerimise faasi.\nViime läbi kliendiuuringuid ja teeme testmüüke, et aru saada, kes on antud toote jaoks õige klient, seejärel tuleme välja prototüübiga. Leiame esimesed maksvad kliendid ja kogume tagasisidet, et teha toodet või teenust paremaks. Lõpuks kui asi on piisavalt hea, läheme sellega massidesse.\nAga tuleme tagasi algusesse – kuidas ikkagi aru saada, kas kedagi huvitab su idee? Selleks on erinevaid meetodeid:\nSõpradelt ja tuttavatelt küsimine\nSelle meetodi hea külg on lihtsus ja väga kiire viis ideele tagasisidet koguda. Saad aru, kas kõige lähedasematele inimestele sinu ümber meeldib sinu idee ja mida nad sellest arvavad. Selle meetodi puhul on mõistlik küsida korraga ainult ühe probleemi kohta ja mitte pakkuda ise küsides lahendusi, et lähedasi liigselt suunata ja või mõjutada.\nMe oleme seda meetodit Elisas palju kasutanud – oleme testinud tooteid ja teenuseid oma töötajate seas. Näiteks oleme seda meetodit kasutanud Elustiili äpiga, Elisa Põnniradariga ja oma TV-teenuste testimisel. Kaasame vajadusel toodete testimisse ka oma pereliikmeid.\nKui tahta juba laiema ringi arvamust, siis on üks variant selleks teha tänavaküsitlus. Selle variandi suur eelis on valimi suurem varieeruvus – on võimalus tabada toote või teenuse jaoks õige klient. Tänaval on võimalik pikemalt vestelda, küsida täpsustavaid küsimusi ja jooksvalt küsimusi ka muuta.\nEesti tänavatel on selle meetodi kasutamisel teatavaid raskusi, kuna eestlased ei taha eriti suhelda. Lisaks võtab see palju aega ja sinu isiksus võib teatud määral vastajat siiski mõjutada. Tänavaküsitluse puhul planeeri kindlasti ette, kuidas vastuseid kirja paned ja märkmeid teed, et kõik vastused saaksid kindlalt dokumenteeritud ja tegevus oleks eesmärgipärane.\nLähene inimestele sõbralikult ja tutvusta kohe alguses ennast ja oma kavatsusi. Küsimused esita sellised, millele on inimestel lihtne vastata. Oleme läbi viinud tänavaküsitlusi nii Nõmme turul kui Taani tänavatel.\nTõenäoliselt kõige levinum meetod. Populaarne põhjusega, kuna tegemist on väga lihtsa meetodiga. Alustuseks on sul vaja andmebaasi, kellele küsitlus laiali saata. Eeliseks on kiire levik, kuna saad saata küsitluse korraga paljudele inimestele, väike ajakulu ning võrreldes teiste meetoditega saab kiirelt kätte tulemused ja kokkuvõtte.\nInternetiküsitluste halb külg võib olla see, et inimesed ei viitsi eriti vastata. Keskmiselt näeme oma töös, et vastajate protsent jääb kuskile sinna 10-30% kanti, olenevalt teenusest ja sihtrühmast. Lisaks pole võimalik dialoogi tekitada, lisaküsimusi küsida ja inimesed võivad küsimusest valesti aru saada.\nNende probleemide tõttu soovitame hoida oma küsimused võimalikult lihtsad ja lühikesed, mõelda ette, mida oma vastustega teed, testida kellegi peal oma küsitlust enne kui selle laiali saadad ja hoia andmebaas vastanutega alles, sul võib seda hiljem vaja minna! Võid nende peal näiteks hiljem testmüüke teha ja nendest võivad potentsiaalselt saada sinu esimesed kliendid.\nHead küsimused, mida küsida, on näiteks: millist toodet/teenust klient tahaks saada, mida sarnast on varem kasutanud, kas see lahendus töötas või ei, miks mitte, mida oleks klient tol hetkel rohkem soovinud?\nTelefoni teel intervjuud\nJälle, laialt kasutatav variant, mille plussideks on lihtsus, kiirus ja võimalus dialoogi tekitada ning jooksvalt küsimusi muuta. Suurimaks miinuseks on vajadus andmebaasi järele, kust saada inimesi, kellele helistada. Tootest ja teenusest ei ole võimalik telefoni teel pilte näidata ja inimesed ei taha reeglina telefoni teel eriti vastata – kas ei võta kõne üldse vastu või neil pole aega rääkida.\nEhk teoorias on tulemused seda meetodit kasutades kiired, kuid praktiliselt võib võtta väga kaua aega enne kuni vajalik arv vastuseid koos on. Meie nõuanded siin on kirjutada enne endale tekst valmis ja jälgida seda teksti kõne ajal, kindlasti on oluline alustada enda tutvustamisega ja sellega, miks sa üldse helistad. Vajalik on ka läbi mõelda, kuidas saadud informatsiooni talletada – peab olema koht, kuhu märkmeid teha.\nSamuti üks meetod, mida oleme korduvalt kasutanud. Fookusgrupp on kindlasti kõige põhjalikum informatsiooni kogumise vahend ja nendest saab alati väga palju sisendit. Inimesed põhjendavad tavaliselt oma antud vastuseid pikemalt ja tihti tekib dialoog.\nInimesed vestlevad ja sina saad olla lihtsalt suunava juhi rollis, seega võib sealt välja kooruda ka asju, mida ise ei taipa küsida. Fookusgrupiga saad samuti kasutada erinevaid näiteid, näidata pilte, aidata inimesi edasi raskemate küsimustega. Fookusgrupi halvim külg on kindlasti see, et see vajab eelnevalt palju planeerimist ja intervjueeritavate inimeste hulk on korraga väike.\nLisaks võtab tulemuste töötlemine hiljem rohkem aega. Inimesed võivad tühistada viimasel minutil ja siis peab olema alati varuga inimesi värvatud (ehk et kui tahaks vähemalt 8 osaleja vastuseid, on mõistlik värvata 10 inimest). Inimesed on tihti ka võõrastega häbelikud ja osalejad võivad üksteist mõjutama hakata. Neid probleeme saab mingil määral ennetada professionaalse grupi juhtimisega.\nElisa UP tiim aitab\nÜkskõik millist meetodit kasutada, on oluline nende raames kaardistada ka tänased suurimad puudused turul ja võimalused.\nElisa UP tiim saab sind samuti idee valideerimisega aidata. “Otsime alati uusi ärivõimalusi ja koostöökohti startupidega. Tahame olla kas esimeseks testkliendiks või turundus- ja müügikanaliks. Tänaseks oleme oma töös kohtunud üle 1600 idufirmaga ja aktiivne koostöö käib 130 ettevõttega. Startup on meie jaoks partner – soovime äri teha nii, et mõlemad osapooled on koostööga rahul ning tahame aidata startupidel suuremaks areneda,” rääkis Anna Marin Mõttus.\nKui oled startup ja soovid Elisaga koostöövõimalusi leida, siis täida ära ankeet, mille leiad siit. Ole kiire, sest esimesed täitjad saavad kingituseks ka startup pileti ärifestivalile sTARTUp Day. Festivalile on võimalik tulla koha peale või seda vaadata Elisa Stage vahendusel. Kui oled nendel kuupäevadel juba hõivatud, siis ära muretse – Elisa Stage vahendusel on eksklusiivselt võimalik festivali ka järele vaadata.\nMärksõnad: elisa, idee, startup


Soome kaotab varamaksu\nTeisipäeval valitsuse maksureformi kava esitledes nimetas Soome sotsiaaldemokraadist rahandusminister Antti Kalliomäki varamaksu igandiks. Globaliseerunud maailmas on see tulusid tasandava efekti minetanud ning 2006. a on kavas maks kaotada. Sama otsuse on teinud mitu riiki, viimaste seas Norra.\n?Loobumine vähe sissetoovast, kuid ideoloogilisest maksust on mõistuse võit,? kommenteeris eile Kauppalehtis Soome kaubanduskodade keskliidu asejuht Pauli K. Mattila. Maksul on valitsuse tuludes väike osa, kuid see on negatiivselt mõjutanud investeerimisotsuseid ja suunanud kapitali passiivsetesse madala riskiga investeeringutesse. Raha seisab näiteks pangahoiustel, mis varamaksu alla ei käi. Samuti on see toonud varade ümberpaigutamise aastavahetuse eel, et maksu mitte maksta. ?Edaspidi saab raha investeerida õigel ajal õigesse kohta ehk sinna, kus tootlus on kõige parem,? ütles Mattila.\nEelkõige loodetakse huvi kasvu Soome firmade aktsiatesse ja fondidesse investeerimise vastu. See peaks tõstma Soome börsifirmade väärtust, aeglustama kapitali väljavoolu ning lisama turule riskikapitali. Helsingi börsil noteeritud firmade väärtusest on ca 70% välisinvestorite käes.\nSoome valitsuse tulu varamaksust oli läinud aastal 1,86 miljardit krooni, mis tuleval aastal kahaneb suvel otsustatud muudatuste tulemusel 0,9?1,1 miljardile kroonile.\n?Mõistlik otsus. Väiksemad firmad saavad kapitalile parema juurdepääsu,? kommenteeris Rootsi tööstusliidu Svenskt Näringsliv maksuala juht Krister Andersson. ?See suurendab Rootsile survet sama teha.?\nRootsi rahandusminister kummutas aga eile ootused Rootsi ettevõtjate hinnangul ettevõtlust enim pärssiva maksu kiirest kaotamisest. ?Esiteks toob see maks riigikassasse 8,4 miljardit krooni, mis on märkimisväärne summa. Teiseks kaasneksid maksu kaotamisega muutused tulude jaotamise poliitikas. Me oleme valinud väikeettevõtetele vastutulekuks pärandi- ja kinkemaksu kaotamise, et hõlbustada põlvkonnavahetust,? ütles rahandusminister Pär Nuder eile Rootsi ajakirjanikele.\nPärandi- ja kinkemaks kaob Rootsis 1. jaanuaril, kui parlament selle kahe nädala pärast kinnitab.\nVaramaks jääb kehtima, lisaks plaanib valitsus maksu baasi laiendamist börsi O-nimekirjas noteeritud firmade aktsiatele, mis võib veelgi vähendada eraisikute huvi firmadesse investeerimise vastu. Ettevõtjad on aastaid nõudnud maksu tühistamist, et turule tuleks rohkem riskikapitali ja osagi välismaale pagenud miljarditest naaseks. Hinnanguliselt on piiri taga ca 875?1000 miljardit krooni.


Juuli raamaturiiul: "Võimalus" - Robyn Carr\n4. raamat sarjas "Thunder Point"\nPeategelased: Laine Carrington ja Eric Gentry\nOriginaalpealkiri: The Chance\nPärast haavatasaamist otsustab FBI agent Laine Carrington Thunder Pointi kolida, et paraneda ja elu üle järele mõelda. Seal kohtab ta mehaanik Eric Gentryt, kes on hiljuti linna kolinud, et tütrele lähemal olla.\nMeeldis tunduvalt rohkem, kui sarja eelmine raamat "Kangelane", sest "Võimalus" oli tõesti armastusromaan, mis keskendus kahe väikelinnas elava inimese suhtele, mitte aga niivõrd linnale endale.\nLoomulikult oli juttu ka linna teistest elanikest ning Ericu garaažis töötava nooruki lugu muutis raamatu mitmekihiliseks ning tunduvalt paremaks. Pearõhk oli aga siiski Laine'il ja Ericul ning ma oskasin seda hinnata. Selles raamatus oli tunduvalt vähem ümber jutustamist ning lugejana ma tõesti tundsin, et võtan tegevusest osa. Samuti sain selles raamatus vastuse küsimusele, kuidas Vennaskond Devoni üles leidis. Oi, kuidas see mind eelmises raamatus vaevama jäi.\nPaar korda pööritasin küll silmi, kui Eric ja Laine, kes olid äsja tutvunud, ühes lauses tunnistasid, et ei tunne teineteist veel üldse ja järgmises õhkasid, et on teinteteise jaoks loodud, aga need olid vaid üksikud hetked.\nKuigi raamat puudutas mõningaid väga tõsiseid teemasid nagu näiteks Alzheimeri tõbi, oli tegu mõnusa ja kerge armastusromaaniga.\nMärksõnad: Alzheimer, armastus, Ersen, hinne 4, kaasaegne, Robyn Carr, Thunder Point


Dr Lasmanis: hoiame ihu- ja hingetervist - Kõik artiklid - Viru-Nigula vald\nTeist kuud elab Viru-Nigula valla idakülg ehk Aseri kant koroonaviiruse tõttu kehtestatud eriolukorras nagu ülejäänud Eestigi. Loomulikult on muutunud ka perearstikeskuse töö, vaatamata sellele, et töötame n-ö nagu vanadel aegadel – ehkki maskides ja võimalusel 2+2 põhimõtet järgides.\nSuurim erinevus pandeemiaeelsest ajast seisneb selles, et praegu lahendame enamiku tervisemuredest kaugjuhtimise teel, st telefonitsi või meilitsi. Eesmärk on võimaldada patsiendil kodus püsides arstilt abi saada ja teiselt poolt hoiduda rahvakogunemistest perearstikeskuse ruumides, kus võiks tekkida nakatumisoht nii teistele patsientidele kui ka meedikutele. Seepärast on varasemast tähtsam, et patsient mõtleks enne meie poole pöördumist oma sõnumi detailselt läbi. Näiteks kust, millal ja kuidas valutab või millised muud vaevused muret teevad. Ehk on vaja hoopis retsepti uuendada, sest eriolukorras on meil õigus välja kirjutada maksimaalselt kahe kuu ravimikogus.\nProfülaktiline töö, mis viimastel aastatel toimis väga hästi ja süsteemselt, on hetkel täiesti peatunud. Samuti ei oota me hetkel vaktsineerima. Erandiks on üksnes imikute plaaniline tervisekontroll.\nAseri perearsti nimistus on 1400 patsienti. Enne lihavõttepühi oli Covid-19 testimisele suunatud kümmekond sümptomitega haiget, kellest ühe proov osutus positiivseks, kuid kes nüüdseks on paranenud.\nTunnustan kõiki aserlasi ja minu teiste asumite patsiente, kes on kujunenud olukorras käitunud seadusekuulekalt, vastutustundlikult ja ettevaatlikult. Kohalikus Grossi poes ja apteegis eraldab teenindajat ostjast kaitseklaas. Näha on inimesi kaitsemaskides – loodetavasti jõuavad isikukaitsevahendid müüki ka kohaliku apteeki. Nii toidupoes kui ka meie majas kasutatakse hoolsalt välja pandud desinfitseerimisvahendeid. Ilmselt tehakse seda ka kodus, sest kurdetakse käenaha kuivuse või veritsemise üle. Sel puhul aitab sage kreemitamine.\nEelmise aasta lõpul maailma pea peale pööranud haigus on pälvinud viimase aja suurima tähelepanu ja ennenägematud ühiskondlikud piirangud. Tegu on uue viirushaigusega, mida meie jõukas Euraasia ja Põhja-Ameerika ei osanud oodata. Ärgem unustagem, et lisaks uustulnukale ringleb meie kandis n-ö vanu viirushaigusi, millest vähemalt kahe gripitüve laastamistöö on märkimisväärne. Praegusel kevadajal, mil paljud pagesid suvilatesse ja maakodudesse, võiks musta huumorina öelda, et pääseti koroona käest, aga satuti kahte ohtlikku viirust levitavate puukide kätte.\nArvukad viirused ja bakterid, millega meil tuleb alalhoidlikult hakkama saada, on osa meid ümbritsevast maailmast. Ent Eesti viimaste aastate keskmine päevasuremus on umbes nelikümmend inimest ja jätkuvalt on ametliku meditsiinistatistika andmetel surmapõhjustest esikohal mitte viirushaigused, vaid vereringeelundite haigused, seejärel kasvajad.\nEt tõbedele vastu seista, on väga tähtis meie endi ja lähedaste ihu- ja hingetervise hoidmine. Vahetutest kontaktidest hoidumine, hügieenivõtete kasutamine, positiivne mõtlemine ja tegevuseotsimine on õiged eneseabi moodused. Kui aga enesetunne haigusele viitab, ärgu ükski patsient kartku ka praegusel ajal muude kui koroonasümptomitega arsti poole pöörduda. Oleme avatud tööpäevadel kl 8-16, eelregistreerida saab end telefonitsi E, K ja R kl 8-16 ning T ja N kl 8-17 toimuvale perearsti vastuvõtule või teisipäevaseks analüüsivõtuks. Abi ja infot saab hädaabinumbrilt 112 ja perearsti nõuandetelefonilt 1220, lisaks on koroonaviiruse küsimusteks avatud kolmekeelne nõustamistelefon 1247. Internetist saab infot hankida ametlikelt veebiaadressidelt.\nKõigile meile tervist soovides


Statistika: 2020 II kvartalis valmis 56 korterelamus 1469 eluruumi | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nStatistikaameti andmetel sai 2020 II kvartalis kasutusloa ehk valmis 588 elamut kokku 2177 eluruumiga. Suur osa valminud eluruumidest olid ühepereelamud. Valminud ühepereelamuid oli 2020 II kvartalis 471.\nSuurim osa eluruumidest asuvad siiski kortereelamutes. 2020 II kvartalis valmis 56 korterelamus 1469 eluruumi. See teeb keskmiselt 26 eluruumi korterelamu kohta.\nLisaks valmis 2020 II kvartalis Eestis 61 paari- ja ridaelamut. Neid hoonetes asus 237 uhiuut eluruumi.\nEluruumide valmimine on seotud hoone ehitamisega alustamisega. Enamus tänavu valminud eluhoonete ehitus sai alguse möödunud 2019. aastal. Seega ei ole koroona-viirus neid ehitusprotsesse liiga palju mõjutanud.\nArvestades kinnisvaraturu ja hoonete valmimise inertsust, võib prognoosida, et lähikvartalite valminud eluruumide arv saab olema jätkuvalt kõrge.\nParalleelselt võiks eeskätt vähenenud müügitempode tõttu prognoosida lähitulevikuks väiksemat uute eelkõige korterelamute ehitamisega alustamist. See omakorda võiks tähendada, et aasta pärast näeme langust valmivate eluruumide statistikas.\n11.09.2018 Statistika: Valminud eluruumide arv suurenes 31%\n2018 II kvartalis valmis ehk sai kasutusloa Eestis statistikaameti andmetel kokku 1867 eluruumi. Valminud eluruumide pindala oli 165 500 ruutmeetrit. Eelmise aastaga võrreldes kasvas valminud eluruumide arv 31% ja nende pind 22%. Märgatavalt k\nTags: Adaur, Eesti, ehitus, EKFL, elamu, eluruum, graafik, hoone, kinnisvara, Kinnisvarakool, kinnisvaraturg, kommentaar, koroona, korter, kvartal, omanik, pere, prognoos, ridaelamu, statistika, Statistikaamet, Tõnu Toompark, turg\nUuem uudis: Eestlased said hübriidehitiste disainimise võistlusel neljanda koha ››\n‹‹ Vanem uudis: Kinnisvarauudiste kokkuvõte


29. august 2018 kell 9:26\nSamas ei ole ettevõtted viimase viie aasta keskmisena kasumit suurendanud - see on sel perioodil vähenenud keskmiselt protsendi võrra. Ettevõtete käibekasv on küll tugev - esimesel poolaastal keskmiselt 9%, kuid kulud on kiiremini kasvanud.\nKa euroalal keskmiselt on ettevõtete sisendikulude kasv tugev. Kuigi tööjõukulude osakaalu tõus meie ettevõtete käibes on stabiliseerunud, on see jätkuvalt väga kõrge ning annab olulise panuse sektori kasumlikkuse (kasumi osakaal käibes) vähenemisse. Ettevõtete kasumite osakaal käibes on langenud madalaimale tasemele - sellest madalaim oli see osakaal vaid 2009. majanduslanguse aastal.\nEttevõtlussektori kasumite langus oli võrdlemisi laiapõhjaline, kuid suurima panuse langusse andsid esimesel poolaastal haldus- ja abitegevused, kinnisvaraalane tegevus ja ehitus. Kuigi näiteks ehituses ja kinnisvarategevuses oli käibekasv tugev, viis kiirem kulude kasv nende tegevusalade kogukasumi langusse.\nSeevastu haldustegevuses käibekasv möödunud aastase kõrgema baasefekti tõttu vähenes ning kiirem kulude kasv vähendas selle tegevusala kasumeid tublisti. Esimesel poolaastal on kasumid enim kasvanud põllu- ja metsamajanduses ning transpordi- ja ITK-sektoris.Kui võrrelda ettevõtlussektori kasumlikkust teiste riikidega SKPs oleva tegevuse ülejäägi kaudu, siis on see näitaja viimase viie aasta jooksul väga tugevalt langenud ka teistes Balti riikides.\nEesti majanduses on tegevuse ülejääk Läti ja Leeduga võrreldes väikseim. Samas on kolme Balti riigi tegevuse ülejääk liikunud varasemalt väga kõrgelt tasemelt ELi keskmisele lähemale - Eesti oma on juba sellest allpool.\nMadal potentsiaalne majanduskasv\nKoos ettevõtlussektori vähenenud kasumlikkusega on langenud investeeringute osakaal käibes madalaimale tasemele viimase vähemalt 23 aasta jooksul. Sektori investeeringud vähenesid teises kvartalis ligikaudu viiendiku võrra, esimesel poolaastal oli langus 17% ning viimase viie aastaga on see näitaja vähenenud nominaalarvestuses keskmiselt 3%.\nVäiksemad investeeringud annavad pikemas ettevaates tulemuseks madalama potentsiaalse majanduskasvu. Kuna tööhõive kasv meie hinnangul lähiaastatel peatub, siis peab majanduskasvu panustama rohkem tootlikum kapital. Ettevõtete tööjõu tootlikkus on viimasel ajal küll kasvanud, kuid nii selle aasta esimese poole kui ka viimase viie aasta keskmiselt 2% jääb kasv oluliselt alla aastatetagusele.\nOodata investeeringute paranemist\nNii nagu ettevõtete kogukasumi juures, on ka investeeringute languse taga baasefekt, kus möödunud aasta esimesel poolel investeeriti suurelt transpordi- ja kinnisvarasektoris ning puidutööstuses. Selle aasta teisel poolaastal niisugust baasefekti ei teki ning sektori investeeringud peaksid siis ka aastases võrdluses kasvama.\nSelline baasefekti mõju tuleneb Eesti majanduse väiksusest, kus mõned üksikud suurtehingud mõjutavad ühel perioodil tugevasti üldpilti ning tekitavad nn normaalolukorras järgmisel aastal languse.\nEttevõtete investeeringute kasvuks on mitu tingimust olemas - ettevõtete laenuportfelli kasv on paari aasta tagusega võrreldes küll aeglustunud, kuid see on jätkuvalt tugev, laenuintressid madalad ning peaksid madalad püsima ka lähiajal.\nNõudluse kasv on aeglustumas, kuid peaks ka lähiajal korralikku käibekasvu võimaldama. Tööjõunappus koos tööjõukulude kasvuga ja vajadusega tootlikkust kasvatada peaks suurendama aga ettevõtete vajadust investeerida rohkem tootlikku kapitali. Kuigi ettevõtete kindlustunne on oma mullusest tipust allapoole liikunud, on see jätkuvalt tugev.


Sõpradega promomine - pole ühtegi tutvumiskuupäeva - Tagasi Alguseni 2021. Aastani!\nerinevaid võimalusi tüdruku suudlemiseks\nkes on Kylie Jenner nüüd kohtamas\nkuidas loomulikult selge nägu olla\nma tahan tüdrukuga käia\nmilline suudleja sa oled\nkui palju teeb maddie ziegler\nidee tüdrukult prom-palumiseks\n5 põhjust, miks sõpradega promomine võib olla lõbusam kui kuupäevaga käimine\nÄra muretse selle pärast, kui sulle palutakse prom. Kuupäeva pidamine pole alati kõik, mis selleks on olnud, ja sõpradega koos käimine võib muuta öö vähem stressirohkeks ja meeldejäävamaks.\n1. Ebamugavaid pilte ei tule. Kuupäevaga minnes peate tavaliselt tegema kõik tüüpilised poseeritud ballipildid, mis võivad olla imelikud, kui te pole nii lähedal või kui keegi teist on salajane. Sõpradega saate teha rumalaid ja lõbusaid pilte ning ükskõik, kuidas teie või keegi teine välja näete, kõik naeravad ja veedavad mõnusalt aega.\n2. Survet pole! Kuupäevaga koos käimine võib tunduda ideaalne ja romantiline, kuid me kõik teame, et mitte kõik käivitajad ei lähe plaanipäraselt. Kui lähete kohtingule, on nii teie kui ka tema jaoks suur surve selle täiuslikuks muutmiseks. Sõprade juures pole mingit survet teha midagi, mida te ei soovi teha, ega oodata, et sellest saaksite oma noorema / vanema aasta kõige romantilisema õhtu.\n3. Saate hängida rohkemate inimestega! Kui teil on kohtinguga kohtumine, võite tunda kohustust hängida ainult üksteise sõprade / grupiga. Soolosse minnes saate rohkem inimesi vestelda ja võib-olla isegi mõne sõbra leida! Vanemate aastate eesmärk on nautida viimaseid hetki keskkoolis, miks mitte teha seda veel vaid mõne inimesega, et see oleks palju lõbusam?\n4. Võite tantsida kellega iganes soovite! Tantsupõrandale jõudmiseks pole kuupäeva vaja. Tantsige terve õhtu koos hulga erinevate inimestega. Võib-olla paneb isegi kellegi end paremini tundma, tantsides inimesega, kes istub üksi või ei tundu, et tal oleks hea olla. Ilma kuupäeva, mis teid tagasi hoiaks, saate tantsida kõigiga - nagu selle erilise inimesega, kellele olete terve aasta silma jäänud!\n5. See on odavam! Ainult teile ja teie kohtingule pole vaja kallist limusiini rentida. Miks mitte jagada kulud suure sõpruskonnaga? Prom-sõidu ajal saate pildistada ja luua parimaid mälestusi! Koostage sõiduks spetsiaalne esitusloend, et teid ülejäänud ööks veelgi rohkem pumbata.\nKellega kavatsete ballile minna? Räägi meile kommentaarides!\nÕelad viisid, kuidas paluda oma muljet promo!\nTeie ülim juhend prom!\nHankige nõuandeid ja ideid tõeliste tüdrukute promoekspertidelt!


Mihkelson: propagandaga aitab toime tulla mentaalne hügieen - Riigikogu\n29.06.2019 / Pressiteated, Väliskomisjon\nRiigikogu väliskomisjoni aseesimehe Marko Mihkelsoni sõnul on parim viis propagandaga toimetulemiseks kõrge mentaalse hügieeni olemasolu korraga nii üksikisiku kui ühiskonna tasemel.\n„Mida teadlikum ja haritum on meediatarbija, seda raskem on mõjutustegevust teostada ja seeläbi avatud ühiskondi lõhestada,“ ütles Mihkelson Hollandis Haagis toimunud Free Russia Foundationi korraldatud Venemaa mõjutustegevust lahanud konverentsil.\nMihkelsoni sõnul tuleb Euroopal lõpuks ometi harjuda sellega, et Venemaa peab meie vastu katkematut hübriidsõda, kus meediaruumi kasutatakse avalikkuse ja poliitikute mõjutamiseks strateegilise eesmärgi nimel – Berliini müüri järgse euroatlandi julgeolekuarhitektuuri lammutamiseks.\n„Me ei vaja niivõrd uusi regulatsioone ja meediaruumi piiravat seadusandlust, vaid meil tuleb olemasoleva õigusruumi raames, alates põhiseadustest kuni korruptsiooni vastu võitlemiseni, püsti panna parim võimalik informatsiooniline heidutus,“ kõneles Mihkelson.\nOma ettekandes küsis Mihkelson retooriliselt, miks oleme närvis venelaste S400 õhutõrjesüsteemi müügi üle türklastele, kuid samas anname rohelise tee näiteks Sputniku ja RT meediasõdalaste vabale tegutsemisele meie inimeste meelte ja südamete võitmiseks.\nOma ettekande lõpetuseks leidis väliskomisjoni aseesimees, et Euroopas on veel väga palju teha infosõdadealase teadlikkuse tõstmiseks.\nRiigikogu arutab välispoliitika arengukava aastani 2030 19.05.2020\nVäliskomisjon toetas välispoliitika arengukava aastani 2030 14.05.2020


Tuvastamiseks - Leht 5 -\nPostitus Postitas kass » E Juun 11, 2012 10:22 pm\nKuskil oli teema taolistest. Ei mäleta mis selle läbiv sisu oli. Üldsusele vist koopia. Aga oli mingi pilt kojupöörduvast sõjavangist saksa lehes kellel oli sama või sarnane müts peas.\nPostitus Postitas tonu » T Juun 12, 2012 12:01 am\nSee isend on põhjanaabrite mil poest ostetud ja oli markeeritud seal W-SS Dot44 netist leidsin pildi ka kuskilt poola saidilt ja rohkem ei midagi. Kas tegelikuses üldse sellist lätut oli olemas? Lisan ka poolakate pildi.\n9319031(2).jpg (108.96 KiB) Vaadatud 9651 korda\nPostitus Postitas freiwilliger » T Juun 12, 2012 8:29 am\nÜhe britist mundri- ja märgiuurija raamatus oli küll selline foto. Mehe nimi ei tule hetkel meelde.\nPostitus Postitas tonu » E Aug 13, 2012 6:18 pm\ntonu kirjutas: kas keegi teab mis ork sihukese sees võiks käia?\nLõpuks leidus ka vastus siia küsimusele mis oli ikka minu jaoks väga ootamattu.Nimelt antud isend kuulub UZI täägile\nuzi.jpg (25.51 KiB) Vaadatud 9504 korda\nPostitus Postitas aivar74 » T Sept 04, 2012 7:11 pm\nMis kast võiks olla,müüja läti laadal kinnitas et saksa tehnika küljest,kas keegi oskab tuvastada?\nPostitus Postitas labidamees » K Sept 05, 2012 8:41 am\nKasti sulgur viitaks küll nagu rohkem vene poolele.Maximil analoogne\nPostitus Postitas tonu » E Sept 10, 2012 7:52 pm\nKas keegi ütleks mis täägiga tegu on ja mis võiks tema turu hind olla. Tääk on komplektne koos tupega ja suhteliselt heas korras.Müüja väitis ta hinnaks olema 300€ kas see on reaalne.\ntääk.jpg (59.49 KiB) Vaadatud 9267 korda\nPostitus Postitas labidamees » E Sept 10, 2012 10:08 pm\nhttp://www.gotavapen.se/gota/artiklar/9 ... onets1.htm\nPostitus Postitas tonu » T Sept 11, 2012 8:35 am\non jah see ja siis täpsemalt Bayonet M1898 n.A. made by Erfurt 1902 Mida arvata tema harulduse kohta? ja hinna?\nPostitus Postitas labidamees » T Sept 11, 2012 11:19 am\nhttp://www.ebay.com/itm/ws/eBayISAPI.dl ... 1021427444\nPostitus Postitas tonu » T Sept 11, 2012 11:57 am\nTänud! Tundub jah et 300 kõvasti ülehinnatud.Tääk iseenesest ilus ja ebatavaline oma tera ehitusega kuigi mitte see saega aga soon on diagonaalis ja nagu topelt ehk siis nagu vintis teraga.Ma ei oska päris kirjeldada\nPostitus Postitas ppp » T Sept 11, 2012 1:44 pm\nKirjeldada ei oska ja pilti ei näita! Ja mille järgi see sai otsustatud, et 300.- on kõvasti ülehinnatud? M1898 ja M1898/05 on siiski erinevad asjad, olgugi viimaselhambad seljas. Ja õldse, Eestis ongi peaaegu kõik asjad kallimad kui Ameerikas.\nPostitus Postitas labidamees » T Sept 11, 2012 2:00 pm\nLihtsalt kappi seisma ostmiseks tundub 300 euri tõepoolest soolase võitu.Juhul kui oled täägikollektsionäär ja kogust ning täielikust õnnetundest on puudu ainult see Erfurdis toodetud tääk siis osta ära.\nPostitus Postitas tonu » T Sept 11, 2012 2:22 pm\nTänud teile ppp ja labidamees.Ei pea ma ennast eriliseks kollektsionääriks oma 10 täägiga aga huvi tekkis ikka küll.Näis kuidas läheb. On teine ise vällamaal ja seal muudki huvitavat veel ja kui kaubaks ikka läheb siis näitan kõike ikke teile ka.Siis peaks mu kollektsioon ikka enamvähem poole suurem saama\nPostitus Postitas ivalO » R Okt 26, 2012 12:03 pm\nVarda pikkus 101 cm, millele kuulus?\nMingi jahika puhastusvarras või...\nvarras.jpg (69.21 KiB) Vaadatud 8887 korda


Vihkake seda: 'Skandaal' on Twitteri sensatsioon, mitte hiilgav telesaade - Rahvuslik\nBlogid Hommikune Segu Gridlock Ploomiliin Kuninglikud Uudised Piirkond Transpordi Tulevik Sõjaline Keystone'i Maantee Erik Wemple\nVihkake seda: 'Skandaal' on Twitteri sensatsioon, mitte hiilgav telesaade\nKõrvalSoraya Nadia McDonald 4. oktoober 2013 KõrvalSoraya Nadia McDonald 4. oktoober 2013\nOlen must naine ja mulle ei meeldi skandaal.\nKas see on järjekord mustanahalisest väljaarvamiseks?\nÖelda, et mulle ei meeldi skandaal, on tegelikult ebaviisakas; Ma lihtsalt ei hooli sellest. ma ei vaata seda. Ma isegi ei vihka – vaatan seda.\nOlgu, ma vihkasin neljapäevaõhtust hooaja esilinastust, kuid see oli ainult selle ajaveebipostituse eesmärk. Enne eilset õhtut elasin üle poole eriti piinavast teise hooaja episoodist, kui pakkusin oma televiisorit sõbrale, kes saadet otse-eetris säutsub.\nMa ei saanud kogu segamisest aru. Miks olid mu sõbrad sellest saatest nii kinnisideeks?\nMiks kõik karjuvad, küsisin. Miks on kõik nii ilmselge? Miks tundub see saade tunniajase paanikahoona?\nJah, ütles ta. Tegelikult pole dialoogi nii palju, kuivõrd on tegelased, kes räägivad üksteisega väga kiiresti, nagu räägiksid midagi olulist.\nOhh, see vana nipp. Aaron Sorkini kummitus, kas see oled sina?\nPüüdsin neljapäeva õhtul kohtuotsust tagasi lükata, kuid mõned read – terved stsenaariumid, tõesti – on nii ebausutavad, et need peavad olema leeri.\nMa olen koletis, ütleb presidendi personaliülem, kui ta üritab Olivia Pope'i eemale saarele kadumisest lahti rääkida. Aga ma olen sinu koletis!\nMa pidin seal naerma, eks?\nSellele eelnes üks nendest ma-räägin-väga-kiiresti-sest-see-on-tähtis monoloogidest Olivia isalt, kes on palganud eralennuki ja loonud talle uue identiteedi, üritab tütart sundida kaob nüüd, kui ta on presidendi armukesena avalikult välja tõrjutud.\nMul on kahju. Kas õhku kadumisel on mingi tähtaeg? Kas eratellinud piloot ja reaktiivlennuk tõusevad ilma Oliviata õhku, kui isa üritab teda veidi aeglasemalt pagulusse meelitada?\n(Tema The People kaastööline Annie Groer selgitab, miks ta Scandalit armastab.)\nSee on hetk, mil ma tulen maha oma kultuurilise kõrghobuse seljast ja tunnistan, et ka mind on imetud Shonda Rhimesi saatesse, nagu enamik inimesi, kes mu neljapäevaõhtuseid Facebooki ja Twitteri kanaleid täidavad. Enne hai hüppamist imetlesin ma avalikult Grey anatoomiat ja siis vaatasin ja lootsin salaja, et see läheb paremaks, ja nüüd ma lihtsalt küünistan kuni kibeda lõpuni, sest ma ei saa lõpetada Cristina Yangi (Sandra Oh) saatmist. Owen Hunt (Kevin McKidd).\nJa see viib mind minu tegeliku probleemini skandaaliga, milleks on see, et oleme kuhjanud sellele palju rohkem kiitust, kui see tegelikult väärib, ja püüdnud meeleheitlikult nimetada seda suurepäraseks televisiooniks, seda kõike seetõttu, et Twitteri-rõõmsa publiku tohutu jõud .\nSkandaal pole hiilgav. See on enamasti vaadatav, mõnikord valusalt mängitud öine seebiooper, mille dramaatiliste osade peale on dubleeritud palju pingelist muusikat, ja see on täiesti vastuvõetav.\nAga Emmy materjal? Eks, inimesed, kas me vaatame sama asja?\nVaata, ma olen täpselt sama süüdi kui järgmine inimene, et arendasin saatele irratsionaalset pühendumust (vt Mad Men, Sherlock, Orange is the New Black). Kuid kriitikute sõnul on meil käes järjekordne televisiooni kuldajastu ja see tõstab latti kõigi jaoks.\nMul ei ole tugevaid tundeid enne, kui näen Skandaali võrreldes Mad Meni-laadse saatega, justkui oleksid nad võrdsetel alustel. Just siis tunnen, et olen sunnitud tõusma ja hüüdma: NEED EI OLE, INIMESED. NEED EI OLE SAMAD. MITTE MIILI JÄRGI, ISEGI MITTE NATUKE.\nMad Men on peen, kihiline, mõõdetud ja tahtlik. See on saade, mis suhtleb karjumata SEE ON POINT! IGAKS juhuks, kui SA JÄKSID SELLEST MÄRKA! SEE ON SIIN. See nõuab natuke tööd ja see kvaliteet läheb Scandalil kaduma.\nSkandaali Interneti-huvilised on juhatanud sisse uue viisi saate edukaks muutmiseks ja nõudis, et ABC ja teised võrgud märkaksid .\nVõrgustiku jaoks, kes tegelevad reklaamijate kurameerimise ja nende raha võtmisega, on see fantastiline, kuid populaarsus ei pruugi olla kvaliteedi sünonüüm.\nOn suurepärane, et Kerry Washington kogeb oma karjääris seda fenomenaalset aega. On vabandamatu, et ta on peaaegu 40 aasta jooksul esimene mustanahaline peaosatäitja võrgudraamas, ja see on suur osa sellest, miks mustanahalised naised teda nii rõhutatult toetavad. Vajame, et ta oleks edukas, kui tahame televisioonis rohkem Kerry Washingtoni näha. Nii teda kui ka Rhimesi tuleks tähistada. Washingtoni kohalolek meie telerites ja ajakirjade esikaantel kannab tõelist kultuurkapitali ja Rhimesi oma erinevate näitlejate nõudmine teeb ka.\nKuid oodakem midagi veidi rohkem, enne kui hakkame kurja või veel hullem vandenõuteooriat nutma, kui Scandal ei võida Emmysid (või isegi nominatsioone). Pole vaja nõuda Michelini tärni selle eest, mis on samaväärne Ben & Jerry’si televisioonis.\nTalent on väljas. Loodan meeleheitlikult, et Rhimes ei ole lihtsalt anomaalia ja et tema edu toob kaasa võrgustikud, kes võtavad andekate vähemusshowde jooksjate ees rohkem võimalusi. Kui see nii on, peame vaid ootama kolme tärniga etendust, mille ümber saame kõik käratseda.\nSoraya Nadia McDonald on Washington Posti kirjanik.\nKategooriad Kuninglikud Uudised Kohalikud Arvamused D.c., Md. & Va.\nGeorge George floyd politseinik\narreteerige presidendi jääkuubik


Eelsoojendid - Kõik autod, üks ekspert\nKas oled tüdinud talvehommikutel kodust varem väljumisest selleks, et kraapida akendelt jääd ja sõidu alusamisest uduste akendega? Siis on eelsoojendid just sinu jaoks!\nEelsoojendi tagab takistusteta nähtavuse sõidu algusest. Klaaside sisekülje ohtlik uduseks muutumine ja uuesti jäätumine peale sõidu alustamist on välditud.\nSõidukis on meeldiv temperatuur kohe sõidu alustamisel.\nSäästate aega! Enam ei ole vaja jääd kraapida, uduseid aknaid pühkida ega mootoril soojenemiseks kohapeal töötada lasta (see on nagunii enamikus riikides keelatud).\nEelsoojendi kasutusviisi saate ise täpselt otsustada. Võite valida kaugjuhtimispuldi, mobiiltelefoni või taimeri abil juhtimise (sõltuvalt milliseid variante tootja pakub).\nEelsoojendi võimalusi saab ära kasutada ka suvepäevadel – eelsoojendi tuulutamisfunktsioon täidab auto sõitjateruumi värske õhuga.\nPakume oma valikus nii autonoomseid (kütusel töötavaid) kui ka elektrilisi (vajab töötamiseks 230V) eelsoojendeid.\nWebasto tootevalikus on uued kohandatud lahendused alates odavast stardipaketist kuni soojuse jaotamise paindlike võimalustega esindustoodeteni. Juhi eelsoojendust telefoni allalaetud äppi, kaugjuhtimispuldi või eelseadistatud taimeri abil.\nTagab alati automaatselt ainult vajaliku soojusväljundi\nVähendab kütusekulu ning säästab keskkonda\nKütusekulu suureneb ainult minimaalselt, sest sooja mootori väiksem kütusetarve kompenseerib peaaegu täielikult eelsoojendamise kütusekulu.\nEelsoojendatud mootor paiskab ümbritsevasse keskkonda oluliselt vähem mürgised aineid. Sisepõlemismootori korral on see kogus isegi kuni 40% väiksem.\nWebasto pakub esmaklassilist lahendust igat tüüpi autodele.\nCalix on maailma juhtiv elektriliste eelsoojendite tootja. Calix ooted on välja töötatud, kujundatud ja valmistatud Rootsis ning testitud arktilises kliimas. Seega on garanteeritud sobivus ka siinsetesse tingimustesse. Külmal talvehommikul loob eleketriline sõiduki eelsoojendus Sulle mõnusama enesetunde.\nCalix on terviklik auto eelsoojendussüsteem, mis koosneb akulaadijast, salongisoojendusest, juhtseadmest, sõidukispetsiifilisest mootorisoojendusest, kaablist ja ühendusjuhtmetest ning töötab vooluvõrgust 230 V.


Egiptus varjab endiselt Itaalia teaduri mõrvas süüdistatavaid ohvitsere - Maailm - Postimees.ee\nEgiptus varjab endiselt Itaalia teaduri mõrvas süüdistatavaid ohvitsere\n14. oktoober 2021, 14:33\nMeeleavaldus Roomas Giulio Regeni esimesel surma-aastapäeval. FOTO: Alessandro Bianchi / Reuters / Scanpix\nViis ja pool aastat pärast Itaalia teaduri Giulio Regeni piinamist ja julma mõrva Kairos algas Roomas kohtuprotsess kuriteos süüdistatava nelja Egiptuse riikliku julgeolekuteenistuse töötaja üle, kes aga varjavad end Egiptuse võimude abil õigusemõistmise eest.\nKui Egiptuses teadustööd teinud 28-aastase Regeni surnukeha leiti 2016. aasta veebruaris Kairo lähistelt kraavist, oli see nii rängalt moondunud, et isegi tema emal oli raskusi noormehe isiku tuvastamisega.\nItaalia prokuratuuri uurimine järeldas, et tapatöö taga oli Egiptuse mõjuvõimas Riiklik Julgeolekuagentuur, mis jälgis Regenit juba mitu kuud enne noormehe surma, kuna Cambridge'i ülikooli doktorant uuris teadustöö raames Kairo ametiühingute tegevust – teema, mis Egiptuse valitsuse silmis on tundlik, kuna ametiühingud olid president Hosni Mubaraki kukutanud revolutsiooni üheks tähtsamaks osaliseks.\nProkuröride teada vahistati Regeni jaanuaris 2016 ja toimetati esmalt Kairo politseijaoskonda ning sealt edasi Riikliku Julgeolekuagentuuri hoonesse, kus teda piinati, vahendas The Guardian. Enne surma oli noormeest löödud, lõigutud, põletatud kuumade esemetega ning pekstud kaigastega.


Esiliigas toimub pühapäeval kuues mänguvoor\nTänavuse hooaja esimene Ida-Virumaa derbi peetakse pühapäeval Esiliigas, kus kuuendas voorus lähevad vastamisi Kiviõli Tamme Auto ja Kohtla-Järve FC Lootus, kes on mõlemad hooaega üsnagi edukalt alustanud. Kui punktide mahaarvestamist toimunud ei oleks, oleksid Tamme Auto mängijad hoopistükkis liiga liidrid 11 punktiga, kuna hetkel esikohal asuval Lootusel on viie vooruga koos kümme silma. Algus Rakveres kell 14:00\nSamal ajal võtab FC Ajax oma kodustaadionil vastu Rakvere FC Florat, Pärnus võõrustab Vaprus TJK Leegioni ning Tallinna FC Flora II mängib Sportlandil Tuleviku duubliga.Vooru viimases mängus on kell 17:00 Maarjamäel vastamisi FC Levadia II ja Valga FC Warrior.\nEsiliiga VI voor pühapäeval, 12. aprillil:\nkell 14.00 FC Ajaxi kunstmuruväljakul (Võidujooksu 8, Tallinn)\nLASNAMÄE FC AJAX - RAKVERE FC FLORA\nFC Ajaxi peatreener Boriss Dugan loodab, et esimene mäng kodustaadionil mõjub meeskonnale hästi: "See on selle hooaja esimene mäng oma kodustaadionil. Seega on meil veel suurem vastutus fännide ees. Viimastes mängudes on meeskond näidanud head mängu, kuid tulemus pole olnud kõige parem. Nüüd ootame sellest mängust nii ilusat esitust, kui ka positiivset tulemust."\nMängija Deniss Skobelev tahab väravat lüüa: "Tahan lüüa värava kodustaadionil, mis aitaks meeskonnal võita. Rohkem punkte kaotada ei tohi."\nRakvere ründaja Alar Petrovits kordab tuntud tõdesid: "Ajax on olnud alati meie jaoks ebameeldiv vastane, kuid loodame, et eelmisest voorust saadud positiivsed emotsioonid aitavad meil seekord edu saavutada."\nAbikohtunikud: Artur Telling, Roland Meritee\nkell 14.00 Rakvere kunstmurustaadion (Võidu 67, Rakvere)\nKIVIÕLI TAMME AUTO - KOHTLA-JÄRVE FC LOOTUS\nTamme Auto peatreener Sergei Burov: "Loomulikult tahab meeskond seda kohtumist võita, aga selleks on vaja mängudistsipliinist kinni pidada ning väravavõimalused realiseerida."\nMängija Erik Steinberg: "Igas mängus on vastased tugevad. Peame järjekordselt endast parima andma. Üritame vastasest paremad olla ja kolm punkti juurde teenida."\nFC Lootuse peatreener Aleksei Zukov kiidab vastase tugevust: "See on nii öelda "derby" ja sellega on kõik öeldud. Seda enam, et mängime meeskonnaga, kes ei ole veel sellel hooajal kaotuse kibedust tundnud ning kes lööb igas mängus vähemalt kolm väravat."\nMängija Aleksandr Zahharenkov: "Meie eesmärk on võita igas mängus. Vastane on väga tugev, aga kui me mängime oma mängu, siis kindlasti võidame!!!"\nAbikohtunikud: Heigo Paglant, Indrek Bachmann\nkell 14.00 Pärnu kunstmuruväljak (Mai 3, Pärnu)\nPÄRNU JK VAPRUS - TALLINNA JK LEGION\nJK Vapruse peatreener Gert Oleski võiduisu suureneb: "Esimene võit on käes ja loodan, et võistkond võtab selle positiivse emotsiooni kaasa ning suudame ka kodus hästi mängida."\nSama arvab ka väravavaht Priit Pikker: "Võiduarve avatud, jätkame samas vaimus ja soovime võita."\nTJK Legioni peatreener Viktor Passikuta: "Tuleb kaitseliin korda saada, liiga palju laseme endale ära lüüa. Ründes oleme seni aga hästi tegutsenud, seda võib ka meie löödud väravate arvus näha."\nMängija Sergei Dõmov: "Kaks viimast mängu oleme viiki teinud, oleks hea kui nüüd võidu lainele naaseksime. Kuigi võõrsil Pärnu vastu ei saa kerge olema."\nPeakohtunik: Gunnar Nuuma\nAbikohtunikud: Tõnu Palts, Andrei Karhu\nkell 14.00 Sportland Arena (Asula 4c)\nTALLINNA FC FLORA II - VILJANDI JK TULEVIK II\nFC Flora II peatreener Urmas Kirs: "Kahe viimase vooru tulemused on mulgid vihale ajanud, kerge mäng ei saa tulema."\nMängija Oliver Andres: "Tahaks loota head mängu ja tulemust, et saaks tõusta kõrgemale kohale, et oleks põhjust laulda Viljandi paadimehest."\nJK Tulevik II peatreener Aivar Lillevere: "Asetseme Flora II-ga tabelis kõrvuti, seega mõlemale väga tähtis mäng. Külas rahuldaks ka viik."\nMängija Rain Tölpus: "Oleneb palju saab Flora esindusmeeskonnast lisajõudu. Aga kergelt me kindlasti alla ei anna."\nAbikohtunikud: Margus Kröönström, Jüri Štšebunjajev\nkell 17.00 Maarjamäe kunstmuru (Kose tee 4, Tallinn)\nTALLINNA FC LEVADIA II - VALGA FC WARRIOR\nFC Levadia II peatreener Aleksandr Puštov: "Nädala sees said paljud meie meeskonna mängijad hea kogemuse HJK esindusmeeskonna vastu mängides. Loodan, et rahvusvaheline õppetund tuli kasuks ning see avaldab positiivset mõju ka meie sooritustele Esiliigas."\nMängija Vladimir Vassiljev: "Eesmärk on kohtumine võita. Viike on olnud liiga palju."\nFC Warriori peatreener Zaur Tšilingarašvili: "Eelmise mänguga ei saa rahule jääda, kindlasti tahame ennast seekord parandada, kuigi vastane on tugev."\nMängija Jaan Kekišev: "Eelmise nädala mäng näitas, et kõik ei ole veel korras. Levadia II vastu üritame oma vead parandada ja võidupunktid Maarjamäelt koju tuua."\nPeakohtunik: Margus Kotter\nAbikohtunikud: Tanel Kull, Oleg Grasman


Klienditeeninduse tööriistad [selgitatud]\nMis on klienditeeninduse tööriistad?\nSaadaval on mitmeid klienditeeninduse tööriistasid, mis võivad teie ettevõtte jaoks efektiivsed olla. Haldajatel on ülevaade klienditeeninduse sooritusest ja neil on andmed, mida analüüsida. On äärmiselt oluline mõista klientide vajadusi, huvisid ja need üles märkida. Võtke oma klientidega ühendust läbi sotsiaalmeedia, vastake kommentaaridele ja vestelge nendega. Viimase, kuid mitte vähem olulisena, omage õigeid klienditeeninduse tööriistu.\nFoorumid, online kogukonnad, live vestlus, mobiiliäpid, sotsiaalmeedia ja palju muud. Klienditeeninduse tööriistad on hea moodus klientide ergutamiseks.\nKuidas defineerida klienditeeninduse tööriistu?\nKlienditeeniduse tööriistad on tööriistad, mida kasutatakse klienditeeninduses. Tänu neile saab klient ettevõttega suhelda, probleemist teatada, esitada kaebust või päringut. Lisaks saab ta luua kontakti teiste klientidega, kui selleks peaks vajadus tekkima ja ettevõte garateerib sellise võimaluse olemasolu.\nMis on kõige populaarsemad klienditeeninduse tööriistad?\nSelleks, et garanteerida kõrgeimat klienditeeninduse taset, on vajalik pakkuda kliendile vastavaid suhtlusvõimalusi. Kõige populaarsemateks klienditeeninduse tööriistadeks on hetkel online kogukonnad ja arutelu foorumid, kus kliendid saavad teiste klientidega ühendust võtta, lisaks ja ekspertide ja ettevõtte esindajatega. Teiseks oluliseks tööriistaks on live vestlus ja saate vastuse koheselt. Veel üheks tööriistaks on sotsiaalmeedia, mida kasutatakse nii turunduse, kui müügikampaaniate läbiviimiseks, kliendiga suhtlemiseks ja järjepideva reklaami loomiseks. Intuitiivsed mobiilirakendused on samuti olulised klienditeeninduse tööriistad, mis pakuvad kliendile ettevõttega seonduvaid kogemusi.\nMilliseid klienditeeninduse tööriistu LiveAgent pakub?\nLiveAgent pakub kõiki klienditoe jaoks vajaminevaid tööriistu. See ühendab sotsiaalmeedia, live vestluse, video vestluse, telefonikõned, e-mailid, suhtluse kasutajatoega viivituste korral või pakub foorumi loomise võimalust. LiveAgent`ist leiate kõik tööriistad, mida igapäevaseks 24/7 klienditeeninduseks vajate.


Kasvataja: mahetooted on poes liiga kallid - Põllumajandus - Maa Elu\nKasvataja: mahetooted on poes liiga kallid\n23. mai 2019, 7:35\nVainu Agro OÜ peremees Kristo Frei tõdeb oma maherüpsipõllul, et soe aprillikuu meeldis kahjuritele väga. Kui rüpsi kannatab ka mahedalt kasvatada, siis rapsikasvatus mahedana on pigem putukate toitmine.\nTartumaa maheteraviljakasvataja Vainu Agro OÜ on kümmekonna aasta jooksul tunduvalt laienenud: alustati alla saja hektari külvipinnaga, tänavu on külvipinda 800 hektarit ja suurem osa põldusid asub hoopis naabermaakonnas.\nVainu Agro alustas maheviljakasvatust üksteist aastat tagasi. „Kasvatasin tavateravilja, kuid investeeringud väetistesse ja kemikaalidesse olid suured, aga saagid ja teraviljahind viie aasta nigelaimad,” ütleb ettevõtte peremees Kristo Frei. „Olukord oli keeruline, otsisime alternatiive ja nii ma mahekasvatuse juurde jõudsingi.”\nToona oli väikese põllumaaga keeruline ära majandada. Asja tegi raskemaks, et tegutseti rendimaadel. Frei oli varem isa juures talus tööd teinud ja sigu kasvatanud, kuid ega poisina unistust põllumeheks saada küll polnud, ütleb ta nüüd.\nIgatahes sai mahemajandus hoogsa alguse. Väetiste kasutamine lõpetati 2008. aastal ja pärast kolmeaastast üleminekuaega võiski Vainu Agro OÜ nimetada end täieõiguslikuks mahetootjaks. Nimelt peavad uued mahepõllud läbima üleminekuaja, alates sellest ajast taimekaitsevahendeid kasutada ei tohi. Seda kontrollitakse rangelt ja mitu korda aastas. Esimese aasta üleminekupõllul kasvavat vilja ei tohi mahevilja nime all müüagi, järgmisel kahel aastal peab toodangul olema juures märge, mis viitab üleminekul teraviljale, ja alles siis saab müüa maheteravilja.\nMahetootja peab tagama, et tema põllul ei kasutata kemikaale, kuid kuidas seda teha, kui naabrilt võib tuulega kanduda minu põllule?\nFrei räägib, et esimese seitsme aasta jooksul ei pandud põldudele mitte mingisugust väetist. „Arvasin, et mahedana pean vähem tööd tegema – paned seemne maha, suvi on vaba ja sügisel koristad. Tegelikult ei ole aga tööd vähem, eriti kui tahad tõsta saagikust ja hoolitseda selle eest, et kõik toitained oleksid mullas olemas. Tõsi, saak paraku jääb väiksemaks kui tavatootjal,” räägib mees.\nMaherapsipõllul ongi näha, kuhu põllumehe saak kaob – kollaste rapsiõite kallal käib agar maiustamine ja manulisi pole mitte vähe.\n„Soe aprillikuu meeldis kahjuritele väga,” nendib Frei. „Ega siit eriti saaki pole tulemas, kuid proovima ja katsetama ikka peab. Suvirapsiga ongi nii, et mahedalt seda minu kogemuse kohaselt kasvatada pole mõtet – kahjurid söövad ära. Talirapsiga peab veel proovima eri sorte ja külviaegasid.”\nKui esimestel aastatel tegutses Vainu Agro tasa ja targu, siis 2014. aastal sai põllundus suurema hoo sisse. Oleks varemgi saanud, aga põllumaad lihtsalt pole või ei hakka hammas sellele peale. „Meie saime siis hakata laiemalt tegutsema, kui õnnestus riigilt maad kasutusrenti saada. Suurem osa maadest on renditud, see teeb ettevõtte arengu keeruliseks – kasvõi pikaajaliste plaanide tegemise,” seletab Frei.\nKuigi ettevõtte n-ö staap asub Tartumaal Kongutal, paikneb osa põldudest lausa 50 kilomeetri kaugusel Valgamaal Tõrva lähedal, samuti Priipalu ümbruses. „Lähikonnas pole maid saada,” nendib Frei. „Olen üritanud maid osta, aga võimekust väga pole. Seda enam, et 2017. aasta tekitas meile korraliku augu eelarvesse, kuna uba ja hernes jäid märja sügise tõttu koristamata. Investor ilm vedas lihtsalt alt.”\nNüüdseks on külvipinda juba 800 ha ringis ja ettevõte võib end pidada keskmisest suuremaks mahekasvatajaks. Põldudel sirgub speltanisu, tatar, rukis, kaer, oder, talirüps, hernes ja uba. Ilma maheväetisteta aga enam läbi ei aeta, vaid antakse põldudele spetsiaalset maherammu kanakakagraanulite või leheväetise näol ja töödeldakse ka külviseemneid vastavate preparaatidega. Ettevõttes toimetab Kristo koos vennaga. „Mina hoolitsen rohkem paberitöö eest ja tema hoiab põllutööd järje peal, aga viljakoristuse ajal olen ka ise kombainiroolis. Lisaks on hooajaliselt abiks kaks-kolm tublit töömeest.”\nKuidas kasvab mahevili?\nTegelikult ei ole mahe- ja tavapõllumajandus nii erinevad, kui arvata võiks. Võtame näiteks talirukkipõllu, mis näeb kena välja ja on ilusti talve üle elanud. „Talirukis on hea kultuur, investeeringud on väikesed – paar-kolm korda suve jooksul anname leheväetist. Milline põld lõpuks välja näeb, sõltub aastast. On aastaid, kus umbrohtu on palju, aga võib ka nii olla, et põld näeb tavatootjaga võrreldes sama või isegi parem välja,” kõneleb Frei.\nKultuuridest kiidab ta veel speltanisu, mis ei ole maa suhtes nii nõudlik nagu tavaline nisu. Ent praegu on seda raske turustada. „Rukis ja kaer on kultuurid, mille peale saab enam-vähem kindel olla. Rukis talvitub hästi ja kasvab ka põuaga, ainuke probleem on see, et hind kõigub: ühel aastal on tonni hind 150 ja teisel 300 eurot.”\nMaherüpsipõld näeb välja hõredam kui tavapõld. „Kasvuregulaator muudab taimed lopsakamaks ja eks tavatootjad pritsivad neid usinalt. Just sellepärast pannakse mahepõllule külviseemet rohkem kui tavapõllule,” ütleb Frei. „Rüpsikasvatus ei ole mul viimasel ajal õnnestunud, samas korra olen saanud väga hea saagi – kohe esimesel aastal, aga arvatavasti oli see algaja õnn!”\nEri sorte, kultuure ja muid agrotehnilisi võtteid katsetatakse pidevalt. Abiks on Eesti Maaülikooli teadlased ja maheväetistega tegelevate ettevõtete agronoomid.\nMitu Vaino Agro põldu on kõrvuti tavapõldudega ja suurem osa tavapõllumehi ei arvesta oma mahedate kolleegidega. „Ta peaks arvestama, et ei lähe tuulega oma põllule taimekaitsetöid tegema, kuid paraku ei peeta reeglitest kinni. Mahetootja peab tagama, et tema põllul ei kasutata kemikaale, kuid kuidas seda teha, kui naabrilt võib tuulega kanduda minu põllule? Oleme mahetootjatega selle teema maaeluministeeriumis üles võtnud,” seletab Frei. Tal endalgi juhtus, et naabri hoolimatu pritsimise tõttu jäi mahepõld tunnustamata ja tagantjärele võeti ära ka mahetoetus.\nMahekauba krõbe hind\nMahekauba hind poes võtab mahetootja kukalt kratsima. Miks see toode nii kallis on? „Võtame näiteks mahejahu. Jah, saagid on mahekasvatuses kaks-kolm korda väiksemad, kuid kauba hind poes on küll kaugelt enam kallim,” imestab mees. „Sellise suure hinnaerinevusega on raske inimesi mahekaupa tarbima harjutada, seda enam, et maitseerinevust minu arust ei ole. Aga üldiselt on meie alal arenguruumi palju, tootjaid tuleb aina juurde ja nõudlus püsib. Hinnad maheturul kõiguvad, eriti nišitoodetel, nagu rukis, spelta või tatar.”\nTänavuse aasta kohta on veel vara midagi arvata, kuid ega kevadel ju viga pole ja lootust on. Plaanidest rääkides sõnab Frei, et tema põhimõte on alati olnud teha seda, mis väga meeldib. „Eks me põllundusega tegeleme nii kaua, kuni tundub tore ja endal jaksu on. Praegu olen küll põllumajanduse fänn. Muidugi oleks tore, kui minu või venna lapsed võtaksid kunagi ettevõtte üle ja jääksid maale edasi toimetama, samas sundida seda ei saa. Lähtun põhimõttest: tee seda, mis sulle meeldib ja mis sind tõeliselt huvitab, siis tuleb ka armastus,” räägib ta.


Väga paljudes riikides on kehtestatud käibemaks. Eestis on see paljude kaupade puhul 20%, mis tähendab, et kui näiteks ilma käibemaksuta hind on 500 eurot, siis käibemaksuga on 500 * (1 + 20/100) = 600 eurot. Teatud tingimustel saab riigist lahkudes käibemaksu tagasi.\nMõnedes (eriti turistidele mõeldud) poodides on siltidel kaupade hinnad ilma käibemaksuta. Ada käis sellises poes ja ostis erinevaid asju. Ta pani kirja, millised olid nende asjade hinnad poes (ehk ilma käibemaksuta). Failis on nüüd kõik hinnad eraldi ridadel. Kui inimene lahkub riigist, siis ta saab soovi korral käibemaksu tagasi, kui konkreetse kauba müügihind koos käibemaksuga ületab mingi taseme (nt. Euroopa Liidus 38 eurot, Tais aga 2000 bahti).\nKoostada programm, mis arvutab, kui palju inimene maksis poes koos käibemaksuga. Samuti arvutab programm, kui palju ta saab raha tagasi (kui lahkub riigist).\nKoostada funktsioon hind_käibemaksuga, mis võtab argumentideks käibemaksuta hinna ja käibemaksu protsendi ning arvutab käibemaksuga hinna ja tagastab selle. kmgaHind = kmtaHind * (1 + kmProtsent/100)\nsumma, millest alates saab tagasi käibemaksu.\nlugema failist ilma käibemaksuta hinnad.\narvutama ja väljastama ekraanile koos käibemaksuga hindade summa, mis on ümardatud kahe kohani peale koma. Käibemaksuga hindade arvutamisel kasutada funktsiooni hind_käibemaksuga.\nümardama peab tulemuse, arvutuste ajal ümardada ei tohi.\narvutama ja väljastama ekraanile, kui palju raha (ümardatuna kahe kohani pärast koma) inimene riigist lahkudes tagasi saab.\nNäiteks fail hinnad.txt , kus on arvud\nSeletus, kuidas vastused on saadud:\nIlma käibemaksuta hinnad failis on 5, 33, 2.6, 18, 35, 105.55, 99.99\nVastavad hinnad koos käibemaksuga (arvutatakse valemi kmgaHind = kmtaHind * (1 + kmProtsent/100) abil): 6.0, 39.6, 3.12, 21.599999999999998, 42.0, 126.66, 119.98799999999999\nHindade summa koos käibemaksuga on 358.96799999999996\nHindade summa koos käibemaksuga ümardatult kahe kohani peale koma on 358.97\nVastavad hinnad koos käibemaksuga: 6.0, 39.6, 3.12, 21.599999999999998, 42.0, 126.66, 119.98799999999999\nHinnad koos käibemaksuga, mis on suuremad kui summa, millest alates saab käibemaksu tagasi (kasutaja sisestas 38): 39.6, 42.0, 126.66, 119.98799999999999\nNende summa on 328.248\nKäibemaks summast 328.248 on 54.70799999999997 (arvutatakse valemi km = kmgaSumma - kmgaSumma/(1+kmProtsent/100) abil)\nKäibemaks summast 328.248 ümardatult kahe kohani peale koma on 54.71\nVeel mõned arvutuskäigud:\nkäibemaksu leidmiseks korrutada summa (käibemaks/100)-ga. Näiteks kui summaks on 500 ja käibemaks on 20 protsenti, siis 500 x (20/100) = 100.\nkäibemaksu leidmiseks summast käibemaksuga jagada (1+käibemaks/100)-ga ning käibemaks on summade vahe. Näiteks kui summaks on 600 ja käibemaks on 20 protsenti, siis 600-600/(1+käibemaks/100) = 600 - 500 = 100, käibemaks on 100.


Päästame tehnikat varjupaigast\n24-09-2010, 19:02 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 24-09-2010, 19:08 PM ja muutjaks oli Väravamehaanik.)\nTunnistan üles, et tegime Eesti vanatehnika pühale altarile negatiivse annetuse (miinus märgiga). Kuidagi raske on välja öelda, et julgesime varjupaigast vedada tehnikat minema ja veel puhast Eesti meistrite käsitööd. Täpsemalt siis veeres Järva-Jaanist Kuusalu Autobaasi laoplatsile TA 6-1\nEt ennast varjupaiga sihtrühma ees ikka puhta poisina hoida, siis julgen avalikult ja pattu kahetsedes lubada, et see sõiduk saab mõne aja pärast kantud "musta numbri" registrisse, või vähemalt saab vääriliselt korda tehtud. Kui keegi teine nüüd mõnele teisele projektile auru juurde ei anna, siis on see ilmselt esimene Järva-Jaani abiga päästetud tehnikasaavutus, mis võiks saada vanasõidukite registrisse.\n2010. aasta suve viimasel vihmasel nädalavahetusel sõitis vilkuritega sinine MAZ Kuusalust Järva-Jaani, sabas vonklemas imeliku kujuga GAZ 52 tagasi sõites haagiti kolmnurgaga järgi nimetatud TA. Polnud teisel rooligi peal ja ega poleks ilma kolmnurgata kusagile sõitagi osanud. Kiirus ja kõrgus olid normaalsed.\nKui küsida, miks selline aktsioon sai ette võetud, siis ainus põhjendus on kerenumbris, mis on 66. See kõlab umbes nagu "TA nr 66, aknaraamid olid tehtud puust". Ja bussi kapitaalremondiga samal aastal kogunes ansambel Luxury Filters eesotsas Jan Uuspõlluga, kes selle laulu kirjutas, paraku küll trammist, aga ju nad siis ei teadnud täpselt, et see pole tramm.\nPS Ära pealkirja pärast närvi mine!\n24-09-2010, 19:33 PM\nMis temast siis tuleb, originaalne TA-6 või originaalne kapremonditud TA-6 ehk TA-6-1?\nMa olen juba tükk aega mõtisklenud, millal selline protsess ükskord pihta hakkab, et varjupaiga isendid erakätesse taastamisele lähevad.\nKuusalu meestel on vist eesmärk jõuda maailma produktiivsemate bussitaastajate tiitlini. Edu!\n24-09-2010, 20:00 PM\nTegijaid tuleb kiita! Kõige hullem variant on see,et kui väravast tuleb välja palju korralikult taastatuid busse.Mis siis saab? Eestlased on omandi pärast ennemgi nagistanud.Kuidas olete lahendanud tehnika omandiküsimused? Kolhoosi värk oli ka vanasti selline,et kõik oli kõigi oma,kuid parandamise aegu kolhoosi oma...\nKui mitu meest taastab ühte asja ,siis registris vormistatakse liiklusvahend ainult ühe nimele. Algul on asi aus ja ilus,kuid aastate pärast osad asjad ununevad...Lõpuks need mehed,kes suurema töö tegijad,jäävadki pika ninaga...Kuidas kavatsete selliseid asju vältida.\n24-09-2010, 22:08 PM\nKuna tegu on ilmselt viimase Tartu tehase kapremondiga aastal 1992, siis on ilmselt kõige õigem taastada see buss viimase kapremondi võtmes. Siis peaks ajalugu olema kõige vähemal viisil väärkoheldud. Viimane remont oli muidugi üsna pervertne, lapid on kerele paigaldatud isepuuruvatega. Seega kontseptsiooniks oleks vast ikka veidi korrektsem buss taastada. Kuna mul pole kunagi elus vedanud ja sellist loteriivõitu, nagu Lokuta Enol, pole mulle jätkunud, siis tuleb kogu buss lahutada molekulideks ja restaureerida kõik detailid. Seisukord on muidugi võrdlemisi kehv, aga komplektsus on lootustandev. Minu meelest on hullemaid TA busse Eestis, mõnest on ainult katus järgi.\nOmandisuhete pärast mina ei muretse ja midagi hauda kaasa võtta ei kavatse. Isegi oma tütreid ei kavatse endale jätta. Mina naudin hetke ja TA bussi slepis vedamine on ka piisavalt lahe hetk, mida nautida. Eeldatavasti on selle hingeelu tundma õppimine veel nauditavam. Kui leidub teisigi sõpru, kes oskavad hinnata kvaliteetseid vanatehnikahetki, siis on elada väga mõnus.


METSAMATSI OÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nMETSAMATSI OÜ alustas peaaegu 6 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, J. V. , A. P. ja A. V. , seda juhtima hakkasid. J. V. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 18 aastat, A. P.l kogemus puudus ja A. V. 2 aastat. METSAMATSI OÜ valdkond on enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus. Samas...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 365 €, tööjõumaksud 0 € ja maksustatav käive 0 €.\nKäibed kokku (2022) 1 576 €\nBilansimaht (2022) 108 737 €\nMETSAMATSI OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nMETSAMATSI OÜ Logi sisse


Ahistamises süüdi: Igor Mangile määrati ligi 100 euro suurune trahv - DELFI\nPolitsei määras tähetark Igor Mangile ahistamise eest karistuseks 96 euro suuruse trahvi.\n"Väärteomenetluse raames määrati talle rahatrahv summas 96 eurot. Politseile teadaolevalt on trahv ka tänaseks tasutud ning väärteootsus jõustunud," kinnitas Põhja prefektuuri pressiesindaja Marie Aava Delfile.\nMangi teod tulid avalikkuse ette mais, mil telesaates "Pealtnägija" süüdistas hulk astroloogiahuvilisi naisi teda soovimatus ligitikkumises ja kõige sobimatumal moel katsumises.\nMangi ebasündsa käitumise pärast esitati politseisse avaldus. Selle alusel alustatagi väärteomenetlust.\nMang lükkas mai teises pooles Delfiga suheldes, aga kõik süüdistused ümber. "See ei ole õige," ütles ta lakooniliselt. Niisamuti tunnistas Mang, et ei ole ka näinud kõnealust "Pealtnägija" episoodi, sest viibis Eestist eemal.\n96 eurot pole süüdistust arvestades suur summa. Väärteomenetlus käib seksuaalse ahistamise paragrahvi põhjal. Karistuseks on selle eest nähtud rahatrahv kuni 1200 eurot või arest.\nMangi jaoks polnud trahv ilmselt üüratu summa - tõsi, kui tal ikka on veel tööpakkumisi. Enne skandaali lahvatamist küsis ta seansi eest umbes 70 eurot. Üks naine pihtis Kroonikale, et kokku kestis kohtumine poolteist tundi ja Mang muutus agressiivseks.\nNaisele oli kogu tšakrate avamine äärmiselt ebamugav. Mang palus tal kikivarvule tõusta ja maad puudutada nii, et põlved ei paindu.\n"Ta pani mulle käe reie peale ja siis järgmisena palus ta mul käed üles tõsta, kummardada ja käed maha panna," kirjeldas Marju.\nMenetleja otsus: Igor Mang avas tšakraid naiskliendi tahte vastaselt ja tekitas sellega...


Uudised 08.12.2005 - undefined - Eesti Ekspress\nKuum 7. detsember 2005\nA380 on allakukkumiskindel\nLennukitootja Airbus on käinud oma uusima toote, kahekorruselise reisilaineri A380 osas välja optimistliku garantii: tegu on allakukkumatu (zero-crash) lennukiga, mis reisijad kindlalt nende sihtkohta kannab.\nKüünikuile meenutavad Airbusi katselenduri Jacky Joye Dubais lausutud sõnad White Star Line’i direktori Bruce Ismay kiitust Titanicule: “Isegi jumal taevas ei suuda seda laeva uputada.”\nKLMi uuendatud pardateenindus\nReisijate massiivsele nõudmisele vastu tulles pakub KLM Euroopa-siseste lendude turistiklassis 1. detsembrist taas õlut ja veini. Lisaks kergele alkoholile on muutunud ka hommiku- ja lõunasöögi menüükaart. Lendudel, mis väljuvad enne kella 10 ja kestavad rohkem kui 170 minutit (2 tundi 50 min), saab iga reisija nn Wellness-box’i. Too karp sisaldab muuhulgas sooja croissant’i, keedist, šokolaadi ja puuviljamahla. Reisijad, kelle lend väljub pärast kella 10, võivad AD Dagbladi teateil arvestada pastasalati, juustu ja sooja focaccia-leivaga.\nViking tuleb talvise kiirlaevaga\nSoome laevakontsern Viking Line plaanib jaanuaris 2008 panna Tallinna ja Helsingi vahel liikuma 185meetrise kiirlaeva Viking XPRS, mis suudaks kaht linna ühendada ka siis, kui meri jääga kaetud. Viking Line Eesti OÜ juhataja Monika Ulla sõnul on nii sõiduautosid kui busse peale võtva laeva kiiruseks 25 sõlme ning sõiduaeg on hoolimata aastaajast 2 tundi ja 15 minutit.\n“Jääklass saab olema väga kõrge,” rääkis Ulla, “hilinemist võib ette tulla ainult väga äärmuslikes jääoludes ning tugeva vastutuule korral.”\nLennupiletitele lisandub aidsimaks?\nPrantsuse valitsus kiitis läinud kuul heaks plaani hakata maksustama kõiki riigist väljuvaid reisilendusid täiendava 1–40 euroga (15–600 krooniga). Lõivu suurus sõltub sihtkohast ja reisiklassist.\nAidsivastaseks võitluseks ja maailma vaeste abistamiseks mõeldud maksu on president Chirac promonud alates jaanuarist. Teostumiseks vajab valitsuse otsus veel heakskiitu parlamendis.\nPrantsuse suurim lennufirma KLM / Air France on oma juhi Jean-Cyril Spinetta suu läbi väljendanud idee osas “tõsiseid reservatsioone”.


Parkimismaja ei saanud valmis Vaidlusi tekitavad nii parkimismajas lubatud äritegevuse maht kui parkimismaja sissepääsuvõimalused. Valitsus andis 2004. aastal linnale Lai 7 krundi parkimismaja ehitamiseks, linnavalitsus aga lubas parkimismaja hoonestusõiguse konkurssi korraldades majast 5 protsenti äritegevuseks kasutada.\nWin Markets soovib kõrgemat maja Win Marketsil on hilinemiseks kaalukas põhjus. Projekteerimistingimustes sissepääsuvõimaluseks pakutud Aida 10 krundi ostis Port Artur Grupp ning Win Markets algatas Laialt tänavalt sissepääsu võimaldamiseks detailplaneeringu.\nPalju parkimiseks, palju kaubamajaks? Parkimismaja sissepääs ja dokumentidest kokku otsitud endale kasulikud faktid on üksnes argumendid, mida vaidlustes esitatakse. Kakluse sisu on, kui suure osa moodustab tulevasest parkimismajast kaubamaja ja kui suur pind on parkimise päralt.\nHoonestusõiguse konkurssi korraldades jättis linnavalitsus kehtestamata minimaalse parkimiskohtade arvu, mis parkimismajas peaks olema. Planeering lubab parkimismaja ehitada kuni 640 autole, Win Markets kavatseb projekti järgi rajada 385, millest 63 oleks keldris oma autodele.\nLinnavalitsus pole Port Artur Grupi ja Pärnu Keskuse kaklustes poolt veel valinud. Ükski dokument ei luba Win Marketsil Maxima 598 ruutmeetri suurust pinda suurendada, kuid võimalused selleks on loomisel.\nLingid: "Kesklinnas põrkuvad ärihuvid" <Pärnu Postimees>\t<- Tagasi: arhiiv


Välisõhu kvaliteet | Keskkonnaamet\nAvaleht Eesmärgid, tegevused Välisõhu kvaliteet\nÕhk on elu alus. Õhu kvaliteedist sõltub ka inimeste tervis.\nAtmosfääri alumise kihi hoonevälist õhku, välja arvatud õhku töökeskkonnas, nimetatakse välisõhuks.\nÕhu kaitseks on välja antud hulganisti õigusakte, neist olulisim on atmosfääriõhu kaitse seadus (AÕKS). Selle peaeesmärk on välisõhu kvaliteedi säilitamine või parandamine ning seda kvaliteeti mõjutava tegevuse reguleerimine.\nKeskkonnaameti eesmärk välisõhu vallas on säilitada ja parandada välisõhu kvaliteeti. Keskendume inimesele, kelle heaolu ja tervist õhusaaste võiks mõjutada, ning looduskeskkonna kaitsele.\nTegevuskavade loomine lõhna, müra ja õhusaaste osas on tagantjärele probleemi lahendamine, mis on kohati väga keerukas.\nKeskkonnaameti ülesanne on tagada seaduse täitmine järgmiste, peamiselt ennetavate, meetmetega:\nsaasteainete vähendamise tegevuskava hindamine;\nlõhnaaine esinemise vähendamise kava hindamine;\nvälisõhu kvaliteeti mõjutavate tegevuste registreerimine.\nOluline osa tegevustest on seotud keskkonnakaitselubade (õhusaasteload ja keskkonnakompleksload) väljastamisega.\nLubadega seatud tingimused (näiteks välisõhku väljutatavate saasteainete lubatud heitkogused, parima võimaliku tehnika rakendamise meetmed, saasteainete heitkoguste ja välisõhu kvaliteedi seiretingimused) loovad aluse välisõhu nõutava kvaliteedi tagamiseks ja selle muutuste jälgimiseks.\nKui loa omaja tegevus põhjustab mingi saasteaine osas õhukvaliteedi normide ületamise, nõuab Keskkonnaamet saasteainete heidete vähendamise tegevuskava.\nKeskkonnaamet tegeleb ka lõhnaaine esinemise vähendamise kavade heakskiitmisega. Sellise kava peab koostama ja esitama ebameeldiva või ärritava lõhnaaine välisõhku eraldumise korral heiteallika valdaja. Kavaga määratud abinõud peavad tagama lõhnaaine koguste vähenemise ning lõhna tekkimise, levimise ja ärritava lõhnataju vähenemise elanikkonnale.\nLisaks registreerib Keskkonnaamet selliste ettevõte tegevusi, kes kasutavad orgaanilisi lahusteid, omavad tanklaid või käitavad teatud põletusseadmeid, kuid ei pea omama keskkonnakaitseluba õhu valdkonnas.\nSeptembritaevas. Foto: Marit Kivisild


Pinguldav näomassaaž – Massaažistuudio Hea Elu\nPinguldav (reafirmeeriv) näomassaaž\nInimese nägu on omamoodi ekraan, millel "kajastuvad" nii positiivsed kui ka negatiivsed emotsioonid ning just need viimased muutuvad vanusega seotud muudatustega märgatavamaks.\nReaffirmeeriv ehk pinguldav näomassaaž (hispaaniakeelsest sõnast reafirmar – uuesti tugevdav, taastav) võimaldab saavutada väljendunud noorendavat efekti, samas kui see ei avalda nahale traumaatilist mõju ja stimuleerib tema enda taastavaid ressursse.\nTeatud kindlate massaaživõtete kasutamine aitab aktiveerida kudedes toimuvaid taastumisprotsesse.\nMassaažitehnika koosneb kolmest osast: - näo kudede kõigi kihtide toonuse ja turgori taastamine; - töö periorbitaalse ja huulte tsooniga; - töö miimiliste kortsudega.\nPeamiselt käsitletakse bioloogilist vananemist - varajast fotovananemist, samuti lokaalseid kahjustusi ning naha elastsust. Massaažitehnika põhineb sügaval lokaalsel tehnikal, soodustades mikrotsirkulatsiooni protsesse ja parandades troofilisust (protsess, mis seisneb elundite või koe mahu reguleerimises), hapnikuga rikastamine ja kudede detoks. Tänu sellele taastub peamine lihaste grupp – taastub lihaste „vorm" näole, erakordselt silmaga nähtav muutus koheselt.\nProtseduur hõlmab kudede töötlemist kõigil tasanditel: pindmiselt neuroretseptoorselt, vaskulaarselt, lihastel. Sellisel juhul ei tehta mitte ainult sügavat mõjutamist lihastele lihaste suurendamiseks, vaid ka tänu naha pinguldamisele näo ovaali korrigeerimist.\nMassaaž algab naha töötlemisest närviretseptorite tasemel, mis võimaldab vältida miimiliste kortsude teket, leevendada lihaspingeid, tõhustada toksiinide väljutamist, parandada vereringet ja lihaste kontraktiilsust. Lisaks töödeldakse kudesid vaskulaarsel tasemel, mis on isegi noortel patsientidel sageli halvas seisukorras. Vanusega probleem süveneb: hapnikupuuduse ja toitainete puudumise tõttu häiruvad ainevahetusprotsessid kudedes, toksiinide ja ainevahetusproduktide elimineerimine halveneb, tekivad tursed ja ebatervislik jume. Massaaž aitab nende häiretega toime tulla. Mõju lihastele tagab nende hüpertoonuse ehk suurenenud lihaspinge kõrvaldamise ja mahu taastumise. Iga lihase põhjalik töötlemine on passiivne võimlemine, mis aitab suurendada lihaste kontraktiilsust, aktiveerida verevoolu ja parandada lihaskiudude struktuuri. Lisaks võimaldab massaaž taastada mitte ainult lihaste, vaid ka naha elastsust. Aktiivsed vibratsiooniliigutused kutsuvad esile uue elastiini ja kollageenkiudude populatsiooni tootmise. Nahk taastab kaotatud kokku-tõmbumisvõime, väljendudes tõstva efektina.\nTaastava massaaži läbiviimisel pööratakse erilist tähelepanu periorbitaalsele tsoonile. Selle piirkonna nahk on õhuke, liikuv, altid ödeemi tekkele, seega peaksite kasutama tehnikaid, mis mõjutavad sooni. Pärast protseduuri paraneb selle piirkonna välimus, tumedad silmaalused kaovad. Selle ala töötlemine õrna hõõrumise abil aitab parandada mikrotsirkulatsiooni ja tagab silmaümbruse nahale tõstva efekti.\nMassaaži viib läbi massöör Elena, kes õppis seda 2017 ja 2018 Venemaa parimaks massaažiõpetajaks pärjatud med. füsioterapeut NATALIA MASLOVA käe all.\nTavahind: 40 EUR - 60 minutit\nTegemist on keerulise massaažiga, mis nõuab intensiivset praktikat ja seetõttu pakume limiteeritud aja jooksul ERIHINDA: 15 EUR - 60 minutit


Lugejale / LL-70\n„Kultuurikaja” nimeline saade näib olevat tegevuse lõpetanud, ent kindlasti tasub kuulata kord kuus laupäeviti kell 12 „Vikerraadio” uut kirjandusetendust „Luulelahing” (luule ja lahing kõrvuti kõlavad teadagi revolutsiooniliselt!), mida lavastavad Peeter Helme ja Jürgen Rooste, kes oma loojaerinevuse, väljendusjõu ja sõnakasutusoskusega peaksid rahuldama kõiki kuulajaid. Me saame oma arvamust ka raadio kodulehel avaldada, ja siis ühel päeval teatatakse, kes tuli võitjana välja! Esimeses „lahingus” esitatud luuletuste hindaja Janek Mäggi on sundinud mind juba ammu tema persooni üle rohkem kui ehk vaja mõtlema, sest mees on tõeline renessanslik universaal: kirjutab pilaluulet, kuulutab varahommikul raadios jumalasõna, hindab ühiskonna käitumisnorme ja räägib ettevõtlusest. Ometigi jätavad tema jutud mu enamasti ükskõikseks. Üle nädala kõlab aga Urmas Vadi „Ahjualune”, küllap satub tema vestlussaatesse ka kirjanikke – olge vaid järjekindlad kuulama! Ma loodan nendest rohkem kui Jüri Üdi klubist, mis muutub aina unisemaks, mille teemad ning esinejad ei suuda mu meeli hilisel õhtutunnil kuidagi köita. Ja OPki on lausa häirivalt igav ja oimetu. Mis on juhtunud?\nMuu seas, lugesin Sergei Mihhailovitš Volkonski „Kodumaa mälestusi” Peeter Volkonski tõlkes, seal öeldakse üht-teist ka baltlaste kohta ja meenutatakse Keila-Joad. Korratakse üle, et Venemaale on tähtsad kaks asja: õigeusk ja isevalitseja. Kuid kes seda siis ei teaks või näeks! Sic!\nKristiina Ehin. Paleontoloogi päevaraamat.\nAutor avab „pakitud” mälestusi ja lugusid - jutumärkides tegusõna on laenatud Kristiina Ehini raamatust. Igati armas lugemine, igati võluvad tähelepanekud elust ja inimestest meie ümber nüüd ja varem. Ja nagu eesti meenutuste suures valikus tavaline, saame kuulda üht-teist ka poetessi eluloost. Mul endal puudusid nimetet teadmised täielikult. Muidugi olin näinud imagot kujundavaid haldjalikult õrnu fotosid temast, lugenud luulet, aga nüüd mõistan, et ega ta nii nõrguke olegi kui hõljuvais kleitides ehk paistab. Tuleb välja, et tänapäeva nimekas luuletajanna huvitus lapsepõlves karvase ninasarviku luudest ja ihkas paleontoloogiks saada. Nagu kombeks, loeme sellestki päevaraamatust suguvõsade saatusest, juurtest, mis on kujunenud uuema aja elulooraamatute kohustuslikuks teemaks. Ikka heas mõttes! Kristiina Ehini kooliajast lugedes mõtlesin ise pigem tema ema Ly Seppeli õpiaastatele, meenuvad oma õpetajate sõnad, kehakeel, väljenduslaad. Millise tähenduse need omandasid pärast okupatsiooni lõppu. „Paleontoloogi...” pakub sümpaatseid sümboleid (nt. seintelt värvi mahakraapimise raskus lk. 140, kohtumine tädi Friedaga lk. 115, väärika vana naise supisöömine lk. 182). Tõepoolest, nõukogude keltsa pole kerge maha kraapida; kunagise kasvatuse, nn. lastetoa kadumine on ühiskonnas silmaga märgatav; majanduslikus kitsikuses osatakse ka lugupidamist väärivalt käituda. Tegelikult on peateemaks muidugi mälu, sest just igast mälulõimest eraldi kootakse kogu rahva lugu ja laul.\nJa kuigi Ehin on oma mälestused taluelust kokku pannud sugulaste juttude põhjal, mõjuvad nad sugestiivselt ja igavikulise hardusega: „”Kuhu ulatub mälu? Olen neid talusid palju unes näinud – talusid, kust ma pärinen, aga mis olid minu sündimise ajaks juba varemetes või võõraste käes. Tunnen tõesti, et olen pärit oma sünnieelsest ajast. Ülikooli lõpuaastatel üürin suvitustalu Kolga-Jaani lähistel. See on pisike majake Oti küla ääremail. Elan ja kirjutan seal mitu kuud. Alles vastu kevadet hakkan aru saama, kus Oti küla lõpeb ja kus algab. Uitan esmalt ringi kaugemates paikades ja püüan ette kujutada Võrtsu ümbruse Kunda kultuuri mesoliitilisi asulajälgi. Lumi on peaaegu ära sulanud, sääsed tiirutavad juba kevadõhus, kui taipan viimaks huvi tunda selle vastu, kuhu viib siitsamast põlluservalt see rohtukasvanud teerada. Võtan kätte ja lähen vaatama. Need pildid, mis mu ees avanevad, ei unune iialgi. Üks rohtu, võssa ja noortesse tammedesse kasvanud maja teise järel, õues ikka veel noorte uljust ja laste mängu, kambris vanade juttu ja vokivurinat, aga ei ühtegi inimest, ainult vaimud, tuul, mälestused, kujutlused... On tunne, nagu oleks siit lahkutud alles eile. Need talud nagu minu Ristemäe, Kangru, Paali, Tõnso... Need on minu unede majad... Mõne katus veel sisse kukkumata, toolid talulaua taga reas, köögiriiulil savikausid, puulusikad, kojas must villane mantel ja suurrätt, pööningul kirju, kaarte, koolivihikuid, ämblikuvõrke, teravat kevadpäikest, mis paistab läbi ajastute ja valgustab läbi kõike kinni katva tolmukorra. Mu lapsepõlve suurim šokk oli Eesti-aegse taluelu kokkukukkumine, on mu ema Ly nii mitu korda öelnud, et sellestki on saanud äraleierdatud kinnisväljend.” Seda mõtet peaks kindlasti tulevastele põlvkondadele hoiatusena kordama ja kordama. Lisan juurde, mis sellest, et ka see on äraleierdatud arvamus.\nHelvi Jürisson. Selle ilma kõlakojas. Luuletusi 1998-2012.\nViiendal oktoobril 85. sünnipäeva tähistanud luuletaja kaheksas täiskasvanutele mõeldud luulekogu sisaldab neljateistkümne aasta jooksul valminud loomingut. Eks ole ta maailma kõlakojas erinevaid toone ja hääli jõudnud piisavalt kuulatada. Tore on öelda valminud, nagu õunad oktoobris, ta sünnikuul, veel puudel, oodates juurde astujat ja küpsenud vilja nautijat. „Selle ilma kõlakojast” leiate looduslüürikat, eriti just sügise ja kevade kohta, mõistagi jõuluaimdusi, lihtsaid sotsiaalseid sõnumeid ja tasast elutarkust, tundeluulet, elule tagasivaatelisi mälestusi, reisimuljeist sündinud mõtteid ja isegi muusikast inspireeritud tekste. Näiteks pikemas „Puud minu elu loos” toetub autor puudele, nagu pealkiri selgelt ütleb, et selgitada, kuidas üks või teine ta juurde on leidnud tee: alustab mastimännist, lõpetab küpressiga. Nende vahele mahub nii pihlapuu kui ka kadakas.\nEelistan küll tsiteerida head loodusluulet, mida leidub ka Jürissoni kogus üksjagu, ent sedapuhku ”Allesjäämine”: „Allesjäämine / on olnud ajast aega / eestlaste eesmärk / ja säilimise monument / mis tehtud / kambrinurka sülitatud vihkamisesajatustest / ikke itkudest / näljakakkudest... / Aga ilu see sõudis jõgepidi / tõi lauluemade meelde / inimese õnneõiguse / ja keelde võrdlusi võrreldamatule / sõnu sõnastamatule / igasse kihelkonda oma kiiksuga / igasse külla oma küüduga / tõi nalja naabritele / kobedust küürus küladele / Nii sai tehtud meie säilimise monument / meie KEEL / Ei seda toitnud / prohvetite ühesed ütlemised / ega kuulsad kuulutused / meid hoidsid koos allavandumatu hingeving / ja murdumatult murdeline / nõukalt nõtke keel / mille hõbeda- ja kullakoorma / kogus oma seitsmeaastasel rännuteel / me sülje sahvtist ja kihvtist kokku / väsimatu teadusemees / sakslasest Mann / Ferdinand Johann Wiedemann”.\nKätlin Kaldmaa. Õnn on otsuse küsimus.\nIgati sümpaatne raamatuke, kus autor jagab oma täiskasvanuks saanud tütrele õpetusi, milleks varem aega ei piisanud. Nt. kuidas kruvide ja naeltega toimetada, putru keeta, sasipuntraid lahti harutada, aga parima õpetusena soovitab raamatuid lugeda, nõnda kui seni. Ent selle kõrval tutvustab autor oma kirjutamispositsioone, jutustab mõne mõnusa lookese endast ja ümbritsevat elust, lisab emotsionaalse luuletusegi. Saame teada ka eluloolisi fakte Kätlin Kaldmaa isiklikust elust, lapsepõlvest, vanematest ja kohtumistest väliskirjanikega. Otsesõnu tütrele on suunatud lugu „Kirjutamisest”, mida ka tsiteerin: „Enne kirjutamist tuleb tunne. Luuletused kogunevad mu selja taha parve nagu pilved ja ma tunnen, et sellest pilvest tuleb luuletus, mis räägib umbes sellest ajast. Aga ega ma enne täpselt tea, kus ta valmis on saanud. Mulle näidatakse ainult snippeteid. Rida siin, mõte seal. Kui mõni neist sõna-sõnalt rida-realt valmis saab, võin ma ta rahulikult pea sees sahtlisse panna. Ja siis nad kord aastas oma sahtlitest välja lasta ja maha kirjutada. Lugudega on natuke teistmoodi. Mõnikord hakkavad need lausest, motiivist, kohast, tegelastest. Lugudel on vaja tühjust. Sellepärast neid ongi parem kirjutada kuskil kodust ära olles – seal on vähem igapäevast nipet-näpet. Kodus olles tuleb tühjust n-ö kunstlikult tekitada. Panna kinni telefon, meil, näoraamat, minna jalutama, juua teed, mitte lugeda raamatut. Ja siis nad hakkavad vaikselt tulema. Need, kes lugu üleval hoiavad. Tulevad ja hakkavad kõrva sisse sosistama, paberile tikkuma.” Täiesti võimalik, et tema tütrestki kujuneb kunagi kirjanik, sest kõige lõppu on valitud „Ellujäämisõpetus emale”. Lehekülgedelt 64-66 leiate tekstikesest „Eneseületus” seletuse raamatu pealkirja kohta – inimene lihtsalt peab ühel päeval ja tunnil otsustama, et on õnnelik, mis ka edaspidi juhtuks. See on küll väärt meeldetuletus, kuid raske täita! Lugege ja ma usun, et te ei kahetse!\nDoris Kareva. Jürgen Rooste. Elutants.\nÜllatus, üllatus, ootus eristada, millise teksti üks või teine sõnastaja on kirjutanud, jääb pelgalt lootuseks, ometi tunduvad kaks autorit nii erinevad väljendusviisi mõttes. Oletustega pole aga suuremat peale hakata. Fakt lisab sisule siiski vaid väärtust juurde. Alustan teatega, et raamatu illustratsiooniks on kasutatud Eesti Rahva Muuseumi vaibakogus leiduvat sõduritekki. Teki loomeloo leiate raamatu lõpust ja seda tasuks kõigepealt lugeda. Me tunneme enamasti keskaegse kunstniku Bernt Notke maali „Surmatants” Niguliste kirikus, millest on nt. Gert Helbemäe novelli „Õigus eluks” kirjutanud. (Lisan, et tänavu novembris möödub Helbemäe sünnist 100 aastat.) „Elutants” aga peatab meid tänapäeval. Elu kutsub tantsule erinevas eas ja paljude erialade inimesi alates Lapsest ja lõpetades Ämmaemandaga. Oma elujõudlust ja positsioone tutvustavad Linnapea ja Õhumüüja, Poliitik ja Kerjus, Aednik ja Surnumatja. Elu vastab kõigile, sest igal inimesel on ju suhe temaga, olgu siis hea või kuri, aus või väär. Kaks suurepärast eesti luuletajat on osanud ääretult lihtsas, lausa argises keeles, suuri sõnu lausumata, anda vastuseid, miks üks või teine tantsule kutsutakse, lisades juurde mõne õpetussõna, tähelepaneku, arvamuse jms. On pikemaid etteasteid, Elu ise püüab aga lühemate vastustega toime tulla. Elu teade poliitikule on üks karmimaid, ärimehele ja ajakirjanikule hoiatavamaid. Tutvustuseks valisin Rauga, sest sellesse seisusesse jõuame kord kõik: „Käsi väriseb, pea ei pea kinni / suurt midagi. Surnud on need, / kelle kõrval ma kõndinud ikka / pikka, keerulist, käänulist teed. Mida hoidsin, see pudenes tolmuks. / Millest hoidusin, tabas kui kuul. / Kõik olev on taandunud olnuks, vastu tuhiseb tühjuse tuul. / Kahetsenud ja andestanud, / olen leppinud, et kõik on nii. / Ainus, mida veel õhtu eel palun: kaasa, tühjuse tuul, mind vii!”, ja Elu vastab: „Sa oled tantsind, nagu oled osand / ja kurja pole teinud meelega. Nüüd õige pea sind ootab teine isand. / Ma puhkust sulle ei saa keelata.”\nVõtke kätte „Elutants” ja mõelge koos Eluga edasi!\nSulev Oll. Põrgupõhja viimane Jürka.\nRomaanimõõtu teos ilmus juba 2011. aastal, aga selle lugemine algul ei edenenud. Nagu pealkiri viitab, on raamat omal kombel parafraseering Tammsaare kuulsale romaanile „Põrgupõhja uus Vanapagan”. Peategelaseks on nooruke Jüri J. Põrgupõhja, kellel on mustanahaline ehk öömust ema July, maausku isa ja kes on huvitatud tüdrukust nimega Anna. Jüri arvab ise: „Olla kahe hullu laps, einoh, mitte ainult laps, vaid ka lapselapselaps! Sest kes kurat see Põrgupõhja Jürka muud oli kui üks lahtipääsenud hull, kes vananevale kirjanikule kusagil silma jäi ja mõttelennule tiivad andis.” Romaani lõpus lõpetab poiss kooli. Kogu lugu interpreteeritakse tänapäeva taustal, üheks kesksemaks teemaks kujuneb päritolu küsimus, sisse üritatakse visata tänapäeva elust-olust tulenevaid probleeme, ja mõistagi mängitakse sümboliga Kaval-Ants. Seega arendatakse tammsaarelikku mõttekäiku edasi tänaselt vaateveerult, kuid midagi olulist ei öelda. Kohati tundub lugu isegi lihtsakoeline, kuigi üksikisiku ja ühiskonna vaheline vabaduse analüüs on alati oluline. Tänapäeva meedia võib muidugi igast inimesest Tammsaare tegelaste sugulase kirjutada, mõnest elavast Jürka variandist isegi Jeesus Kristuse luua. Autor pole jätnud puudutamata ka kolhoosiaja Jürkasid, sest mõni Vanakurat tuli ju Venemaalt, kohast, mis võib olla ühtlasi Põrgu sünonüüm. Mulle raamat suurt ei pakkunud, kuigi mõni lause oli päris naljakas. Hiie-Jürkaga läks aga nõnda: „Leping, millega Jürka oma õigused maast saadavale tulule loovutanud oli, sõlmiti notari juures järgmiselt . „Mina, Jüri Põrgupõhja, sündinud sellel ja sellel aastal ja sel ning sel kuupäeval, annan mulle kuuluva talu maad tähtajatuks kasutamiseks Ants Kaval`ile. Kõik tulu, mis nimetatud Kaval minu maadelt teenib, jääb talle, välja arvatud osa, mis kuulub maaga seotud rahaliste kohustuste täitmiseks.” Ants Kaval oli kohustatud Jürka Põrgupõhi`le andma igal aastal pere toitmiseks vajalikke põllumajandustooteid, mis kasvavad rendile antud maal, kuid mitte suuremas hulgas, kui on pere keskmine aastane toidukorv. Jürka teadis kohe, et õige asi see pole, aga polnud parata. „Õigus on musta härja perses,” oli armastanud öelda tema õnnis vanaema. Aga seda musta härga polnud praegu kusagil näha.”