Suusõnaline traditsioon - 1905. aasta\n1905. a sündmused on Kuusalu kirikukroonika põhjal järgmised. Jaanuaris rüüstatakse Jägala mõisat, millisest toimingust ka Kuusalu mehed osa võtavad. Varsti selle järgi algab veneusuliste hulgaline tagasisiirdumine ristiusku [luterlusse]. Kevadel ja suvel levitatakse mitmesuguseid lendlehti. Ärakiri lendlehest, levitatud Kiius ja Valklas juunikuus:\n„Töölised wennad! Kui kaua peame meie oma higi ja verega oma isandaid jootma? Kui kaua nuumama meie neid oma vaevaga? Kas ei ole aeg nõuda, et meie ülemad meie kui inimeste pääle vaatavad? Meiega kui inimestega ümber käiksid, aga mitte kui oma töö loomadega! Kas tõesti meie tervis, meie elu, mida meie raske tööga oma härradele ohwerdame enam wäärt ei ole kui mõni vilets rublakene, mis sõimates ja wandudes meile kätte wisatakse! Tundkem ära, et meie samasugused inimesed oleme kui nemadki, et meil samasugused õigused on kui neilgi. Härrad on alati meie nülgijad olnud ja jääwad ka nülgijaiks edespidi, kui meie neid mitte oma kaelast ära ei raputa. Maha niisugused toored ja häbemata piimahabed kui Walkla kirjutaja, maha niisugused salakoid ja rõhujad, nagu Kiiu „hilpants“. Maha ka need, kes neid Limphantsusi kaela saadawad. Maha kõik Kolga ilalakkujad, püksipaitajad. Kes meid kui koer kisub, sellele koera malka.\nTöölised! Ühineme kokku kui üks mees! Arutame oma asjad isekeskis läbi ja nõuame parandust. Julgemad etteotsa, teised järele. Ärge andke seltsimehi välja, kui meie vaenlased meid ähwardawad, ühelmeelel võib korda saata palju, nagu see juba paljudes mõisades sündinud.\nÄrge uskuge, kui härrad teid kohtuga ja lahti laskmisega ähwardawad. Kui me kui üks mees võitleme, siis ei julge nad seda mitte teha ja kui nad seda siiski teeksid, siis olgu teil teada, et meie selja taga mehed seisawad, kes walmis on neid taltsaks tegema.\nMeie nõuame 1) Suvine tööpäev hakkab hommikul ½ 6 – lõppeb ½ 8 õhtul. 2) Pühapäewa tööd ei tohi olla! 3) Palka peab 20 rubla wõrra kõrgendatama. 4) Igas kuus antagu töölisele 3 tööpäewa oma töö ja toimetuste jaoks. 5) Mõis peab tööliste korterid hääs korras pidama ja tarvilise jau küte materjali kodu vedada laskma. 6) Töölistega peab viisakalt ümber käidama.\nJulgesti edasi, töölised! Ärge oodake parandust walitsuse poolt. Walitsus seisab alati mõisnikkude eest. Ise peate endid aitama.\nAndke neist lehti oma tuttawatele taluinimestele lugeda. Need saawad teie nõusse heitma ja ka omalt poolt rõhujate wastu töötama.\nРевальскій комитеть Россійской Соц. Дем. Рбочей Партій.\nVenemaa sotsiaal demokraatline tööliste partei Tallinna komitee.“\nKuusalus loeti 23. oktoobril Keisri manifest ette (kirikus). Jumalateenistuse järgi hakkas kooliõpetaja K. Kivi poliitilist kõnet pidama. Tuletas meele Tallinna langenuid. Järgmistel päevadel liikus siin palju võõraid. 21. oktoobril tuli 21 meest kasakaid.\nOktoobri lõpul võtsid Kuusalu inimesed osa röövkäigust Nissi, Hageri ja Riisipere ümbrusesse.\n27. novembril korraldatud peoõhtul kanti ette näitemäng, mis sisult oli sihitud kirikuõpetajate vastu. Selle järgi peeti kõnesid ka võõraste kõnelejate poolt. Üks neist olevat olnud Teataja toimetusest. Sõimati „pika korstna“ paruneid ja räägiti kirikuõpetaja lahtilaskmisest. Liikumist juhtis siin selts Seeme.\nKuulutus. (Ärakiri kroonika vahel leiduvast originaalist.) Palun austatud Kuusalu koguduse liikmeid, mitte kirikuse minna, sest kirik saada siis, kui papp eestpalwe on lõpetanud ja altarist wälja läheb, miinidega mustasaja poolt õhku lastud.\nRahwa armastuse pärast hoiatates keegi Kuusalu koguduse liige.\nSee kuulutus oli 27. novembril 1905 üles pandud kiriku juures. Samasugused kuulutused olid apteegi ja poe juures. Räägiti, et keegi mees olevat näind, kuidas mõisnikud ja õpetaja pannud öösel miine kiriku alla. Teine mees olevat näinud veripunast risti kiriku kohal.\nOlevat katsetud Hirvli koolimaja muuta miitingute majaks.\n21. novembri õhtul põles Kiius rehi masina ja viljaga. Talupojad kustutama ei läind, öeldes et need olevat oma mehed.\n2. detsembril oli Kiius omavoliline kogukonnakoosolek. Valitakse uued ametnikud. Koosoleku juhatajaks valitakse Kivi. Otsustatakse koolis panna maksma eesti keel, monopolipood kinni panna, nõuda koos teiste valdadega konstitutsiooni maksma panemist, Kolga ja Valkla metsade müümist, kirikumaksude vähendamist ja pastoraadiõigust valdadele. Nõudmiste läbiviimiseks otsustati panna toime streik. Kes ei streigi, seda karistatakse. Streik peab aga olema rahulik. Kogu selle asja juhatajad olid Kivi ja Iital, kes hiljem vangistatakse. Vallaomavalitsus võetakse üle ka Kõnnus ja Kolgas.\n14. detsembril õpetaja Leesis. Sääl katsutakse panna toime kirikuvastast demonstratsiooni.\n11. detsembril Valklas põleb viljaküün.\n15. detsembril töölistel oli kavatsus rüüstata Kiiu mõisat. See jäi siiski teostamata.\n16. detsembril streik ulatub Kõnnuni.\n20. detsembril sõjavägi Kolgas ja hiljem ka Kiius.\n22. detsembril vangistatakse Kivi ja Jüri Iital, kes aga varsti vabastatakse.\n29. detsember – kolgas karistussalk ja peksmine.\n30. detsember – karistussalk Kiius. Siin oli keisri manifestile sõnade asemel „jumala armust“ keegi kirjutand „kuradi kiusatuseks“. Süüdlaseks tembeldati karistussalga poolt noort kirjutajaabilist Bachmani, kes karistussalga poolt maha lasti.\nTeist korda käis karistussalk Kuusalus 9. jaanuaril 1906 von Dellingshauseni juhatusel Seeme seltsimaja juures, kus ka mõned peksa said. Karistussalk oli siin mitu päeva.\nEKLA f 200, m 16:1, 110/6 (III-16) < Kuusalu khk. – Leida Rebane (1930)\nNagu selgub traditsioonist, oli 1905. a liikumisel Kuusalus kaks keskkohta ja nimelt Kuusalu alev, kus selle eesotsas seisis karskusselts Seeme ja selle agaramad juhid kooliõpetaja Kivi ja taluperemes Iital.\nTeiseks keskuseks oli Kolga rand, kus liikumise eesotsas seisab Hinnu peremees Jürg Esken, kelle teeneks oli ranniku ja kogu ümbruskonna aktiivsusele äratamine oma sagedaste kõnedega ja esinemisega, mis omal ajal pidid hämmastama julguse ja omapäraga ning kindlasti teistelegi ergutavalt mõjuma. Praegugi on Hinnu Jürg traditsiooni populaarsemaid kujusid.\nKogu liikumine on sihitud enam sakslasest kirikuõpetaja kui mõisnikkude vastu. Streigid, töö seismajätmine, üldise olukorra parandamise nõudmine jätavad osalt mulje, et nad on suurel määral esile kerkinud tarvidusest leida mingi väljendusvorm kõiki valland rahutusele ja teistest kihekondadest ning võõraste kõnelejate poolt ülekantud opositisooni meeleolule, sest Kuusalus ja eriti Kolgas oli rahva olukord mitmeti parem kui mujal mõisus ja seda just Kolga krahvide sõbraliku suhtumise tõttu talupoegadesse.\nKuusalus ja Kiius juhatas kogu liikumist Seeme karskusselts. Esimesed väljaastumised algasid ühel peol. Sääl näidati udupilte „Enne ja nüüd“. Sääl võrreldi endiseid ja praeguseid olukordi. Enne opman peksis talupoega ja viimane pidi seda sõnalausumata välja kannatama, nüüd aga peksetakse opmani.\nSügisel oli suurem pidu, kus kanti ette kirikuõpetaja vastane näidend. Õpetajaks oli keegi Sõnajalg. Näidati õpetaja halbu omadusi, rahaahnust, upsakust jne. Esialgu oli veel ingel õpetaja selja taga, siis aga tuli aknast sisse kooliõpetaja Kivi kuradikostüümis, kes siis õpetaja omale sai ja temaga hiljem kõik tembud ära tegi. Peole oli kutsutud ka õpetaja Kentman, kuid ta ei olnud tulnud.\nEKLA f 200, m 16:1, 116/8 (III-16) < Tartu – Leida Rebane < Gustav Vilberg (1930)\nÜhele suuremale kõnekoosolekule sügisel kutsuti Teataja juurest H. Pöögelmann ja Otto Sternbeck. Teataja juurest sai alati kõnelejaid ja need reisisid sageli maad mööda ringi nii omal algatusel kui kutsumise pääle. Koosolek oli tookord seltsimaja aias, kuhu selleks puhuks oli üles seatud kõnetool, mida kavatseti ilustada punast värvi riidega. Et seda kusagilt mujalt ei saadud, siis võeti teda mitme Vene lipu küljest. Pöögelmann kõneles põletamise ja hävitamise vastu ja soovitas mõisate ülevõtmist. Witte manifesti ja riigivalitsuse seniseid lubadusi ei maksvat uskuda.\nÄgeda kõne kirikuõpetaja vastu pidas kirikuaial Roster.\nLendlehti ja üleskutseid valmistati ise hektograafil ja saadi ka mujalt. Erilist midagi siin siiski ei tehtud, sest ei tahetud ja ei osatud teha midagi iseseisvalt, vaid taheti pidada ühendust teistega, et siis ühiselt tegutseda. Kuid mingit liikumist juhtivat organi polnud ja piirduti isiklikkude sidemete pidamisega Tallinna tegelastega ja eriti Teataja ringkonnaga ja oodati säält asjatult juhiseid.\nEKLA f 200, m 16:1, 119/20 (III-16) < Kuusalu khk., Kiiu v., Kiiu k., Sepa t. – Leida Rebane < Juhan Iital, 50 a. (1930)\nKodasoos, Kaberlas ja teistes piiriäärseis külades liikumine oli suurel määral ühenduses naaberkihelkonna omaga. Koosolekuid peeti küll ka kohapääl, kuid sagedamini siiski Jõelehtmes. Ka tõuge streikideks tuli Jõelehtmest. Kõik see oli pääle manifesti. Enne seda oli kõik enam-vähem rahulik.\nEKLA f 200, m 16:1, 120 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k. – Leida Rebane < Friedrich Ulja, 70 a. (1930)\nKoosolekuteks saadeti käsud ja teated talusid mööda laiali.\nEKLA f 200, m 16:1, 120 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k., Kutikse t. – Leida Rebane < Jaan Ott, 62 a. (1930)\nStreikide aja kohta saab väga vastukäivaid andmeid. Ühede teateil olnud see kevadel, teiste arvates aga sügisel. Tõenäolik on, et streik oli sügisel, sest samu teateid saab Kõnnust, Kolgast ja Kiiust, kuhu siit (Kodasoost, Valklast) liiguti töö seisma panekuga. Ka kirikukroonikais tähendatakse, et streik levis Kiidu detsembris. Võimalik aga on, et Kodasoos kevadel oli olnud veel teine streik või et jutustajad lihtsalt eksivad.\nEKLA f 200, m 16:1, 120/1 (III-16) < Kuusalu khk. – Leida Rebane (1930)\nKodasoos oli streik kevade poole talve ja see toimus päämiselt linnast tulnud ässitajate mõjul. Mõisa rentnik Horrel olnud aga hää mees ja kui streikijad läind ta juure palga kõrgendamise nõudega, rahuldatud nende soov.\nEKLA f 200, m 16:1, 121 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo k., Antsuristi t. – Leida Rebane < Mart Haavel, 64 a. (1930)\nKodasoos pandi töö seisma oktoobris. Loomi siiski söödeti.\nEKLA f 200, m 16:1, 121 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k. – Leida Rebane < Friedrich Ulja, 70 a. (1930)\nValklas pandi töö seisma Kodasoo meeste poolt. Siit mindi edasi Kiidu ja Kolka. Streik oli kevadel seemendamise ajal.\nEKLA f 200, m 16:1, 121 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Valkla k., Kadapiku t. – Leida Rebane < Jüri Lipstok, 75 a. (1930)\nStreigi ajal jäeti Valklas ka loomad söömata. Välja ajada neid siis ka veel ei saadud, sest oli liig vara kevadel. Tööle keegi minna ei tohtind ja ei saand, sest noored poisid takistasid seda. Kes tööle läks, sai peksa.\nEKLA f 200, m 16:1, 122 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k., Kutikse t. – Leida Rebane < Jaan Ott, 62 a. (1930)\nSügisel lõhuti Kaberlas telefonitraadid.\nEKLA f 200, m 16:1, 122 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberneeme k. – Leida Rebane < Johannes Lilleberg, 84 a. (1930)\nJa Valklas põletati viljaküün. Kes põletas ja miks, pole teada, kuid arvati, et see on mõisniku oma töö.\nEKLA f 200, m 16:1, 122 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kullamäe k., Montekarlo t. – Leida Rebane < Kaarel Duberg, 70 a. (1930)\nKardeti ja räägiti ka Valkla mõisa põletamisest, kuid seda siiski ei sündind.\nEKLA f 200, m 16:1, 122 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Valkla k., Katkupaju t. – Leida Rebane < Liisu Lipstok, 66 a. (1930)\nKiius panid töö kinni ka teistest mõisatest tulijad. Töö seisis kaks päeva. Sel ajal põlesid kaks küüni. Mõisnikud ise olevat põlema pannud.\nEKLA f 200, m 16:1, 122 (III-16) < Kuusalu khk., Kiiu m. – Leida Rebane < Juhan Kalme, 73 a. (1930)\nSügisel hakati koosolekuil rääkima nii omade kui võõraste kõnelejate poolt, et pole vaja teisi ametnikke pääle rahva enese valitute.\nEKLA f 200, m 16:1, 122/3 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k., Kutikse t. – Leida Rebane < Jaan Ott, 62 a. (1930)\nKiius oli vallavalitsus vana korra pooldaja ja sellepärast otsustati ta üle võtta. Vana vallavalitsust sunniti tervet valda kokku kutsuma ja sel koosolekul (detsembri alul) valiti uueks vallavanemaks Jüri Iital. Valla politseinikuks valiti jutustaja. Esialgu oli raske valitsemisega hakkama saada ja oldi kogu tegevuses saamatud ning arad. Ülevõtmine oli olnud kerge ja sündind kiirelt, kuid nüüd selgus, et omavalitsus nõuab palju suuremat vastutustunnet ja iseseisvust, kui võidi arvata.\nNäide saamatusest tekkind sekeldusist on Valkla viinavabriku lugu. Nimelt oli Valklas vabrik rikki läind ja talitaja pidi selle hariliku kombe kohaselt kinni pitseerima. Talitaja ütles aga, et ta pole enam ametis ja ei saa midagi teha. Uus talitaja ei osand seisukohta võtta ja ütles, et see polevat tema vaid politsei ülesanne. Politsei (jutustaja) ütles, et vana ametnik pole temale asjaajamist veel üle andnud. Lõpuks saadi siiski mitme mehe pääle vabrik kinni pitseerida.\nJutustaja on arvamisel, et see lühike katse omavalitsust juhtida mõjus tolleaegseile tegelasile väga õpetlikult ja olevat neid harjutand iseseisva tegutsemise mõttega. Kogu liikumine mojund rahvale rohkem kui järgmine revolutsioon ja vabadus.\nEKLA f 200, m 16:1, 123/4 (III-16) < Kuusalu khk., Kiiu v., Kiiu k., Sepa t. – Leida Rebane < Juhan Iital, 50 a. (1930)\nKaberlast oli Volta saadikuks jutustaja Fr. Ulja. Sääl räägiti, kas maatöölised toetavad linlasi, kui need tulevad maale korda tegema.\nEKLA f 200, m 16:1, 124 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k. – Leida Rebane < Friedrich Ulja, 70 a. (1930)\nJuba 1905. a talvel ja kevadel hakati Kolgas pidama koosolekuid ja kõnesid. Räägiti, et talupojad olevat suuremate meeste pojad.\nEKLA f 200, m 16:1, 125 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kahala k., Oluva t. – Leida Rebane < Jaakob Priimann, 74 a. (1930)\nKoosolekuil käis sageli võõraid kõnelejaid. Kolgas olevat käind ka A. Birk. Taheti lahti saada kirikuõpetajast.\nEKLA f 200, m 16:1, 125 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Sae t. – Leida Rebane < Adolf Adler, 57 a. (1930)\nJa räägiti üldse mõisnikkude ja pappide vastu.\nEKLA f 200, m 16:1, 125 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Kolga k., Pruuli t. – Leida Rebane < Mart Kalde, 60 a. (1930)\nRannakülades käis kõnesid pidamas Hinnu Jürg, sest kaugemal asuvaist ja rahulikemast küladest harilikult mujal ei käidud.\nEKLA f 200, m 16:1, 125 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Virve k., Kadapiku t. – Leida Rebane < Jaan Randmann, 70 a. (1930)\nKoosolekuid peeti muidu vallamaja juures, kus sageli räägiti kergenduste nõudmistest.\nEKLA f 200, m 16:1, 125 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kiiu-Aabla k., Jüri-Jaagu t. – Leida Rebane < Joosep Orlov, 70 a. (1930)\nKolgas otsustati ära võtta mõisa mets. Selle kohta tehti valmis ka protokollid, kuid hävitati kirjutaja Toppenbergi (Tobias) poolt karistussalkade tulekul.\nEKLA f 200, m 16:1, 125 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kahala k., Kõrtsi t. – Leida Rebane < Jaakob Laurentsius, 80 a. (1930)\nHinnu Jürg Jumidalt pidas rahvale kõnesid riigivalitsuse vastu. Ta rääkis ka, et pole vaja Jumalat ega ka kirikuskäimist. Ta ise elas laulatamata naisega ja ütles, et võib seda teha ilma patuta. Kui kusagil 2–3 meest koos olid, sääl ta kohe hakkas kõnet pidama. Ta rääkis tihti ka uue aja asjadest ja masinaist, millest teised siis veel midagi ei teadnud. Ta oli ise mõisas abitalitaja. Sellena ta andis meestele käsud metsast võtta puid ja siis minna mõisa ja nõuda omale, mida keegi just vajab. Mehed olid aga arad ja keegi ei julend mõisa minna. Hinnu Jürg aga alati ütles, mis talle meeldis ja ei hoolind kellestki. Ülematega rääkis ta justkui omasugustega. Ka monopolipoodi tahtis ta ära lõhkuda.\nMitmed aastad pääle mässuaega Hinnu Jürg sai verekihvtituse. Arstid, kes olid sakslaste sõbrad, tahtsid lasta tal surra, kuid viimaks lõikasid tal ainult käe ära. Jürg ise hiljem rääkis, et sedagi poleks vaja olnud teha ja kui teda oleks korralikumalt arstitud, oleks ta päris terveks saanud.\nEKLA f 200, m 16:1, 125/7 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kolga-Aabla k., Vesilinnu t. – Leida Rebane < Jaan Remmelgas, 66 a. (1930)\nHinnu Jürg oli tülis kõikide ülematega. Eriti vihane olnud ta pääle metsaülem. Jürg oli kord varemalt kutsutud metsaülema juure ja sellega rääkides oli ta julend istuda toolile ja veel jalga vibutada. Sellest ajast saadik vihand teda metsaülem. Hinnu Jürg aga rääkis, et temale tooli pakuti ja siis ta istundki. Olevat ju temagi inimene.\nEKLA f 200, m 16:1, 127 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kiiu-Aabla k., Jüri-Jaagu t. – Leida Rebane < Joosep Orlov, 70 a. (1930)\nLiig suurt mässu ja tapmist Hinnu Jürg aga ei tahtnud. Ta soovis ainult talupoegadele samasuguseid õigusi ja vabadusi kui teistel inimestel. Juba varemalt oli ta asutand hariduse seltsi ja ühisuse poe.\nEKLA f 200, m 16:1, 127/8 (III-16) < Kuusalu khk. – Leida Rebane < Anna Esken, 30 a. (1930)\nTa tahtis igale poole paremat korda. Keisrit tema arvates polnud vaja, sest ilma saavat palju paremini elada. Keisri pildi kohta vallamajas ta ütles kord: „Mis niisugune kurat vahib siin, silmad pungis.“ Kui teised teda naersid ja küsisid, mida siis keisri pildi asemele panna, soovitas Hinnu Jürg pilte viljapõldude, metsa või merega, mis palju ilusam ja lõbusam olevat vaadata.\nEKLA f 200, m 16:1, 128 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Hara k., Hara t. – Leida Rebane < Jaan Mooser, 71 a. (1930)\nKohtade müügi ja rendi asjadega oli olnud palju sekeldusi. Mõned nõudsid renditingimiste parandamist ja käisid mõisaga kohut. Alati oli kohtu asju Hinnu Jürgil. Tema ässitusel jäeti makse maksmata ja töö seisma. Jürg kogus ka suure hulga rannarahvast kokku ja tema juhatusel käisid nad mõisas parandusi nõudmas. Mõis siiski kõigile soovijaile talusid ei müünd, sest osa maad jäi üldse müümata sel lasuva võla tõttu.\nHinnu Jürg oli ikkagi lihtne mees ja haritud ta ei olnud. Tema omapära ja mõju seisis selles, et ta avalikult julges öelda, mida mõtles ja vajalikul korral teiste eestki rääkida. Rannarahva rahutused ja mõisas käimine oli ainult tema töö. Muidu oleks sääl vaevalt midagi ette võetud.\nJutustaja arvab aga, et kui liikumine oleks paisund suuremaks, siis Jürg ei oleks enam suutnud seda juhtida, kuna tal polevat olnud kindlalt välja kujunend teoreetilisi veendeid.\nEKLA f 200, m 16:1, 128/9 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Loksa alev – Leida Rebane < Jaakob Mikkiver, 48 a. (1930)\nTeistest tegelastes on Kolgas veel tuntumad Päkman, Villemi Kusti ja Lukk. Viimse ässitusel ehitati mõisa metsa lauavabrik ja raiuti mõisa puid.\nEKLA f 200, m 16:1, 129/30 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Uuri k., Sepaveski t.; Kolga-Aabla k., Vesilinnu t. – Leida Rebane < Johannes Valk, 26 a.; Jaan Remmelgas, 66 a. (1930)\nJutustaja Mikkiver oli 1905. a suve lõpul ja sügisel juhatand Loksal lendlehtede valmistamist. Ta ise oli alles sama aasta suvel tulnud Venemaalt ja olles siin veel võõras, ei tegutsend palju avalikkuses, vaid piirdus lendlehtede sepitsemisega, mida valmistas omatehtud hektograafil kümnete kaupa. Lehtede teksti ta koostas Loksal, kuna paljundamine sündis Loksal Juhan Eskeni maja pööningul. Lendlehti andis ta siis oma tuttavaile, kes neid levitasid rahva hulgas.\nÄhvarduskirju saadeti suurel arvul ka mõisnikule, kes nende tõttu oli suures hirmus, oodates ja kartes mõisa põletamist või laastamist. Tegelikult aga sarnast kavatsust ei olnud ja ähvarduskirjust teadsid vaid mõned üksikud. Vahel jutustaja saatis nad ära üldse ilma teistele asjast rääkimata.\n(Sel ajal valmistatud lendlehist oli jutustajal säilind veel kaks. Üks neist pärit 1906. aastast, lisatud siin, teine 1905. a oma üle antud 1905. a seltsile. Lendlehti oli veel teistelegi moonutatud piibliteemidele (nii mäejutlus), kuid alles jäänd eksemplarid hävitati hiljem. Viimased juhuslikult üles leitud 1918. a. Kolga sündmusist on jutustaja kirjutand 1906. või 1907. a Peterburi Teatajas päälkirja all „Elupildikesed Kolgast“. Kirjutis oli kavatsetud Tallinna lehtedele, kuid need ei avaldand seda. Artikli autori uurimiseks saadeti hiljem Kolka politseieeskirju, kuid jutustajat keegi üldse ei kahtlustand.)\nEKLA f 200, m 16:1, 130/1 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Loksa alev – Leida Rebane < Jaakob Mikkiver, 48 a. (1930)\nKolga külas oli suurem tegutseja Jaan Sommer. See ei sallind sakslaste kummardamist ja võitles mõisa eesõiguste vastu. Hiljem pidi ta põgenema.\nEKLA f 200, m 16:1, 132 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Kolga k., Pruuli t. – Leida Rebane < Mart Kalde, 60 a. (1930)\nSuur kõnede pidaja oli ka Mart Kalde.\nEKLA f 200, m 16:1, 132 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Uurita k., Kopli t. – Leida Rebane < Ants Suurmann, 72 a. (1930)\nEriti ärev oli sel ajal Muuksi küla.\nEKLA f 200, m 16:1, 132 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Uuri k., Sepaveski t. – Leida Rebane < Johannes Valk, 26 a. (1930)\nMõisas põlesid siis ka kaks heinasaadu. Kas see sündis juhuslikult või ei, pole teada.\nEKLA f 200, m 16:1, 132 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Sae t. – Leida Rebane < Adolf Adler, 57 a. (1930)\nKolga-Aabla ja Kiiu-Aabla kalameeste külades suundus 1905. a liikumine osalt ka veneusuliste ja siin asuva veneusu preestri vastu. Viimne oli tulnud randa 1904. a. Juba siis olevat tahetud teda siit ära ajada. 1905. a põletati tal hooned maha, selle eest tahtis ta saada kahjutasu ja käis Tallinnas. Võimumehed olid aga siin kõik sakslased, kes ei sallind veneusulisi. Siis läks ta kindralkuberneri juure, kes lubas kahjude tasumise eest hoolitseda. Kui hiljem tuli karistussalk ja hakkas rahvas nuhtlema, siis see ei meeldind preestrile ja ta püüdis karistamist takistada. Karistussalga juhid ohvitserid Richter, Nieländer ja teised aga temast ei hoolind, öeldes et neil on omad säädused ja käsud, mille järgi tegutsevad. Rahvale panid nad trahvimaksu preestri põletatud hoonete eest. Viimne aga loobus sellest vabatahtlikult, sest ta ei tahtnud, et tal oleks midagi ühist rahva peksjatega ja nende tegevusega.\nEKLA f 200, m 16:1, 132/3 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kiiu-Aabla k. – Leida Rebane < Matteus Tõnisberg, 63 a. (1930)\nPreestril põletati 7 heinasaadu ära. Ta hakkas pärast, kui soldatid mõisas olid, selle eest maksu nõudma. Esiteks pandigi maks maa pääle. Jutustaja keelas teisi seda maksmast. Valiti komitee ja saadeti linna maksust vabastust paluma. Linnas olid ülemused väga lahked ja lubasid maksu mitte maksa. Nii saadigi trahvist lahti.\nEKLA f 200, m 16:1, 133/4 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kiiu-Aabla k., Jüri-Jaagu t. – Leida Rebane < Joosep Orlov, 70 a. (1930)\n1905. a Anijal tühjendati aitu. Ka Kõnnus oli rahutusi. Kavatseti mõisale vastu hakata. Siis tulid siia Kolga mehed, kes käskisid töö eisma panna. See sündis ja Kolga meestega mindi koos siit edasi Loobu mõisa, kus jällegi töö seisma pandi.\nEKLA f 200, m 16:1, 134 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Kaasiku t. – Leida Rebane < Hans Sallemann, 84 a. (1930)\nTöö seismajätmine Kolgas oli jõulu aegu. Seda tegid teistest mõisatest tulejad.\nEKLA f 200, m 16:1, 134 (III-16) < Tallinn < Kuusalu khk., Kolga v. – Leida Rebane < Robert Tobias, 52 a. (1930)\nTartu koosolekule valiti saadikuid vallamaja juures. Kolga saadikuiks olid Hinnu Jürg, Jaan Sommer Kolga külast, kooliõpetaja Künnapuu ja vist veel mõni mees Loksalt.\nEKLA f 200, m 16:1, 134 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Loksa alev – Leida Rebane < Jaakob Mikkiver, 48 a. (1930)\nSee olevat olnud üks Loksa vabriku tööline.\nEKLA f 200, m 16:1, 134 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Kolga k., Pruuli t. – Leida Rebane < Mart Kalde, 60 a. (1930)\nKolgas on korjatud ka allkirju riigivalitsusele saadetavaile palvekirjadele. See sündis aga salaja, sest vaatamata loale kardeti seda siiski avalikult teha. Väga salajane oli muidugi ka lendlehtede ja üleskutsete laiali laotamine seltsimaja juures. Sel ajal tuli Loksale ka mingi Vene laev. Laeva madrused nõudsid uuendusi ja parandusi. Et neist kuidagi jagu ei saadud, lasti terve laevatäis madruseid põhja.\nKolga mõisa töö seisma jätmise ajal püüdis jutustaja mehi mõjutada, et nad ikka tööle hakkaks, kuid palka juure nõuaks nii palju, kui ise tahavad. Sel ajal raiuti ka metsa Hinnu Jürgi juhatusel.\nKolga mõisas oli sel ajal rentnikuks Närling. Stenbock ise elas aga ka lossis. Ta oli suures ärevuses ja kartis ähvarduskirjade ja üldise rahutuse mõjul rüüstajaid ja põletajaid. Ta tahtis panna vahid mõisa ümber valvele ja ei saand öösel rahulikult magada. Mõisas oli kõik valmistatud ärasõiduks. Jutustaja on küll käind teda rahustamas, kuid see palju ei aidand ja krahv läks mässajate kartusel Soome. Mõisa rüüstamisest oleks siin küll vaevalt midagi välja tulnud. Nii Stenbock kui Närling olid hääd mehed ja isiklikult nende vastu ei tahetud midagi ette võtta. Võõraile rüüstajaile olid aga mõisa lähemad elanikud otsustand jõuga vastu panna.\nEKLA f 200, m 16:1, 135/6 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Hirvli k., Kupja t. – Leida Rebane < Tõnu Lisman, 70 a. (1930)\nMitte ainult mõisnikud, vaid ka rahvas ise oli hirmul. Nii Pärispea külas taheti koguda vahisalk, kuid vanemad inimesed laitsid selle nõu ära.\nEKLA f 200, m 16:1, 136 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Pärispea k., Odakivi t. – Leida Rebane < Aleksander Sandström, 60 a. (1930)\nRäägiti ka, et nüüd käib Maltsveti vaim mööda maad ringi.\nEKLA f 200, m 16:1, 136 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Sae t. – Leida Rebane < Adolf Adler, 57 a. (1930)\n1905. a vald võeti üle ja rahvas hakkas ise valitsema.\nEKLA f 200, m 16:1, 137 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kiiu-Aabla k., Jüri-Jaagu t. – Leida Rebane < Joosep Orlov, 70 a. (1930)\nKolgas sai talitajaks Hans Kallberg Muuksist, kirjutajaks Rostele. Need võtsid üle kogu valla omavalitsuse ja tahtsid saada ka kassavõtmeid. Jutustaja (selleaegne talitaja) suhtus kogu liikumisesse häätahtlikult, kuid ise sellest osa ei võtnud. Kassavõtmed pani ta omale tasku, öeldes et ei takista kedagi neid võtmast, kuid ise ei taha neid anda. Uued ametmehed jätnud siis asja niisama.\nEKLA f 200, m 16:1, 137 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Hirvli k., Kupja t. – Leida Rebane < Tõnu Lisman, 70 a. (1930)\nSee Kolga valla ülevõtmise koosolek oli 6. detsembril. Koos oli üle 500 inimese. Arutati muu kõrval, mida nüüd edasi teha ja kuidas segadusi ning ärevust lõpetada. Valiti igasse külla korrapidajad. Eriti ägedad olid rannamehed. Jürg Esken lubas tuua rannast mehi ja mõisale kallale minna. Siiski seda taheti teha rohkem enese kaitseks, sest kardeti, et mõis talupoegade vastu midagi ette võtab. Ka oli inimestel lihtsalt tarvidus midagi teha.\nSel koosolekul valiti ka Volta saadikud. Üheks neist oli uuesti valitud vallavanem Hans Kallberg.\nEKLA f 200, m 16:1, 137/8 (III-16) < Tallinn < Kuusalu khk., Kolga v. – Leida Rebane < Robert Tobias, 52 a. (1930)\nVolta koosolekul käis ka kooliõpetaja Künnapuu, kes säält pidi läbi akna põgenema.\nEKLA f 200, m 16:1, 138 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Kolga k., Pruuli t. – Leida Rebane < Mart Kalde, 60 a. (1930)\nVolta koosoleku saadikud olevat olnud samad kui Tartu koosolekute omad.\nEKLA f 200, m 16:1, 138 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Loksa alev – Leida Rebane < Jaakob Mikkiver, 48 a. (1930)\nHiljem tuli Kolka karistussalk. Kaks Ithali [Iitalit] Kiiust said siin peksa. Karistussalga juht oli Loobu parun Dellingshausen, rüütelkonna päämehe vend. Viimne oli hää mees, kuid Loobu parun, kelle hoolde oli antud mässajate karistamine, oli pool pöörast. Hiljem olevatki ta hulluks läind. Mässu rahustamisel oli ta ka hirmus tige. Vahel kutsus ta jutustaja (1905. a tallitaja) oma juure mõisa ja käskis hommikuks 10–15 hobust sõiduvalmis muretseda. Jutustaja on aga vahel julgend talle vastu rääkida. Kord on Loobu parun vihastudes öelnud: „Mul on võim sind üles puua ja maha lasta, kui ma tahan.“ Jutustaja on teda siis häbistand, vastates: „Häbi selle sõna eest, mis parunihärra oma suust välja ütleb ja süütuid inimesi hakkab tapma.“ Loobu parun jäänd siis vait ja pole midagi teind.\nKaristussalga siin olles pidid Kallberg ja Hinnu Jürg põgenema. Eskeni kätte ei saadud, kui ta maja Jumidal lõhuti ära. Esiteks tahetud see põletada, kuid loobutud sellest teiste küla elanikkude palve pääle, kes kartsid, et tuli ka nende maju ähvardaks.\nHinnu Jürg varjas end esialgu Tallinnas. Sääl oli üks tuttav õllekauplus, kus Kolga inimesed harilikult peatusid. Jutustaja on sääl Hinnu Jürgiga viimse põgenemise ajal kord juhuslikult kokku saand. Tal olnud küll Eskeni vangistuskäsk siis taskus, kuid ta ei täitnud seda ja jättis Jürgi vabadusesse. Kui teda kätte oleks saadud, oleks ta kindlasti tapetud.\nKallberg saadi hiljem küll kätte, kuid ta pääsis karistuseta, sest Kolga krahv kaitses teda. Ta soovitas talitajale ja kirjutajale tunnistada, et rahvas on nõudnud Kallbergi valimist uueks talitajaks ja ise polegi olnud milleski süüdi. See sündis ja nii vabandati Kallberg vabaks. Ka viidi ta karistussalga juhi juure siis, kui see juba enne oli harutand teisi asju ja enam ei olnud väga vihane.\nHiljem juttu ajades on Närling (Kolga rentnik) ja jutustaja mõlemad jõudnud otsusele, et Kallberg ikka oli süüdi seadusevastases tegevuses, kuid Närling öelnud, et see jäägu oma teada, sest iga süü pärast inimesi ikka tappa ka ei tohi.\nLismanile on karistussalga poolt määratud 50 rbl trahvi, et ta Tõnisbergi heina põletajaid välja ei andnud. Ta maksnud siis trahvi ära, kuid oma meeste pääle ei läind kaebama.\nSel ajal käind Kolgas ka kreisi ülem ja tahtnud valla kassat revideerida. Jutustaja seletand, et seda ikka ei saa kuidagi teha, sest ta kartnud valla raha äraviimist. Siis pandi igale perele 10 rbl trahvi, mille hulka kuulus ka trahv Tõnisbergi majade eest. Jutustaja läks kirjutaja Tobiasega kokku korjatud raha linna viima. Sääl lubas kuberner asja ise uurida. Mõne aja pärast kustutati trahvid maha ja raha anti tagasi.\nEKLA f 200, m 16:1, 138/41a (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Hirvli k., Kupja t. – Leida Rebane < Tõnu Lisman, 70 a. (1930)\nKaristussalga siin olles tegi talitaja Lisman kõik Loobu paruni kärkimised ja sõimamised naljaks ja rääkis talle alati poolnaljaga vastu. Nii oskas ta paljudelt karistuse ära pöörata.\nEKLA f 200, m 16:1, 141a (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Hirvli k. – Leida Rebane < Jaakob Vessart, 75 a. (1930)\nKõik, mis siin oli sündind, ajas ta võõraste süüks. Oma mehed olevat olnud päris rahulikud. Seks ajaks olid ka kõik endised mässumehed jõudnud ära põgeneda.\nEKLA f 200, m 16:1, 141a (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k., Kutikse t. – Leida Rebane < Jaan Ott, 62 a. (1930)\nKaristussalgad tulid 1906. a jaanuaris. Lisman kutusuti mõisa Loobu paruni Dellingshauseni poolt, kes tahtis teada mässajate nimesid. Ta püüdis Lismani oma kärkimisega ära kohutada, kuid viimsele see ei mõjund, vaid ta oskas rahulikkude, pool naljatoonis antud vastustega Dellingshauseni ägedust taltsutada ja teda vahel inimeste silmis naeruvääristada.\nAnti käsk, et kõik mehed tuleks kokku vallamaja juure, kus komissar Strahlborn pidi kohut mõistma. Esialgu olid kõik valmis vastu hakkama, kuid kui nägid sõdureid, ei olnud kellelgi enam selleks julgust. Talupoegade hulgale lähinedes Strahlborn karjus: „Mütsid maha, kuradi sead.“ Esialgu seletati üldiselt mässuliste süütegusid, lasti uuesti vanduda truudust ja pandi siis laulma riigihümni.\nHiljem kord said peksa Iitalid. Taga otsiti Hinnu Jürgi ja Kallbergi. Kord tuli salk ohvitser Neffega öösel neile järgi. Kallbergi oli aga valitseja Mickwitz Kolga krahvi soovil hoiatand ja ta pääsis põgenema.\nEKLA f 200, m 16:1, 142/3 (III-16) < Tallinn < Kuusalu khk., Kolga v. – Leida Rebane < Robert Tobias, 52 a. (1930)\nKui karistussalk mõisas oli, siis Kolga krahv kaitses oma mehi.\nEKLA f 200, m 16:1, 143 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Uurita k., Kopli t. – Leida Rebane < Ants Suurmann, 72 a. (1930)\nKolm meest said aga siiski 15 hoopi. Teistele midagi ei tehtud. Kästi ainult kõik relvad viia mõisa. Jutustaja viind siis seatapmise pussi ja soovitand teistelegi seda teha, sest muud relva polevat olnud.\nEKLA f 200, m 16:1, 143 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Kaasiku t. – Leida Rebane < Hans Sallemann, 84 a. (1930)\nKa Suru mõisast pidid mehed minema vallamajja, olgugi et siin enne mingisuguseid rahutusi ei olnud.\nEKLA f 200, m 16:1, 143 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Suru k. – Leida Rebane < Hans Pähel, 84 a. (1930)\nKaristussalgaga kaasas olid ohvitserid Richter ja Mietzmann. Ka hilisem õpetaja Luther olevat kaasa olnud. Need panid rahva riigihümni laulma. Paljud ei laulnud ja ajasid nimelt viisi segi. Siis ütles üks ohvitseridest: „Meie motlesime, et te pidite üks ilus laul laulma.“ See olevatki olnud Luther. Kui ta hiljem tuli õpetajaks, siis tunti ta häälest ära ja rahvas ei tahtnud enam tema juure kirikusse minna.\nKohut mõistis ohvitser Richter. Mõned mehed said peksa. Üht poissi pekseti selle eest, et ta metsas oli omavoliliselt puid saagind. Erilist midagi ei leitud aga, sest kirjutaja Toppenberg oli kõik paberid ja protokollid ära põgenend.\nEKLA f 200, m 16:1, 144 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kiiu-Aabla k., Jüri-Jaagu t. – Leida Rebane < Joosep Orlov, 70 a. (1930)\nHinnu Jürg oli peidus mitmel pool rannal. Ka jutustaja juures.\nEKLA f 200, m 16:1, 144/5 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Hara k., Hara t. – Leida Rebane < Jaan Mooser, 71 a. (1930)\nVahe oli ta ka Virve külas ja Tapurlas.\nEKLA f 200, m 16:1, 145 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Virve k., Kadapiku t. – Leida Rebane < Jaan Randmann, 70 a. (1930)\nTema pea eest lubati hiljem 300 rbl. Mõned mehed tahtsidki siis teda ära anda, kuid teised kaitsesid.\nEKLA f 200, m 16:1, 145 (III-16) < Kuusalu khk. – Leida Rebane < Anna Esken, 30 a. (1930)\nVahepääl elas ta Soome ja Venes, kuid hiljem tuli ta tagasi ja elas jälle Jumidal.\nEKLA f 200, m 16:1, 145 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Loksa alev – Leida Rebane < Jaakob Mikkiver, 48 a. (1930)\nTaga otsiti ka Lukki, kes metsast oli puid võtnud ja taheti teda maha lasta. Kätte teda aga ei saadud, sest iga kord, kui teda tuldi otsima, saatis ta sõber urjaadnik talle sellest teateid. Luki kaaslane Villemi Kusti sai mõisas 15 hoopi.\nEKLA f 200, m 16:1, 145 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Kolga-Aabla k., Vesilinnu t. – Leida Rebane < Jaan Remmelgas, 66 a. (1930)\nKaristussalga narrimiseks kokku toodud seatapmise pussid anti vallamaja juures tagasi.\nKui Besobrasov rahva laulma pani, siis jutustaja ühes teiste noorte meestega otsustas laulu segi ajada. Nad läksid teiste taha ja segasid laulu. Hakkasid hiljem pääle jne. Karistussalgaga kaasas olev Loobu parun lubas kõik mässajad maha lasta ja karjus: „Mina olen teie jumal, teie kurat, teie keiser, teie kõik.“\nEKLA f 200, m 16:1, 145/6 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Hara k., Hara t. – Leida Rebane < Jaan Mooser, 71 a. (1930)\nKaristussalgad käisid ja viisid omaga inimesi ära, ükskõik, kas need olid mässust osa võtnud või ei. Üks vana kooliõpetaja sai peksa, olgugi et ta muud polnud teind, kui rahvale kõvasti issameiet lugend.\nEKLA f 200, m 16:1, 146 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Kolga k., Pruuli t. – Leida Rebane < Mart Kalde, 60 a. (1930)\nKolga külast sai peksa Juuljus Kukk.\nEKLA f 200, m 16:1, 146 (III-16) < Kuusalu khk., Kõnnu v., Pärispea k., Odakivi t. – Leida Rebane < Aleksander Sandström, 60 a. (1930)\nKaristussalgaga kaasas oli ka Lasila parun.\nKui hüüti mütsid maha, siis keegi poolkurt vanamees ei kuulnud seda ja teda taheti maha lasta. Suure palumise ja teiste vahelesegamisega ta viimaks pääsis.\nEKLA f 200, m 16:1, 146/7 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Viinistu k., Ale t. – Leida Rebane < Mihkel Oskar, 73 a. (1930)\nÜht meest taheti maha lasta selle eest, et ta olevat naernud Loobu paruni sõnade pääle. Mehel olnud aga sarnane nägu, et see alati paistnud naerusena. Ta jäetigi siis ellu.\nEKLA f 200, m 16:1, 147 (III-16) < Kuusalu khk., Kolga v., Uuri k., Pulga t. – Leida Rebane < Leena Konton, 69 a. (1930)\nKiius lasti karistussalga poolt maha vallakirjutaja abi Bachman. Ta oli keisri manifestile kirjutand „kuradi kiusatuseks“. Närling oli hiljem väga vihane, et tema mees oli maha lastud ja päälegi ilma temalt küsimata ja ilma kohtuta.\nEKLA f 200, m 16:1, 147 (III-16) < Kuusalu khk., Kiiu m. – Leida Rebane < Juhan Kalme, 73 a. (1930)\nBachman oli vaevalt 17a poisikene. Kas ta oli süüdi eelmainitud sõnade kirjutamises, pole teada. Talle aga öeldi, et kui ta üles tunnistab, siis saab ta vabaks. Poiss oli seda teind, mille järgi ta aga otsekohe maha lasti.\nEKLA f 200, m 16:1, 147/8 (III-16) < Tartu – Leida Rebane < Gustav Vilberg (1930)\nKuusalus uuris karistussalk Seeme koosolekute asja. Taheti teada saada, kes olid sügisel aset leidnud koosolekul kõnelejad. Neid aga välja ei antud. Pärimistele vastasid ühed, et kõnelejad olnud võõrad, keda ei tunta, teised, et nad polevat tookord koosolekul olnud. Asi lõppes tagajärgedeta.\nJutustaja siiski vangistati ja veeti mitu kuud karistussalgaga kaasas mööda mõisaid ja hoiti hiljemgi veel vangis. Ka peksa sai ta. Kinni võeti veel Kivi ja Võnsi Jüri Iital, kes saadeti asumisele. Kõiki, keda otsiti aga kätte ei saadud, olgugi et käidi siin kaks korda. Inimesed põgenesid karistussalga tulekul metsa.\nSeeme karskusselts aga suleti ja maja pitseeriti viinavabriku pitsatiga.\nEKLA f 200, m 16:1, 148/9 (III-16) < Kuusalu khk., Kiiu v., Kiiu k., Sepa t. – Leida Rebane < Juhan Iital, 50 a. (1930)\nSeltsimaja ehitamiseks oli jutustaja raha laenand. Seda teadis Kolga valitseja Mickwitz ja ütles, et karistussalgal on kavatsus maja ära põletada ja soovitas parem ise maja ära lõhkuda. Jutustaja palus siis Mickwitzi, et kas ei saaks see midagi teha, et maja põletamisest päästa. Saadi siis niikaugele, et maja ei poletatud, vaid pitseeriti kinni ja anti hiljem suurte sekelduste järgi teisele seltsile üle.\nEKLA f 200, m 16:1, 149 (III-16) < Tallinn < Kuusalu khk., Kolga v. – Leida Rebane < Robert Tobias, 52 a. (1930)\nKodasoost sõitis karistussalk ainult läbi. Talitaja siit kedagi välja ei andnud.\nEKLA f 200, m 16:1, 149/50 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kaberla k. – Leida Rebane < Friedrich Ulja, 70 a. (1930)\nValkla mõis jäi ainult sellepärast põletamata, et Loobu parun enne pärale jõudis.\nEKLA f 200, m 16:1, 150 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Valkla k., Kadapiku t. – Leida Rebane < Jüri Lipstok, 75 a. (1930)\nLoobu parun kisas ja kärkis küll, kuid midagi siin ei teind. Taga otsiti, kuid kätte ei saadud Juhan Preimanni.\nEKLA f 200, m 16:1, 150 (III-16) < Kuusalu khk., Kodasoo v., Kullamäe k., Montekarlo t. – Leida Rebane < Kaarel Duberg, 70 a. (1930)


Kodumaine äpp annab vanematele kontrolli laste mobiili üle - Tarkvara - Tehnika\n29. august 2018, 13:51\nKodumaine äpp annab vanematele kontrolli laste mobiili üle\nValmis on saanud kodumaine kaksikrakendus mobiilidele Hoopy, mis võimaldab lastevanematel piirata nende laste mobiilikasutuse aega ja kasutatavaid äppe.\n«Tegemist on esimese versiooniga väga ambitsioonikast lahendusest, mille eesmärk ei ole ainult aidata lapsevanemal lapse ekraaniaega kontrollida. See võimaldab harjutada last suhtuma nutitelefoni kui kasulikku seadmesse,» sõnas Hoopy eestvedaja Maiko Arras.\nGoogle App rakenduste poes on saadaval äpi üks versioon lapsevanemate ja teine laste mobiili paigaldamiseks. Lapsevanem näeb enda telefonist lapse enim kasutatud äppe ja nende kasutusaega ning saab soovi korral nende kasutustingimusi muuta. Lisaks on lapsevanemal võimalik kindlaks määrata uneaeg, mil laps peab puhkama, mitte telefoni kasutama.\nLaps saab läbi rakenduse aga pidevalt soovitusi kasulikest äppidest, mis on haridusekspertide poolt heaks kiidetud.\nKuna rakenduse loomisse on investeerinud mobiilifirma Elisa, siis tuleb teenuse kasutamiseks ennast selle veebis registreerida ja edasi hakkab pärast tasuta prooviperioodi lõppu tiksuma 4-eurone kuuarve. Hoopy enda veebist on näha, et muude turgude jaoks tellides on kuutasuks 5 dollarit.\n«Ükski äpp ei asenda omavahelist suhtlemist ega lapsevanema ja lapse vahel sõlmitud sisulisi kokkuleppeid. Küll aga annab rakendus võimaluse, et nutikasutuse osas tehtud kokkulepetest peetakse kinni ning nutikogemus oleks harivam ja arendavam,» Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi juht Kristi Vinter-Nemvalts, kes on olnud lahenduse loomise juures nõustajaks.


Endel Oja: Kadri viadukt ja Jüri sild ebaefektiivse raharöövli Rail Balticu sümboliteks - Uued Uudised\nEsilehele » Majandus » Endel Oja: Kadri viadukt ja Jüri sild ebaefektiivse raharöövli Rail Balticu sümboliteks\nEndel Oja: Kadri viadukt ja Jüri sild ebaefektiivse raharöövli Rail Balticu sümboliteks\nMajandusteaduste kandidaat ja EKRE majandustoimkonna liige Endel Oja juhib taas tähelepanu sellele, et kuigi Rail Baltic on ülikahtlane ja päris kindlasti aina kallimaks muutuv ettevõtmine, ajavad peaminister Jüri Ratas ja majandusminister Kadri Simson seda hukatuslikku projekti vene lolluse ja saksa täpsusega edasi.\n“2017. aasta juunis, saates Riigikokku ratifitseerimiseks Rail Balticu (edaspidi – RB) Riikidevahelise Kokkuleppe, lubas valitsus rahvale kolme tingimuse täitmist. Need olid: RB on sotsiaalmajanduslikult tasuv ja seetõttu EL-i abi kõlbulik (mis oli välja arvutatud RB tasuvusanalüüsis audiitorbüroo Ernst&Young Riia kontoris), projekti maksumuseks on 5,8 miljardit eurot (Eesti osa 1,3 miljardit eurot) ja EL abi sellest on 85%. Tänaseks oleme seisus, kus mitte ükski nendest lubadustest enam ei kehti.\nSotsiaalmajandusliku tasuvuse arvutustes on 4 miljardi eurone viga autode saasteheitmete arvutamisel, mistõttu projekt ei ole sotsiaalmajanduslikult tasuv ja ei vasta EL abi tingimustele. Kuna EL-i kogu abi Eestile järgneval eelarveperioodil aastatel 2020-2027 väheneb võrreldes käesoleva eelarveperioodiga 40% ja muutuvad ka prioriteedid EL eelarve jagamisel (eeskätt kallutatusega lõunapoolsete riikide suunas), siis on enam kui kindel, et RB projekti 85% finantseerimisest EL poolt ei saa enam juttugi olla.\nTõenäoline EL kaasfinantseerimise osakaal jääb parimal juhul 50% suurusjärku, mis omakorda tõstaks Eesti riigi poolse omafinantseeringu vähemalt 800 miljoni euroni. Mis puudutab RB ehitusmaksumust, siis viimase aasta jooksul on prognooshind tõusnud 23% ehk 1,6 miljoni euroni (RB kogumaksumuse prognoosides on toimunud alljärgnevad „arengud“: 2016. aasta mai 3,68 miljardit eurot, 2016. aasta oktoober 5,0 miljardit eurot, 2017. aasta aprill 5,9 miljardit eurot). Seejuures ei ole ükski ehitaja veel antud numbrite paikapidavust kinnitanud.\nJärelemõtlemiseks: KUMU ehitusmaksumuseks planeeriti 33 miljonit eurot, tegelikuks maksumuseks kujunes 47 miljonit eurot, kallinemine 42%. ERM-i maksumuseks planeeriti 37,8 miljonit eurot, tegelikuks maksumuseks kujunes 63 miljonit eurot, kallinemine 67%. Reidi tee maksumuseks planeeriti 29 miljonit eurot, odavaim hinnapakkumine oli 40 miljonit eurot, kallinemine 38%. Eesti idapiiri ehitamismaksumus peale reaalsete ehituspakkumiste saamist erines prognoositavast koguni 2,5 korda.\nEuroopa Kontrollikoda (tervitusi meie piirkonna spetsialistile Juhan Partsile!) tõi oma 2010. aasta auditis välja, et kõigil 19 auditeeritud raudteelõigul täheldati projekti kulude suurenemist. Ja nüüd värsked uudised Riiast! Lätlastel oli esialgne Riia reisiterminali hinnasiht 170 miljonit eurot. See oli mitu aastat tagasi ametnike seisukoht. Ettevõtjad samal ajal hindasid silma järgi ca 300 miljonit eurot. Mõni kuu tagasi korraldati ehituskonkurss hinnasihiga 230 miljonit eurot. Paberid võtsid välja 6 huvilist, pakkumise tegid 2. Odavaim pakkumine oli 450 miljonit eurot, teine üle 500 miljoni euro. Konkursi võitjat pole kinnitatud, sest raha ei ole.\nRiigikantselei Euroopa Liidu Asjade direktori Klen Jääratsi sõnul on Eesti eelarveprioriteedid juba praegu väga mahukad ja tõenäoliselt peab riik hakkama järgmise aasta jooksul milleski järeleandmisi tegema, kõigiks kavandatud suurprojektideks (RB, riigipiir ja eletrisüsteemi lahtiühendamine Ida-Euroopa süsteemist) raha ei jätku. (Ärileht.Delfi. 29.01.2018.a.).\nMida teeb aga antud olukorras valitsus? Kas selgitab eksperte kasutades, miks on RB tasuvusanalüüs negatiivne? Milline on RB prognoositav koormus riigieelarvele tulevikus, kui lisaks eeltoodule selgub, et õigus on Eesti transiidiettevõtjatel, kes väidavad, et kaupa RB-le saabuma ei hakka, kuna RB-l puudub konkurentsieelis? Kas valitsus plaanib tellida juriidilise analüüsi, kuidas oleks Eestil võimalik RB projektist vajadusel väljuda?\nMitte midagi sellist! Valitsus kavatseb kõike eelnimetatut eirates hoopiski alustada RB ehitamisega ja seda üksikute objektide kaupa. Kas keegi suudab Eesti kinnisvara arendamise ajaloost tuua näidet, kus ilma ehitusmaksumust ja finantseerimistingimusi teadmata alustatakse reaalsete kulude tegemist ehk ehitamist?\nMinister Kadri Simsoni ja peaminister Jüri Ratase poliitilise „tiiva“ all aga plaanib Rail Baltic Estonia OÜ lüüa juba lähitulevikus kopa maase Harjumaal, ehitamaks Saustinõmmele, kus täna laiub tühermaa, ühe RB planeeritavast 90 viaduktist. Ehitusluba selleks on väljastatud.\nJa nendes tingimustes kangutab Kadri Simson soomlasi ühinema RB ühisfirmaga, teades suurepäraselt, et soomlased on Põhja-Jäämere äärest algava ja Helsinkis lõppeva võimaliku uue raudteeprojekti tunnistanud konkurensivõimetuks (Arctic Ocean Railway Report, Finnish Transport Agency, Helsinki, March 2018, lk.18.).\nPoliitilise arguse, rumaluse ja minnalaskmise monumentide põlistamiseks pakun – nimetada Saustinõmme viadukt Kadri Simsoni nimeliseks. Ka peaminister Jüri Ratasele leidub RB „projektis“ vääriline mälestusmärk. Nimelt tuleb Pärnu taha Rääma rabasse, kus turbakiht kohati ulatub 8-10 meetrini, rajada RB tarvis Baltimaade pikim sild (2 km). Nimetagem Rääma raba sild ümber Jüri Ratase nimeliseks rabasillaks! Kas enne, kui värsked poliitilised tuuled RB „fännklubi“ riigi rahakoti juurest eemale puhuvad, jõutakse veel kusagil kopp maasse või vai rabasse lüüa?”


Kole lugu: Euroopas hakati koroonapiiranguid leevendama, aga nakatumiste ja surmade arv pööras tõusule, nüüd kaalutakse piirangute taastamist - eestinen\nKole lugu: Euroopas hakati koroonapiiranguid leevendama, aga nakatumiste ja surmade arv pööras tõusule, nüüd kaalutakse piirangute taastamist\nEuroopa riikides hakati eelmisel nädalal koroonaviiruse leviku tõkestamiseks kehtestatud piiranguid kaotama, aga nakatumiste ja surmade arv pöörasid tõusule, mistõttu kaalutakse nüüd piirangute taastamist.\nSaksamaa oli esimene riik, kus piiranguid leevendati ja lubati poodidel uksed avada, aga käesoleval nädalal on nii nakatumiste kui surmade arv hakatud tõusma. Täna, kolmapäeval tuvastati Saksamaal 1304 uut nakatumist, eile oli number 1144 ja esmaspäeval 1018, vahendab Daily Mail.\nHispaanias tuli täna juurde 325 uut koroonasurma, võrreldes eilse 301 surmaga. Hispaania on lubanud avada alates maikuust juuksurid ja väiksemad ettevõtted.\nNüüd jälgitakse Euroopas numbreid väga tähelepanelikult, sest seoses piirangute leevendamisega kardetakse viiruse teist lainet.\nPrantsuse peaminister Edouard Philippe võrdles praegust olukorda noateral kõndimisega, kus tuleb kaitsta inimesi, aga mitte lasta ühiskonnal kokku kukkuda. Iga vähimgi hooletus ja epideemia võib taas valla puhkeda. Liiga karmide piirangutega aga kukub riik kokku.\nSaksamaal võidakse uuesti taastada karmid piirangud, kuna nakatumiste arv on pärast piirangute leevendamist pööranud tõusule. Koroonaviiruse nakkuskordaja R kerkis esmaspäeval taas 1 peale, mis tähendab, et iga koroonaviiruse patsient nakatab keskmiselt ühte teist inimest. Enne seda oli kordaja langenud 0,7 peale, mille puhul nägid Saksa ametivõimud võimalust hakata piiranguid leevendama.\nSaksamaa kantsler Angela Merkel on liidumaade juhte hoiatanud piirtangute liiga varajase leevendamise eest. Saksamaa tänane surmade arv 202 tõusis esimest korda üle 200 viimase nädala aja jooksul. Kokku on Saksamaal tuvastatud 6115 koroonasurma. Saksamaal on tuvastatud kokku 157 641 koroonaviirusega nakatumist.\nHispaanias püsib nakatumiste ja surmade arv jätkuvalt kõrge, täna kolmapäeval registreeriti 2144 uut nakatumist ja 453 koroonasurma. Tegelik surmade arv oli väidetavalt 325, kuna osa surmasid lisandusid varasemast ajast. Hispaanias on kehtestatud Euroopa kõige karmimad piirangud ja neid tahetakse järk-järgult kaotama hakata. Piirangute leevendamise kiirus sõltub konkreetsest piirkonnast ja sealsest olukorrast.\nHispaania peaminister Pedro Sanchez ütles eile teisipäeval, et eeloleval nädalavahetusel lubatakse inimestel esimest korda 7 nädala jooksul kodust välja treenima minna, aga seda ühekaupa.\nPrantsusmaal jagatakse riik „rohelisteks” ja „punasteks” vöönditeks, kui piiranguid hakatakse leevendama alates 11. maist. Rohelised vööndid on need, kus nakatumiste arv on väiksem ja seal lubatakse piiranguid leevendada kiiremini. Punased vööndid on sellised, kus nakatumiste arv on suurem ja kus piiranguid leevendatakse aeglasemalt.\nPrantsusmaal on seatud piir 3000 uut nakatumist päevas. Kui nakatumiste arv on alla selle, siis piiranguid leevendatakse, kui mitte, siis jäävad piirangud jõusse või neid leevendatakse vähem. Prantsusmaal langes uute nakatumiste arv alla 3000 15. aprillil. Viimase nädala jooksul on olnud iga päev ligi 1500 uut nakatumist.\nEurope is trying to ease out of lockdown without causing a second wave of coronavirus infections or deaths Germany was among the first to relax measures, but infections and deaths have since trended upwards Spain has also outlined its four-stage exit strategy despite a recent rise in both cases and\n20. jaanuar 2022, 15:30


Kaaliumipuudus rapsil | Yara Eesti\nEnne spetsiifiliste sümptomite ilmnemist põhjustab kaaliumivaegus taimede kasvu ja saagi vähenemist. Nooremad lehed jäävad väiksemamõõduliseks ning hiljem taimede kasv peatub. Spetsiifilised vaeguse sümptomid ilmnevad esmalt keskmistel/vanematel lehtedel. Leheservadele ilmuvad klorootilised alad, mis muutuvad hiljem nekrootiliseks. Nooremad lehed muutuvad sinakas-roheliseks.\nKaaliumipuudus. Magneesiumipuudus avaldub samuti kloroosi ja nekroosi näol vanematel lehtedel, kuid need saavad alguse lehe keskelt, samal ajal kui kaaliumipuuduse sümptomid ilmnevad kõigepealt leheservades.\nSpetsiifilised vaeguse sümptomid ilmnevad esmalt keskmistel/vanematel lehtedel. Kloroos levib lehe servast alates üle lehelaba. Hiljem muutuvad lehe servades olevad klorootilised alad nekrootiliseks.\nEnne spetsiifiliste sümptomite ilmnemist põhjustab kaaliumivaegus taimede kasvu ja saagi vähenemist. Nooremad lehed jäävad väiksemamõõduliseks ning hiljem taimede kasv peatub. Spetsiifilised vaeguse sümptomid ilmnevad esmalt keskmistel/vanematel lehtedel. Lehed muutuvad servadest alates klorootiliseks ning seejärel ilmnevad nekrootilised täpid ja laigud. Nekrootiline kude võib olla kahvatut helepruuni tooni, mis sarnaneb päikesepõletusega.\nLehed jäävad väiksemaks ja taimekasv pidurdub. Spetsiifilised sümptomid avalduvad esimesena keskmistel/vanematel lehtedel. Klorootilised laigud ilmnevad lehe servades ja levivad keskosa suunas, muutudes hiljem nekrootilisteks. Lehe serva-alale ilmub punakas/lilla värvimuutus. Noored lehed muutuvad sinakasroheliseks.\nSuurem stressitaluvus (nt\npõud, külm ilm jne


Executive MBA (EMBA) kraad, mis on mõeldud spetsialistidele, kellel juba on suures koguses praktilisi teadmisi, on loodud selleks, et anda tudengitele oma karjääri edendamiseks vajalikud tööriistad. Sa võid isegi õppimisega samaaegselt töötada, kuna reaalse maailma kogemus rikastab õppekeskkonda.Pakkuge oma võrku kogu maailmas on see, mida EMBA Global pakub. Kultuuride ja teadmistega, mida õpilane jagada ja õppida selles programmis võimaldada õpilastel oleks globaalselt konkurentsivõimeline. Kus oma karjääri liikuda võtab, sa teha teiega oskusi ja teadmisi paista.Tšiili, ametlikult Tšiili Vabariigi, on Lõuna-Ameerika riigis istuvad pikk, kitsas maariba vahel Andes mägedest idas ja Vaikse ookeani lääneosas.Santiago, on võimalik valida lemmik haridusprogrammi või spetsialiseerunud teatud valdkonnas palju, teadusasutuste, kolledžid ja ülikoolid saadaval. Üks suurimaid ülikoole Tšiili, Universidad de Chile, asub siin samuti tuntud Universidad de Santiago de Chile, mis on muutnud inimesed 's elu seisukohalt haridus.Kui mõtled EMBA Globaalne EMBA Santiago sooritamisele, siis kogu info Santiago EMBA ülikoolide kohta saad siit!


Investeerimise ABC | SEB - Igapaevased kauplemissusteemid ja -meetodid\nIgapaevased kauplemissusteemid ja -meetodid.\nSuure soojatootja ning seeläbi ka suure kvooditarbija Fortum Tartu juht Margo Külaots märkis, et süsiniku odavnemine ajas on kindlasti negatiivne — nimelt võib see suurendada saastamist, aga saastamises on väga raske midagi positiivset näha. Nõudlus on aga kahanenud pakkumisest märksa kiiremini — suurt rolli mängib selles kõiki ootamatult tabanud majanduskriis. Sellest tuleb pikemalt juttu meie raamatu järgmistes osades. Näitab, et väärtpaber on jäänud võrdlusindeksi tootlusele alla. Keskkonnaministeeriumi asekantsler Münt möönis, et sellises vaates on omajagu tõtt — kauplemissüsteemi edu näitabki see, et heitkogused on vähenenud.\nPäevakaartide mitmekordne kasutamine Mis on päevaplaan? Igapäevane diagramm on andmepunktide graafik, kus iga punkt tähistab väärtpaberi hinnatoimingut konkreetsel kauplemispäeval. Tavaliselt on need andmepunktid kujutatud tulpade, küünlajalgade või joondiagrammidega.\nVõtmed kaasa Igapäevane diagramm on andmepunktide graafik, kus iga punkt tähistab väärtpaberi hinnatoimingut konkreetsel kauplemispäeval. Päevane graafik võib keskenduda väärtpaberi hinnatoimingutele ühe päeva jooksul või näidata terviklikult ka väärtpaberi päevaseid hinnaliikumisi määratud aja jooksul.\nPaljud päevakauplejad kaasavad oma kauplemisseadistustesse mitu graafikut, mis hõlmavad mitut ajaraami.\nIgapäevaste graafikute mõistmine Päevakaardid on üks peamisi tööriistu, mida tehnilised kauplejad kasutavad, et saada kasu päevasisest hinnaliikumisest ja pikemaajalistest suundumustest. Üha enam on küünlajalgade edetabel kauplejate seas populaarsust kogumas peamiselt tänu põhiteabe, nagu avamis- ja sulgemishind, samuti valitud ajavahemiku kauplemisvahemiku edastamise lihtsusele. Küünlajalgade koosseisud varieeruvad sõltuvalt diagrammi koostamisel kasutatud ajaperioodist.\nHinnakaarte saab graafikuks valida, valides ajavahemiku igal perioodil.\nSee võib ulatuda minutist aastani, kuigi kõige sagedamini kasutatakse ajavahemikke tund, päev, nädal ja kuu. Paljud tehnilised analüütikud võivad kauplemisanalüüsiks kasutada päevasisest diagrammi koos pikemaajalise graafikuga.\nPäevasisesed graafikud kujutavad väärtpaberi hinna liikumist turu avanemisest kuni sulgemiseni. Analüütikud saavad oma kauplemissüsteemi seadetes määrata küünlajalgade kuvamise ajaraamid, mida nad seda tüüpi diagrammides soovivad vaadata. Küünlajalgade ribad moodustuvad diagrammil reaalajas määratud seadete alusel. Tavalised seaded on viis või kümme minutit küünlajalga kohta.\nDAILY CHART DEFINITION - FINANTSID -\nPäevakaartide mitmekordne kasutamine Mis on päevaplaan?\nMitu kauplemisseanssi Mitme kauplemissessiooniga diagrammidel kuvatakse seeria igapäevaseid küünlajalgkoosseise, mis näitavad hinnaliikumisi määratud aja jooksul.\nTehnilise analüüsi kauplemisuuringud on näidanud, et tehniline kauplemine on sageli Igapaevased kauplemissusteemid ja -meetodid, kui järgida väärtpaberi hinnasuundumuse mõõna ja lainet, mitte päevasisest lainetust.\nSeega kasutatakse sageli sagedamini mitme kauplemissessiooni esitavaid küünlajalgade graafikuid.\nPange tähele, et diagramm sisaldab umbes viie kuu väärtuses kauplemisandmeid, mis eristab neid päevasisest graafikust. Mõnel turul võib piir päevade vahel olla hägune. Näiteks valuutaturg forex töötab 24 tundi ööpäevas, mis tähendab, WINSCP-i skripti variandi uleandmine binaarne tehniliselt ei toimu kauplemist ühe ja teise kauplemispäeva vahel.\nNende juhtumite puhul Igapaevased kauplemissusteemid ja -meetodid üheks päevaks kell Ida aja järgi kuni kella Järgmisel päeval Ida-aja järgi.\nEnamik igapäevaseid graafikuid pakkuvaid veebisaite ja rakendusi kuvatakse sel viisil automaatselt. Päevakaartide mitmekordne kasutamine Paljud päevakauplejad kaasavad oma kauplemisseadistustesse mitu graafikut, mis hõlmavad mitut ajaraami. Näiteks võib päevakaupmeestel olla kaks monitori, mis näitavad tehinguid tundide kaupa ja tehinguid mitme viimase päeva jooksul.\nSee võib aidata kauplejal saada täielikum pilt väärtpaberi kauplemistoimingust.\nPäevakauplejad kasutavad esmase teabeallikana igapäevaseid graafikuid. Tavaliselt katavad kauplemissüsteemid küünlajalgade koosseisud tehniliste mustrite ja hoiatustega. Kauplejad saavad oma graafikuid kohandada nii, et need hõlmaksid kanaleid, aga ka mitmesuguseid signaaliteatisi, mis aitavad neil kasumlikke kauplemisvõimalusi tuvastada.


Liis Lemsalu mängib Omar El Ghazaly kõrval naispeaosa Egiptuse filmis\nEgiptuse filmitootjad alustasid Tallinnas 18. augustil filmi “Mina olen egiptlane” võtteid.\nTõsielul põhinev linateos jutustab loo Egiptuse tippsportlasest, kes läbi rohkete tõusude ja mõõnade on valinud koos oma parima sõbraga ühise tee eduka sportlasekarjääri saavutamisel. Jagades samu unistusi ja püstitatud eesmärke on sõbrad teineteisele läbi aastate tugevaks toeks. Seda emotsionaalsemaks kujuneb aga vahejuhtum, kus Omari sõber Egiptuse revolutsiooni käigus kokkupõrkes politseinikega hukkub. Kõrged eesmärgid langevad nüüd ainuüksi Omari õlgadele ja ta on suundumas 2012. aasta Londoni olümpiamängudele, kuhu tema ka reaalses elus jõudmas on.\nLiis täidab armastava tüdruksõbra rolli, olles mehele jäägitult toeks nii Omari sõbra surma, kui ka teiste elu keerdkäikude ajal. Siiski ei puudu suhtest hõõrdumised ja kokkupõrked , mis on peamiselt tingitud nende erinevatest taustadest. Egiptuse režissöör Karim Ali Ismail valis Liisi sellesse rolli, olles kaalunud ka teisi eesti näitlejaid ja lauljaid.\nJana Kask tahab teha Eesti muusikas revolutsiooni\nLauljatar Jaana Kask salvestab Riias uut muusikat, millega ta siseneb tantsumuusika maailma. «Ma proovisin siin kaks aastat muusikat teha ja ma ei saanud seda õiget kvaliteeti!» ütles Jana Kask Õhtulehele.\n«Ütlen nii nagu ütlen – ma tahan teha Eesti muusikas revolutsiooni! See, mis siin toimub... Me oleme noor põlvkond, miks peaksime vaikima? Mulle on antud hääl ja välimus, ma lihtsalt pean seda tegema!» lausub lauljatar Jana Kask. «Elus on palju kurba, nii et muusika peab olema positiivne ja energiline! Olen juba ammu mõelnud, et mis ma ikka ballaade laulan – peaks hoopis tantsumuusikat tegema, see müüb praegu nii hästi. Ja kui kogu Euroopa ka seda teeb, miks siis mitte?! Mul on praegu suured plaanid – olin väga kaua areenilt väljas, aga muutsin suunda ja enam ma ei vaiki!»\nTV3 on avalikustanud sügise suurprojekti «Laulupealinn» saatejuhid Teele Viira ja Marten Kuninga, kuid kõigi osaliste ridades pole veel kindlat selgust. Juba on teada, et üle-eestilises võidulaulmises astuvad rahva ette Tanja Mihhailova ja Ott Lepland ning ka Birgit Õigemeel ja Marju Länik. Tõenäoliselt esindab Ott saari ja Tanja Ida-Virumaad. Raplamaa esindajaks on aga ilmselt Birgit Õigemeel ning Lõuna-Eestit esindab Marju Länik. Harjumaa ja Tallinna au kaitseb hõbekõri Koit Toome ning Tartumaad ooperilaulja Taivo Toomast.\nSelle saate võitja selgub juba novembrikuus\nLõppeval nädalal jõuadis poelettidele Allan Keiani uus romaan «Puhtsüdamlik ülestunnistus», mille kaanel on Ameerikas muusikukarjääri tegev lauljatar Janne Saar. See on raamat suurtest soovidest, siirastest unistustest ning elu karmist reaalsusest.\nTeos räägib noorest eesti tüdrukust Maria Vougelist, kes kolib võltsdokumendiga Ameerikasse õnne otsima. Maria räägib oma tormilisest elust New Yorgi kõrgseltskonnas, hullumeelsetest pidudest Miamis ning sadadesse miljonitesse dollaritesse küündivast pettusest börsil.\n"Janne Saar on enda imekauni välimusega raamatukangelanna täpne koopia. Samuti langeb kokku seegi, et ta on Eesti tüdruk, kes elab Los Angeleses, kus toimub romaani sündmustik. Janne ise lisas, et võib temaga paralleele küll tõmmata ja ta on sama hulljulge, kui raamatu peategelane," rääkis Allan Keian Gossip.ee-le, lisades, et raamatus on nii tõde, kui ka väljamõeldut. Mõlemat kuhjaga!\nKired "Vabaduse Laulu" ümber\nEesti iseseisvuse taastamise 20. aastapäeva auks korraldatud kontsertpidustusele «Vabaduse laul» kogunes 20. augustil ligi 70 000 pealtvaatajat.\nSelle aasta kontserdil on peaasjalikult esindatud nooremad artistid ja kontsert lõi kired lõõmama… Väga paljud inimesed ei saanud seda, mida ootasid ja on nüüd pahased. Elmari Lemmiklaulja Ivo Linna ütles portaalile publik.ee, et tema arvates ei mõelnud ürituse korraldajad publiku peale ja ta soovib teada, kelle vahel jagati ära 4,5 miljonit krooni.\n"Ma ei mõista, miks "Vabaduse laulul" kõlasid valdavalt inglise keelsed palad? Oleks olnud elementaarne, et taasiseseisvumise päeva puhul oleksid artistid laulnud emakeelseid lugusid. Miks meie artistid laulsid seal inglise keeles? Kellele me poeme?" kritiseeris Ivo Linna.\nKahtlen, kas vanem põlvkond oskab laulda kaasa näiteks Iiris Vesiku lauludele? Inimesed lahkusid sealt ürituselt pika ninaga. Linna sõnul ei saanud korraldajad hästi aru, et kontserdile läinud inimesed ootasid midagi kindlat. "Nad ootasid isamaalisi laule, millele kaasa laulda. Inimene tahab, et kui ta läheb laulupeole, siis ta teab, mis teda seal ees ootab. Sama on Eesti iseseisvuspäeva peoga, eriti kui sellest möödub 20 aastat." Laulja ütleb, et õhtujuhtidest piisas tema meelest täiesti Anu Välbast, kes on alati soliidne. "See inglise keeles kõnelev Välba partner mõjus lausa hüsteeriliselt." Linna leiab, et korraldajad peaksid selgitama, kuhu nii suur summa läks.\nSeevastu Reet Linna muljetas publikule nii: "Kerli Kõiv tõi mulle "Vabaduse Laulul" pisarad silma. Ma saan täiesti aru, miks ta on staar. Ma ei arva, et ilmtingimata oleks pidanud "Vabaduse Laulul" esinema vanameistrid Tõnis Mägi ja Ivo Linna”.Ta lisab, et "Vabaduse Laulul" oleks võinud olla rohkem rütmikamaid kooslusi, sest kohati oli kontsert aeglane. "Ma oleks tahtnud seal näha Tanel Padarit või Metsatöllu. Midagi, mis oleks elu sisse toonud."\nTõnis Mägi suhtumise võtab portaal Elu24 kokku nii: meil, vanadel, on aeg anda koht noorematele. « Uued tulevad ju peale ja ei saa kivistunult vanade asjade küljes kinni olla,» rääkis Mägi.\nLaulja ise vaatas «Vabaduse laulu» interneti vahendusel ja jäi nähtuga väga rahule. Enda sõnul ta siiski pisut mõistab inimeste pettumust, sest kõik suured rahvakogunemised meenutavad eestlastele ikka laulupidusid. Paljud inimesed lihtsalt ei vaevunud kontserdi eelinfosse süvenema ja tulid kohale inertsist, arvab Mägi, lisades, et laulupidusid võiks Eestis iseenesest ka rohkem toimuda. Suurejoonelisest reklaamikampaaniast hoolimata arvab Mägi, et publiku teavitus oleks võinud parem olla ja anda selgema pildi sellest, mida oodata.\nHelilooja Ivar Musta arvates ei peaks tänavuse "Vabaduse laulu" korraldajaid nii palju kritiseerima. "Las uued inimesed teevad teistmoodi," ütles Must Publikuga vesteldes. Siiski pole Ivar Must taasiseseisvumise aastapäeval pühendatud kontserdiga päris rahul. "See ei olnud piisavalt patriootiline," arvab Must.\nTema arvates oleks pidanud "Vabaduse laulul" kõlama paremad lood läbi kahe aastakümne - alustatud aastast 1991 ning välja jõutud käeolevasse aastasse. Samuti oleks võinud Ivar Musta arvates olla kontserdil esinejate valik laiem. "Ei peaks olema ainult Viljandi kool," vihjab Must sellele, et kontsert oli liiga folgihõnguline.\nNiipalju “Vabaduse Laulust”. No üks on tõesti selge – rahvas ei saanud seda, mida ta ootas! Mis ei tähenda seda, et kontsert oleks olnud halb.\nMerle Lilje teeb jätkuvalt käsitööd\nMerle rääkis portaalile gossip.ee, et kuulab muusikat, mis parasjagu meeleoluga sobib. Salaarmastus on dixiländi ja vene rahvalike laulude vastu. Esimene loob erakordselt kerge ja positiivse olemise ja teine taas tirib hingest kurbuse välja. Ei tunne ühegi laulja vastu jäägitut kiindumust, avastan uusi ja vanu - hiljaaegu kuulasin plaadilt soome lauljat Katri Helenat, tema esituses Soome eurovisioonilaulu TULE LUO. Väga ilus! Meeldib väga ka jõuline Tina Turner, Queen on lemmik... Merle Lilje rääkis ka, et kuivõrd Eesti on nii väike, et kõikidele artistidele lihtsalt ei jätku niipalju tööd, et see oleks põhiline sissetulekuallikas, siis tegeleb ta jätkuvalt ka mitmete lisategevustega. “Ma olen loonud ja juhin ka üht väga huvitavat käsitööle spetsialiseerunud huvikooli - Rewilli Huvikool, kus meie Rewilli käsitöömeistrid annavad huvilistele oma oskusi edasi ja eelmisest aastast tegutseb ka puutööklass, kus käivad isegi tüdrukud puidust mitmesuguseid esemeid valmistamas. Igatahes tunnen omategevustest rõõmu!”, jutustas Merle.\nSiiri Sisask tarbib mõistlikult\nSisask rääkis aga Õhtulehele oma tarbimisharjumustest: "Ma kohe ei taha poodi minna, sest mul tekib siis stress! Olen vähenõudlik ja käin poes harva," ütles. Tema riidekapist eriti palju asju ei leia ja suurem osa rõivastest on kogu aeg kasutusel. "Mu ema on öelnud, et ega kõik ilusad asjad alati minule ei pea kuuluma," räägib Siiri, et tema ema on ostlemise koha pealt hästi terve mõtlemisega. Väga kallisse poodi ka Siiri ei lähe. "Ma ei pane oma raha hakkama mingi tohutult kalli rõiva peale," kirjeldab lauljatar, et näiteks teksaste eest ta mitut tuhandet endist Eesti krooni välja ei käiks. Kasutult seisvad asjad viib ta aga enamasti taaskasutuskeskusse, müüb need maha ja annetab raha heategevuseks.\nJaak Joala kohtus dalai-laamaga\nEndine laulja ja laulupedagoog Jaak Joala eirab küll kõiksugu kutseid, eelistades eraklikku elu, kuid tema pühaduse dalai-laama visiidi puhul tegi ta erandi, vahendab Kroonika.\nKõrge usukülalise visiidi eest hoolt kandnud helilooja ja Eesti Budismi Instituudi juhi Sven Grünbergi sõnul kutsuti Jaak ühes teiste õnnelikega Budismi Insti-tuudi üritusele. «Tunneme Jaaguga teineteist juba üle neljakümne aasta ja oleme olnud läbi aegade ühenduses,» räägib Grünberg. «Viimastel aastatel on ta elanud pigem eraklikku eluviisi, kuid kaks aastat tagasi oli meil pikk vestlus, mille käigus Jaak avaldas mulle, et ta on hakanud huvituma eksistentsiaalsetest asjadest. Minu silmis on Jaagul olnud alati huvi tegeleda enda vaimse poolega.»\nJaagu juttu silmas pidades tegigi Grünberg talle ettepaneku tulla kohtumisele tema pühadusega.\n«Jaak ütles, et see oleks talle suur au,» sõnab Grünberg. Ta lisab veel, et kui eelnevalt oli juttu, et ilmselt vähestel õnnestub tema pühadusega eraviisiliselt vestelda, siis kostis Jaak, et ka paljalt samas ruumis viibimine on tema jaoks piisav!


Hüpoteegikindlustuse ja elukindlustuse erinevus - Äri\nHüpoteegikindlustuse ja elukindlustuse erinevus\nHüpoteegikindlustus vs elukindlustus\nMaja omamine on unistus meile kõigile. Kuid hea maja on tänapäeval kulukas asi. Maja soetamine nõuab seega palju laenatud raha. Kui olete laenuvõtja, vajate hüpoteegikindlustust, kui teie sissemakse on väiksem kui 20% ostetava vara hinnatud turuväärtusest või ostuväärtusest. Hüpoteegikindlustus ei kaitse teid. See kaitseb teie laenuandjat riski eest, kui maksate talle maksmata. Hüpoteegikindlustust saab kasutada nii valitsuselt kui ka eraisikutelt. Valitsus pakub hüpoteegikindlustust isegi vähem kui 3% sissemaksega.\nElukindlustus on seevastu täiesti erinev ettepanek. Elukindlustusandja kindlustab inimese „elu” teatud aja jooksul või isegi kogu elu. Ja kindlustatu kahetsusväärse surma korral maksab kindlustusandja kindlustatud summa (nn kindlustussumma). kõnepruugis) kindlustatu nominendile või seaduslikule pärijale. Elukindlustusmakseid tuleb maksta kokkulepitud ajavahemike järel kogu elukindlustuse perioodi jooksul.\nHüpoteek- ja elukindlustuse erinevus on toodud allpool, et anda teile parem ülevaade mõlemast kindlustusliigist.\nHüpoteegikindlustuse võtab tavaliselt laenuvõtja, et kaitsta laenuandjat tema maksehäirete eest. Seega on tegemist juhtumiga, et „ma maksan kindlustuse eest, et teid minu eest kaitsta.“ Teisalt võtab elukindlustuse kindlustatu ise, et kaitsta oma perekonda enneaegse surma korral.\nHüpoteegikindlustuse preemia maksmise saab laenuvõtja peatada, kui hüpoteegiga tagatud vara laenu ja väärtuse suhe jõuab erahüpoteegi kindlustuse korral 80% -ni (valitsuse hüpoteegikindlustuse korral võib preemia maksmist jätkata kogu eluaja jooksul). laen). Elukindlustustoote eest tasumist tuleb jätkata kogu kindlustuskaitse perioodi vältel.\nHüpoteegikindlustuses on seotud kolm osapoolt, nimelt laenuvõtja, laenuandja ja kindlustusandja, samas kui elukindlustus on sisuliselt leping kindlustusandja ja kindlustatu vahel.\nElukindlustuse poliis võetakse kindlustatu elule. Elukindlustuse puhul on kindlustusandja makse peaaegu alati oluliselt suurem kui kindlustatu poolt kindlustusandjale makstud kindlustusmakse kogusumma. Hüpoteegikindlustuse korral ei maksta hüpoteegikindlustuse lõppemisel kindlustusmakse tagastamist.\nHüpoteek kindlustusmakse võib olla maksuvabastatav või mitte, kuid elukindlustuse preemia on peaaegu alati maksuvähendatav.\n1. Hüpoteegikindlustus on laenuvõtja ostetud vara kindlustus, elukindlustus aga kindlustusandja elu kindlustus.\n2. Elukindlustuse eest tuleb maksta kogu kindlustusperioodi perioodi eest, kuid hüpoteegi kindlustuse saab lõpetada pärast seda, kui vara laenu ja väärtuse suhe jõuab 80% piirini.\nKõndivate surnute päästmine: armee õhurakettide meeskonnad päästis merejalaväelased teatud surmast\nCpli mustusest määritud näost voolasid higiterad. Tommy Hatch Hatcher 1. roodust, Charlie kompanii, 1. pataljon, 9. mererügement, 3.\nErinevus süstoolse ja diastoolse vahel\nSüstool vs diastool Süda toimib pumbana, mis jagab verd kogu kehale iga südamelöögi korral. Südame kokkutõmbumine ja lõdvestumine moodustavad a\nKoronaviiruse ja gripi erinevus\nMis on koronaviirus (nCoV) ja gripp? Nii koroonaviirus kui ka gripiviirus esindavad viiruste perekonda. Kuid koronaviirus on suur viiruste perekond\nJalutuskäik Päikese üliõpilasfilmis\nOhio keskkooliõpilased teevad dokumentaalfilmi 1965. aasta Ia Drangi lahingust LZ Albanys\nKuidas mere sõjavangid rippusid karmilt\nTänu jäigale distsipliinile ja alistumatule esprit de corpsile elasid merejalaväelased üle Jaapani vangilaagrite katsumustest kaks korda kiiremini kui armee GI-d.\nvahe Ameerika liigas ja rahvusliigas\nmillal kasutada dielektrilist liitu\nmis vahe on reposado ja anejo vahel\nerinevus salaküttimise ja jahi vahel


Eelinformatsioon esmaspäevaks 12. juuniks - Riigikogu\nEelinformatsioon esmaspäevaks 12. juuniks\n12.06.2006 / Eelinfo\nPäevakorras on neli arupärimist, millele vastab peaminister Andrus Ansip.\n1. Riigikogu liikmed Kadi Pärnits, Eiki Nestor, Katrin Saks, Jüri Tamm, Ivari Padar, Jarno Laur, Peeter Kreitzberg ja Sven Mikser küsivad oma arupärimises nr 226 sisejulgeoleku hetkeolukorra kohta, mida on valitsus ette võtnud, et inimesed ei lahkuks töölt politseist, piirivalvest, päästeametist ja vanglatest, ning kas vajalik 800 miljonit krooni sisejulgeoleku palgatõusuks on valitsusel olemas. Samuti küsivad arupärijad, kas Eesti on 2007. aastaks Schengeni õigusruumiga liitumiseks valmis.\n2. Riigikogu liikmed Henn Pärn, Ants Pauls, Andres Jalak ja Marko Mihkelson esitavad oma arupärimises nr 228 Eesti Raudtee tagasiostmise kohta peaministrile hulganisti Eesti Raudteed ja selle võimalikku taasriigistamist puudutavaid küsimusi. Muuhulgas süüdistavad nad majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi Eesti Raudteele varjatud ähvarduste esitamises nagu ei oleks ühelgi välisinvestoril soovitatav omandada Eesti Raudtees BRS-i osalust enne riigiga kokkuleppimist, ning küsivad, kas peaminister peab looritamata ähvardusi demokraatlikus ning põhivabadusi austavas riigis normaalseks.\n3. Riigikogu liikmed Ken-Marti Vaher, Tiit Niilo, Helir-Valdor Seeder, Sven Sester ja Indrek Raudne osutavad oma arupärimises nr 231 AS Werol aktsiate erastamise kohta ajakirjanduses ilmunud andmetele, mille kohaselt on aktsiaseltsi Werol nõukogu nõudnud aktsiaseltsi juhatuselt, et AS Werol võtaks enampakkumisel suurima pakkumise teinud Dovelin Baltic OÜ-lt 85 miljoni krooni suuruse laenu. Seoses sellega avaldavad arupärijad kahtlust, kas põllumajandusministeerium käitub AS Werol aktsiate valitsejana ja aktsiate müügi korraldajana erapooletult ning tegutseb üksnes riigi, mitte mõne pakkuja huvides.\n4. Riigikogu liikmed Trivimi Velliste, Peeter Tulviste, Juhan Parts, Marko Mihkelson, Helir-Valdor Seeder, Indrek Raudne ja Urmas Reinsalu küsivad oma arupärimises nr 238 9. mai meeleavaldusest, miks ei suutnud Eesti Vabariigi võimud 9. mail Tõnismäel kaitsta Eesti riigilippu rünnete eest, vaid põgenesid sellega alandaval kombel; kas Eesti riigilipu vastu suunatud rünnete eest on kinni peetud mõni isik; millise hinnangu annab peaminister meeleavaldusel Nõukogude okupatsioonivõimu sümboolika kasutamisele, ning esitavad mitmeid muid küsimusi.\nRiigikogu eelinfo teisipäevaks, 25. septembriks 24.09.2018\nRiigikogu eelinfo esmaspäevaks, 24. septembriks 23.09.2018\nRiigikogu eelinfo 24. – 30. septembrini 21.09.2018\nRiigikogu eelinfo reedest pühapäevani, 21. – 23. septembrini 20.09.2018


Hea enesetunde sisendused – Joogateraapia\nHea enesetunde sisendused\nOn ammu tuntud tõde, et füüsiliste haiguste põhjusteks on emotsionaalsed ja psüühilised läbielamised. Kui me korrastame oma mõtte- ja tundemaailma, parandame ka oma füüsilist tervist. Me suudame ise oma elu, heaolu ja tervist luua!\nMeditsiinidoktor C. Norman Shealy ja selgeltnägija võimetega tervendaja Caroline Myss on kahasse kirjutanud raamatu „Tervise loomine. Emotsionaalsed, psühholoogilised ja vaimsed tegurid, mis aitavad terveneda ja tervendada“. (Hea raamat! Kui usud, et sinu elu ja tervis on su enda kätes, siis soovitan seda raamatut lugeda.) Autorid rõhutavad, et me lihtsalt peame meelde tuletama ja taas kasutusele võtma vanad head enese tervendamise võtted, kui tahame tänases stressist ja ärevust tiines maailmas vaimselt ja füüsiliselt terveks jääda.\nMõned eneseregulatsiooni võtted nagu meditatsioon ja enesesisendused on ühised kõikidele suurematele religioonidele ja vanadele tervendamistarkustele. Meie tänapäevane ühiskond on need kahjuks hüljanud, samas on nende tehnikate kasu tõestatud paljude teaduslike uuringutega. Norman Shealy väidab, et vähemalt 80% haigustest reageerib eneseregulatsioonile soodsalt. Seda on kaugelt enam, kui suudavad ravimid ja kirurgilised operatsioonid! Samuti on need võtted turvalisemad kui paljud meditsiinilised ravimeetodid.\nRaamatu autorid pakuvad välja lihtsad sisenduslaused. Neid regulaarselt kasutades saad juurde tubli annuse sisemist rahu ja tasakaalu.\nIstu või lama mugavas asendis, sulge silmad ning hinga rahulikult ja ühtlaselt. Ütle üks lause ühe hingetõmbe ajal.\nMu käed ja jalad on soojad ja rasked.\nMu südamelöögid on rahulikud ja ühtlased.\nMu hingamine on kerge ja vaba.\nMu otsmik on jahe.\nMu meel on vaikne ja rahulik.\nKa "Rahuliku meele harjutused" aitavad sul sisemist rahu ja tasakaalukust säilitada.\nMeditatsioonist kui parimast stressirohust olen kirjutanud artikli "Rahulik ja vaba".\nLiitu Jooga ja teraapia Facebookiga!\nPraktilised nõuanded hingevaluga toimetulekuks


Reintz: July 2007\nTäna tööl olles lõpetasin oma uue kujunduse kallal nokitsemise. Aega võttis aga asja sai (vähemalt mulle endale meeldib). Esiteks siis suurim muutus on kindlasti paigutuse ning värvilahenduse osas. Mainiks ka ära, et nii headeri pilt ja footeri pilt on täiesti ise tehtud. Mõlemad backgroundi pildid on sobivaks töödeldud. Suured tänud ka Ralfile, kes mind mõned korrad hädast välja aitas.\nAinuke värk nüüd on, et ma ei tea kuidas teistes arvutites see välja näeb. Siiani olen ainult kahes raalis vaadanud seda uut kujundust, ning pildid ja tekst on hästi paista olnud õnneks.\nAi ja pilti tätoveeringust peab veits veel ootama (@Kaia). Muidugi Kaiat peabki üldse süüdistama selles, et uue kujunduse tegin, sest just tema ju ajas isu peale.\nkell 11:40 9 comments\nJärjekordne unine nädalaalgus tööl. Tass kohvi on juba hävitatud, ent selline väsimus annab ikka tunda. Peaks vist uue kohvi tilkuma panema.\nReedel käisin päeval Tartoo Tattoo salongis ning mu esimene tattoo saigi tehtud. Õigemini esimesed kaks. Lasin nimelt oma kaelale mõlemale poole viisnurksed tähed teha, lihtsalt piirjoontega. Tulemusega olen loomulikult rohkem kui rahul. Pea kolm tundi võttis see protsess aega, ent ei olnud midagi hullu. Tattoomeister ise muidugi imestas, et oma esimese sutsaka kohe sellisesse kohta lasen teha, kuna kael pidavat olema üks valusamaid kohti käelabade ning jalataldade kõrval. Valus oli ainult paari üksiku koha pealt korraks, muud mitte midagi.\nNüüd tuleb natuke aega saunast, vannist ja ujumisest käed puhtaks pühkida ning alkoholi tarbimist tuleks samuti veidi piirata. Kui aus olla, siis ei jõua ära oodata, et saaks jälle midagi teha lasta endale.\nkell 08:52 4 comments\nNo kurat, miks Kanter vs. Alekna duell alati viimase võiduga lõppeb? Kanterist on suht kahju, et mingite lollide sentimeetrite pärast alla jääb (viimati nüüd oli vahe umbes pool meetrit). Aga ehk siis MM-il on meie mehel võidunälg nii suur, et Aleknal pole võimalustki. Sass võiks ka vormi üles saada jälle.\nEile käisin bossidega Eedenis bowlingut mängimas veidi. Kokkuvõttes võib ju rahule jääda, sest jäin teiseks. Kristjan ilmselt kasutas dopingut või midagi. Teet ähvardas ka vahepeal, et homme hommikul valge paber lauale ja kirjutan lahkumisavalduse, kui strike teen jälle. Põhiline oli see, et huumorit sai kõvasti ning, et Teet kaotas oma jalanõud ära (hiljem siiski leidis).\nJa homset kuupäeva olen ka juba räigelt oodanud. Siis panen ka pildi (loodetavasti), et miks sai oodatud. Nüüd aga tass kohvi ning siis rooli.\n(Bruce Willis on täiesti müstiliselt naljakas mees)\nkell 09:33 0 comments\nKas keegi oskab soovitada häid programme, millega ma ei tea, organiseerida, oma plaadikogu. Mõte selles, et kui omandan uue albumi või filmi, siis lisaksin ta programmis loetellu ning hiljem on lihtne oma plaadikogul silm peal hoida. Kunagi ammu kasutasin ma ühte progre, kus sai veel lisaks märkmeid teha plaadi juurde, et olen ta kellegile välja laenanud.\nIgasugune abi on tere tulnud.\n(Jah, excel mulle ei meeldi)\nkell 08:17 2 comments\nTäna kiirustasin kell kümme kohe piletit ostma ja olemas. Oma silmaga lähen uut Nightwishi kaema!\nLisaks soetasin endale Nightwish - End Of An Era DVD. Ma pole vist nii head kontserdit näinud veel. Tõsiselt hea dvd on! Ülihästi filmitud + lisaefektid.\nkell 17:29 21 comments\nMa vaatasin praegu aknast välja ja pilt, mida ma nägin, oli üsna nutune. Nimelt mõned aastad tagasi nägin siit neljandalt korruselt ilusti Raatuse kooli, staadionit ning selle taga asuvaid maju. Nüüd aga on ehitatud mitmed kortermajad siia ette ning vaade nendega piirdubki. Kõige nõmedam on muidugi see ehitus siin. Tööd alustatakse varahommikul juba ning lõpetatakse hilistel õhtutundidel. Räigem rellakate ning saagide müra käib vahepeal. Ainuke rohi selle vastu, on oma muusika valjemaks keeramine.\nMa arvasin, et sügisest tuleb suurem hunnik klassikaaslasi ja teisi tuttavaid ära Tartu aga võta näpust - enamus pagevad Tallinna suunas. Veits üllatav, aga kas siis Tallinna koolidesse on pärast 12.klassi lihtsam sisse saada, kui siia Tartusse? Mina olen siiski üsna kindel, et vähemalt aasta jätan ma vahele ja käin tööl ning üritan jalad alla saada siin. Eks siis paistab, kas on mõni eriala, mis pakuks huvi. Praegu aga naudin ma oma huvitavat elu tööinimesena.\nInglismaa - Venemaa värk on suht sürr. Ei tea mis sealt nüüd välja koorub lõpuks?!\nTervitan Raiti, kes avastas, et solf ei ole just kõige kergemate killast asi. XD\nkell 21:41 7 comments\nMul on jube uni, kui aus olla. Aga selle asemel, et magama minna, võtsin ma külmikust kaks külma õlut ja keerasin muusika valjemaks. Ma leia, et iga õhtu peaks selline olema.\nTäna õhtul (nii poole tunni pärast) on Tartus Töll&Kosmikud, aga mina oma jalga sinna seekord ei vea. Ma ei teagi, miks selle live vahele jätan. Ehk laiskus? Lisaks on see pettumus Metsatöllust ka endiselt alles. Ent kui ma enda muusika kinni panen, siis kostub ka minu juurde kontsert ära.\nJa no Kosmikud ei ole ka midagi sellist, mida ma kuulata/vaadata viitsiks.\nSelle suve esimene retk sai tehtud. Põhimõtteliselt kulges see mööda rannajoont läänes, Ikla ning Haapsalu vahel. Ilmad olid sellised nagu nad olid, kuid kannatas kõike teha, mida soovisin. Laupäeval oli Pärnus kohe selline true suveilm.\nJuulikuus olen ma järjekordselt oma filmi/muusikakogu edukalt suurendanud. (jutt käib ainult originaalkaubast ikka) Filmidest soetasin The Da Vinci Code, Double Take, Reign of Fire, Resident Evil, Sin City. Lisaks filmidele ostsin ka Justament - Kuld albumi. Jah - vana hea Justamendi. Pikemat aega juba mõtlesin, selle plaadi tellimisele, kuid Pärnus CD100 muusikapoes oli album täitsa olemas. Justament, Ruja, Apelsin on väga tõsine kraam Eestis, vähemalt meie seltskonna arvates :).\nHuvitav, kas suvi lõppeb ka selliste ilmadega, nagu need praegu on. Mida teevad inimesed, kes ei käi tööl? Kodus arvuti seltskonnas? Rannas näiteks vist ei kanna ju väga olla (õigemini pole seal erilist midagi teha). Või siiski...?\nkell 08:55 2 comments\n"James, you´r not gay, but your coworker is..." lausus eile 12.juuli mulle mu boss. Ja nii ongi. Vene rahvusest kolmekümne aastane tööline on gei. Ja meie veel siin naljatasime, et hahaa, Aleks on pede.\nTäna on sellel jobul sünnipäev ning juba rabas ta meid oma idiootsusega. Nimelt tassis ta minu siit ruumist ühe riiuli ära lattu. Tänu sellele on siin kõik nüüd laiali. Lisaks ta tuli tööle taksoga ja ostis kottide viisi süüa ning kasti õlut ka. Mul pole sõnu lihtsalt, bossil ka mitte. Klient juba jõudis ka küsida, et kas teil täna mingi läbu siin.\nIgastahes me kõik usume, et juuli on ta viimane töökuu siin ning siis pean mina Tallinna bossidele seletama, miks me ei taha teda kolleegiks. (Ta ju tegelikult minu alluv, hahaa XD)\nMa avastasin, et tattoosalongi aja saamine pole üldse lihtne.\nkell 08:30 6 comments\nMa olen nii väsinud, nii tüdinenud...vihkan elu, vihkan tööd...\nMa kirjutan sissekandeid ja mitte kedagi ei huvita see. Ma ei tee seda üldse enda pärast ju. Ma vihkan blogimist. Kuidas te aru ei saa. Ma vist loobun sellest, ma ei näe mingit mõtet enam. Vihkan teid ebardeid.\nTe ei kujuta ette, kui naljakas oli seda kirjutada. Mulle lihtsalt meenus kellegi sissekanne, kus kirjutati ka siukest asja. Muidugi seal kirjutati vist täie tõsidusega, ma niisama ilkusin praegu. Tegelikult mulle meeldib blogida ja hiljem lugeda neid postitusi. Samuti meeldib mulle elu, töö ning ma olen reibas. Ja teie pärast ma seda kohe kindlasti ka ei tee.\nIsikud, kes blogivad ainult eesmärgil, et palju kommentaare sinna alla saada - well, way to go. Ma ei hakka neid hukka mõistma, kuigi imeliku mulje siiski jätavad.\nIlusat päeva jätku mulle ja teile vähestele (kes seda loevad) ka.\nTäna on mul bloggeris väike juubel (või noh, ei ole midagi väike juubel). Ennem seda postitust olen teinud 99 sissekannet. Ma arvan, et päris tore tulemus juba.\nVahepeal olid Rabarock ning HRL. Rabakale ma ei läinud selle põhjusega, et seal on totaalselt igavad bändid ja Clawfingeri pärast (mida oleks võinud isegi vaadata ehk) ei raatsi nii palju ever maksta. HRL jäi samuti ära, kuid seda selle pärast, et ma ei leidnud toredaid kaaslaseid, kellega sinna minna. Seega jäi ka Soilwork nägemata.\nMa pole päris pikka aega juba Jõgeval käinud. Täna aga hüppan korraks läbi, kui Põltsamaale asju viin. Järgmine nädal saab juba kuu aega siin täis ja siis saabub ka esimene palk. Awww...\nMikk arvas, et kui Norra tööots peaks toimima, et ma siis võiks sinna kaasa minna temaga aaaga ma ei raatsiks seda kohta siin jätta. Raske on leida vist mõnusamat töökohta, kui mul on. Boss rääkis kord, kuidas nad Counter-Strike onlines siin tööl mängisid. No kujutage siis ette, milline lebo see töö on siin.\n* Sissekandeid: 100\n* Kommentaare: 134\n* Külastusi: 2764\nLõpetuseks suured tänud ja palju õnne mulle!\nkell 08:52 0 comments