Pärnu Ülejõe Põhikooli ja Pärnu Koidula Riigigümnaasiumi toitlustusjuht HA mõisteti süüdi omastamises ametiisiku poolt, ametialases võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 201 lg 2 p 3, § 299 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. Töötades kahe kooli toitlustusjuhina omastas HA ebaseaduslikult enda ja kolmandate isikute kasuks ajavahemikul 2015 - 2016 talle usaldatud õppeasutuste puhvetist ja toidu müügist saadud raha, tekitades oma tegevusega Pärnu Linnavalitsusele kahju kokku 5562 eurot. Omastamise varjamiseks võltsis HA raamatupidamise dokumente ning esitas Pärnu Linnavalitsuse raamatupidamisele valeandmetega koondaruandeid ja kassa perioodi raporteid.\nKohus mõistis HAle karistuseks 8 kuud vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 831 alusel mõistis kohus konfiskeerimise tagamiseks välja 1777 eurot.\nTallinna linna Spordi- ja Noorsooameti allasutuse Kristiine Sport filiaali Sõle spordikeskuse juht T. R. mõisteti süüdi altkäemaksu korduvas võtmises ja omastamises ametiisiku poolt KarS § 294 lg 2 p 1, 2 ja § 201 lg 3 järgi. 2018 aastal küsis spordikeskuse juht T. R. kahe ettevõtte esindajalt korduvalt altkäemaksu vastutasuna selle eest, et Sõle spordikeskus esitab ettevõttele jalgpallihalli kasutamise eest väiksemaid rendiarveid, klubi saab endale sobivamaid trenniaegu, rohkem saaliaegu ning samuti edaspidise sujuvamama asjaajamise eest. Sellise kokkuleppe kohaselt sai T. R. altkäemaksu ühelt ettevõttelt 3300 eurot ja teiselt 2796 eurot. Samuti omastas T. R. ajavahemikul 2017-2018 jalgpallihalli kasutamise eest kuuel korral saadud renditasu kokku 270 eurot. Kohus mõistis T. R.ile karistuseks 2 aastat vangistust sama pika katseajaga. KarS § 832 ja § 84 alusel mõistis kohus konfiskeerimise asendamiseks välja 5266 eurot.\nAS Lääne-Tallinna Keskhaigla hooldusravikliiniku juhataja M. L. ja õendusjuht M. L. mõisteti süüdi altkäemaksu korduvas võtmises KarS § 294 lg 2 p 1 järgi. Ajavahemikul 2017-2018 aasta võtsid kliiniku juht ja õendusjuht erinevatelt inimestelt kokku kahekümne üheksal tuvastatud korral altkäemaksuna kingitusi (alkohoolsed joogid, kommikarbid, kinkekaardid, sularaha ja muid esemeid) vastutasuna selle eest, et altkäemaksu andjate lähedastele osutatakse ja korraldatakse juhataja ja õendusjuhi poolt tervishoiuteenuseid LTKH hooldusravikliinikus, võimaldatakse olla kliinikus ravil kauem kui 60 päeva ning edaspidise sujuva asjaajamise eest. Kohus mõistis kliiniku juhatajale ja õendusjuhile karistuseks 1 aasta 6 kuud vangistust sama pika katseajaga. KarS § 832 ja § 84 alusel mõistis kohus mõlemalt konfiskeerimise asendamiseks välja kokku 12 195 eurot.\nV. G. mõisteti süüdi valimisvabaduse rikkumises, so KarS § 162 lg 1 järgi. V. G. mõjutas rahalise hüvitise lubamise ning maksmisega 2017. aasta oktoobris valimisõigust omavaid isikuid andma oma hääl 2017 kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel Kohtla-Järve linna valimisringkonnas valimistel osaleva kandidaadi nr 171 poolt. Kohus mõistis V. G. karistuseks 2 kuud vangistust, mille liitis kandmata karistusele 1 kuu 27 päeva vangistust ja asendas üldkasuliku tööga 117 tundi.\nOmanikujärelevalvet teostanud T. J. mõisteti süüdi altkäemaksu küsimises, dokumendi võltsimisele kallutamises, võltsitud dokumendi kasutamisele kallutamises ja suures koguses narkootiliste ainete käitlemises KarS § 4023 lg 1, § 344 lg 1 - § 22 lg 2, § 345 lg 1 - § 22 lg 2 ja § 184 lg 2 p 1 järgi. 2015. aastal küsis omanikujärelevalvet teostava äriühingu esindaja T. J. ehitusettevõtja juhatuse liikmelt ja ehitusjuhilt 50 000 eurot altkäemaksu, lubades vastutasuks, et omanikujärelevalve ei järgi kutsehariduskeskuse objektil ehitustöödele kehtestatud nõudeid ja ehitaja saab objektil teha töid ilma omanikujärelevalve takistusteta. Rahasumma eest lubas T. J. konsultatsiooni korras kooskõlastada ja kinnitada ehitusettevõtte poolt iga kuu esitatavad tehtud tööde aktid, mis on aluseks tellijalt raha saamisel. Sealjuures polnud oluline, kas neid ehitustöid reaalselt tehakse või mitte. Altkäemaksu saamiseks korraldas T. J. konsultatsioonilepingu ja arve vormistamise ja ehitusettevõtte esindajale edastamise. Lisaks omandas T. J. 2015. aastal suures koguses narkootilist ainet marihuaanat ja hašišit, mida valdas enda elukohas. Kohus mõistis T. J.-le karistuseks 3 aastat, 3 kuud ja 15 päeva vangistust 3 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga. Kohus kohaldas T. J.-le lisakaristusena ettevõtluskeeldu kolmeks aastaks.\nS. K. ja A. D. mõisteti süüdi valimisvabaduse rikkumises, so KarS § 162 lg 1 järgi. S. K. ja A. D. mõjutasid rahalise hüvitise lubamise ning maksmisega 2017. aasta oktoobris valimisõigust omavaid isikuid andma oma hääl 2017 kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel Narva linna valimisringkonnas valimistel osaleva kandidaadi nr 240 poolt. Kohus mõistis S. K. karistuseks rahalise karistuse 109 päevamäära, so summas 1090 eurot ja A. D. karistuseks rahalise karistuse 110 päevamäära, so summas 1100 eurot.\nKõpu vallavanem T. K. mõisteti süüdi toimingupiirangu rikkumises, omastamises ametiisiku poolt, dokumendi võltsimisele kihutamises ja soodustuskelmuses KarS § 3001 lg 1, § 201 lg 2 p-de 1, 3, 4, § 22 lg 2 - § 344 lg 1 ja § 210 lg 2 järgi. S. R., OÜ Kõpu K ja MTÜ Viljandimaa M mõisteti süüdi soodustuskelmuses KarS § 210 järgi ning E. A. soodustuskelmusele ja omastamisele kaasaaitamises KarS § 210 - § 22 lg 3 ning § 201 lg 2 p 3 - § 22 lg 3 järgi. Kõpu vallavanemana korraldas T. K. aastatel 2008-2014 valla tehinguid summas 88 751,18 eurot tema endaga seotud ettevõtetega. Samuti E. A. kaasabil ja kihutades teisi dokumendi võltsimisele, omastas vallavanem Kõpu vallalt vara ja esemeid (nt mööbel, kütus, raha), millega tekitas vallale kahju 15 464 eurot. Lisaks aastatel 2010-2013, pani TK kahel korral toime soodustuskelmuse, olles OÜ Kõpu K majandustegevuses osaleva isiku esindaja. Soodustuskelmused pani T. K. toime S. R. ja E. A. kaasabil ning MTÜ Viljandimaa M osalusel. Kuriteod olid seotud valeandmete alusel maaelu- ja põllumajandustoetuste taotlemisega ning tekitasid riigile kahju 78 105 euro ulatuses. Kohus mõistis T. K.-le karistuseks 4 aastat vangistust 5 aasta pikkuse katseajaga, millest koheselt tuleb ära kanda 6 kuud vangistust. OÜ-le Kõpu K mõisteti rahaline karistus summas 20 000 eurot. S. R. sai karistuseks 1 aasta vangistust 1 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga, E. A. - 1 aasta ja 6 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga ning rahalise karistuse 2010 eurot. Kohus mõistis MTÜ-le Viljandimaa M karistuseks rahalise karistuse 5000 eurot. KarS § 831 lg 1 ja § 84 alusel mõistis kohus T. K.-lt konfiskeerimise asendamiseks 11 433 eurot riigituludesse.\nP. I. mõisteti süüdi altkäemaksu vahendamises, kelmuses, mõjuvõimuga kauplemises ja dokumendi võltsimises KarS § 296 lg 1, § 209 lg 1, § 2981 lg 1 ja § 344 lg 1 järgi. P. I. vahendas 2012.-2014.aastal altkäemaksuna kaitseväe ajateenistusse kutsutud seitsme noore mehe käest saadud raha AS Lääne-Tallinna Keskhaigla neuroloogile, kes väljastas selle eest võltsitud sisuga tervisetõendi. Tegelikkusele mittevastava tervisetõendi esitamisel Kaitseressursside Ametile oli ajateenistusse kutsutud meestel võimalik saada vabastus või ajapikendus kohustuslikust kaitseväe ajateenistusse asumisest. Ajavahemikul 2014.-2015.a lõi P. I. varalise kasu saamise eesmärgil teadvalt ebaõige ettekujutuse üheksale ajateenistusse kutsutud mehele, väites, et tema kaudu on võimalik raha eest hankida arsti dokumenti, mille alusel on võimalik saada vabastus või ajapikendus kohustuslikust kaitseväe ajateenistusse asumisest. Tegelikkuses võltsis ta arsti nimelt tervisetõendi ning edastas selle raha maksnud meestele edasiandmiseks Kaitseressursside Ametile. Samuti kasutas P. I. ära tekkinud olukorra ning väitis kolmele ajateenistusse kutsutud mehele, et tal on võimalik raha eest hankida nendele võltsitud andmetega tervisetõend, millega oleks võimalik ajateenistusse asumist pikendada või saada vabastust, kuivõrd P. I. omab väidetavat mõjuvõimu arsti üle. Kohus mõistis P. I.-le karistuseks rahalise karistuse summas 6900 eurot. KarS § 831 lg 1 ja § 84 alusel mõisteti P. I.-lt konfiskeerimise asendamiseks riigituludesse 2000 eurot.\nPärnu linnas asuvas tehnoülevaatuspunktis töötanud tehnoülevaatajad U. K., A. A. ja T. S. mõisteti süüdi ametialases võltsimises KarS § 299 lg 1 järgi, A. L. mõisteti süüdi altkäemaksu võtmises ja dokumendi võltsimises KarS § 294 lg 1 ning § 299 lg 1 järgi ja A. T. mõisteti süüdi altkäemaksu andmises, s.o KarS § 298 lg 1 järgi. U. K., A. A., T. S. ja A. L., olles 2015. aastal Pärnu tehnoülevaatuspunktis ülevaatuse läbiviimise eest vastutavad, võltsisid kontrollkaarte sõidukitel, mis pidid küll ülevaatuse läbima, kuid jäeti kontrolli toomata või olid need tehniliselt korrast ära. Kokku võltsiti 10 sellise sõiduki kontrollkaarte ning märgiti sõidukid tehniliselt korras olevateks. Lisaks võttis A. L. altkäemaksu A. T.-lt selle eest, et tehnilisele ülevaatusele toodud sõidukid loetakse tehniliselt korrasolevateks. Kohus mõistis A. L.-le karistuseks 6 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga, T. S.-le karistuseks 4 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga, A. K.-le karistuseks 4 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga, U. K.-le karistuseks 2 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga ja A. T.-le karistuseks rahaline karistus summas 875 eurot. KarS § 49 alusel kohaldas kohus P. M.-le ja V. P.-le kolmeks aastaks töötamise keeldu mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatajana või tehnoülevaataja abina. KarS § 831 lg 1 ja § 84 alusel mõistis kohus P. M.-lt välja kuriteoga saadud vara konfiskeerimise asendamiseks 5000 eurot. KarS § 832 lg 1 alusel konfiskeeris kohus arestitud sularaha V. P.-lt 1000 eurot ja P. M.-lt 749 eurot.\nVõhma linnavalitsuse pearaamatupidaja T. R. mõisteti süüdi omastamises ja dokumendi võltsimises ametiisiku poolt KarS § 201 lg 2 p 3 ja § 299 lg 1 järgi. Pearaamatupidaja tegi aastatel 2009-2016 temale usaldatud linna varaliste vahenditega ebaseaduslikke ülekandeid, väljamakseid töötasude ja avanssidena enda ja kolmandate isikute kasuks, omastades sel teel 29 941,96 euro ulatuses linna vara. Omastamise toimepanemisel võltsis raamatupidaja linna kassaraamatu andmeid, muutes need tegelikkusele mittevastavaks. Kohus mõistis T. R.-le karistuseks 1 aasta ja 6 kuud vangistust 1 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga. Kohus mõistis T. R.-lt välja tsiviilhagi 27 632,46 eurot vallavalitsuse kasuks.\nJõgeva vallavolikogu liige A. V. mõisteti süüdi toimingupiirangu teadvas rikkumises suures ulatuses KarS § 3001 lg 1 järgi. Volikogu liige osales 2017. aastal vallavolikogu istungil ning võttis osa hääletamisest, kus otsustati vallale kuuluvate maaüksuste võõrandamine hinnaga 84 000 eurot osaühingule, mille üheks nõukogu liikmeks on tema õe laps. Volikogu liige rikkus teadvalt korruptsioonivastase seaduse (KVS) § 11 lg 1 p-des 1 - 3 kehtestatud toimingupiirangut, mille kohaselt on ametiisikul muuhulgas keelatud otsuse tegemine, kui otsus tehakse ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes. Kohus mõistis A. V.-le karistuseks rahalise karistuse 5620 eurot.\nL. B. mõisteti süüdi ametiisikule altkäemaksu andmises KarS § 298 lg 1 järgi L. B., sooritades 2017. aastal Paides Maanteeameti Liiklusregistri Jõhvi teenindusbüroo ametniku kontrolli all B-kategooria juhtimisõiguse omandamiseks nõutavat eksamit, pakkus eksamineerijale raha vastutasuna selle eest, et viimane kasutaks oma ametiseisundit tema huvides ja loeks eksami sooritatuks. Eksamineerija keeldus altkäemaksuks lubatud raha vastuvõtmisest ning teavitas juhtunust Maanteeametit. Kohus mõistis L. B.-le karistuseks 6 kuud vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga.\nP. S. mõisteti süüdi ametiisikule altkäemaksu lubamises KarS § 298 lg 1 järgi. P. Z., sooritades 2016. aastal Sauel Maanteeameti Liiklusregistri Mustamäe teenindusbüroo ametniku kontrolli all B-kategooria juhtimisõiguse omandamiseks nõutavat eksamit, lubas eksamineerijale anda kaelas olnud kaelaketi vastutasuna selle eest, et viimane kasutaks oma ametiseisundit tema huvides ja loeks eksami sooritatuks. Eksamineerija keeldus altkäemaksuks lubatud hüve vastuvõtmisest ning teavitas juhtunust Maanteeametit. Kohus mõistis P. Z.-le karistuseks 4 kuud vangistust 1 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga.\nViimsi vallale kuuluva ettevõtte tütarfirma OÜ Viimsi T. juhatuse liige R.V. mõisteti süüdi omastamises suures ulatuses ja võltsitud dokumentide kasutamises KarS § 201 lg 2 p 2 ja § 345 lg 1 järgi ja M. A.-V. kaasaaitamises omastamisele suures ulatuses KarS § 201 lg 2 p 2 - § 22 lg 3 järgi. OÜ Viimsi T. juhatuse liikmena tegi R.V. ajavahemikul 2008 kuni 2013 OÜ Viimsi T. vara arvelt osaühingule ebavajalikke kulutusi 28 ettevõttega, pöörates sel moel talle usaldatud vara ebaseaduslikult enda ja kolmandate isikute kasuks suures ulatuses, s.o summas 559 378,72 eurot. Omastamise toimepanemiseks kasutas R.V. võltsitud dokumente, et omandada õigusi. M. A.-V. osutas R. V.-le vaimset ja füüsilist kaasabi OÜ Viimsi T. vara arvelt mittesihtotstarbeliste ja osaühingule ebavajalike kulutuste tegemisele, aidates sellega kaasa vara ebaseaduslikule pööramisele R. V., iseenda ja kolmandate isikute kasuks suures ulatuses, s.o 66 113,44 euro ulatuses. Kohus mõistis R.V.-le karistuseks 4 aastat ja 6 kuud vangistust, millest tuleb ära kanda 8 kuud. KarS § 73 lg 1-3 alusel määrati, et mõistetud vangistusest ei pöörata osaliselt täitmisele vangistus 3 aastat 10 kuud, kui R. V. ei pane 5 aastase katseaja kestel toime uut tahtlikku kuritegu. Kohus mõistis M.A.-V.-le karistuseks 2 aastat ja 4 kuud vangistust, millest tuleb ära kanda 5 kuud. KarS § 73 lg 1-3 alusel määrati, et mõistetud vangistusest ei pöörata osaliselt täitmisele vangistus 1 aasta 11 kuud, kui M. A.-V. ei pane 3-aastase katseaja kestel toime uut tahtlikku kuritegu. KarS § 831 lg 1 alusel konfiskeeris kohus tahtliku süüteoga saadud vara. Kohus mõistis R.V-lt ja M.A.-V.-lt välja OÜ Viimsi T. kasuks tsiviilhagi kokku 477 103,65 eurot.\nV. M. mõisteti süüdi ametiisikule altkäemaksu andmises KarS § 298 lg 1 järgi. V. M., sooritades 2017. aastal Jõhvis Maanteeameti Liiklusregistri Rakvere teenindusbüroo ametniku kontrolli all A-kategooria juhtimisõiguse omandamiseks nõutavat eksamit, pakkus eksamineerijale 100 eurot vastutasuna selle eest, et viimane kasutaks oma ametiseisundit tema huvides ja loeks eksami sooritatuks. Eksamineerija keeldus altkäemaksuks lubatud raha vastuvõtmisest ning teavitas juhtunust Maanteeametit. Kohus mõistis L. B.-le karistuseks rahalise karistuse 50 päevamäära, so 933 eurot, 1 aasta pikkuse katseajaga.\nEraõigusliku juriidilise isiku VKG S. osakonna juhataja S.D. ja eraõigusliku juriidilise isiku VKG E. osakonna juhataja V.K. mõisteti süüdi altkäemaksu võtmises erasektoris KarS § 402³ lg 1 järgi ja L.N. dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 344 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. VKG osakonna juhataja S.D. küsis ja sai ettevõtte T. esindajalt 2017. a märtsis-aprillis altkäemaksu sõidukitele teostatavate remonttööde näol, lubades vastutasuks suunata ettevõttele T erinevaid VKG S. poolt tellitavaid töid. VKG E. osakonna juhataja V.K. sai 2017. a maist-juulini korduvalt altkäemaksu summas 320 eurot ettevõtte T. esindajalt, lubades vastutasuks tegutseda ettevõtte T. huvides ja suunata ettevõttele erinevaid töid. L.N, olles OÜ V. juhatuse liige, koostas S.D. palvel OÜ V. nimelt fiktiivsed arveid, mis esitati tasumiseks OÜ-le T. altkäemaksuks kasutatavate remonttööde varjamiseks. Kohus mõistis S. D.-le karistuseks rahalise karistuse 59 päevamäära, so 2944,10 eurot. Kohus mõistis L. N.-le karistuseks 1 aasta vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis V. K.-le karistuseks 1 aasta vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 84 alusel konfiskeeris kohus tahtliku süüteoga saadud vara.\nRiigi sihtasutuse EAS büroo juht K.P. mõisteti süüdi omastamises ametiisiku poolt, dokumendi võltsimisele kihutamises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 201 lg 2 p 3, § 344 lg 1 - § 22 lg 2 ja § 345 lg 1 järgi. Sihtasutuse büroo juht võltsis õiguste omandamise eesmärgil erinevaid dokumente ja tellis EAS nimelt 2014-2015. aastal ettevõttetelt tooteid summas 1801,42 eurot. Büroo juht omastas nimetatud tooted ning kihutas arve väljastanud ettevõtete esindajaid muutma arvetel olevaid toote nimetusi. Samuti omastas K.P. erinevatel aastatel ebaseaduslikult EAS vara, ostes erinevate preemiapunktide eest endale ja kolmandatele isikutele lennupileteid ja tooteid summas 14 298,23 eurot. Kohus mõistis K.P.-le karistuseks 1 aasta ja 6 kuud vangistust 2 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga. Kohus mõistis K.P.-lt välja EAS kasuks tsiviilhagi kokku 12 302,42 eurot.\nSiseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskuse (SMIT) regionaalosakonna juht V. M. mõisteti süüdi ametiisiku poolt korduvas omastamises, dokumendi võltsimisele kihutamises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 201 lg 2 p-de 1, 3, § 22 lg 2 - § 344 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. V. M., töötades 2014. aastal SMIT regionaalosakonna juhina, omastas fotoaparaadi ja 2 mobiiltelefoni, tekitades oma tegevusega varalist kahju kokku 1671 eurot. Omastamise varjamiseks kihutas V. M. dokumentide võltsimisele selle ettevõtte esindajat, kust esemed soetati. Seejärel esitas V. M. võltsitud koondarved SMIT raamatupidamisele tasumiseks. Kohus mõistis V. M.-le karistuseks 8 kuud vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 83 1 lg 1 alusel konfiskeeris kohus tahtliku süüteoga saadud vara.\nKeskkonnaministeeriumi hallatavas riigiasutuses töötanud M. H. mõisteti süüdi toimingupiirangu teadvas rikkumises eriti suures ulatuses, riigihangete teostamise nõuete rikkumises kui hankelepingu maksumus on eriti suur, dokumendi võltsimises, ametiisiku poolt omastamises ja mootorsõiduki juhtimises joobeseisundis KarS § 3001 lg 2, § 300 lg 2, § 344 lg 1 - § 21 lg 2 järgi, § 201 lg 2 p 3 ja § 424 järgi. Keskkonnaministeeriumi hallatavas riigiasutuses erinevatel töökohtadel töötanud M.H. tööülesannete hulka kuulus aastatel 2011-2016 riigivara haldamise korraldamine ning oma töövaldkonnas riigihangete läbiviimine. M. H. osales hangete tingimuste väljatöötamises, hanke läbiviimises ning võitja valimises. Samal ajal osalesid ka temaga seotud ettevõtted samadel hangetel tööde teostajatena. Olles hankelepingute raames ettevõtjana tööd teostanud, võttis M. H. tehtud tööd riigiasutuse esindajana ka vastu. Hanked võitnud ettevõtete kontodelt teostati pärast ministeeriumilt maksete laekumist ülekanded M. H.-i kontrolli all olevate äriühingute kontodele kokku vähemalt summas 447 148.78 eurot. Seega tegi M. H. riigiasutuses töötades ametiisikuna toiminguid ning otsuseid tema endaga seotud isikute suhtes. Sõlmides lepinguid temaga seotud isiku suhtes, rikkus M. H. teadvalt suures ulatuses korruptsioonivastase seaduse (KVS) § 11 lg 1 p-s 1 kehtestatud toimingupiirangut, 2015. aastal väljakuulutatud hanke läbiviimisel rikkus M. H. riigihangete korraldamise üldpõhimõtteid, jättes hankijana tagamata riigihangete läbipaistvuse ja kontrollitavuse ning vältimata konkurentsi kahjustavat huvide konflikti. Selliselt tekkis hanke võitjal eelis teiste pakkujate ees ning võitja sai hankelepingu kogumaksumusega 746 159.15 eurot, millele lisandub käibemaks. Ülalmainitud hanketööde käigus esitas M. H. KIK-ile ja riigiasutusele erinevaid ebaõigete andmetega dokumente, mis kajastasid tööde tegemist valel ajal summas 57 751.50 eurot. Samuti aktsepteeris riigiasutuse esindajana ja arvete kooskõlastajana 2015. aastal läbi viidud hankel erinevaid esitatud arveid, mille alusel tegelikkuses töid polnud tehtud või oli tehtud vaid osaliselt, omastades saadud tegevusega kolmanda isiku kasuks 46 116 eurot. Lisaks juhtis M. H. 2016. aastal mootorsõidukit joobeseisundis. Kohus mõistis M. H.-le karistuseks 2 aastat 6 kuud vangistust 4 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 50 lg 1 p 1 alusel võttis kohus M. H.-lt ära mootorsõiduki juhtimise õiguse 3 kuuks.\nKärdla linna asutatud sihtasutuse K. S. juhatuse liige H. K. mõisteti süüdi soodustuskelmuses, rahapesus, dokumendi võltsimises, võltsitud dokumendi kasutamises ja toimingupiirangu rikkumises KarS § 210 lg-te 1, 2, § 394 lg 2 p-de 1, 3, § 344 lg 1, § 345 lg 1 ja § 3001 lg 1 järgi. Samuti mõisteti süüdi osaühing N. rahapesus, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises juriidilise isiku poolt KarS § 394 lg 2 p-de 1, 3, § 344 lg 2 ja § 345 lg 2 järgi. Sihtasutuse juhatuse liige H. K. esitas 2012. ja 2013. aastal sihtasutuse nimelt Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (edaspidi EAS) projekti aruannetes valeandmeid abikõlbulike akteeritud tööde kohta, mida tegelikult ei teostatud, teostati osaliselt või rahastati topelt teiste riigihangete kaudu. Sellise tegevuse eesmärgiks oli saada pettuse teel soodustust. Tagajärjena tekitati EAS-ile varaline kahju 179 424.99 eurot. Samuti H. K., kes esindas sihtasutust K. S. ja osaühingut N., pani 2013. aastal koos mitme teiste ettevõtete ja nende esindajatega toime rahapesu, kus pettuse teel saadud summast 108 045.89 euro päritolu varjamiseks teostati mitu fiktiivset tehingut ja nendega seotud ülekannet erinevate ettevõtete arvelduskontodel. Lisaks sõlmis sihtasutuse K. S. juhatuse liige H. K. 2013. aastal rendilepingud osaühinguga N., mille juhatuse liige ta ise oli, kokku 54 000 euro väärtuses. Sõlmides lepinguid temaga seotud isiku suhtes, rikkus H. K. teadvalt suures ulatuses korruptsioonivastase seaduse (KVS) § 11 lg 1 p-s 1 kehtestatud toimingupiirangut. Kohus mõistis H. K.-le karistuseks 4 aastat vangistust 4 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis osaühingule N. karistuseks rahalise karistuse 6000 eurot.\nPuka vallavanem H. K. mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 299 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. Puka vallavanem H. K. koostas ajavahemikus 2012.-2013. a tegelikkusele mittevastavate andmetega ehk sisult valed 4 ostu-müügilepingut, milles märgitud tehingut tegelikkuses ei toimunud. Võltsitud dokumendid esitas H. K. vallavalitsuse raamatupidamisele sularahas väljamakse saamiseks. Kohus mõistis H. K.-le karistuseks 5 kuud vangistust 1 aasta 6 kuu pikkuse katseajaga.\nNõva vallavanem D. R. mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 299 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. Nõva vallavanem D. R., olles kohustatud täitma ametiautoga tehtud sõitude kohta sõidupäevikut, võltsis vallavalitsuse sõiduauto 2014. aasta sõidupäevikuid, kandes sisse valeandmeid sõiduauto kasutamise ja läbitud vahemaade pikkuse kohta. Võltsitud andmetega sõidupäevikud esitas vallavanem 2014.-2015.aastatel vallavalitsuse raamatupidamisele eesmärgiga näidata oma ameti- või teenistusülesannetega mitteseotud tegevusi ametisõitudena. Kohus mõistis D. R.-le karistuseks rahalise karistuse 150 päevamäära, s.o summas 7569 eurot.\nSillamäel asuvas tehnoülevaatuspunktis töötanud tehnoülevaatajad P. M ja V. P mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja korduvas altkäemaksu võtmises, s.o KarS § 299 lg 1 ja § 294 lg 2 p 1 järgi kvalifitseeritavate kuritegude toimepanemises. P. M. ja V. P., olles 2015. aastal Sillamäe tehnoülevaatuspunktis ülevaatuse läbiviimise eest vastutavad, võtsid sõidukile ülevaatust saada soovivatelt vähemalt 59-lt inimeselt altkäemaksu igakordselt 10-30 eurot. Tehnoülevaatajad võltsisid vastutasuks ülevaatust läbima pidanud, kuid kontrolli mittetoodud vähemalt 120 sõiduki kontrollkaarte, ning märkisid sõidukid tehniliselt korras olevateks. Kohus mõistis P. M.-le karistuseks 4 aastat vangistust 4 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis V. P.-le karistuseks 3 aastat vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 49 alusel kohaldas kohus P. M.-le ja V. P.-le kolmeks aastaks töötamise keeldu mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatajana või tehnoülevaataja abina. KarS § 831 lg 1 ja § 84 alusel mõistis kohus P. M.-lt välja kuriteoga saadud vara konfiskeerimise asendamiseks 5000 eurot. KarS § 83 2 lg 1 alusel konfiskeeris kohus arestitud sularaha V. P.-lt 1000 eurot ja P.M-lt 749 eurot.\nKallaste linnavolikogu esimees F. P. mõisteti süüdi korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangu teadva rikkumise eest eriti suures ulatuses KarS § 3001 lg 2 järgi. Kallaste linnavolikogu esimees F. P., kes oli samal ajal ka aktsiaseltsi KK juhatuse liige ja aktsionär, osales linnavolikogu istungitel ja hääletas ajavahemikus 2009.– 2014. a temaga seotud aktsiaseltsi KK kinnisvara puudutavates küsimustes otsuste poolt, s.o huvide konflikti olukorras. Sellise tegevusega rikkus linnavolikogu esimees toimingupiirangut 594 741.58 euro ulatuses. Kohtuotsuse kohaselt puudutasid AS KK kinnisvaraga seotud projektid oluliselt aktsiaseltsi majandushuve ning seega rikkus F. P. vastavate otsustuste tegemisel osalemisega toimingupiiranguid. Projektidega seotud dokumentide kohaselt oli aktsiaseltsi kinnistutele ette nähtud erinevate rajatiste püstitamine. Ainuüksi aktsiaseltsi kinnisvara parendamist saab pidada oluliseks majanduslikuks mõjuks. Kohus mõistis F. P.-le karistuseks rahalise karistuse 200 päevamäära, s.o summas 8600 eurot.\nAvalik-õigusliku juriidilise isiku asutatud SA Järvselja Õppe- ja Katsemetskond juhatuse liige ja metsaülem P. K. mõisteti süüdi pistise võtmises KarS § 293 lg 1 (al. 01.01.2015 KarS § 294 lg 1 altkäemaksu võtmises) järgi. SA Järvselja Õppe- ja Katsemetskond juhatuse liige ja metsaülem P. K. sai 2013. aastal OÜ esindajalt pistist 300 eurot vastutasuna selle eest, et oli sõlminud osaühinguga kasvava metsa raieõiguse võõrandamise lepingu, lubas juhatuse liikmena vajadusel tagada teostatud tööde eest ettemaksu tasumise OÜ-le, lubas OÜ esindajaga seotud ettevõtetele SA-ga Järvselja Õppe- ja Katsemetskond tehinguid ning organiseeris sihtasutuse poolt kiirendatud korras OÜ-le arve tasumise. Kohus mõistis P. K.-le karistuseks rahalise karistuse 150 päevamäära, s.o summas 6045 eurot. KarS § 73 lg-te 1 ja 2 alusel mõistetud karistusest kuulub kohesele täitmisele rahalise karistuse 25 päevamäära. Ülejäänud 125 päevamäära suurust rahalist karistust, s.o 5037 ei pöörata tingimisi täitmisele, kui P. K. ei pane ühe aasta pikkuse katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu. KarS § 84 alusel mõistis kohus P. K.-lt välja 300 eurot, mis vastab süüteoga saadud konfiskeerimisele kuuluva vara väärtusele.\nMaanteeameti Tallinna Mustamäe teenindusbüroo peaspetsialist M. R. ja spetsialist I. U. mõisteti süüdi altkäemaksu võtmises ja ametialases võltsimises ning I. P. altkäemaksu vahendamises ja A. T. altkäemaksu andmises, s.o KarS § 294 lg 1, 299 lg 1, § 296 lg 1 ja § 298 lg 1 järgi. Maanteeameti Tallinna Mustamäe teenindusbüroo peaspetsialistina töötanud M. R. võttis 2015. aastal I.P.-lt altkäemaksu vähemalt 13-l korral selle eest, et nõuetele mittevastavad ja Eestis esmaregistreeritavad sõidukid läbivad registreerimiseelse ülevaatuse, samuti selle eest, et ta võimaldab 2009. a ja hiljem kasutusele võetud sõiduautode registreerimist ilma, et sõiduautode dokumendid oleksid eelnevalt läbinud Maksu- ja Tolliameti poolse kontrolli ja saanud sealt positiivse tagasiside, mis võimaldaks sõiduki registreerimist. M. R. võltsis tööülesandeid täites registris registreerimiseelsete tehnonõuetele vastavuse kontrollakte 18 sõiduki osas. Samuti võttis Maanteeameti Tallinna Mustamäe teenindusbüroo spetsialistina töötanud I. U. 2015. aastal altkäemaksu I. P.-lt vastutasuna selle eest, et teostab liiklusregistris registritoiminguid 2009. a ja hiljem kasutusele võetud sõiduautodele ilma, et sõiduautode dokumendid oleksid eelnevalt läbinud Maksu- ja Tolliameti poolse kontrolli ja saanud sealt positiivse tagasiside, mis võimaldaks sõiduki registreerimist. Selliselt tagas I.U. igakordselt 100-eurose altkäemaksu eest 7 sõiduki registreerimise. Lisaks pani A. T. toime altkäemaksu andmise I. P.-le selleks, et sõiduk saaks registreerimiseelse ülevaatuse teostatud ning registris registreeritud. Kohus mõistis M. R.-le karistuseks 2 aastat vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga.\nKohus mõistis I. U.-le karistuseks 1 aasta ja 8 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis I. P.-le karistuseks 1 aasta 6 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis A. T.-le karistuseks rahalise karistuse 200 päevamäära, s.o summas 2000 eurot. KarS § 831 lg 1 ja § 84 alusel mõistis kohus konfiskeerimisele kuuluva vara väärtusele vastava summa M. R.-lt 1750 eurot, I.P.-lt 1790 eurot ja I. U.-lt 600 eurot. KarS § 49 alusel kohaldas kohus M. R.-le ja I. U.-le lisakaristusena mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatamisega seotud valdkondades tegutsemise keeldu 2 aastaks.\nPõhja-Tallinna Valitsuse kultuuri- ja noorsoosektori juhataja E. L. mõisteti süüdi dokumendi võltsimisele kihutamises ja võltsitud dokumendid kasutamises KarS § 344 lg 1 - § 22 lg 2 ja § 345 lg 1 järgi. Põhja-Tallinna Valitsuse kultuuri- ja noorsoosektori juhataja E. L. kihutas kahel korral 2014. aastal linnaosavalitsuse töötajat otsima kahe toimunud ürituse jaoks võltsarveid summas 3050 eurot. Olles teadlik, et omavalitsusele laekunud arved ei vasta tegelikkusele, kooskõlastas E. L. saadud võltsarved e-arvekeskuses koos seletuskirjaga ning võltsarvete alusel teostas linnakantselei vastavad ülekanded võltsarve esitanud ettevõttele. Kohus mõistis E. L.-le karistuseks 1 aasta vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga.\nSA Rõngu Hooldusravikeskus juhatuse liige M. T. mõisteti süüdi omastamises ametiisiku poolt KarS § 201 lg 2 p 3 järgi. SA Rõngu Hooldusravikeskus juhatuse liige M .T. omastas 2014.aastal sihtasutusele kuuluva sularaha summas 1559.92 eurot. Kohus mõistis M. T.-le karistuseks 10 kuud vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga. Vastavalt kohtuotsusele on M. T. kohustatud tasuma tsiviilhagi esitanud sihtasutusele tekitatud kahju.\nÜldkasuliku töö tegemist juhendav S. K. mõisteti süüdi ametiisiku poolt dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi väljaandmises KarS § 299 lg 1 järgi. Pärnus asuva MTÜ juhatuse liikmena ja vastavalt Tallinna Vangla Pärnu kriminaalhooldusosakonnaga sõlmitud üldkasuliku töö korraldamise lepingule oli S. K. määratud üldkasuliku töö tegemist juhendavaks isikuks süüdimõistetule H. T.-le. H. T. oli kohustatud vastavalt Pärnu Maakohtu otsusele asenduskaristusena tegema kahe aasta jooksul 1440 tundi üldkasulikku tööd. S. K. üldkasuliku töö juhendajana esitas Tallinna Vangla Pärnu kriminaalhooldusosakonnale igakuiselt H. T üldkasuliku töö tegemise kohta arvestuslehed, milles oli kajastanud oluliselt rohkem tehtud töötunde kui seda H. T. reaalselt teinud oli. S. K. ei täitnud temale pandud kriminaalhooldusaluse vahetu kontrolli teostamise kohustust ega pidanud korrektset arvestust kriminaalhooldusaluse tehtud töötundide kohta. S. K. võltsis kokku 12 kuu üldkasuliku töö arvestuslehe andmeid, kirjutades tehtud töötundide hulka enam kui 342 tundi, mida aga tegelikkuses ei tehtud. Kohus mõistis S. K.-le karistuseks rahalise karistuse 200 päevamäära, s.o summas 2400 eurot. KarS § 73 lg-te 1 ja 3 alusel jäetakse rahaline karistus tingimisi täitmisele pööramata juhul, kui S. K. ei pane üheaastase katseaja jooksul toime uut tahtlikku kuritegu.\nMaanteeameti Tallinna Mustamäe teenindusbüroo eksamineerijad P. P., J. T., A. A. mõisteti süüdi altkäemaksu korduvas võtmises, M. M. altkäemaksu korduvas võtmises ja altkäemaksu vahendamises, s.o KarS § 294 lg 2 p 1 ja § 296 lg 2 p 1 järgi. Lisaks ametiisikutele mõistis kohus süüdi sõiduõpetajad A. K. ja N. K. altkäemaksu vahendamises, s.o KarS § 296 lg 1 järgi. Maanteeameti Tallinna Mustamäe teenindusbüroo eksamineerijad P. P., J. T., A. A. ja M. M. võtsid korduvalt erinevatel aegadel ajavahemikul 2013.-2015. a sõidueksami sooritatuks lugemise eest altkäemaksu sõiduõpetajatelt A. K. ja N. K. ning teistelt inimestelt, kes vahendasid eksamineerijate juurde inimesi juhilubade saamiseks eksamit sooritama. Kohus mõistis A. K.-le karistuseks 3 aastat vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis N. K.-le karistuseks rahalise karistuse 250 päevamäära, s.o summas 2500 eurot. Kohus mõistis M. M.-le karistuseks 4 aastat ja 3 kuud vangistust 4 aasta ja 3 kuu pikkuse katseajaga. Kohus mõistis A. A.-le karistuseks 3 aastat vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis J. T.-le karistuseks 3 aastat ja 9 kuud vangistust 3 aasta ja 9 kuu pikkuse katseajaga. Kohus mõistis P. P.-le karistuseks 4 aastat vangistust, millest koheselt kuulub ärakandmisele 1 kuu ja 27 päeva ning ülejäänud osa vangistusest jätta kohaldamata, kui P. P. 4 aasta pikkuse katseaja jooksul ei pane toime uut tahtlikku kuritegu. KarS § 83 lg 2, 831 lg 1 ja § 84 alusel kohus konfiskeeris ja mõistis konfiskeerimisele kuuluva vara väärtusele vastava summa A.K.-lt 1260 eurot, N. K.-lt 400 eurot, M. M.-lt 480 eurot, A. A.-lt 300 eurot, J. T.-lt 480 eurot ja P. P.-lt 320 eurot.\nEsku-Kamari Kooli direktor E. M. mõisteti süüdi ametiisiku poolt toimepandud omastamises, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 201 lg 2 p 3, § 345 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. Esku-Kamari Kooli direktor omastas Jõgevamaal Põltsamaa vallas talle usaldatud võõrast vara, pöörates usaldatud võõra vara ebaseaduslikult kolmanda isiku kasuks. 12.10.2013 võltsis E. M. ja FIE faktuurarve, millelt nähtus, nagu oleks FIE osutanud Esku-Kamari Koolile projekti „Keskkonnaõpe Esku-Kamari Koolis“ raames viiel korral transporditeenust kokku 600 euro eest. Tõendamist leidis, et transporditeenust osutati vaid ühel korral. E. M., olles samal ajahetkel Esku-Kamari Kooli direktor ning teades, et tegemist on võltsitud arvega, kinnitas allkirjaga arvel märgitud teenuse ja summa kooliga seotud kuluks, misjärel edastati faktuurarve nr 203 Põltsamaa Vallavalitsusele väljamakse tegemiseks. 18.10.2013 tegi Põltsamaa Vallavalitsus FIE Swedbanki arvelduskontole direktori kinnitatud faktuurarve alusel ülekande, kandes FIE arvelduskontole 600 eurot ehk 480 eurot enam tegelikult osutatud teenuse maksumusest. Kohus mõistis E. M.-le karistuseks rahalise karistuse 100 päevamäära, s.o summas 1720 eurot.\nTallinnas asuvas tehnoülevaatuspunktis töötanud tehnoülevaatajad V. M., V. V. ja J. H. mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja korduvas altkäemaksu võtmises ning M. R. altkäemaksu vahendamises, s.o KarS § 299 lg 1, § 294 lg 2 p 1 ja § 296 lg 1 järgi. V. M., V. V. ja J. H., olles 2015. aastal Tallinnas tehnoülevaatuspunktis ülevaatuse läbiviimise eest vastutavad, võtsid sõiduki või haagise kontrolli toonud inimestelt, sh vahendusteenust pakkuvalt M. R.-lt, altkäemaksu 5-25 eurot vastutasuna selle eest, et nad võltsisid ülevaatusele toodud tehniliselt mittekorras kokku vähemalt 37 sõiduki või haagise kontrollkaarte ning märkisid need tehniliselt korras olevateks. Kohus mõistis M. R.-le karistuseks rahalise karistuse 300 päevamäära, s.o summas 3000 eurot. Kohus mõistis V. M.-le karistuseks 1 aasta vangistust 1 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga. Kohus mõistis V. V.-le karistuseks 1 aasta vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis J. H.-le karistuseks 1 aasta 6 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 49 alusel kohaldas kohus V. M.-le, V. V.-le, J. H.-le kaheks aastaks mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatajana töötamise keeldu. KarS § 831 lg 1 ja § 84 alusel mõistis kohus V. M.-lt, V. V.-lt, J. H.-lt konfiskeerimisele kuuluva vara väärtusele vastava summa 140, 115 ja 30 eurot.\nTallinnas asuvas tehnoülevaatuspunktis töötanud tehnoülevaataja G. O. mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja korduvas altkäemaksu võtmises, s.o KarS § 299 lg 1 ja § 294 lg 2 p 1 järgi. G. O., olles Tallinnas asuvas tehnoülevaatuspunktis ülevaatuse läbiviimise eest vastutav, võttis 2015. aastal kolmel korral summas kokku 30 eurot altkäemaksu inimeselt, kes vahendas erinevate sõidukite kasutajatelt saadud raha. Tehnoülevaataja võltsis vastutasuks ülevaatust läbima pidanud, kuid kontrolli mittetoodud sõidukite kontrollkaarte ning märkis sõidukid tehniliselt korras olevateks.Kohus mõistis G. O.-le karistuseks 6 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 49 alusel kohaldas kohus G. O.-le kaheks aastaks mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatajana tegutsemise keeldu. KarS § 831 lg 1 ja § 84 alusel kohus mõistis G. O.-lt konfiskeerimise asendamiseks välja 30.00 eurot.\nK. K. mõisteti süüdi ametiisikule altkäemaksu lubamises, s.o KarS § 298 lg 1 järgi kvalifitseeritava kuriteo toimepanemises. K. K., sooritades 2016. aastal Põlva linnas Maanteeameti Liiklusregistri Põlva büroo ametniku kontrolli all B kategooria juhtimisõiguse omandamiseks nõutavat eksamit, pakkus eksamineerijale 50 euro suurust rahasummat vastutasuna selle eest, et viimane jätaks fikseerimata eksami sooritamise käigus ilmnenud eksamitulemusi mõjutavad eksimused ning kasutaks oma ametiseisundit tema huvides ja loeks eksami sooritatuks. Eksamineerija keeldus altkäemaksuks lubatud raha vastuvõtmisest ning teavitas juhtunust Maanteeameti Võru Teenindusbüroo juhatajat. Kohus mõistis K. K.-le karistuseks rahalise karistuse 150 päevamäära, s.o summas 1500 eurot.\nRisti vallavanem R. K. mõisteti süüdi soodustuskelmuse, ametiisiku poolt dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 210 lg 1, § 299 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. Risti vallavalitsuse otsusega planeeriti rajada vana raamatukogu hoonesse, aadressil Jaama 1, Risti tervisekeskuse. Tervisekeskuse ehitamise rahastust otsustati taotleda Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) LEADER-meetme kaudu. Risti vallavanem R. K. esitas 2011. aastal rahastuse taotlemiseks PRIA-le tahtlikult valeandmeid, et saada pettuse teel abikõlbulikku toetust. Nimelt võltsis R.K. tervisekeskuse ehitamiseks saadud ettevõtete hinnapakkumuste andmeid (lisas töid ja suurendas pakkumuse hindu) selliselt, et kõige odavamaks pakkumiseks oleks konkreetse ettevõtja pakkumus. Ebaõigete andmetega taotluse ja võltsitud hinnapakkumiste esitamisega lõi vallavanem PRIA-le tegelikust renoveerimistööde maksumusest ebaõige ettekujutuse, mille eesmärgiks oli edendada majandustegevust ja saada soodustust, s.o tasuta väljamakset majandustegevuses osalevale isikule muudest avalikest vahenditest. R.K. sai varalist kasu PRIA-lt väljamakse näol summas 32952.24 eurot. Kohus mõistis R. K.-le karistuseks rahalise karistuse 300 päevamäära, s.o summas 7440 eurot.\nPihtla Vallavalitsuse sotsiaalnõunik A. L. mõisteti süüdi omastamises ja dokumendi võltsimises KarS § 201 lg 2 p 3 ja § 344 lg 1 järgi. Ajavahemikul 2013.-2016. a omastas Pihtla Vallavalitsuse sotsiaalnõunikuna töötanud A. L. vallavalitsuse poolt kuuele inimesele eraldatud toimetulekutoetust summas 3935.86 eurot. Selleks, et omastamist toime panna, võltsis sotsiaalnõunik toimetulekutoetuse otsuseid inimeste nimel, kes ise selleks tegelikult soovi ei avaldanud, pärast mida vormistas sularaha kassalehed, kuhu kandis isikute nimed ja summad, kellele ta sularahas eelnevalt määratud toimetulekutoetust pidi maksma. A. L. võltsis isikute allkirju näitamaks, et isik on määratud toimetulekutoetuse kätte saanud, kuid tegelikult toimetulekutoetuse saajad neile määratud toetust kätte ei saanud. Oma tegevusega A. L. tekitas Pihtla Vallavalitsusele varalist kahju summas 3935.86 eurot. Kohus mõistis A. L.-le karistuseks 1 aasta 6 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga.\nTartus asuvas tehnoülevaatuspunktis töötanud tehnoülevaatajad S. L. ja R. T. mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja korduvas altkäemaksu võtmises KarS § 299 lg 1 ja § 294 lg 2 p 1 järgi. 2015. aastal võtsid Tartus tehnoülevaatuspunktis ülevaatuse läbiviimise eest vastutavatena S. L. ja R. T. sõiduki kontrolli toonud inimestelt altkäemaksu: S. L. võttis altkäemaksu 25-l korral summas 461 eurot ja R. T. kolmel korral summas 40 eurot vastutasuna selle eest, et nad võltsisid korduvalt ülevaatusele toodud tehniliselt mittekorras sõidukite kontrollkaarte ning märkisid sõidukid tehniliselt korras olevateks. Kohus mõistis S. L.-le karistuseks 2 aastat 4 kuud vangistust 2 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga. Kohus mõistis R. T.-le karistuseks 1 aasta vangistus 1 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 49 alusel kohaldas kohus S. L.-le kaheks aastaks ja kuueks kuuks ning R. T.-le üheks aastaks töötamise keeldu liikluses kasutatavate mootorsõidukite ja nende haagiste tehnonõuetele vastavuse kontrolli teostava isikuna ehk tehnoülevaatajana ning tehnoülevaataja abina. Kohus konfiskeeris kuriteoga saadud S. L. vara 461 euro ja R. T. vara 40 euro väärtuses.\nA.S. mõisteti süüdi valimisvabaduse rikkumises, so KarS § 162 lg 1 (varasem redaktsioon KarS § 164) järgi. A. S., töötades Saare maakonnas asuvas AS Hoolekandeteenuse S. K. tegevusjuhendajana, pakkus ja andis Lääne-Saare vallavolikogu valimiste perioodil 2014.aasta detsembris hooldekodus elavatele inimestele ainelist hüvitist eesmärgiga mõjutada neid teostama oma valimisõigust valimistel kandidaat nr 149 kasuks. Kohus mõistis A. S. karistuseks rahalise karistuse summas 100 päevamäära, s.o summas 1050 eurot.\nPiirissaare vallavanem J. U. mõisteti süüdi ametlike dokumentide peitmises KarS § 346 järgi. J. U., olles ajavahemikul 13.11.2013 kuni 15.10.2014 Piirissaare vallavanem, paigutas ümber Piirissaare Vallavalitsusest enda koju Piirissaare valda puudutavad ametlikud dokumendid, misjärel peitis neid enda elukohas kuni seal 2015.aastal toimunud läbiotsimiseni, tehes seeläbi võimatuks dokumentide kasutamise neid valdavale isikule – Piirissaare vallale. Kohus mõistis J. U.-le karistuseks rahalise karistuse summas 80 päevamäära, s.o summas 1784 eurot.\nVeterinaar- ja Toiduameti Tartumaa Veterinaarkeskuse Toidubüroo peaspetsialist E. T. mõisteti süüdi altkäemaksu võtmises KarS § 294 lg 1 ja ametialases võltsimises KarS § 299 lg 1 järgi. Veterinaar- ja Toiduameti peaspetsialist võltsis 2013.aasta detsembris ja 2014.aasta jaanuaris kokku kolmel korral kolmandatesse riikidesse eksporditava 75 031 kg kala jääkproduktide tervisesertifikaate selliselt, et kinnitas oma allkirjaga kauba vastavust nõuetele seda kaupa tegelikult nägemata. Peaspetsialist rikkus eelkirjeldatud tegudega loomade ja loomsete saadustega kauplemise ning nende impordi ja ekspordi seaduse § 48 lõigetest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi, mille kohaselt ei tohi tõendav ametnik tõendada andmeid, mida tal ei ole võimalik kindlaks teha ning ei tohi allkirjastada sertifikaati loomade ja loomsete saaduste kohta, mida ta ei ole kontrollinud. Lisaks võttis E. T. 2014. aasta veebruaris vastutasuna jaanuaris allkirjastatud tervisesertifikaadi väljastamise eest eksporti teostava ettevõtte esindajalt 4 kg suitsutatud kala väärtuses 40 eurot.Kohus mõistis E. T.-le karistuseks 1 aasta vangistust 1 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga.\nKohtla vallavanem H. L. mõisteti süüdi omastamises KarS § 201 lg 2 p 3, ametialases võltsimises KarS § 299 lg 1 ja dokumentide võltsimises KarS § 344 lg 1 järgi. 2015.aastal võltsis Kohtla vallavanem H. L. riigihankes „Kohtla valla kruusateede remont 2015“ tööde teostaja poolt üleandmise-vastuvõtmise akte tööde kohta, näidates nendel tegelikust suuremaid tööde mahte. Samuti viseeris vallavanem ettevõtte poolt vallale nimetatud aktide alusel koostatud ja tegelikkuses mittevastavate tööde mahtudega arved, mille alusel kandis vald hanke võitjale ja töid väiksemas mahus teostanud ettevõtja arveldusarvele üle suuremad summad kui tegelikult töid tehti. Valla eelarvest väljapetetud ja valla poolt ülekantud summa 15 192 eurot kanti ettevõttest edasi H.L. poolt täiendavalt võltsitud arvete alusel järgmise ettevõtte arveldusarvele, kust H. L. omastas sellest osa ise ja osa kolmanda isiku kasuks. Kohus mõistis H. L.-ile karistuseks 2 aastat vangistust 2 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga.\nKeskkonnainspektsiooni keskkonnakaitse vaneminspektor O. B. mõisteti süüdi korduvas pistise võtmises KarS § 293 lg 2 p 1 (al. 01.01.2015 KarS § 294 lg 2 p 1) ja korduvas altkäemaksu võtmises KarS § 294 lg 2 p 1 järgi. Ajavahemikul 2008.-2012. a võttis Keskkonnainspektsiooni vaneminspektor ametikohustuste täitmise käigus korduvalt ettevõtjatelt raha ja vara summas kokku 7779.71 eurot. Vastutasuna juhendas ta jäätmekäitlusega tegelevate ettevõtjate tegevust, kasutas kontrollitavaile ettevõtteile soodsamalt oma diskretsiooniõigust tehes keskkonnakontrolli, koostades ettekirjutusi ja otsustades väärteomenetluse alustamist. Lisaks väljastas ametiisik altkäemaksu eest ettevõtjaile nendega konkureerivate äriühingute jäätmearuandeid, s.o ametkondlikuks kasutamiseks mõeldud dokumente, mis muuhulgas sisaldasid ärisaladust. Kohus mõistis O. B.-ile karistuseks 2 aastat, 5 kuud ja 28 päeva vangistuse 2 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga. Kohus mõistis KarS § 831 ja § 84 alusel süüteoga saadud vara konfiskeerimise asendamiseks O. B.-lt riigituludesse välja 545 eurot.\nK. T., S. T., A. S. ja R. S. mõisteti süüdi valimisvabaduse rikkumises, so KarS § 162 lg 1 (varasem redaktsioon KarS § 164) järgi. Isikuid süüdistati selles, et Paldiski Linnavolikogu valimiste perioodil oktoobris 2013 pakkusid ja andsid nad Paldiski linnas inimestele, kes hääletavad valimisliidu Põhjasadam nimekirjas kandideerivate K.T. ehk kandidaadi nr 169 või S. T. ehk kandidaadi nr 146 poolt, hääletamise eest ainelise hüvitusena raha, eesmärgiga mõjutada isikuid tegema hääletamisel valiku nimetatud kandidaatide kasuks. Kohus mõistis K. T.-le ja S. T.-le karistuseks 4 kuud vangistust 1 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis A. S.-le karistuseks rahalise karistuse summas 50 päevamäära, s.o summas 205 eurot. Kohus mõistis R. S.-le karistuseks 2 kuud vangistust 6 kuulise katseajaga.\nMustvee linnapeana mõisteti P. K. süüdi temale usaldatud võõra vara omastamises KarS § 201 lg 2 p 3, võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 345 lg 1 ja Lohusuu vallavanemana pistise korduvas võtmises KarS § 293 lg 2 p 1 (vastab alates 01.01.2015 KarS §-le 294 lg 2 p 2) järgi. I. K. mõisteti süüdi pistise andmises KarS § 297 lg 1 järgi. Ajavahemikul 2012.-2013. a omastas P. K. Mustvee linnapeana linna eelarvelisi vahendeid summas kokku 8543.56 eurot: 1403.6 eurot fiktiivsete arvete alusel sõiduki remonditööde eest; 4409 eurot ebaõigete arvete alusel Mustvee linnavalitsusele teostatud metallitööde eest; 409 eurot maksva akudrelli eest; 891.96 eurot fiktiivse arve alusel sõiduki remonditööde eest ja 1430 eurot fiktiivse arve alusel sõiduki remonditööde eest. 2013.aastal jättis P. K. Lohusuu vallavanemana järgimata konkreetset ehitusettevõtet soosides riigihanke korraldamisel vajalikke riigihanke seadusest tulenevaid nõudeid, küsides selle eest ehitustöid tegeva ettevõtte esindajalt I. K.-lt raha. I.K. andis 2013.aastal P.K.-ile eeltoodud tegevuse eest 3990 eurot. Kohus mõistis P. K.-le karistuseks 2 aastat vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis KarS § 831 ja § 84 alusel süüteoga saadud vara konfiskeerimise asendamiseks P.K.-lt riigituludesse välja 3990 eurot. Kohus mõistis I. K.-le karistuseks rahalise karistuse summas 960 eurot.\nA. D. mõisteti süüdi valimisvabaduse rikkumises, s.o KarS § 162 lg 1 (varasem redaktsioon KarS § 164) järgi. A. D., tegutsedes 2013. aasta oktoobris omakasu eesmärgil ning ühtlasi eesmärgiga mõjutada teisi hääleõiguslikke isikuid teostama oma valimis- või hääletamisõigust teatud valiku kasuks, lubas erinevatele Sillamäe elanikele rahalist hüvitist, kui nad hääletavad 2013. a Sillamäe linna kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel tema nimetatud kandidaadi poolt ning seejärel, veendudes, et isikud on hääletanud just selle kandidaadi poolt, andis nendele lubatud summas sularaha, saades seejuures iga ostetud hääle eest rahalist hüvitist. Kohus mõistis A. D.-le karistuseks rahalise karistuse summas 940 eurot.\nAS-i Tallinna Sadam nõukogu liige N. S. mõisteti süüdi toimingupiirangu rikkumises, s.o KarS § 3001 järgi. N. S. osales riigi omanduses oleva ettevõtte AS-i Tallinna Sadam nõukogu liikmena nõukogu 2013. a koosolekul otsuse tegemisel tema endaga seotud isiku – MTÜ Eesti Olümpiakomitee (edaspidi EOK) – suhtes, millega otsustati eraldada peasponsorina EOK-le 250 000 eurot. Seeläbi rikkus N. S. teadvalt suures ulatuses korruptsioonivastase seaduse (KVS) § 11 lg 1 p-s 1 kehtestatud toimingupiirangut. N. S. on alates 22. märtsist 2001 EOK juhatuse liige. Seega on EOK tulenevalt KVS § 7 lg 1 p-st 3 ja tulumaksuseaduse §-st 9 N. S.-ga seotud isik. KVS § 11 lg 1 p 1 kohaselt on ametiisikul keelatud otsuse tegemine, kui otsus tehakse ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes. Nõukogu istungil pandi hääletusele küsimus, kas kinnitada komisjoni protokoll tervikuna. N. S. osales nõukogu esimehena komisjoni 28. oktoobri 2013. a protokolli kinnitamise otsustamisel, hääletades protokolli tervikuna kinnitamise poolt. Tegemist oli KVS § 2 lg 2 p-s 1 nimetatud otsusega. Kohus mõistis N. S.-ile karistuseks rahalise karistuse 17 000 eurot.\nSihtasutus Pärnu Haigla ortopeed F.V. mõisteti süüdi altkäemaksu võtmise katses, pistise võtmises, kelmuse toimepanemises, ametialases võltsimises, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises, s.o KarS § 294 lg 1 - § 25 lg 2, § 293 lg 1 (vastab alates 01.01.2015 KarS §-le 294 lg 1), § 299 lg 1, § 209 lg 1, § 344 lg 1, § 345 lg 1 järgi. Sihtasutus Pärnu Haigla ortopeedina töötav F. V., omades avaliku ülesande täitmiseks ametiseisundit, s.o õiguspädevust teha kolmandate isikute suhtes siduvaid otsustusi ja õiguslikke toiminguid, täites avaliku halduse ülesandeid terviseseisundi kirjelduse vormi täitmisel ja vajalike terviseseisundit kirjeldavate dokumentide Sotsiaalkindlustusametile esitamisel, võttis 200 eurot altkäemaksu selle eest, et tema organiseeris 2013. aastal M. V-le püsiva töövõimetuse tuvastamise eesmärgil tegelikkuses mittevajalikke meditsiinilisi uuringuid ning juhendas M. V. püsiva töövõimetuse tuvastamiseks vajaliku ekspertiisitaotluse koostamisel, kirjutades ise taotlusesse tegelikkusele mittevastavaid andmeid. Samuti F. V. koostas M. V.-le püsiva töövõimetuse tuvastamiseks tegelikkusele mittevastava terviseseisundi kirjelduse, mille alusel tegi Sotsiaalkindlustusameti Pärnu büroo otsuse, määrates M. V.-le töövõime kaotuse protsendi 30%. Samuti võttis F. V. 2013. aastal pistist 40 kohviaparaadi puhastustableti näol selle eest, et ta oma ametiülesannetest tulenevalt aitas patsiendil saada püsiva töövõime kaotuse protsenti. Samuti kihutas F. V. 2012. aastal OÜ Sindi Tervisekeskus perearsti võltsima ja väljastama võltsitud töövõimetuslehte, milline talle ka väljastati. Selle pettuse tulemusena kandis Eesti Haigekaasa F. V.-i kontole töövõimetushüvitusena 10221.21 eurot. Samuti võltsis F. V. 2012.aastal SA Pärnu Haiglas isikule, kel puudus Eesti Haigekassa ravikindlustus, teise inimese nimelt MRT uuringu saatekirja selleks, et ravikindlustamata isik omandaks õiguse uuringule, millise toimingu teostamise eest tasus Eesti Haigekassa 183.19 eurot. Samuti F. V. võltsis ajavahemikul 2009.-2013. a 55 ravimiretsepti erinevate inimeste nimele ning kasutas võltsitud andmetega retsepte ravimite saamiseks apteekidest. Lisaks võltsis F. V. 2012. aastal patsiendi kihutamisel töövõimetuslehte, märkides sellel töövabastusperioodi tulenevalt patsiendi tervislikust seisundist, mis aga tegelikkusele ei vastanud. Kohus mõistis F. V.-le karistuseks rahalise karistuse 11 724.02 eurot. Kohus kohaldas lisakaristusena KarS § 49 alusel F. V.-ile keeldu täita 2 aasta jooksul tema töö- või ametikohal ülesandeid, mille sisuks on Sotsiaalkindlustusametile isikute töövõime kaotuse protsendi määramise aluseks olevate dokumentide koostamine, allkirjastamine ja esitamine.\nMTÜ Aktiviseerimiskeskus Tulevik juhatuse liige E. K. mõisteti süüdi altkäemaksu korduvas võtmises altkäemaksu nõudmisega, s.o KarS § 294 lg 2, p-de 1, 2 järgi ja K. V., S. S., M. M. altkäemaksu andmises, s.o KarS § 298 lg 1 järgi. E. K., olles ajavahemikul 2013.-2014. a MTÜ Aktiviseerimiskeskus Tulevik juhatuse liige ja välitööde tööjuhendaja ning omades avaliku ülesande täitmiseks ametiseisundit ja järelevalvekohustust Eesti Vabariigi nimel tehtud kohtuotsuste, ehk isikutele määratud üldkasuliku töö tundide täitmise üle, nõudis altkäemaksu ja võttis korduvalt altkäemaksu kriminaalhooldusalustelt, kes oli määratud MTÜ juurde üldkasulikku tööd tegema. Raha nõudmine ja võtmine oli seotud üldkasuliku töö tundide kirjapanemisega vastavalt poolte kokkuleppele, kus MTÜ juhatuse liige saab altkäemaksu ning märgib selle eest ettenähtud töötunnid teostatuks, olgugi, et reaalselt kriminaalhooldusalune märgitud üldkasulikku tööd ei teinud. Kohus mõistis E. K.-le karistuseks 1 aasta 11 kuud ja 27 päeva vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. Kohus konfiskeeris KarS § 831 alusel E. K. sõiduautost läbiotsimise käigus leitud ja ära võetud sularaha summas 60 eurot ja KarS § 832 lg 1 alusel E. K.-le kuuluva sõiduauto Opel Zafira. Kohus mõistis K. V.-le karistuseks rahalise karistuse 256 eurot. Kohus mõistis S. S.-le karistuseks rahalise karistuse 320 eurot. Kohus mõistis M. M.-le karistuseks rahalise karistuse 501.72 eurot.\nKiili vallavanem V. K. mõisteti süüdi temale usaldatud võõra vara omastamises KarS § 201 lg 2 p 3, dokumentide võltsimises ja võltsitud dokumentide kasutamises KarS § 344 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. 2013. aastal omastas V. K. Kiili vallavanemana valla sotsiaalkorteri remonttööde teostamiseks mõeldud raha endaga seotud ettevõtte VK. I. OÜ kasuks. Selleks, et vältida korruptsioonivastase seaduse piiranguid, kutsus vallavanem hankele oma tuttava juhitava ettevõtte, millega ta on ka ise seotud. Vallavanema eestvedamisel valiti see ettevõte hanke võitjaks ja sõlmiti töövõtuleping. Pärast lepingu sõlmimist kanti valla poolt remondiks eraldatud 16 580 eurot vallavanema ja tema lähedastega seotud ettevõtete kaudu üle selliselt, et 14 580 eurot jõudis lõpuks vallavanemale kuuluva ettevõtte VK I. OÜ kontole. Omastamise realiseerimiseks võltsis V .K. arveid, mis esitati vallavalitsusele remondiraha väljamaksmiseks. Eeluurimisel tuvastatu põhjal olid remonditööde tegelikud kulud suurusjärgus 7000 eurot ja tööd tegi vallavanema lähisugulane. Kohus mõistis V. K.-le karistuseks rahalise karistuse 4900 eurot.\nMaanteeameti Lääne regiooni ehitusosakonna peaspetsialist A. A. mõisteti süüdi temale usaldatud võõra vara omastamises KarS § 201 lg 2 p 3 järgi, usalduse kuritarvitamises KarS § 2172 lg 1 järgi, dokumendi võltsimises, võltsimisele kihutamises ja võltsitud dokumendi kasutamises KarS § 344 lg 1, § 345 lg 1 järgi. 2014. aastal müüs A. A. Maanteeameti esindajana 610 tonni freesitud teekattematerjali, mille eest saadud rahast suurema osa – 2050 eurot – omastas enda kasuks. Materjali ostnud ettevõtte esindaja kasuks omastas A. A.1851.44 eurot. Olles ajavahemikul 2013.-2014. a Maanteeameti esindajaks lepingulistes suhetes S. T. OÜ-ga, T. AS-iga ja L. E. AS-iga, jättis A. A. järgimata Maanteeameti varaliste huvide järgimise kohustuse ja korraldas ebaseaduslikult, s.o läbi dokumentide võltsimise ja võltsitud dokumentide kasutamise, Maanteeametile esitatavate ostuarvete suurendamise ja Maanteeameti poolt esitatavate müügiarvete vähendamise kokku summas 68376.82 eurot (koos käibemaksuga 82052.18 eurot). Samuti, omamata pädevust ja volitusi, tellis A. A. S. T. OÜ-le ebaseaduslikult enammakstud rahadest, s.o Maanteeameti materiaalsete vahendite arvelt, S. T. OÜ-lt selliseid töid ja teenuseid, mis ei olnud nõuetekohaselt kinnitatud Maanteeameti investeeringute komitee poolt. Sellega pani A. A. toime Maanteeametile kohustuste võtmise ebaseadusliku ärakasutamise vähemalt summas 68376.82 eurot (koos käibemaksuga 82052.18 eurot). Kohus mõistis A. A.-le karistuseks 1 aasta ja 6 kuud vangistust 1 aasta 6 kuu pikkuse katseajaga.\nRoosna-Alliku abivallavanem M. P. mõisteti süüdi temale usaldatud võõra vara omastamises KarS § 201 lg 2 p-de 1, 3 ning kelmuses KarS § 209 lg 2 p-de 1, 2 järgi. Ajavahemikul 2012.-2014. a omastas M. P. Roosna-Alliku abivallavanemana, kelle teenistusülesandeks oli muuhulgas sotsiaalhoolekande, hariduse ja lastekaitse valdkonna üldjuhtimine ning sotsiaaltoetuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmise korraldamine ning sotsiaaltoetuste määramine ja maksmine, eestkostetava isiku vara kokku 5 292.74 eurot. Samuti viis M. P. 2014. aastal varalise kasu saamise eesmärgil eksimusse Roosna-Alliku valla sotsiaalkomisjoni liikmed, millest lähtuvalt määrati eestkostetavale toimetulekutoetus 1306.25 eurot, mille M. P. enda kasuks pööras. Lisaks sellele omastas M. P. korteriühistu K. juhatuse liikmena korteriühistu arveldusarvelt 400 eurot. Kohus mõistis M. P.-le karistuseks 1 aasta ja 10 kuud vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga.\nKohalikule omavalitsusele kuuluva asutuse direktor K. T. mõisteti süüdi temale usaldatud võõra vara omastamises KarS § 201 lg 2 p 3 järgi. Ajavahemikul 2011.-2014. a omastas K. T. Õru valla asutuse „Õ.S.“ direktorina Õru lasteaed-algkooli kütmiseks ostetud erimärgistatud diislikütust väärtusega kokku 21 978 eurot. Kohus mõistis K. T.-le karistuseks 10 kuud vangistust 1 aasta ja 2 kuu pikkuse katseajaga. Lisaks mõistis kohus K. T.-lt välja kuriteoga tekitatud kahju summas 11 774.35 eurot kannatanu Õru valla kasuks.\nU. V., OÜ P. ja OÜ Av. mõisteti süüdi soodustuskelmuse toimepanemises ja pistise andmises KarS § 210 lg-te 2 ja 3 ja § 297 lg-te 1 ja3 järgi. U. V. OÜ Antonella (hilisem ärinimi OÜ P.) esindajana grupis koos OÜ-ga Av. ja viimase esindajaga taotles ajavahemikul 2010.-2012. a Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametist pettuse teel toetust Moonakate maja rekonstrueerimiseks ja kinnistule välisrajatiste ehitamiseks. Pettus seisnes omafinantseeringu mittetasumises ja ehituskulude kõrgemana näitamises. Soodustuskelmusega tekitati kahju summas 95 731.91 eurot. Lisaks andis U. V. 2012. aastal Tartus Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti turukorralduse büroo peaspetsialistile pistist vastutasuna selle eest, et 2012. aastal nõustas peaspetsialist OÜ Antonella esindajat U. V.-d seoses OÜ-le määratud toetuse menetlemisega. Peaspetsialist proovis OÜ Antonella esindaja U.V. palvel kiirendada toetuse osamakse väljamaksmist ja väljastas ametiseisundi tõttu teatavaks saanud informatsiooni toetuse menetlemise seisu ja väljamaksete tegemise tähtaja kohta. Vastutasuna eelkirjeldatud tegevuse eest korraldas U.V. 2012. aastal OÜ Antonella kasutuses olevas puhkekompleksis peaspetsialistile tasuta sünnipäevapeo väärtusega 680 eurot. Kohus mõistis U. V.-le karistuseks 2 aastat 6 kuud vangistust 2 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga koos KarS § 75 lg-s 1 sätestatud kontrollnõuete täitmiskohustusega. Lisaks määras kohus isikule käitumiskontrolli ajal kohustuse hüvitada kuriteoga tekitatud kahju 30 000 eurot. Kohus mõistis karistuseks OÜ-le P. rahalise karistuse 30 000 eurot ja OÜ-le Av. rahalise karistuse 15 000 eurot.\nPankrotihaldur Ü. A. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p-de 1, 2, 3 ja § 3001 lg 1 järgi. Pankrotihaldurina pööras Ü. A. tema valduses oleva ja talle usaldatud nelja pankrotis oleva ettevõtte vara oma elukaaslasele kuuluva ettevõtte kasuks, võõrandades 2013. ja 2014. aastal avalikul enampakkumisel nõudeõigused summas 219 956.43 eurot. Neljast nõudest kolm suudeti realiseerida, millega saadi varalist kasu 19 535.22 eurot. Lisaks omastamisega seotud kuriteole pani pankrotihaldur toime ka toimingupiirangu rikkumise, kui võõrandas avalikel enampakkumistel nõudeõigused ettevõttele, kelle esindaja ja osanik oli halduri elukaaslane ning keda sidus ühine majapidamine. Nimetatud teoga rikuti KVS §11 lg 1 p-des 1 ja 2 kehtestatud toimingupiirangu keeldu suures ulatuses. Kohus mõistis Ü. A.-le karistuseks 2 aastat 6 kuud vangistust 2 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga koos KarS § 75 lg-s 1 sätestatud kontrollnõuete täitmiskohustusega. Kohus konfiskeeris KarS § 831 alusel Ü. A.-lt arestitud vara summas 19 335.22 eurot ja mõistis välja KarS § 831 ja § 84 alusel Ü. A.-lt süüteoga saadud vara konfiskeerimise asendamiseks 200 eurot riigituludesse.\nTartu Kutsehariduskeskuse endine direktor A. K. ja Tartu Kutsehariduskeskuse endine direktori asetäitja haldusalal M. R. mõisteti süüdi ametialases võltsimises, võltsitud dokumendi kasutamises, kelmuse toimepanemises ja usaldatud vara omastamises alljärgnevalt: A. K. KarS § 201 lg 2 p-de 1, 3, KarS § 209 lg 2 p-de 1, 11, § 344 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi ja M. R. KarS § 22 lg 3 - § 201 lg 1, § 344 lg 1 ja § 345 lg 1 järgi. A. K. sai kutsehariduskeskuse direktorina pettuse teel 2011. aastal välislähetusteks keskuse eelarvelistest vahenditest kokku 1211 eurot. Lisaks omastas A. K. kutsehariduskeskuse direktorina 2011.-2012. aastal direktori asetäitja M. R. kaasabil keskuse eelarvelistest vahenditest raha summas kokku 1430 eurot. Nimetatud kelmuse ja omastamise toimepanemiseks võltsisid isikud kuludokumente ning esitasid neid kutsehariduskeskuse kaudu Tartu Linna Haridusosakonnale kinnitamiseks. Kohus mõistis A. K.-le karistuseks 1 aasta 4 kuud vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis M. R.-le karistuseks 2 kuud ja 20 päeva vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 49 alusel võttis kohus A. K.-lt üheks aastaks ära õiguse töötada materiaalsete väärtuste korraldamise õigust omaval ametikohal.\nIda-Virumaal tehnoülevaatuspunktis töötanud tehnoülevaatajad mõisteti süüdi ametialases võltsimises ja korduvas pistise ning altkäemaksu võtmises alljärgnevalt: T. T. süüdistuses KarS § 299 lg 1; § 299 lg 1 – 22 lg 3; 293 lg 2 p 1 järgi, P. J. süüdistuses KarS § 299 lg 1; 293 lg 1; 294 lg 2 p 1; § 297 lg 2 p 1 – 22 lg 3 järgi ja V. K. süüdistuses KarS § 299 lg 1 järgi. Isikud töötasid Jõhvi vallas tegutsevas tehnoülevaatusi läbiviivas ettevõttes tehnoülevaatuse läbiviimise eest vastutavatena. 2013.-2014. aastal võltsisid nad raha eest korduvalt ülevaatusele toodud või ülevaatust vajanud, aga mitte kohale toimetatud, tehniliselt mittekorras sõidukite kontrollkaarte ning märkisid sõidukid tehniliselt korras olevateks. Kohus mõistis T. T.-le karistuseks 3 aastat 6 kuud vangistust, millest täitmisele pöörati kohe 2 kuud ja 3 päeva vangistust. See loeti kantuks, ülejäänud karistuse osa ei pöörata täitmisele, kui isik 3-aastase katseaja kestel ei pane toime uut tahtlikku kuritegu. Kohus mõistis P. J.-le karistuseks 2 aastat vangistust, millest täitmisele pöörati kohe 2 kuud ja 3 päeva vangistust. See loeti kantuks, ülejäänud karistuse osa ei pöörata täitmisele, kui isik 3-aastase katseaja kestel ei pane toime uut tahtlikku kuritegu. Kohus mõistis V. K.-le karistuseks 3 kuud vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. KarS § 49 alusel võttis kohus T. T.-lt, P. J.-lt kolmeks aastaks ja V. K.-lt üheks aastaks ära õiguse töötada ametiisikuna riiklikku järelevalvet teostavas asutuses. Kohus konfiskeeris kuriteoga saadud T. T. vara 10 179 eurot ja P. J. vara 500 eurot.\nMaardu Kultuuri- ja Infokeskuse (kuni 01.01.2014 Maardu Linna Rahvamaja) direktor A. Z. mõisteti süüdi pistise korduvas võtmises KarS § 293 lg 2 p 1 järgi. A. Z., töötas Maardu Kultuuri- ja Infokeskuse (kuni 01.01.2014 Maardu Linna Rahvamaja) direktorina. Maardu Rahvamaja korraldatavate Maardu linnas toimuvate kultuuri- ja meelelahutusürituste organiseerimisel, Maardu Rahvamaja koosseisu kuulunud Vaba Aja Keskuse ehitustöödel ja Maardu linna üritustel ilutulestiku korraldajana eelistas ta teenusepakkujana konkreetseid ettevõtteid ja isikuid vastutasuna selle eest, et need andsid talle korduvalt pistist kokku 4780 eurot. Kohus mõistis A. Z.-le karistuseks 2 aastat vangistust 2 aasta pikkuse katseajaga. Kohus konfiskeeris A. Z.-lt süüteoga saadud vara 650 eurot ja mõistis lisaks konfiskeerimise asendamise korras välja 4130 eurot. KarS § 49 alusel võttis kohus A. Z.-lt lisakaristusena ära õiguse töötada riigi- või kohaliku omavalitsuse asutuses, nende organis või hallatavas asutuses; samuti avalik-õiguslikus juriidilises isikus või eraõiguslikus juriidilises isikus, mille liikmeks, osanikuks või aktsionäriks on riik või kohalik omavalitsus või nende hallatav asutus ning ameti- või töökohal, mis on seotud juhtimis-, järelevalve- ja/või varaliste väärtuse liikumist korraldavate ülesannete täitmisega. Tegutsemiskeeldu kohaldas kohus tähtajaga 1 aasta ja 6 kuud.\nVändra vallavanem P. R. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p-de 2, 3 järgi ja Vändra valla kommunaalasutuse juhataja T. H. KarS § 201 lg 2 p-de 2, 3 - § 22 lg 3 järgi. P. R., olles Vändra vallavanem, omastas valla kommunaalasutuse juhataja T. H. kaasabil ajavahemikul 13.01.2005 kuni 15.12.2009 Pärnumaal Vändra vallas Vändra vallavalitsuselt viimase nõudeõiguse AS SEB Panga vastu summas 685 266.87 krooni (43 796.54 eurot), so suures ulatuses. Kohus mõistis P. R.-le karistuseks rahalise karistuse 150 päevamäära, s.o summas 4020 eurot ja T. H.-le rahalise karistuse 80 päevamäära, s.o summas 2176 eurot. Kohus leidis, et kuna Vändra vallavalitsus on juba esitanud tsiviilhagi süüdistuses toodud kahju väljamõistmiseks tsiviilkohtupidamise korras, siis lisaks kriminaalkorras isikult summa väljamõistmine riigituludesse poleks põhjendatud.\nMaanteeameti Lääne regiooni Liiklusregistri Haapsalu büroo peaspetsialist R. J. mõisteti süüdi altkäemaksu korduvas võtmises KarS § 294 lg 2 p 1 järgi. Lisaks ametiisikule mõistis kohus süüdi J. P. KarS § 296 lg 2 p 1 järgi, A. K. KarS § 209 lg 1 järgi, KarS § 22 lg 2 - § 298 lg 1, KarS § 296 lg 2 p 1 järgi, A. L. KarS § 22 lg 3 - § 296 lg 2 p 1 järgi, V. L. KarS § 296 lg 2 p 1 ja KarS § 22 lg 2 - § 298 lg 2 järgi ning V. K. KarS § 296 lg 2 p 1 järgi. R. J., töötades Maanteeameti peaspetsialistina, võttis mitme aasta jooksul korduvalt teooria-ja sõidueksami sooritatuks lugemise eest altkäemaksu J. P.-lt, V. L.-lt ja V. K.-lt, kes vahendasid peaspetsialisti juurde inimesi juhilubade saamiseks eksamit sooritama. Lisaks aitas korduvalt altkäemaksu andmisele kaasa A. K. ja vahendamisele A. L.\nKohus mõistis R. J.-le karistuseks 4 aastat vangistust 4 aasta pikkuse katseajaga, J. P.-le karistuseks rahalise karistuse 300 päevamäära ehk 960 eurot, A. K.-le karistuseks 2 aastat vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga, A. L.-le karistuseks rahalise karistuse 50 päevamäära, V. L.-le karistuseks 3 aastat vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga, V. K.-le karistuseks rahalise karistuse 200 päevamäära ehk 640 eurot. Kohus konfiskeeris R. J.-lt süüteoga saadud vara 1300 eurot ja mõistis lisaks välja 2700 eurot; konfiskeeris J. P.-lt 1550 eurot ja A. K.-lt süüteoga saadud vara 950 eurot; mõistis välja V. K.-lt 600 eurot ja V. L.-lt 592.50 eurot.\nV. N. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p-de 2, 3, 4 ja KarS § 345 lg 1 järgi, K. L. KarS § 201 lg 2 p-de 2, 4, KarS § 344 lg 1 ja KarS § 345 lg 1 järgi ning A. L. KarS § 201 lg 2 p-de 2, 3, 4, KarS § 344 lg 1 ja KarS § 345 lg 1 järgi kvalifitseeritavate kuriteo toimepanemises. Kallaste linnapea V. N., Kallaste Linnavalitsuse pearaamatupidaja A. L. ja vanemraamatupidaja K. L. omastasid ajavahemikul jaanuar 2010 kuni august 2012 Kallaste Linnavalitsuse raha suures ulatuses, s.o summas 42 544.47 eurot. Vara omastamiseks võltsisid raamatupidajad dokumente ning kolmekesi kasutati võltsitud dokumente, et omastada raha. Kohus mõistis V. N.-le karistuseks 1 aasta ja 6 kuud vangistust 1 aasta ja 6 kuu pikkuse katseajaga, K. L.-le ja A. L.-le karistuseks 1 aasta vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. Kohus mõistis välja V. N.-lt 11 325.47 eurot, K. L.-lt 14 973.69 eurot, A. L.-lt 16 245.31 eurot kahju hüvitamiseks Kallaste Linnavalitsusele.\nN. M. mõisteti süüdi KarS § 298 lg 1 järgi. N. M.-le, kes, viibides Narvas Vestervalli 7 asuvas tollitsoonis ja teades, et tema poolt tollikontrolli läbimiseks esitatavates toolidokumentides kajastatud kaup ei vasta veokis ja selle haagises oleva kauba nimetusele, andis seal töötavale tolliametnikule altkäemaksu summas 500 rubla. Raha andis ta selleks, et tolliametnik, kelle teenistusülesandeks on kauba, veokite jms tolliläbivaatuse korraldamine, ei teostaks veoki ja haagise läbivaatust ja võimaldaks kontrolli läbimata Eestist lahkuda. Tolliametnik keeldus altkäemaksu vastuvõtmisest ning juhtunust teavitati politseid. Kohus mõistis N. M.-le karistuseks 1 aasta vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga. Kohus konfiskeeris N.M.-lt 500 rubla.\nSaku valla spordikeskuse juhataja R. L. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p 3 järgi. R. L. omastas 11 488.95 euro suuruses summas sularaha, mis oli laekunud spordikeskusele teenuste ja kaupade müügi eest. Juhtum tuli ilmsiks vallavalitsuse läbiviidud inventuuriga. Juhataja jättis spordikeskuse kassasse laekunud summad vallavalitsuse arvelduskontole kandmata ja võttis need endale. Kohus mõistis R. L.-le karistuseks 8 kuu pikkuse tingimisi vangistuse. Vangistust ei pöörata reaalselt täitmisele, kui süüdimõistetu ei pane 20-kuulise katseaja jooksul toime uut kuritegu, täidab kriminaalhooldaja kontrollnõudeid ja hüvitab kogu vallale tekitatud kahju.\nKärla vallavalitsuse ametnik ja sihtasutuse Kärla juhataja M. Õ. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p 3 järgi. M.Õ. omastas mitme aasta vältel vallavalitsuse ja sihtasutuse eeskoste all olevate klientide raha kokku 12 608.81eurot. Kohus mõistis M. Õ.-le karistuseks 2 aastat vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga.\nE. J. mõisteti süüdi hääle ostmises, s.o KarS § 164 järgi. E. J. mõjutas 2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistega seoses kolme inimest hääletama Kiviõli linna kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel kandidaadi nr 156 poolt. Mõjutamise käigus andis E. J. kõigile kolmele isikule 10 eurot. Kohus mõistis E. J.-le karistuseks 5 kuud vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga.\nPankrotihaldur V. P. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p-de 1 ja 3, § 344 lg 1, § 345 lg 1, § 394 lg 2 p 3 järgi. Pankrotihaldurina omastas V. P. pankrotimenetluse käigus mitme ettevõtte raha kogusummas 44 131.68 eurot. Lisaks pani pankrotihaldur toime rahapesu suures ulatuses, kui omastatud vara varjamiseks kandis kuriteo läbi saadud vara endaga seotud ettevõtte kontole, muundas selle ettevõtte varaks ja kasutas omastatud raha kinnistu omandamiseks. Omastamise toimepanemiseks võltsis pankrotihaldur dokumente ja esitas need näiliste kulutuste tõendamiseks. Kohus mõistis V. P.-le karistuseks 3 aastat vangistust 3 aasta pikkuse katseajaga.\nOtepää Gümnaasiumi direktor A. M. mõisteti süüdi KarS 201 lg 2 p-de 1 ja3 järgi. Kooli direktor A. M. pööras ametiisikuna enda ja kolmandate isikute kasuks ajavahemikul 2008.-2012. a Otepää vallavalitsuse raha, mis oli tema valduses seoses tööülesannetega. A. M. majutas Otepää gümnaasiumi õpilaskodus ja klassiruumides külalisi, mille eest saadud tasu kogusummas 12 420.77 eurot jättis raamatupidamises kajastamata ning Otepää vallavalitsusele edastamata. Samuti omastas A. M. kooli vara kogusummas 524.64 eurot, milleks oli televiisor ja riideesemed. A. M. on tekitatud kahju hüvitanud. Kohus mõistis A. M.-le karistuseks rahalise karistuse 270 päevamäära ulatuses, s.o kokku 7425 eurot.\nPäästeameti Ida Päästekeskuse insenertehniline büroo juhtivinspektor A. G. mõisteti süüdi KarS § 294 lg 2 p 1, § 299 lg 1, § 293 lg 2 p 1 järgi. A. G. kooskõlastas tulekahju- ja valvesignalisatsioonide projekteerimise ning paigaldusega tegelevate ettevõtete tuleohutusalaseid projekte ning kontrollis ehitisele või selle osale paigaldatud tulekahju-signalisatsioonisüsteemide vastavust, võltsis dokumente ja sai selle eest vastutasuna pistist ning altkäemaksu. Kohus mõistis A. G.l-e karistuseks 2 aastat ja 2 kuud vangistust. Lisaks otsustas kohus KarS § 832 lg 1, § 84 alusel arestitud sularaha summas 2410 eurot konfiskeerida pärast kohtuotsuse jõustumist.\nSA Tartu Sport Tartu Tamme Staadioni administraator V. H. mõisteti süüdi KarS § 22 lg 3 ja KarS § 329, KarS § 344 lg 1, KarS § 294 lg 2 p 1 järgi. V. H. võttis korduvalt altkäemaksu vastutasuna selle eest, et pani üldkasuliku töö tundide arvestuslehtedele kirja töötunnid, mida süüdimõistetud tegelikult ei teostanud. Kohus mõistis V. H.-le karistuseks 2 aastat 10 kuud vangistust 3 aastase katseajaga.\nNõmme Linnaosa Valitsuse ehituse vanemspetsialist R. R. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p 3 . R. R. omastas temale usaldatud linnaosa valitsusele kuuluvaid vallasasju summas kokku 4884.4 eurot. Saksamaa Liitvabariigis läbiviidud kohtumenetlusega mõistis Göppingeni Ringkonnakohus R. R.i ametiseisundi kuritarvitamise eest karistusena 3600 eurot rahatrahvi.\nHaridus- ja Teadusministeeriumi hallatava riigi kutseõppeasutuse, s.o Põltsamaa Ametikooli direktor V. K. mõisteti süüdi KarS § 201 lg 2 p-de 3 ja 4 järgi. V. K. omastas koos Põltsamaa Ametikooli majandusala juhataja V. P. ja Põltsamaa Ametikooli töötaja E. A. Põltsamaa Ametikooli eelarvelisi vahendeid kogusummas 2986.73 eurot. Kohus mõistis V.K.-le rahalise karistuse 8120 eurot. Lisaks võeti temalt lisakaristusena 1 aastaks ära õigus töötada materiaalsete väärtuste korraldamise õigust omaval ametikohal.\nAS-i juhatuse liige B. P. ja ostu-müügi direktor M. P. mõisteti süüdi KarS § 297 lg 1 - 25 lg 2 järgi ning AS H. KarS § 297 lg 3 - 25 lg 2 järgi. Isikud tunnistati süüdi pistise lubamise katses kaubandusettevõtte osakonna ostujuhile vastutasuna viimase poolt kahe ettevõtte vahel sõlmitud tarnelepingu ja selle lisade tingimuste ümbervaatamata jätmise ning AS H. poolt tarnitavate kaupade sortimendi ja läbimüügi suurendamise eest kaubandusettevõtte kaupluste ketis. Kohus mõistis B. P.-le karistuseks rahalise karistuse 100 päevamäära, s.o 4070 eurot, M. P.-le karistuseks rahalise karistuse 100 päevamäära, s.o 4960 eurot, AS-ile H. karistuseks rahalise karistuse 20 000 eurot.\nSõidukite tehnoülevaatust teostavas äriühingus T. AS ülevaataja N. L. mõisteti süüdi KarS § 344 lg 1 järgi. N. L. teostas tehnoülevaatuspunktis ülevaatajana näiliselt sõiduki kontrolli reaalselt sõidukit nägemata ja kontrollimata, märkides kontrolli toimunuks ja dokumentidele ülevaatuse läbimist kajastavad märkused. Kohus karistas N. L. 5-kuulise tingimisi vangistusega 3-aastase katseajaga.\nMaksu- ja Tolliameti maksu- ja tollikeskuse revident R. S. mõisteti süüdi KarS § 293 lg 2 p 1 järgi. R. S. nõudis maksukontrollis olevatelt neljalt äriühingu esindajalt laenu kokku 8191.16 eurot, mida ta ei maksnud tagasi, vastutasuna selle eest, et tegi ettevõtetele soodsaid otsused. Kohus mõistis R.S.-le karistuseks 4 kuud vangistust 3-aastase katseajaga. Lisaks kohaldati isiku suhtes konfiskeerimise asendamist 2897 euro väärtuses.


Paekalda 22, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa - Kurg & Korsten\nPaekalda 22, Lasnamäe, Tallinn, Harjumaa\nMerevaatega 2-toaline korter keset rohelust\nPindala 46.5 m2\nÜürile antakse möbleeritud 2-toaline korter uues majas, mille arendaja on Merko. Kvaliteetne siseviimistlus, stiilne sisustus (sisekujundaja Aleksandra Kazmin), merevaade ja õhtupäike – Sinu ideaalne korter juba valmis ja ootab Sind!\nViiendal korrusel asuv 46.5 m² suurune korter on hea planeeringu ja kauni sisekujundusega. Interjööri iseloomustab Boho stiil, kvaliteetsed materjalid ning puhtad jooned. Boho seob endas natuke ülevoolavat luksust ja samas absoluutset vabadust valida koju mis hing ihaldab. Ta on stiilne, värvikas ja samas veidi hoolimatu, hoides kõrgel vanu väärtusi ja väärtuseesemeid.\nFunktsionaalsesse köögimööblisse on integreeritud Electrolux’i köögitehnika (induktsioonpliit, toiduahi, õhupuhasti, nõudepesumasin ja külmkapp koos sügavkülmikuga). Vannitoas on lisaks kvaliteetsele vannitoamööblile ning sanitaartehnikale ka LG pesumasin.\nKõik korteris olevad esemed on uued.\nLahekalda elamus on olemas lifti ning eraldi ruumid vankritele ja jalgratastele. Korteri juurde kuulub parkimiskoht maja ees parkimisalal.\nB-energiaklassiga majas on aktiivne ja targalt majandav ühistu ning mõistlikud kõrvalkulud. Korteris on mugav ja energiasäästlik vesipõrandaküte, sanruumides on elektripõrandaküte. Hoone on varustatud tsentraalse sissepuhke-väljatõmbe ventilatsioonisüsteemiga.\nLahekalda kodu paikneb looduskaunil Maarjamäe paekaldal, Pirita tee ja Narva maantee vahelisel 17 ha suurusel territooriumil. Majade vahel on kaunis haljastatud keskkond hubase pargi, laste mänguväljakute ja vabaaja veetmise aladega. Pirita merepromenaad asub Lahekaldast vaid 800-meetrise jalutuskäigu kaugusel.


Meigiõpetus: kevadine jumestus koos Avoni Nutra Effects BB-kreemiga\nTäna hakkame koos meikima ning teid ootab ees üks pooleldi humoorikas laadis pildiõpetus.\nTegemist on Avoni uuele tegelasele, Nutra Effects BB-kreemile pühendatud meigivõistlusega ning mina näitan teile, kuidas omale ülimalt loomulik, kuid samas efektne kevadine päevameik teha!\nMa ei taha teid kauem kinni hoida, sest postituse tegemine on minus endas juba suure põnevuse üles kruvinud! :)\n1) Haara pihku Avon Nutra Effects uus ja põnev BB-kreem ning kata sellega oma nägu (mina valisin mati variandi, kuid kui soovid oma näole rohkem särtsu ja sära anda, siis soovitan julgelt tavalist Nutra Effects BB-kreemi, mis jätab naha kergelt läikivaks).\n2) Peida kevadväsimus värskendava Avon Magix valgustpeegeldava pliiatsiga (nt toon Illuminating Light)\n3) Tulemuse fikseerimiseks võta appi Avon Luxe kivipuuder (nt toon Fair Silk)\n4) Laheda kuma, loomuliku sära ning perfektse näonaha saavutamiseks pintselda näole värvikirevaid CC-puudripärleid\n5) Romantilise õhetuse aitab palgele tuua siidine valge safiiriga Avon Luxe põsepuna (nt toon Show Stopping Pink). Selleks, et põsepuna jääks mõnusalt loomulikku "asukohta" naerata põsepuna peale kandes, nii saab kergelt rõhutada põsesarnu! :)\n6) Selleks, et kulmudel kenasti "kätt pulsil hoida" fikseeri need Avon kulmuvaha ja -puudri komplektist pärineva kulmuvahaga ning seejärel täiusta oma kulme pruunika kulmupuudriga (PS komplektiga on kaasas lihtsalt i m e l i n e pintsel kulmude joonistamiseks!).\n7) Loomuliku silmameigi saamiseks löö silmad särama Avon lauvärvikvarteti abil, mina kasutasin Berry Love paletti ning alustasin silma välisnurgast, kuhu hajutasin tooni nr 3 (PS silmale annab sügavust juurde ka see, kui hajutada sama tooni väljaspoolt sissepoole mööda silmakoobast). Silma keskosale kandsin tooni nr 2 ning sisenurka ja kulmude alla tooni nr 1.\n8) Löö silm särama pikkade ripsmetega, appi tuleb Avon Big and Multiplied ripsmetušš (vajadusel kooluta ripsmeid eelnevalt!).\n9) Oh ja kõige tipuks - tee omale kenad ja roosad musihuuled Avon Ultra Glazewear huuleläikega (ideaalne kevadine toon on Mulberry).\nVoila! Ja ülimalt kevadine ning loomulikku ilu rõhutav meik ongi vaid paari minutiga tehtud! :)\nKuna tegemist on ka ühe vahva konkursiga, mille peaaeuhinnad on eriti magusad ning premeerimata ei jää ka hääletajad, siis saad anda ka oma panuse minu meigiõpetusele Avoni Facebooki lehel (minu võistlustöö ilmub nähtavale siis, kui klikata noolega järgmisele lehele). https://www.facebook.com/avoneesti/app/686916678117758/\nKui miski segaseks jäi, siis ootan rõõmuga teie küsimusi! :)\nTags: Avon, meigiõpetus


Grant kirjutas augusti lõpus väljaandes New York Times, et teda hämmastab ikka ja jälle, kuidas inimesed lähevad mõõtmatutesse kaugustesse, et teistele silma paista. Näiteks olla üsna levinud praktika, et kui tippettevõtte juht ettekannet teeb, ei küsita publiku seast enam sisukaid küsimusi, vaid püütakse iga hinna eest hoopis oma ettevõtet tutvustada või vähemalt mikrofoni oma firma nimi öelda. Kõike seda lootuses kasvõi veidi tähelepanu saada.\nVäljaanne Forbes pakub sellele küsimusele omapoolse lahenduse. Vastust tuleb otsida sellest, et ühiskond on väga eriilmeline: inimestel on erinev palga- ja haridustase, aga ka oskused, huvid ning teadmised. Kui sa oled alles karjääriredeli alguses, soovitatakse küll oma valdkonna spetsialistideni püüda jõuda, ent sageli on see tee väga keeruline ja käänuline. Ehk siis: kui sul pole ligipääsu oma ala tippudeni, tuleb luua võimalikult lai võrgustik, et sind üldse nägema hakataks ning su andekusest ja teadmistest aimu saadaks. See omakorda võib viia su viimaks ka nende inimesteni, kes võiksid aidata sul oma karjääri üles ehitada.


Kosmoloogia - Pluuto, Charon ja Kuiperi vöö: Õpiku tekst\nLe Verrier' ning Galle edu planeetide avastamisel pliiatsi ja paberi abiga ei andnud rahu teistelegi matemaatikutele. Selle sajandi algul lõi üks tolle aja juhtivaid planeediuurijaid Percival Lowell spetsiaalse arvutusbüroo Neptuuni-taguste planeetide otsimiseks. Rehkendused vaheldusid vaatlustega, kuni 1930. a. C. Tombaugh sattuski seni tundmatule liikuvale objektile. Oletades, et tegemist ongi uue planeediga, pandi objektile nimeks Pluuto (surmajumal Plutoni järgi). Alles aastatepikkused vaatlused osutasid, et tegemist on kõigist senistest tugevasti erineva taevakehaga.\nEsiteks on Pluuto orbiit palju piklikum kui ülejäänud planeetidel. Kui seni oli suurima ekstsentrilisusega (0,2) Merkuur, siis Pluutol on see 0,253. Periheelis on Pluuto orbiit seespool Neptuuni orbiiti, afeelis aga sellest 1,9 miljardi kilomeetri võrra väljaspool. Mis aga kõige hullem, orbiidi kaldenurk Maa (ja ka kõigi ülejäänud planeetide) orbiidi tasandi suhtes on 17°! See aga tähendab omakorda, et Pluuto eemaldub süsteemi sümmeetriatasandist ligi 15 miljoni kilomeetri kõrgusele.\nVõrreldes ülejäänutega on Pluuto väike planeet. Heleduse ja kauguse järgi rehkendades saadi talle Maa omaga võrreldav mass ja seetõttu mõjutab ta vähe temast kümneid kordi massiivsemate hiidplaneetide liikumist. Pluuto näiv heledus (15. tähesuurus) on visuaalsete vaatluste piiril ning ainult tema juhuslik sattumine otsingupiirkonda võimaldas teda leida.\nTegelikult osutus Pluuto veelgi väiksemaks. 1978. a. avastati Pluuto kaaslane, mis sai nimeks Charon. Charoni tiirlemisperiood (6 päeva 9 tundi) ning tema kaugus planeedist (19 700 km) annavad süsteemi kogumassiks 1/400 Maa massi, mis on vaid viiendik Kuu massist ning on võrreldav suuremate asteroididega.\nKüsimus, kas on olemas veel teisigi kaugeid planeete, piinab astronoome endiselt. Pluuto ebaharilik orbiit suurendab tunduvalt otsimispiirkonda: kui teised planeedid liiguvad ekliptika (Päikese tee, tegelikult Maa liikumise projektsioon taevasfäärile) lähedal, siis nüüd tuleks läbi uurida tunduvalt suurem taevaala. Aastatel 1970-80 läbiviidud vaatlusprogramm -- tähtede omaliikumiste mõõtmine 20-aastase ajavahega tehtud taevafotode võrdlemise teel -- välistab 19. tähesuurusest heledamate planeetide olemasolu. Ja siiski teatati 1992. aastal veel ühe Neptuuni-taguse planeedi avastamisest. Selle heledus oli 23 tähesuurust (80 korda nõrgem tähtede omaliikumiste kataloogi piirheledusest), orbiit peaaegu ringikujuline, kaugus Päikesest 6,6 miljardit km (44 a.ü.). Samal aastal leiti veel kaks sarnast objekti, praeguseks ulatub Neptuuni-taguste planeetide arv kümnetesse.\nKui suured on leitud taevakehad, pole veel teada. Heleduse järgi otsustades peaks nad olema kümmekond korda väiksemad Pluutost. Väikeste masside ja suure arvu poolest sarnanevad leitud objektid Maa rühma planeete hiidplaneetidest eraldavatele asteroididele. Sellise väikeplaneetidest koosneva vöö olemasolu ennustati juba varem G. Kuiperi poolt ja nii (Kuiperi vööks) seda piirkonda ka nimetatakse. Mida see vöö endast kujutab, saab vast lähiaastatel selgemaks.\nNii kirjutati aastal 1999. 2006. aastal defineeriti IAU peaassambleel uuesti mõiste planeet. Ja Pluuto, mis oli planeetide seas erandlik niikuinii, määrati klassi kääbusplaneedid.\nFoto 1. Pluuto ja Charon.\nJoonis 1. Päikesesüsteemi kaksikplaneedid Maa-Kuu ning Pluuto-Charon.


Maksumaksja portaal - Valitsus pressib töötukassale peale maksemäära tõusu - Äripäev - Uudised\nÄripäev : Valitsus pressib töötukassale peale maksemäära tõusu\n31.10.2008 7:03:56 (1243 )\nKadrin Karner kirjutab Äripäevas, et valitsus nõuab töötukassalt uusi töötuskindlustusmakse määrasid novembri keskpaigaks, töötukassa nõukogu esimehe Harri Taliga sõnul ta neid ei saa.\n"Ei tohiks olla liiga optimistlik ja vaadata roosade prillidega," ütles eilsel pressikonverentsil peaminister Andrus Ansip, kes saatis Eesti Töötukassa töötuskindlustusmakse määrad tagasi ning nõuab uute esitamist.\n"Ma eeldan, et töötukassa nõukogu suhtub vastutustundlikult nõukogule antud ülesannetesse ega ela illusioonides. Ei ela pimedas usus, et tööpuudus Eestis jääb igaveseks 4 protsendi juurde," lootis Ansip, et töötukassa uued määrad esitab.\nTöötukassa nõukogu esimehe Harri Taliga jaoks on asi selge ja valitsus oma tahtmist töötuskindlustusmakse määrasid tõsta ei saa. "Töötukassa nõukogu otsus maksemäärade ettepaneku kohta on tehtud. Valitsus saab kas nõustuda või tagasi lükata. Kui lükkab tagasi, jäävad kehtima need määrad, mis praegu on," ütles Taliga.\n"See on teema, mida ei ole üldse arutatud. Meil on kokkulepe, et need asjad juhtuvad 2010," lisas Taliga, kelle sõnul kuus kuud varem jõustatav töölepinguseadus on vaid poliitikute soov ja tahe, mitte kokkulepe.\nLoe täpsemalt: http://www.aripaev.ee/4121/uud_uudidx_412115.html


Jäätmete sissevedu Eestisse on aasta-aastalt suurenenud (2020-05-28 08:13:46)\nEuroopa riikides on jäätmete importimine ja eksportimine pidev äri. Nii nagu ühte riiki pole mõistlik rajada kõiki eluks vajalikke tööstusi, ei ole igal riigil otstarbekas luua ka kõikide jäätmeliikide käitlusvõimekusi. Seetõttu käsitletakse jäätmeid mõnede erisustega "kaubana", millele kehtib Euroopa Liidu ühisturul vaba liikumine.\n"Puhastele jäätmevoogudele, nn rohelise nimekirja jäätmetele nagu liigiti kogutud metallid, paber ja papp, on riigipiirid Euroopa Liidu sees avatud. Nende piiriülesel veol piisab saatedokumendi täitmisest ja selle lisamisest saadetisele," sõnas Keskkonnaameti jäätme peaspetsialist Katrin Kaare. Teatavate n-ö kontrollitavate jäätmeliikide - ohtlike jäätmete, segaolmejäätmete ja muude eri jäätmesegude - piiriülesele liikumistele on kehtestatud ranged nõuded, milleks Eestis tuleb kirjalik luba taotleda Keskkonnaametilt.\nTabel: jäätmete sisse- ja väljavedu aastatel 2016-20191. * 2019. a andmed ei ole ametlikud.\n Andmed Eestisse imporditud ja Eestist eksporditud jäätmeliikide ning nende koguste kohta aastate lõikes on leitavad aadressilt: https://jats.keskkonnainfo.ee/main.php?page=content&content=summary.\n· Aastatel 2016-2018 olid jäätmete väljaveo kogused pea poole suuremad kui sisseveo puhul. Vaadates aga piiriüleselt veetud jäätmeliike, selgub, et valdava enamuse välja veetud jäätmeliikidest moodustavad puhtad jäätmevood ehk rohelise nimekirja jäätmed. Suurima osa 2018. aastal Eestist eksporditud jäätmeliikidest moodustasid erinevad metallijäätmed, millele leitakse uusi kasutusvõimalused metallitoodete näol Türgis. 2018. aastal eksporditi Eestist jäätmeid kõige rohkem Türki (282 800 t), Soome (62 500 t) ja Poola (49 800 t).\n· Kui 2018. aastal sisse toodud katalüsaatorseadmed liikusid Eestist pea kogu mahus ilma täiendava töötlemiseta edasi, siis ülejäänud suurema osa moodustanud jäätmeliigid jäid Eestisse. Segaolmejäätmed põletati Iru jäätmepõletustehases ja pliiakud võeti ringlusesse Sillamäel. Olemasolevatest andmetest nähtub, et ehitus-lammutussegaprahi sortimise tulemusena tekkinud jäätmeliikidest võeti ringlusesse vaid väike kogus (~2%) jäätmeid. Ringlussevõtu asemel suunati välja sorditud põlevosa prügikütuse hulka ja mineraalne osa karjääride täiteks.


Lihakombinaadi juht läheb ehitusse põnevust otsima - ärileht.ee\nLihakombinaadi juht läheb ehitusse põnevust otsima\nPeagi endise Rakvere Lihakombinaadi juhatuse esimehe Olle Hormi hääl pakatas reede hommikul energiast, kui ta rääkis ees ootavast uuest väljakutsest Skanska EMV juhatuse esimehena. Samas möönis ta, et hirme on ja neid on palju.\n“Pakuti,” vastas rahulolev Horm küsimusele, kuidas sattus just tema Skanska EMV ASi uueks juhiks. Kas otsus töökoht võtta vastu tuli kergelt? “Suhteliselt kergelt,” vastas Horm. Tema sõnul oli kaheksa aastat tööd Rakvere Lihakombinaadis väga huvitav ja kahju on sealt ära minna, aga toiduainetööstusel tema jaoks enam väljakutseid ei olnud.\n“Tahaks midagi muud,” ütles Horm ning lisas, et ootab huviga uut tööd ja väljakutset, mis Skanskal talle pakkuda on.\nUus tegevusala pakub põnevust\n“Skanska EMV tegi mulle põneva pakkumise, nagu tegi ka omal ajal Rakvere. Eelkõige näen värsket motivatsiooni tegevusvaldkonna vahetamises, mis tõotab olla põnev, eriti arvestades viimase aja muutusi ehitus- ja kinnisvarasektoris. Pärast Rakverest lahkumist plaanin mõned nädalad puhata ning märtsis vahetan piltlikult öeldes põllumehe ameti ehitaja oma vastu,” rääkis Horm.\nOma tööst hakkab ta uues kohas aru andma Skanska Oy peadirektor Juha Hetemäkile.\nSkanska tõstab esile Hormi eetilisi põhimõtteid\n“Olen uhke, et me saame Olle Hormist Skanska kollektiivi liikme,” ütles Hetemäki. “Pean tähtsaks, et tal on kõrged eetilised põhimõtted ja juhtimiskogemused erinevatest tööstusettevõtetest. Nii tema kui ka teiste Skanska EMV uute juhtide abiga muutume me Eesti turul endisest veel tugevamaks.”\nPalgatingimused on juba kokku lepitud, kuid kas palganumber on ka suurem kui Rakveres, ei soostunud Horm ütlema. Skanskas püüab ta hakkama saada olemasolevate inimestega.\nKüsimusele, kas langevasse ehitussektorisse tööle minek teda ei hirmuta, vastas Horm, et hirmud on ja neid on palju, aga ta püüab Skanskas töötada nii hästi kui võimalik. Ehitusse minek on mehe enda sõnul väga suur muutus, sest ta pole varem kunagi ehitusettevõtet juhtinud. Küll töötas ta kümme aastat tagasi ühes suures ehitusettevõttes transpordi alal.\nHorm on oma soovituse järglase kohta andnud\nHorm on Rakvere Lihakombinaadi omanikule edastanud oma soovituse tulevase juhi isiku kohale, kuid jättis saladuseks, kes see inimene on. Kuidas ja millal Rakvere lihatööstus endale uue juhi saab peaks Hormi sõnul rääkima omanikuga, mitte enam temaga.\n“Head inimesed saavad ikka häid pakkumisi,” rääkis Rakvere Lihakombinaadi emaettevõtte HK Baltic Groupi president Olli Antniemi. “Olle lahkumisest on kahju, sest koostöö sujus hästi ja tema töö tulemused on olnud väga head. Olle Hormi juhtimise ajal on Rakvere Lihakombinaadi majandusnäitajad paranenud ning tootmismahud kasvanud. Paraku on Eestis heade juhtide nappus suur ning peagi kaheksa-aastane töö ühel ametikohal muutis Olle uute võimaluste suhtes avatuks ning seda eelkõige väljaspool toiduainesektorit — Rakvere on oma ärivaldkonna tipp ning siin arenguruumi ülespoole vähemalt Eestis pole. Skanska EMV saab kindlasti vilunud ning tugeva juhi ja liidri.”\nAntniemi ütles, et uue Rakvere Lihakombinaadi juhatuse esimehe leiab ettevõte suure tõenäosusega maja seest. “Kes see täpselt on, teatame peatselt,” kinnitas Antniemi.\nJaanus Otsa, endine Skanska EMV juht\nMa arvan, et Olle Hormi plaan on tark. Küll ta selleks valmis on, sest Hormi näol on ju tegemist targa ja kogenud inimesega. Ma arvan, et ta ei oleks seda kohta vastu võtnud, kui ta ei oleks valmis. Eesti mastaabis on Skanska ikkagi suur ettevõte ja selle juhtimine tähendab eelkõige inimeste juhtimist. Juhi ülesanne on olla hea motiveerija oma meeskonnale nii nagu treener korvpalli- või jalgpallimeeskonnas. Ma ei ole seda meelt, nagu sukelduks Horm langevasse majandussektorisse, eks majandus käibki tõusude ja mõõnadega. Praegu on majanduskasv olemas, aga aeglustunud. Langusele järgneb tõus, lihtsalt keegi ei tea, millal.\nRiina Aamisepp, Valga Lihatööstuse turundusdirektor\nEi olnud raputav uudis aga üllatav. Kas Hormi lahkumine on Rakverele suur kaotus, oleneb juba Rakverre loodud meeskonnast — kui on tugev meeskond, saavad nad kindlasti hakkama. See, kui hea juht Olle Horm oli, selgub ilmselt pärast tema lahkumist Rakvere Lihakombinaadist, siis on näha, kuidas läheb ettevõttel edasipidi. Mina arvan, et ala vahetamine on normaalne.\n* Sünniaeg: 04.12.1967\n* 1975-1986 Tallinna 21. KK\n* 1986-1993 TTÜ, tööstuselektroonika\n* 2004-2006 (jaan) ASi Tallegg tegevjuht, juhatuse esimees\n* 2000- ASi Rakvere Lihakombinaat juhatuse esimees\n* 1999 ASi EMV osakonnajuhataja\n* 1992-1998 ASis EK erinevad ametikohad kuni juhatuse esimeheni


Toimetas Silja Paavle, 13. jaanuar 2015 10:28\nVähene aktiivsus sõeluuringuprogrammidest osa võtmisel pole probleem mitte ainult Eestis, vaid ka Saksamaal, tunnistas Vähiliidu sügiskonverentsil esinenud prof F. Schäfer Schleswig-Holsteini ülikooli kliinikumist. Lahendusena näeb ta enama infot jagamist, kirjutab meditsiiniportaal Med24.\nEestis on sõeluuringutega hõlmatus madal. Mida te meile soovitaksite, kuidas osalust tõsta saaks?\nKahjuks on sama probleem skriininguga ka Saksamaal, osalusmäär on 53-65%. Ka meie küsime endalt, mis põhjusel naised ei osale. Teeme reklaami, jagame informatsiooni, korraldame vähinädalaid, peame loenguid maapiirkondades ning erinevatele kogukondadele. Proovime inimesed skriininguga tuttavaks teha.\nRootsis on osalusmäär 80%. See on uskumatult kõrge, aga see on osa nende elustiilist. Saksamaal alustasime sõeluuringuga suhteliselt hilja, aastatel 2005-2006. Varem olid meil varajase avastamise programmid, aga polnud üleriiklikku skriiningut. Ka praegu käivad paljud naised küll arsti juures, aga ei osale skriiningprogrammis. Kui me neid külastusi arvesse võtaks, oleks osalusmäär parem, arvan, et umbes 70-80%.\nSaksamaal tulevad kõik andmed kõigi paikmete kohta kokku vähiregistritesse. Infot analüüsides näeme, et umbes pooled vähijuhtudest on avastatud skriiningus. Teine pool või pisut rohkemgi avastatakse erinevate programmide või kvaliteedisüsteemide abil. Näiteks on eraldi programmid suunatud riskirühmadele, kel on perekondlik risk, riskilesioonid anamneesis, kes on enam kui viis aastat saanud asendusravi. Ka nemad jäävad väljaspoole skriiningut, kuna kõrgema riski tõttu on neile eraldi programm.\nKas olete hõlmatuse tõstmiseks proovinud midagi, mis ei tööta, et saaksime vältida sama vea tegemist?\nPaljud naised saavad esimese kutse skriiningule, kui nad saavad 50-aastaseks. See on aga suur viga, saata inimesele sünnipäevaks skriiningukutse. Paljud naised on välja toonud, kui nad on saanud kutse täpselt samal päeval ja nende jaoks on see väga raske.\nInimesed ei taha saada ka telefonikõnesid, mis kutsuvad skriiningule. See on küll personaalne, kuid ehmatav. Öeldakse, et paremini töötab siiski informatsiooni jagamine - kas või näiteks reklaam supermarketites, mis tuletab meelde, et kui oled 50-aastsane, siis ära jää hiljaks ja mine skriiningule. Juures on telefoninumbrid, kust lisainfot saab. Lisaks on muidugi reklaam ajalehtedes või flaieritel.\nKõige olulisem on informeerida patsienti skriiningu võimalustest ning tutvustada neid nii perearstikeskuses, günekoloogi juures, kirurgi juures - kõikide arstide juures.\nEestisse jõudnud uudne 3D mammograafia aitab rinnavähki veelgi täpsemalt avastada


Lehekülg: 12…142143144145146…1 0921 093\nMaikuus sai Kärdla politseijaoskond neli vormikaamerat, mille vajalikkus on kolme kuuga igati tõestatud.\n“Kaamera lindistus on tõendusmaterjalina hea nii politseinikele kui ka inimestele – nad näevad, et politsei ei tee midagi salaja, vaid kõik on salvestatud ja seaduslik,” ütles Kärdla politseijaoskonna välijuht Marko Kallas.\nKasahstanis Ust-Kamenogorskis elav Artjom Štšerbakov otsis oma Eesti sugulasi ja leidis need Hiiumaalt.\n“Tahan leida oma sugulasi, et saada rohkem teada oma päritolu kohta, aga ka seda, kuidas mu vanavanaema ja vanavanaisa Kasahstani sattusid,” kirjutas Artjom Štšerbakov Hiiu Lehele.\n06.august, 2019 Sport\nPärnus toimunud Eesti karikavõistlustel kergejõustikus võistlesid täiskasvanute vanuseklassis kaks hiidlast – Marcus Mäll ja Priidu Niit. Mõlemad said kirja väga hea tulemuse.\nMarcus Mäll jooksis 400 meetrit ajaga 50,34, olles sellega kõrgel neljandal kohal. Ühtlasi on see tulemus uus Hiiumaa A-vanuseklassi rekord.\nRist tuli Eesti meistriks Brasiilia kabes\nMeistrivõistlustel Brasiilia kabes võitis Eesti meistri tiitli Raivo Rist Hiiumaa kabeklubist.\nMängud peeti 6. juulil Tallinnas Malemajas. Eesti Kabeliidu lehel märgitakse, et suvepuhkustele ja laulupeole vaatamata kogunes võistlema üheksa meest ja kolm naist.\nNoored tantsijad esinesid Europeadel\n06.august, 2019 Kultuur / Uudised\nEuroopa suurimale rahvakultuurifestivalile Europeade viisid tantsuõpetajad Helgi Taelma ja Maigi Taelma seekord oma noorterühmad Käina Neiud ja Nobejalad.\n“Oli uhke tunne esindada Eestit, mõtle – hiidlased lähevad Europeadele,” võttis Marilin Tisler kogemuse kokku.\nHiiuIngel seilab Lahemaale ja Narva\nKaljas HiiuIngel ja selle meeskond osaleb 8.–18. augustini toimuvatel Lahemaa merekultuuri päevadel “Kui saabub valge laev 2019”.\nToimuvad avalikud seminarid Tallinnas, Haras, Viinistul, Käsmus ja Narvas, kus sõna saavad ka HiiuIngli ehitajad. Seminaride ajal saab külastada 2017. aastal valminud HiiuInglit.\nLiidi autorikontsert “Elu ilu”\n06.august, 2019 Muusika\nHelilooja ja muusiku Indrek Liidi autorikontserdil “Elu ilu” esitavad tema kirjutatud tangosid saksofonist Virgo Veldi, tšellist Andreas\nLend ja akordionist Jaak Lutsoja.\nLisaks tuleb esitusele kolm pala Lutsoja 2012. aastal välja antud plaadilt “Contrarian Grooving”.\nAugustikuine õitseja, harilik kuldvits\n06.august, 2019 Varese lood\nAugustikuu saabudes tõmbab loodus oma lillepidu koomale. Nukker on vaadata mustuvate õitega välja, kus alles valendasid karikakrad ehk härjasilmad ja punasid ristikud.\nKa uhked kõrged metsvitsad kipuvad lõpetama, kuid just nüüd algab kuldvitsade iluaeg.


„Mina tean, et sina suudad kõike ja et sinul ei ole ükski asi võimatu.\nKes on see, kes mõistmatult püüab varjata sinu nõu? Seepärast ma olen jutustanud, millest ma pole aru saanud, asjadest, mis mulle on imelikud ja mida ma ei mõista.\nKuule siis ometi ja ma räägin, mina küsin sinult ja sina seleta mulle!\nMa olin ainult kõrvaga kuulnud kuuldusi sinust, aga nüüd on mu silm sind näinud.\nSeepärast ma võtan kõik tagasi ning kahetsen põrmus ja tuhas.”\nJa pärast seda kui Issand oli rääkinud need sõnad Iiobile, ütles Issand teemanlasele Eliifasele: „Mu viha on süttinud põlema sinu vastu ja su mõlema sõbra vastu, sest teie ei ole rääkinud minu kohta tõtt nagu mu sulane Iiob!\nVõtke siis nüüd seitse härjavärssi ja seitse jäära ning minge mu sulase Iiobi juurde ja ohverdage eneste eest põletusohver, ja mu sulane Iiob palvetagu teie eest; sest ma kuulen ainult tema palvet, et mitte talitada teiega häbistavalt, kuigi te ei ole rääkinud minu kohta tõtt nagu mu sulane Iiob!”\nSiis läksid teemanlane Eliifas, suhiit Bildad ja naamalane Soofar ja tegid, nagu Issand neile oli öelnud; ja Issand kuulis Iiobi palvet.\nJumal õnnistab Iiobit\nJa Issand pööras Iiobi saatuse, kui too palvetas oma sõprade eest; ja Issand andis Iiobile kahekordselt kõike, mis tal oli olnud.\nJa tema juurde tulid kõik ta vennad ja kõik ta õed ja kõik, kes teda enne olid tundnud, ja võtsid leiba koos temaga ta kojas; ja nad avaldasid temale kaastunnet ja trööstisid teda selle õnnetuse pärast, mis Issand temale oli lasknud tulla; ja igaüks andis temale ühe kaaluühiku raha ja ühe kuldrõnga.\nJa Issand õnnistas Iiobi viimast põlve enam kui ta esimest; ja tal oli neliteist tuhat lammast ja kitse, kuus tuhat kaamelit, tuhat paari härgi ja tuhat emaeeslit.\nJa tal oli seitse poega ja kolm tütart.\nTa pani ühele tütrele nimeks Jemiima, teisele Ketsia ja kolmandale Keren-Hapuuk.\nJa kogu maal ei leidunud nii ilusaid naisi kui Iiobi tütred; ja nende isa andis neile pärisosa nende vendade keskel.\nPärast seda elas Iiob veel sada nelikümmend aastat ja nägi oma lapsi ja oma laste lapsi neli põlve.\nJa Iiob suri, olles vana ja elatanud.