11. Kahtlused kristlikus usus teismeeas – Kristlik Haridus ja Kasvatus\nMari VahermägiKristlik kodune kasvatus\nKust tulevad kahtlused?\nKahtlused ja küsimused\nKuidas noort toetada?\nUsulised kahtlused ja vajadus ümber- või taassõnastada oma usu alused on loomulik arenguosa iga inimese usuteekonnast. Koos muutuva maailma, täieneva jumalapildi ning jumalasuhtega muutub ka see, miks ja mida usume. Piibel kirjeldab uskumist kui teekonda järjest selgema mõistmiseni (nägemiseni), seetõttu ei peaks kahtlustesse suhtuma negatiivselt. Kui mingi periood inimese elukaarest sisaldab kahtlemist suuremal määral, siis on see teismeiga: üleminek lapsepõlve sõltuvuse perioodist täiskasvanuea sõltumatuse perioodi.\nPsühholoogilisest vaatepunktist on teismeiga oma identiteedi konstrueerimise aeg või teisisõnu “oma jumalate valimise aeg”, koos sellega põhimiste uskumuste ja väärtuste määratlemise aeg . Noor, pannes kokku oma maailmapilti, otsib samas vastust küsimustele: „Millist elu ma tahaksin ja kuidas peaksin seda elama? Kuidas sinna jõuda? Mis toimib tegelikult? Kas ma suudan?“\nSelles protsessis on noor ühtaegu avatud, mõjutatav ja suure pühendumisvõimega. Öeldakse, et vanematele on see viimane võimalus teha “vigade parandust” oma suhtes noorega. Seda aga “raskendatud tingimustes”, sest samas toimub ka noore “tõukumine” vanematest, seni toestanud perestruktuurist ja autoriteetide ümberhindamine. Noorte kasvav eneseteadvustamine ning reflekteerimisvõime tekitavad küsimusi enese identiteedist suhtes teistega ja noor püüab luua tervikut sageli ühitamatutest mõjudest enda ümber.\nParadoksaalselt on vajadus eagrupi toetuse järele ja sinna kuulumise surve, kasvava mõjuga noortekultuur ja selle subkultuurid need, mis samal ajal “eemaldavad” täiskasvanud noore maailmast ja seda ajal, kui noor nende tuge kõige rohkem vajab . Vajadus demonstreerida vabadust vanemlikust autoriteedist ja autonoomsuse vajadus tõukavad noore enam taotlema kaaslaste tunnustust; sõbrad ja sõprusgrupid saavad noore jaoks „turvaliseks“ kohaks, kus oma otsinguid teostada ‒ sageli lisab perest lahknemise hoogu pettumine täiskasvanuis, konfliktsed või purunenud peresuhted. Sõprusgruppidest saadav tunnustus muutub palju olulisemaks perekonna tunnustusest (mille mõju siiski täielikult ei kao, vaid liigub tahaplaanile). Noor on nõus alluma mis tahes reeglitele selleks, et kuuluda.\nMitme „usutava“ struktuuri vahel – sõprusgrupid, kool, perekond, kirik, meedia poolt pakutav, huvialagrupid jne ‒ koosneb noore maailmapilt paljudest hajutatud tükikestest. Selle mitmekesisuse moodustavad erinevad usud, lood, ajalood, identiteedid, mis kõik mõjutavad noore väärtusi. Lisaks järjest kasvav võimalus omada korraga mitut identiteeti ja luua virtuaalmaailmu täiesti oma reeglite kohaselt! Selle kõige keskel on noor inimene kistud mitme, täiesti erineva suundumuse vahele. Noor ise ei teadvusta olukorda selliselt, kuid tajub teravalt soovi olla vaba oma valikutes ning säilitada võimalikult suur valikute rohkus. Veel kuuluvad noorte hirmude hulka kartus, et ta ei jää oma eluga rahule, ja kartus mitte toime tulla; hirm, et ta ei ole piisavalt hea või ebaõnnestub. Lisandub suur kahtlemine iseendas ja pidev vajadus sõprade toe järele. Elu sihtmärgi seadmise asemel on rõhuasetus pigem laiaulatuslikul kogemisel: soovil võimalikult palju võimalikult erinevaid variante ära proovida. Vajaduses kogeda, et elu on elamisväärne, omandavad noore elus mõju kaks suurt tõmbejõudu, avastamine ning pühendumine ‒ noor on äärmiselt avatud kõigele uuele ning selles vanuses erakordselt pühendumisvõimeline, kui miski teda täiesti haarab.\nElades postmodernistlikus individualismis, kus ei ole mingit ühist jagatud kriteeriumi, vaid igaüks valib oma, on noorel keeruline teha otsuseid usu, väärtuste ja käitumise kohta. Praeguses, järjest killunevas maailmas, ei ole enam seda üht suurt lugu, millega noor end liita võiks; pigem on keskmes inimene ise, kes hindab, peegeldab ja valib ega tunnusta Jumalat kui kõigeülest ja keskset figuuri. Tooni annavad erinevad individuaalsed eelistused, trendid, mida järgitakse nt riietuses või kübermaailmas, aga selle kõige keskel on suurim mõjutaja hedonistlik tarbimine, millest on saanud praktiliselt uus usk, eriti neile, kel ei ole väärtusbaasis mingit muud, tasakaalustavat vastasjõudu, ja mis atraktiivsena edastab noorele tungiva „kohese“ ja käegakatsutava rahulduse pakkumise, samal ajal toites pidevat rahulolematuse tunnet. See intensiivne ja kohest rahuldust pakkuv keskkond vastandub teravalt kristliku usu sihipärasele, nähtamatult ja pikaaegses protsessis kulgevale ning tulemust andvale kasvamisele. “Mida see mulle annab?” on noorte esimene küsimus ning nad tahavad vastust kohe. Paljud noored aga isegi ei küsi, sest nad ei teadvusta, et teevad valikuid, vaid lihtsalt kulgevad mitmesuguste impulsside tõukel.\nPinget lisab ka see, et järjest nooremaid pommitatakse meedia vahendusel äärmuseni nihestatud suhete ja seksuaalsuse temaatikaga (mida tärganud seksuaalsusega noored niikuinii alguses hallata ei oska), mis ühiskonnas eneseski on läbimas kiiret transformatsiooni, seetõttu on pilt veelgi segasem. Publitsist Ernest Beckeri sõnul on tänapäeva kultuur inimestes tekitanud iha “apokalüptilise romantilise suhte” järele. Varasematel aegadel pidi abielu, hiljem paarisuhe kujundama üksikinimesele armastuse, toetuse ja turvalisuse sfääri ning Jumalat tunnustades (igavikule vaadates) võis inimene leida elu mõtte, vastupidavuse raskustes, lootuse tulevikuks, moraalse suuna ja identiteedi. Nüüd aga on kaasaegne kultuur pannud inimesed kõigepealt kahtlema taoliste asjade reaalsuses üldse või selles, et neid asju võiks kätte saada, ja tekitanud sel viisil tohutu tühimiku, mille täitmiseks on pjedestaalile tõstetud (meedia tugeval toel) ainsa vastusena romantiline armastussuhe (suhted), mis siis kõike ülalnimetatut peaks inimesele pakkuma . Et inimese vajadused ei ole muutunud, siis otsitakse seksist ja romantikast nende täitmise allikat. Samas aga muutuvad inimesed järjest vähem võimeliseks üldse suhteid looma ja hoidma, sest tehnika ülikiire areng pakub massiliselt võimalusi isoleeruda omaenese maailma, juhinduda ja tegeleda vaid sellega, mis individuaalselt meeldib ja korda läheb, suunates inimest üha kasvavasse üksindusse ja segadusse. Noor inimene, kes kõiki neid vajadusi eneses teravalt tajub, on samas silmitsi oma vanemate või sõprade pettumuse ja rahulolematusega, pole siis ime, et ta kahtleb tõsiselt nii armastuses kui ka tõeliste vastastikuste suhete võimalikkuses üldse.\nKuidas panna sellesse pilti veel Jumal? Kas mul üldse on teda vaja? Kristliku taustaga noorte väljakutsed erinevad siin mittekristliku taustaga noorte omadest, aga mõlema grupi puhul saab otsustavaks elava ja kogetava, isikliku jumalasuhte tekkimine ning selle ümber loodav maailmapilt.\nKui mittekristliku taustaga noore küsimuseks on: “Kas Jumal tõesti võiks olemas olla?”, siis kristliku taustaga noore puhul on väljakutse isegi suurem ‒ endise, ühe, kindlalt piiritletud usu asemel tuleb tal kirjeldatud paljususes üles leida “oma usk”. Samal perioodil toimub ka noore jumalapildis protsess: “nende – meie ‒ sellest” Jumalast “minu Jumalaks” muutumine, mis parimal juhul tähendab isikliku jumalasuhte algust.\nNii kristliku kui mittekristliku taustaga noored vajavad tegelikult kõik “jumalaid” ja “lugu”, millest osa olles end mõista. See on “lugu” mis selgitab nende maailma ning milles neil on oma roll, koht, kuhu nad kuuluvad. Kasvava vajadusega leida elu tähendus ja eesmärk, kaasneb noores soov pühenduda. Esialgu võib pühendumine väljenduda lühiajalise, entusiasmil põhineva vormina, teisalt võib just selles eas alguse saada elukestev pühendumine .\nKristliku noore jaoks on üks võimalus valida isiklikult Jumala lugu, kristliku kogukonna suur lugu ning selles edastatavad väärtused ja voorused, mida praktikate käigus edasi antakse. Selline normatiivne raam erineb aga väga tugevalt kõigest sellest, millega noor tavaelus ja teiste noorte keskel kokku puutub, on vaja olla eriliselt veendunud, et üldises keskkonnas vastuvoolu minna.\nUsulise arengu suureks väljakutseks sel perioodil on liikuda “religiooni” juurest “toimiva usu” juurde . Liikumine toimub spirituaalsuselt religioossuse ja sealt toimiva usu juurde (mis on kui kolm kontsentrilist ringi üksteise sees, kõige keskel usk). Spirituaalsus on latentsena olemas kõikides lastes, aga ei sisalda vältimatult religioossust (jagatud uskumusi), see asetab inimelu suhtesse inimülesega; religioossus aga ei pruugi tingimata sisaldada selle keskmes olevat usku, mis on “usalduslik vastus usu objektina kummardatava vastu” . Viimane ei teki hüppeliselt ega individuaalselt, pigem turvalises ja avatud usukogukonnas ning pikaajalise ja hooliva toetamise mõjul. See ei lõpe ka noore individuaalse pühendumisotsusega Jumalale, sageli vajab noor jätkuvalt toetust, kuni suudab näha oma elu lugu Jumala suures loos ning kogeb toimiva usu reaalset toetust ja väge.\nOtsustavaks osutub, milline on olnud noore lapsepõlvekodu ja -kogemus, kodune avatus ja suhtlemisviis. Ajal, mil meie lapsed on rohkem kodust väljas kui kodus, võib tekkida arvamus, et ka kõige suuremad usulised mõjutajad tulevad väljastpoolt ‒ koguduse noortegrupist, kooligrupist vm. Tegelikult aga näitavad uuringud, et vaatamata välisele aktiivsusele on noore suurimate usuliste mõjutajate esikolmikus ema, isa ja vanavanemad. Seejärel sõbrad ja meedia ning kusagil nende järel alles koguduse noortejuht või pastor. Kodune õhkkond ja suhted on noore kõige ulatuslikum ja järjepidevam mõjutaja, teismeeas aga eriti see, milline on vanemate endi tegelik jumalasuhe . Nii väga kui vanemad seda ka tahaks, ei saa nad oma usku noortele lihtsalt edasi pärandada. Kaalukausi kallutab pigem see, kuidas nad oma usku on kodus väljendanud. Ehk kui soovime, et meie lapsed omaksid usku, mis reaalselt toestaks ja suunaks nende elu ja otsuseid, siis tuleb kodus nad igapäevaselt selle sisse “kasvatada”, neile protsessi selgitades. Igatsedes oma teismelistele tugevamat usku, on vanematel mõnikord raske tunnistada, et pilt, mida nad teismeliste usu kohta näevad, on suurel määral ka peegeldus nende oma usust. Nii ei osutu põletavaks küsimuseks mitte ainult see, mida noor usub, vaid mida usuvad vanemad ja kuidas seda väljendavad. Kui Jumalal on loomulik koht perekonna tegemistes ja otsustes, siis võtavad ka lapsed selle omaks ning teismeea segaduses annab see neile ühe kindla toetuspunkti. Kui lastele on selgitatud ja aidatud “leida ja näha” Jumalat tavaelu mitmesugustes olukordades, kui on põhjendatud otsuseid viisil, mis aitab lapsel Jumala ja Pühakirjas öeldu ka oma maailma integreerida, siis on noorel lihtsam oma otsustes Jumalaga arvestada. Sama toimib vastupidisel juhul: kui kodus näiteks peaaegu üldse koos ei palvetata (hoopiski mitte aga üksteisega või üksteise eest), kui probleemidest ja väljakutsetest ei räägita ja veel vähem räägitakse neist seoses Jumalaga, kui kodurahu asemel on pidev pinge, siis ei saa olla kindel, et noor võtab omaks vanemate soovitatud usulised tõekspidamised, et ta üldse usu juurde jääda tahab. Martin Luther on öelnud: “Kindlasti on isa ja ema oma lastele apostlid, piiskopid ja preestrid, sest nemad tutvustavad neile evangeeliumi.” William L. Hendricki sõnul on “kristlik elu… inimlik organism, mis kogub endasse elukogemusi ja seob iga kogemuse Jumalaga Kristuse läbi…Nii patt kui pühadus, tragöödia ja võit tuleb seostada Jumalaga.” \nNoore usk ehitub lapsena kogetule ja sellele, kuidas kogetut on seostatud Jumalaga. Kui vanemate usk on olnud pigem formaalne, sellel on puudunud igapäevaselt tajutav isiklik mõõde ja väljund, siis võib see noore jaoks jääda vaid üheks süsteemiks paljude hulgas. Kui kodune väärtusbaas on olnud pigem formaalne, siis teismeea perioodil võivad tugevama “hääle” saada noore (mittekristlike) sõprade väärtused ja elustiil. Oma muutuvale identiteedile sõprade toel kinnitust otsiva noore jaoks on niikuinii tüüpiline automaatselt kahelda või eemalduda tuttavatest autoriteetidest. Protsessi käigus seatakse kahtluse alla nii lapsepõlves pühapäevakoolis õpitud kui ka vanematelt päritud jumalakujutlus ja kui noor ei leia vastuseid oma küsimustele, siis võib ta need lihtsalt hüljata.  Usulises plaanis võib noor parimal juhul eemalduda üldisemasse, spirituaalsuse ringi, enne kui jõuab isiklikult “omandatud” toimiva usuni, halvimal juhul aga otsustada, et usk ei ole tema jaoks. Usu jõudmine peast südamesse on üks selle perioodi suuri väljakutseid.\nFrancis Bridger nimetab veel kolme teismeeale iseloomulikku omadust: karjainstinkt ‒ noor samastub oma sõprade arvamusega individuaalse usu asemel; tundepõhisus ‒ intellektuaalse tervikliku arutluse asemel juhindub noor peamiselt tunnetest; autoriteetide eitamine ‒ igasugused autoriteedid on põhimõtteliselt kahtluse all. \nKahtlused ja küsimused on noorte arenguprotsessi loomulik osa, mida tõukab soov välja selgitada, mida siis tegelikult tasub uskuda ja mille najal otsustada, kuidas oma elu juhtida. Teismelistel on vaja leida need elu ja usku puudutavad vastused ise. Soov teada saada ja uuele veendumusele jõudmine, eelneb enamasti pühendumisele ja jumalasuhe ei ole siin erandlik. Sageli on tegu aastaid kestva protsessiga, mida ei saa kiirendada, igas etapis peab olema valmis noorele taas vastama, talle tekkivat pilti selgitama, niisama tähtis on talle pidev kogemus sellest, et ta on armastatud ja aktsepteeritud.\nOn ääretult oluline, et see küsimuste faas võiks kulgeda turvalises usulises keskkonnas, mida iseloomustavad paindlikkus ja dialoogi võimalus ja mis toestab noore avastusretke isegi siis, kui ta esitab küsimusi seni küsimusteta omaksvõetud usu kohta. Noorel peab olema võimalus ja luba väljendada avameelselt oma kahtlusi. Kristlikud noored vajavad mõnikord võimalust väljendada üldist vastumeelsus usuasjade suhtes. Eriti pastorite lastele on väga suur asi, kui keegi suurem neid lihtsalt ära kuulab ilma targutamata ja kõiki vastuseid teadmata, isegi kõiki faktivigu ei pea alati parandama. Avatuse keelamine, ühesuguse mudeli, mustvalge pildi või pühendumise vägisi pealesurumine on usuelule ja pühendumissoovile hävitava mõjuga. Siis võib tulemuseks olla süütunne, millel tõttu noor põgeneb (ebamugava tunde eest) või hakkab lihtsalt mässama nende vastu, kes piire seavad. Nii on noore kahtlused tegelikult rõõmustamise ja mitte paanika koht, sest annavad märku noore arengusoovist, ja see, kellega neid kahtlusi arutatakse, on priviligeeritud, sest noor kogeb teda piisavalt turvalisena, et oma kahtlusi jagada.\nWilliam L. Hendrick vaatleb kristlikku elu kui mitmesugustest komponentidest (ehitusklotsidest) koosnevat kogumit (legokasti). Sellesse “kasti” asetab ta usu, kahetsuse, teadlikkuse vastuvõtmisest, vajaduse edasi püüelda, palve, piibliõppe, eetika, evangelismi, kristliku hariduse ja jumalateenistuse. Tema sõnul kannab Uues Testamendis usku tähistav termin endas kolmekordset mõtet: intellekti toel veendumuseni jõudmine (objektiivne usk), oma mina pühendamine (subjektiivne usk) ja pühendumisest kasvavate kohaste tegude tegemine (usu loogiline väljund) . Teismelise püüd end usulistest kahtlustest läbi töötada puudutab kõiki nimetatud tasandeid, tegelikult kogu “ehituskasti”, aga koos muutuva maailmaga lisanduvad uued rõhuasetused.\nNoored ei karda kahelda ega küsida, kuid kui nad saavad samale küsimusele erinevaid vastuseid, siis kasvavad nende kahtlused. Eriti keeruline on “kaardistada” usuküsimusi, sest inimesed vastavadki erinevalt. Kaasajal uputatakse juba väga noored meeletu hulga pakkumistega üle, suurem osa neist lubab asju, mida ei täideta, nende ümber on tohutul hulgal võltsi ja noored on muutunud väga ettevaatlikuks millegi uskumises või usaldamises. Kahtlused võimenduvad, kui tajutakse nn “jumala juttu” järjekordse püüdena midagi “pähe määrida”. Ka vajavad noored järjest rohkem aega, veendumaks, et see, mida räägitakse, on tegelikult ehtne. Neil on väga vaja sel ajal mingit turvalist gruppi, kus saab lihtsalt teistega koos olla, kogeda, diskuteerida ja jälgida, enne kui otsusele jõutakse. Noored otsivad midagi, millel on tegelik põhi. Tõestust otsitakse reaalsete inimeste, vanemate, aga ka tähenduslike teiste isikute elu jälgides. Nähes, et see nende elus tõesti toimib, julgetakse otsustada pühendumise kasuks.\nPraegust põlvkonda on nimetatud digiajastu nn “on-off “ põlvkonnaks ‒ nad kas on sees või on väljas. Natuke või poolikut, proovivat olemist nende jaoks üldiselt ei eksisteeri. Kui veendutakse pakutu ehtsuses, siis on noored “sees” kogu pühendumisvõimega. Probleem on pigem julguses pühenduda. Seda julgust kärbivad kõige üldisemad kahtlused. Miks just kristlus? Kuidas võin teada, et see, mida ma usun, on tõde? Võib-olla pakuvad hoopis teised religioonid tõde? Kui sa saad kõik andeks, mida teed, miks peaks siis oma elus midagi muutma? Kuidas ma tean, et Piibel on tõene? Miks tuleb tingimata käia kirikus? Miks Jumal ei vasta, kui ma palvetan?\nTugev mõjutaja, millega mitmed noored maadlevad, on praegusest tarbimiskultuurist /-usust moonutatud jumalapilt. Noorte sõnastatud kahtlused väljendavad muret. Kas Jumal annab mulle seda, mida ma igatsen, nii, nagu ma igatsen? Selle taga on välja arenemata pilt Jumalast kui kaupmehest ja Piiblist kui kataloogist. Tegelikult ei omata veel arusaamist sellest, milline on Piibli Jumal, veel vähem sellest, milline on Jumal nende elus. Sageli on ähmane ettekujutus sellestki, milline on nende vanemate Jumal. Jumala kõigeülesuse ja transtsendentsuse mõistmine alles tekib. Kui noore jumalapilt aga ei tule järele, mõistmaks Jumala tegelikku olemust, armastust ja pühadust ning plaani ja lugu, millesse tema meid tahab kaasata, kui noor jääb vaid kaaluma stiilis: “Kas see, mida ma Jumalalt saan, tasub ära või mitte?”, siis jääb ära ka pühendumine, sest pole kohast pühendumisobjekti. Moraalinõuete vm “heade tavadega” ei saa noort enam mõjutada, maailm, milles nad elavad, on nad liiga skeptiliseks kasvatanud. Noored ise on sõnastanud neid kahtlusi järgmiselt: Kas me oleme Jumala orjad? Kas Jumala plaan ka mulle meeldib? Mis on Jumala tahe?\nKas see, mida Jumal mulle pakub, on väärt mulle meeldivast asjast A, B või C loobumist?” Poisid küsivad: “Kas ma tahan tegelikult Jumala tahet enda elu jaoks? Rohkem kui oma tahet?” Tüdrukud: Kas Jumala tahe ühtib sellega mida mina tahan ‒ näiteks kas ta annab mulle sellise abikaasa, nagu ma igatsen? Äkki ta tahab mind panna kannatama ja see ei meeldi mulle? Kahtluse aluseks on lahti mõtestamata kannatuse probleem maailmas ja Jumala roll selles ja ka kurjuse probleem. ”Miks ikkagi on maailmas nii palju kurja?”\nSelle kõrval on noorel raske leppida kristliku usu kompromissitusega, uskumise “kitsa teega”. Olles lapsest saadik “pommitatud” valikute paljususega, ei mõista nad, miks ka usust ei võiks oma suva järgi võtta parasjagu sobivaid tükikesi. Jumalaga on mul OK, aga miks Jeesus? Miks on Jeesus see ainuke tee (Buddha ja Allahi ja universumi jm kõrval)? Kas tõesti ja miks peab seda kõike täpselt sellisel viisil uskuma, kui Piiblis öeldakse? Teine grupp noori maadleb usu kui kogukondliku nähtusega: “Jeesusega mul probleeme pole, aga inimesed kirikus, religioon kui selline, ei, tänan!”\nTunded ja tundmine on teine suur ala, millega noored maadlevad. Kuigi nende küsimused on paljuski intellektuaalse usu ja jumalatõestuse valdkonnast, on sel perioodil otsustav kogemuslik pool. Ratsionaalne tõestamine on huvitav, aga ma pole veel näinud, et kellegi elu sellel alusel muutuks. Teismeiga tõstab esile tundepõhise usu (paljud kahtlused tulenevad muutuvatest tunnetest); muutuv jumalapilt eeldab, et teadmise asemele Jumala kohta tekib isiklik suhe ja suhtlemine isikulise Jumalaga ja toetuspunktiks saab isiklik kogemus Jumalaga. Samas on noored segaduses, mis “tunne” on Jumalat kogeda, nende ümber on mitmeid erinevaid, kohati äärmuslikke näiteid, aga nad igatsevad väga seda kogemust. Mitmesugustel kristlikel sündmustel kogetud Jumala ligiolu tunne ja positiivne impulss hääbub koduses keskkonnas kiiresti, noored ei oska seda “tagasi saada” ja, püüdes vältida pettumuse tunnet, pigem eemalduvad. Me leppisime siia tulles omavahel kokku, et enam ei lase end “ära rääkida”, vaid oleme asjast üle, sest siis ei pea kodus jälle suure pettumisega maadlema.\nTundmise tumedal poolel on süü ja patutundmine, millega paljud heitlevad. Noor ei oska sageli ühendada jumalasuhte mittetoimimist puuduliku meeleparandusega. Paljudel ei ole patu mõiste muutunud laiemaks konkreetsest nimekirjast, ka ei oska nad mõista selle toimet inimesele laiemalt. Ühelt poolt on noor liigagi aldis süüdistustele, teisalt püüab vältida kaasnevat halba tunnet. Kindlasti on siin oma osa alles kujuneval usulisel identiteedil, paljuski ka oskamatusel näha eksimise või sõnakuulmatuse ja selle vaimsete tagajärgede seoseid. Eksimise fataalsust suurendab teismeeale omane mustvalge ja lõplik, negatiivne minapilt: mina ei saa kunagi, ma jäängi siia komistama, ma ei ole väärt, jne. Näen suuri asju tihti teiste elus ja muidugi usun, et Jumal on selle kõige taga, aga enda puhul leian alati mingi ‘AGA’, miks see minu elus ei toimu. Näiteks pole mu usk piisavalt tugev vm süüdistus. Noored igatsevad “ …näha ennast nii, nagu Jumal meid näeb”. Nad vajavad korduvat kinnitust andestamise ja vastuvõtmise kohta.\nArmastuse ja suhete teema on tunnete valdkonna kolmas suur ala. Enda (usulise) identiteedi kujunemisel on noore suureks küsimuseks: „Kas Jumal tõesti armastab mind?” Praktiliselt ei ole noort, kes seda ei küsiks, kes ei vajaks jätkuvat kinnitust selles ja mitte ainult sõnades, vaid veel rohkem kogemises. Ma tean seda, aga ei tunne midagi. Mida see tegelikult tähendab? Kui palju ma võin sellele loota? Teisel poolel on suhted kaaslaste ja vastassugupoolega, milles teismeline noor on äärmiselt õrn ning peidab ja kaitseb end kiivalt. Suhted on teema, mille põhjal teismelised kas tahavad/ei taha Jumalaga tegemist teha. Seepärast jäädakse pettumuse või ebaõnnestumise korral selles valdkonnas üsna kergesti ka kirikust eemale. Pinget lisab asjaolu, et omavahelistest suhetest tulenevad impulsid on kohesemad, jõulisemad ning tunduvad reaalsemad, võrreldes tunnetega, mida kogetakse jumalaotsinguil. Ja kuigi esimesed ei kanna pooltki nii palju, on neil “tugevam hääl”. Lisaks otsivad noored suhetest sageli leevendust vajadustele (varem saadud haavadele), mida tegelikult saab täita jumalasuhe. Kirikusse alles sattunud poistel on küsimus: Kas kristlane tohib üldse mõne tüdrukuga käia? Kuidas ma üldse kunagi endale naise saan, kui ma pean tüdrukutega rääkima vaid nagu sõber? Kas ja miks ma pean kristlasena varjama teiste eest, et mõni tüdruk mulle meeldib? Igasuguste kuuldud juttude põhjal jääb mulje, et kristlus paneb peale suured piirangud ja ikked. Siit küsimus: “Kas ma siis tõesti saan tegudest õndsaks?” Veel: “Mis on Jumala tahe? Kust ma tean, mis see on? Keegi ei armasta mind. Kust lähevad piirid?”\nNoorte usu juurest /kirikust lahkumise põhjustena nimetatakse esmasena isoleeritust, kas enda otsusel või olude sunnil üksi jäämist; teise põhjusena aga oskuse puudumist leida ja pühendada aega isikliku jumalasuhte arendamisele. Noor jääb sageli üksi ka oma võitlustes, sest selles eas enamasti ei minda abi küsima, vaid abi tuleb pakkuda. Või hakkab laps/noor uskuma, et ta ei ole mingil põhjusel enam päris kristlane (ei palveta / ei loe piiblit piisavalt tihti)… Võib olla ka patte, mida meeldib teha ja millest loobuda ei taheta, siis ei ole vanemal muud teha kui palvetada ja ikkagi kuulata. Üldjuhul on kirikust lahkumine seotud sõprade puudumise, mõne pettumuse või vanemate kristlaste moraalinormidega, millega noor toime ei tule.\nTraditsioonilise evangelikaalse arusaama kohaselt märgistab usule pühendumist “pöördumisotsuse” tegemine, millega inimene “võtab vastu Kristuse oma ellu” või “annab oma elu Jumalale”. Teismeliste eripära arvestades soovitab Francis Bridger tähelepanu pöörata ka teisele lähenemisviisile “kõigepealt kuulumine, siis uskumine”, kus noor on valmis Jumala kutsele vastama positiivselt selle tõttu, et on juba osa usukogukonnast või kogeb kuuluvust sinna. Nii nagu apostlid kasvasid oma arusaamises Jeesusest, sest olid osa Tema ümber olevast lähiringkonnast. Pikkamisi, pärast ebakindluse, kahtluste ja läbikukkumise aegu mõistsid nad Jeesuse rolli ja missiooni ning see andis neile julguse täielikult pühenduda. Ka James Fowleri ja John Westerhoffi teooriad viitavad sellele, et pühendumine kristlikule usule toimub eelkõige perekonna ja kogukonna pikaajalises positiivses mõjuväljas; kuulumine juhib uskumisele ja pühendumisele .\nLoomulikult on kõige suurem roll Jumala ja Püha Vaimu tööl noore elus ja südames ‒ protsess, mida me ei näe ja seetõttu sageli oma reaktsioonidega pidurdame. Vanemad võivad teadmatult blokeerida noore küsimused näiteks ise küsides: Ega sa ometi Jumalas / usus kahtle?! See on tegelikult kahtlemise blokeerimine ja peegeldab tarvet pigem ise määratleda noore usku, kogeda end olukorda haldamas, kui lasta noore kahtlustel hakata kõigutama end ja oma uskumist.\nVõiks öelda, et Jumal ise on kõige enam motiveeritud (kaugelt rohkem kui vanemad) noort enese juurde tõmbama ja seetõttu peaksid vanemad kõige rohkem avatud olema konkreetsele Püha Vaimu juhtimisele. Püha Vaim kui see, kes kõige paremini teab, mis konkreetse noore sees hetkel toimub, annab sageli märku “õigest hetkest”, kui noor on valmis end avama, või viisist, kuidas antud hetkel teda toetada. Avatus ja sellise juhtimise järgimine on ülioluline ‒ samamoodi tuleb väärtustada iga hetke, mil noor pöördub kontakti otsides vanema poole, ükskõik kui ebamugaval ajal see täiskasvanu jaoks tuleb. Kõige mõjuvam on see, kui Püha Vaim annab hetkel konkreetse juhise, tavaliselt mõne kirjakoha või tunnetuse-tarkusesõna. Piibli kirjakohad aitavad kõige rohkem, sest nendele saab noor toetuda ka siis, kui ta üksi on. Tähtis on kuulata ja saada nii palju infot kui võimalik, tihti võivad probleemid välja viia kaugete minevikuteemadeni, mis tuleb koos lahti harutada ja selgeks palvetada. Kui noor on avatud ning julgeb jagada oma mõtteid ja küsimusi, siis on kergem aidata ja lahendusi leida. Võib-olla on vanemale oluline teada, et ta ei vastuta ainuisikuliselt oma lapse arengu eest, ta võib usaldada enda puudujääkide heastamisel Jumalat ning lapsed/noored on ka ise küllalt nutikad ja täiesti mõtlemisvõimelised.\nÜsna sageli valivad noored sel kriitilisel perioodil usaldusisikuks ja vahendajaks kellegi teise, väljaspool perekonda. See võib olla isegi noorest vaid paar aastat vanem kaaslane. On suur vajadus taoliste “turvaliste teiste”, vaimulike “isade” ja “emade” järele ning vanemad ei tohiks karta ega süüdistada, kui noor sellise tee valib. Aga nii vanemad kui teised peaksid olema pigem “kaasrändurid” noore teel, mitte aga kõiketeadvad ja norme kehtestavad õpetajad. “Direktori positsioonilt tuleb asuda konsultandi kohale” ja info edastamise arvelt kasvatada diskussiooni osa. Konsultandi roll sisaldab noore arvamuste respekteerimist ja pingutust diskussiooni võimaldamiseks. Oluline on kaasata nad võimalikult varakult usulistesse diskussioonidesse, kusjuures valmis vastuste serveerimise asemel võib mõnikord edasi aidata hoopis väljakutsete lisamine. Kahtlev teismeline püüdleb ka mõtlemisprotsessis iseseisvusele. Kui noorel aidatakse orienteeruda piiblitekstis ja muudes allikates, näha informatsiooni asemel (lisaks) mudeleid ja seoseid, harjutatakse teda tegema relevantseid ülekandeid ning jäetakse lõplikud valikud tema enese teha ja ka vastutada, siis on tal piisavalt materjali iseseisvuse harjutamiseks, piisavalt vabadust leida oma vastused ise ja sedamööda, kuidas kasvab rõõm avastatust ja kogemus selle praktilisest rakendatavusest, kasvab motivatsioon edasi minna.\nNoore toetamiseks kahtluste perioodil on oluline järgida mõningaid põhimõtteid:\nTunne noorte maailma, aga väldi selle kritiseerimist – ole valmis minema ebamugavatesse teemadesse. Õpi kasutama nende kultuuri.\nKäsitle neile tähenduslikke teemasid. Seejuures on õigete küsimuse küsimine enamasti tulemuslikum kui õigete vastuse andmine.\nOsuta respekti ning aktsepteerimist sellega, et kuulad. Vali vaid vajalikud lahingud, vastandudes siis, kui see on oluline ja kohane.\nJulgusta noori Jumalale väljendama oma ausat ja tegelikku reaktsiooni. Loo küsimusteks ja diskussiooniks turvaline keskkond. Austa nende privaatsust. Ära lase end šokeerida ja ära karda noorte kahtlusi ‒ kahtlused võivad saada usu hüppelauaks ja teismelised vajavad julgustamist nende väljaütlemisel.\nÄra karda vaikust ja ära püüdle alati teema igakülgse lõpetatuse poole.\nKaitsemise asemel varusta. Ära kaitse neid elu eest, vaid aita neil saada küpseks. Esita pigem väljakutse: „Miks sa arvad, et see on hea?” Lase Jumalal kujundada oma reaktsioone ja ole valmis noortelt / noorega koos õppima.\nJaga ausalt oma lugu ja jää õiglaseks.\nToesta nende tahtekasvatust ja -kasutust ‒ nad on enamasti sellega hädas, julgusta proovima uuesti.\nVanema kaasränduri väljakutse on suur: hoolida ja anda noor siiski vabaks otsima, lasta tal “kukkuda” ja siis jälle üles aidata, terveks armastada ja öelda: „Proovime uuesti, sa suudad seda!” Kõigele vaatamata hoida avatud suhet ning jääda ta kõrvale palvetades ja Jumalat usaldades. Olla selline vanem nagu Jumal meile on.\nJätkusuutlik lastetöö koguduses. Oikumeeniline lastetöö käsiraamat (2012) Tallinn: EKN\nWilliam L. Hendricks. (2009). Teoloogia lapsele. Tallinn: EEKBKL, LNK\nMark Holmen. (2005). Faith begins at home. California: Regal Books, Ventura.\nPauline Hoggarth. (2011) The Seed and the Soil. Engaging with the Word of God. Global Christian Library\nMeeli Tankler. (1999). Kuidas areneb laps. Teoloogia & praktika nr 6. Tallinn: EEKBL, Logos\nMari Vahermägi. (2005). Varateismelised elurännakul. Ettekanne\nMari Vahermägi. (2006). Noortetööst Y-põlvkonna taustal. Ettekanne\nMari Vahermägi. (2009). Suhtlemine noorega. Ettekanne\nMari Vahermägi. Väljavõtted vestlustest mentornoortega.\nMari Vahermägi. Vastused piiblilugemise laagrite meeskonnaliikmete ja noortetöö juhtide küsitlusele.\nTricia Williams, John Stpehenson. (2004). Working with 11s-14s. Bletchley: Scripture Union\nPatricia Sarah Williams (2003). THE BIBLE AND DEVELOPING FAITH: A Critical Study of the Role of the Bible in Helping Young Christians Grow in Faith with Special Reference to 11-14s and Scripture Union Bible Resources. A dissertation, Westminster Institute of Education Oxford Brookes University\n Head, J. (1997), Working with Adolescents: Constructing Identity, London: The Falmer Press (lk 85).\n Fenton, P. (1998), Someone to Lean On: Accompanying Young People on the Journey of Faith, Bletchley: Scripture Union (lk 35).\n Timothy Keller (2011) “The meaning of Marriage” Hodder & Stoughton Ltd, London (lk 41-43).\n Tricia Williams, John Stpehenson (2004) “Working with 11s-14s” Bletchley: Scripture Union (lk 64).\n Hull, J. (2002), “Spiritual Development: Interpretations and Applications”, British Journal of Religious Education, Summer 2002 (lk 171).\n Mark Holmen (2005) “Faith begins at home” Regal Books, Ventura, California, USA (ptk 3).\n William L. Hendricks “Teoloogia lapsele” Tallinn, 2009 (EEKBKL, LNK) (lk 221).\n Meeli Tankler “Kuidas areneb laps” Teoloogia & praktika nr 6 (EEKBL LNK, Logos) (lk 147).\n Bridger, F. (2000), “Children Finding Faith: Exploring a Child’s Response to God” Bletchley: Scripture Union (lk 105-106).\n William L. Hendricks “Teoloogia lapsele” Tallinn, 2009 (EEKBKL, LNK) (lk 222-223).\n Tricia Williams, John Stpehenson (2004) “Working with 11s-14s” Bletchley: Scripture Union (lk 70).


Vallimäel tuleb kolmas mägirattakross - Sport - Virumaa Teataja\nVallimäel tuleb kolmas mägirattakross\n1. august 2010, 20:28\nAugustis toimub Lääne-Virumaal mitu kaalukat jalgrattaspordivõistlust, teiste hulgas peetakse laupäeval, 7. augustil Rakvere vallimäel Kalevi Rattakool/Tiim Rattapood Cupi noorte mägirattasarja neljas etapp, mida sõidetakse kolmandat aastat.\nRakvere rada on üks atraktiivsemaid selles sarjas, mistõttu on võitnud populaarsust nii sõitjate kui pealtvaatajate hulgas.\nVõistluse korraldab kohalik Rakvere rattaklubi Siplased ning osalejate hulgas on mitmeid maakonna rattasportlasi. Senistel etappidel on eri vanuseklassides saavutanud häid tulemusi Alvar Urbas, Kristjan Vidder, Ivar Vaab, Riivo Schumann, Aimur Uuk ja teised. Loodetavasti on nad stardis ka vallimäel.\nEt võistlus on mõeldud noortele, siis on omaette üks vanuseklass kuni 6aastastele poistele koos kuni 8aastaste tüdrukutega, samuti ühine vanuseklass kuni 8aastastele poistele ja kuni 10aastastele tüdrukutele - nii on neid vanuseklasse palju ja ikka kaheaastaste vahedega.\nEsimesena stardivad Rakvere vallimäe mägirattasarja etapil kell 12 eliitklassi ja M18 vanuseklassi sportlased ning kaks minutit hiljem M16 vanuseklassi sõitjad. Osaleda võivad kõik soovijad. Need, kel puudub rattaliidu litsents ja kes ei ole piisavalt tugevad, et osaleda eliitklassis, võivad sõita sportklassis, kus sõidavad harrastajad.\nParaku ei ole Lääne-Virumaalt võistlejaid noorte hulgas vanuseklassini MN14.\nSellist soodsat startimisvõimalust koduradadel ei tohiks rattasõiduhuvilised noored nüüd käest lasta, lapsevanemad võiksid oma lapsed, kel ratas ja kiiver olemas, julgelt sõitma tuua. Lisaks eelregistreerimisele on ka kohapeal vähemalt veerand tundi enne vastavat starti võimalik osavõtusoovist teada anda.\nVõistluste juhend on saadaval rattaliidu kodulehel www.ejl.ee. Noorimate vanuseklassi M6/N6/N8 rada on lihtne ja läbitav kas või kolmerattalisel, osalemine tasuta. Mine tea, võib-olla saab mõnel lapsel sellest esimesest korrast alguse tõsine spordiharrastus.\nVõistluste korraldust toetavad Rakvere linnavalitsus, Kultuurkapitali Lääne-Virumaa ekspertgrupp, Rakvere Põllumajandustehnika, Hat-Auto, Rix-Ratas.\nKorraldajad loodavad Lääne-Virumaa ratturite aktiivset osavõttu, aga ka rohkesti pealtvaatajaid, kellele on palve: täita raja turvajate korraldusi, olla võistlusrajal tähelepanelik ning mitte takistada rattureid.


Kui aprilli algul tehtud koroonaproovidest osutus positiivseks ligi viis protsenti, siis nüüd on positiivsete tulemuste osakaal ligi 10 protsenti ehk poole rohkem. Liigutama hakkamise mõte on selles, et see kiirendab paranemist. Glebil on sünnijärgne lihastoonuse häire, mille põhjus teadmata. Kaheksa kummalisevõitu põhjust, miks selg valutab\nInsuldi juhtprojekt | Eesti Haigekassa\nTaastusravi väärtus tõusis sellest kevadest pjedestaalile Haigekassa on dikteerinud sellegi, et aprillist alates on kindlalt füsioterapeut see inimene, kes abivajajale haigekassa makstavat teenust ravi osutab. Suurima taastusravi vajavate patsientide arvuga lepingupartner on haigekassale Sihtasutus Pärnu Haigla.\nNii sai haigla statsionaaris tänavu aprillist septembrini abi inimest, kelle eest tasus haigekassa krooni. Ambulatoorses taastusravis käis haigla osakonnas Ravi 2 aprillist septembrini inimest, kelle eest maksis haigekassa 1,18 miljonit. Haigekassa lepingupartnerid Pärnus on ka taastusravikeskused Estonia ja Sõprus. Estoniale tasus haigekassa aprillist septembrini ravil olnud 43 patsiendi eest 75 krooni, Sõprusele sama perioodi 88 patsiendi eest krooni.\nKehtiv leping on samuti AS A. Medicaliga, praegu on see peatunud vastava spetsialisti puudumise tõttu. Perearstil on tänapäevalgi õigus ja kohustus Ghechenko kate artriit arvelt erinevaid, põhiliselt ennetavaid ja haiguse süvenemist ärahoidvaid taastusraviteenuseid määrata.\nNüüd kirjutab perearst või eriarst saatekirja taastusravisse. Ravi määrab arst selle põhjal, kui haige patsient on. Alati leidub raskemalt ja kergemalt haigeid. Kõik lootsid sanatooriumimõnusid. Mehed viidi aga hoopis värskesse õhku, loodusele ja tervislikule eluviisile lähemale. Vaatluse läbivad taastusravisse saadetud patsiendidki.\nTervisehäda suuruse järgi määrab tohter protseduurid. Valik sarnaneb sanatooriumide pakutavaga. Haigekassat see samm ei puuduta, tema aktseptib ainult saatekirja. Seadsime fotograafiga sammud Pärnu haigla ambulatoorsesse taastusraviosakonda Ravi tänaval. Majja, mida kunagi kutsuti uueks haiglaks.\nAjalugu[ muuda muuda lähteteksti ] Esimeseks haigekassaks Eestis peetakse\nTaastusravi väärtus tõusis sellest kevadest pjedestaalile - Arhiiv - Pärnu Postimees\nKoroonapatsientide haiglaravi on kevadega võrreldes palju lühem | Eesti | ERR\nAime Jõgiajakirjanik TÜ kliinikumi kriisikomisjoni juht professor Joel Starkopf Maarjamõisa haiglas eriolukorra ajal sel kevadel.\nKohta, kus tänavu aprillist septembrini käinud kõige rohkem patsiente. Et saatekirjaga pääseda arsti juurde, tuleb esmalt suhelda sekretär Inimeste ravi kevadest Pedras-Koltsoviga.\nTema registreerib patsiendi vastuvõtule ja annab aja — kuupäeva ja kellaaja. Muide, Anne-Lii sõidab ratastoolis, tal on kaasasündinud liikumispuue.\nKui möödunud aastal valiti osakonna parimat töötajat, oldi ühel meelel: see on Anne-Lii. Neid tuleb Läheme doktor Anne Saare kabinetti. Füsioterapeudi juurde saadame kohe kindlasti. Teeme ühe ravikuuri ära, vaatame siis edasi, kuidas tervis on.\nNäidustatud on ka veealune dušš-massaaž.\nJoel Starkopf: haigus ei ole leebemaks muutunud ja rasked ajad võivad seista ees\nPatsient lahkub teadmisega, et paari päeva pärast teatab vastutav õde ravi Inimeste ravi kevadest. Meil on seegi võimalus.\nRavime tsüklite kaupa. Näiteks teeme ägedale seljavalule esimese ravikuuri ära, anname võimlemisharjutused koju kaasa ja palume mõne aja pärast tagasi tulla.\nTahame näha, mis haigusest on saanud. Mõni paraneb nii, et võime öelda: te ei pea enam tulema.\nKrooniliste haiguste põdejaile soovitame lisaks sanatoorseid tuusikuid omal käel ja eriti allahindluste ajal. Omal ajal võis sanatoorse tuusikuga kolm või neli ravikorda päevas võtta ja siis veel tagasi tööle joosta. Eks see töölejooksmine oli eralõbu, sest arstid soovitasid end ravi ajaks töölt vabaks võtta.\nPraegu arvatakse nii: sanatoorium on turgutuseks tervele inimesele, taastusravi aga neile, kel juba haigus välja kujunenud. Unistus basseinist on ainus Juhataja Elstein tunnistab, et ainsa tööalase unistusena kummitab teda bassein.\nPäris veeta siiski ei olda: haigetele on pakkuda hüdromassaaž vannis ja veealune dušš-massaaž. Elstein töötab Pärnu haiglas Sõna otseses mõttes traavib ta kahe vahet. Haigla haiged saavad taastusravi ägeda haigestumise, trauma või operatsiooni järel.\nNende tarvis on kümme voodikohta, lisaks 11 kohta järelravi vajajatele. Pärast haiglaravi on võimalus jätkata ravi ambulatoorselt.\nElsteini arvates on linnainimestel lihtsam. Maakonna bussiliinide ajad ei sobi sageli patsientidele. Mõni neist siiski sõidab hommikul linna ning õhtul tagasi. Mõni korra nädalas, teine kord kuus. Vestleb arsti ja füsioterapeudiga, saab kaasa harjutusteprogrammi, et kodus jätkata.\nErivajadustega inimeste ööbimise eest tasub sotsiaalkindlustusamet. Mõte on sisustada kolm kaheinimesetuba. Kes ootab huviga võimlemist, kes tahab logopeedi juurde lugema.\nPisemad-aremad peidavad pea ema rinnale või poevad isale kas või kaenla alla lootuses olla nähtamatud.\nSes osas on lapsed erand. Seame esikohale ennetusliku tegevuse, mis ongi arendusravi üks eesmärke - et haigus ei süveneks. Timašova teeb nii iga kord: võtab väikelapse sülle, harjutab teda ümbrusega. Laps vaatab esiotsa kogu aeg ema-isa poole, hakkab vahelduseks nutma ja rändab seetõttu isa rüppe tagasi. Timašova võtab uuesti juba rahunenud lapse. Glebil on sünnijärgne lihastoonuse häire, mille põhjus teadmata. Väikemeest rohkem häirimata väljume toast.\nÕpetatakse ja arendatakse asendi- kaitse- ja tasakaalureaktsioone.\nTaastusravi väärtus tõusis sellest kevadest pjedestaalile\nGlebi vanuses lastele just kaitsereaktsioone, pea- ja kehaasendi kontrolli, pööramist, roomamist — kõiki liigutusliku arengu etappe. Inimeste ravi kevadest ise on täis hakkamist. Peatume logopeedi ukse taga. Väikemees, raamat süles, ootab oma järge, et lugemist harjutada. Kuid logopeed Piret Jalakas pole kabinetis üheksa-aastase Kaidiga veel lõpetanud. Käib esimene tutvumistund, laps peab kohanema nii logopeedi kui kabinetiga. Mängus kinnistuvad käeline tegevus ja värvid.\nEesti Koroonaviirusega haiglaravil olemise kestus on teise laine ajal jäänud järjest lühemaks. Kui kevadel ja suvel võis nakatunu olla haiglas keskmiselt kuu ja isegi kauem, siis novembris on see langenud alla nädala. Talvel, kui esimene koroonapatsient haiglasse paigutati, hoiti teda ravil 15 päeva, ehkki ta lõpuks tundis end juba jupp aega tervena.\nJärgmises tunnis parandatakse juba Kaidi hääldust. Liikumisravi saalis tabab meid pettumus: Jelena Jevstignejeva on just kaheksa inimesega grupi laiali saatnud.


Lianyingi impordi- ja ekspordikaubanduse Co., Ltd. ettevõtte veebisaidi põhjalik ülevaade\nLianying Import and Export Trade Co., LTD ettevõtte veebisaidi põhjalik läbivaatamine\nYueqing Lianying Import & Export Ltd, Co leitakse mais 2009. Meie ettevõte on selleks, et luua ja arendada oma ärisuhteid kogu maailmas, et maailma ilustada.\nLianYing Company teenus\nÜlemaailmse turu integreerumisega impordib üha rohkem välismaiseid ostjaid Hiinast igasuguseid tooteid. Hiina kui ülemaailmse haridusinstrumendi suur tootjariik on teatud aspektides ebasoodsamas olukorras. Võtame näiteks tootlike ettevõtete hajutatuse ja ...\nSa pead olema meie tagaajamine!\nKas te ei tea piisavalt õppevahendist? Kas teil on küsimusi õppevahendi kvaliteedi kohta? Võtab telefoni, koputab klaviatuuri, võtab meiega ühendust! Aitame teil osta õppevahendi, mille kvaliteet ja hind on kõik ühes. See saadetakse t ...\nMeie põhimõte: - seo end haridusega - - pühendu ühiskonnale -


Esimene koosolek 20. juunil 2002 Kadriorus\nOsa võtsid: Andre Sepp Raimu Aardam\nJüri Lauter Madis Gross\nBruno Uustal Peep Aru\nToivo Ilves Kurmet Müürsepp\nTõnis Kõiv Sven Kesler\nUrmas Tamm Toomas Välimäe\nArno Peksar Jaanus Tamkivi\nKutsutud: Siseminister Ain Seppik, regionaalminister Toivo Asmer, Vabariigi Presidendi akadeemilise nõukogu riigihalduse ja kohaliku omavalitsuse arengu komisjoni esimees professor Kalle Merusk, Vabariigi Presidendi nõunik Andra Veidemann, presidendi sisenõunik Jüri Kaljuvee, presidendi pressinõunik Ester Šank\n1. Kohaliku majanduse arendamise ja piirkondliku konkurentsivõime tõstmine, investeeringute suurendamine ja tööpuuduse vähendamine.\n2. Euroopa Liidu struktuurifondide kaasamise võimalustest Eesti regionaalprobleemide lahendamisele.\n3. Regionaalarengu seaduse eelnõu väljatöötamisest.\nVabariigi President Arnold Rüütel tutvustas akadeemilise nõukogu eesmärke ning kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaua koostöövõimalusi nõukoguga.\nPresident tõstis esile kolme peamist probleemi:\nVõimu ja volituste liigne tsentraliseeritus. Suures osas Euroopa riikides viimasel paaril aastakümnel läbi viidud haldusreformide põhieesmärgiks on olnud võimu detsentraliseerimine. Sellest euroopalikust põhimõttest peaks lähtuma ka Eestis kavandatav haldusreform.\nKoos õiguste ja kohustuste delegeerimisega ei tagata seadusandlikult vastavat rahalist baasi. Ometi on just kesk- ja omavalitsuste võimu tasakaalustatus demokraatia kestmise ja Eesti arengu jätkusuutlikkuse tagatiseks.\nEestis ei ole piisavalt teadvustatud, et mida tugevamad on omavalitsused, seda tugevam on ka riik tervikuna.\nARUTELU käigus avaldasid ümarlaua liikmed järgmisi seisukohti:\nKurmet Müürsepp: Iga ministeerium vastutab üldpoliitika eest oma valdkonnas, aga keegi ei vastuta piirkondade tasakaalustatud arengu eest. Ühelgi Eesti piirkonnal ei ole kompleksset tegevuskava. Kuni ei ole määratletud vastutus, õigused ja kohustused koos vajalike ressurssidega, on raske loota tulemusi. Võimalik lahendustee on maavalitsuste ja kohalike omavalitsuste õiguste ja kohustuste suurendamine koos seni ametkondliku raha kasutamise õigusega kohalikke iseärasusi arvestades.\nSenine suhteliselt edukas ettevõtluse areng on baseerunud odavatele ressurssidele, sh odavale tööjõule. See enam ei toimi. Nüüd peaks riik oma ressursi kasutama uute ideede levitamiseks, ideede juurutamisega seotud nõustamiseks ja juhtimise ning ettevõtete innovaatilise tegevuse toetamiseks. Ettevõtluse areng ja omavalituse tulubaas tuleks siduda selliselt, et ettevõtluse arenedes riik n-ö premeerib omavalitsust täiendavate vahenditega.\nToomas Välimäe: Omavalitsusel puudub võimalus algaja ettevõtja toetamiseks mingigi stardirahaga.\nAndrus Saare: Kohila vallas on loodud fond, kust saab ettevõtluskoolituse läbiviimiseks raha taotleda. Algul ei olnud taotlejaid, aga nüüd ei jätku enam fondis kõigile soovitud projektidele raha. See on suhtlemise ja visa selgitustöö tulemus.\nToivo Asmer: On ettepanek koondada kahe portfellita ministri kohad ja luua nende büroode ja mõnede ministeeriumide osakondade baasil ametkond, mis keskenduks kohaliku arengu, omavalitsuste ja rahvastiku teemadele. Idee kohaselt kaoksid regionaal- ja rahvastikuministri koht ning loodaks uus ametkond, kus võiksid olla esindatud sise-, keskkonna- ja rahandusministeeriumi omavalitsusi puudutavad struktuuriüksused. Pole ka välistatud, et uus ametkond oleks ministeerium. Praeguse töökorralduse puuduseks on Eesti eri regioonide ja kohalike omavalitsuste huvide nõrk kaitsmine. Positiivselt mõjuks regionaalpoliitika, kohalike omavalitsuste poliitika ja rahvastikupoliitika lahutamine nn jõustruktuuride poliitikast siseministeeriumis, kuna võimalus keskenduda kitsamale ja selgelt piiritletud valitsemisalale parandaks oluliselt meie ministrite poliitilist vastutust.\nKalle Merusk kinnitas, et regionaalse tasandi juhtimine vajab reformi ja ülesannete täpsustamist.\nAin Seppik: Tõsine riigiõiguslik probleem on, kes on maavanem. Lisandub kohalike omavalitsusliitude probleem. Summad on suured ja palju partnereid, nii et nendega ei suudeta läbi rääkida. Riik saaks ettevõtlust soodustada seadusloome kaudu, kusjuures peamised on maksuseadused, detailplaneeringud, ümber- ja täiendõpe, samuti regionaalarengu laenud. Siseministeerium toetab äri alustamise toetuse maksmist. Selleks, et korruptsiooniohtu vähendada, tuleks keskvõimu ja kohalikku võimu tasakaalustada (vaja on konsensust). Välja tuleb töötada regionaalarengu seadus, sest vajalik on pikaajaline strateegiline planeerimine, ning vastu võtta ka kohaliku omavalitsuse liitude seadus.\nToivo Asmer arvas, et kohalike omavalitsuste seadust pole vaja.\nBruno Uustal: Ida-Virumaa on alustanud arengukava tegemist. Kutsehariduse sisu ja nõuded ei tule eluga kaasa. Kutseharidus on ise kujunenud riiklikuks ettevõtlusvormiks, selles valdkonnas ei saavutata koostööd. Vastuolu on gümnaasiumi- ja kutsehariduse vahel (gümnaasiumiharidusega inimene on konkurentsivõimelisem).\nPeep Aru: Ettevõtluse arengu soodustamiseks peaksid omavalitsused ja ettevõtjad omavahel rohkem infot vahetama; vabad maad tuleb anda omavalitsustele; tuleks luua igasse maakonda infokeskus; lahendada probleem, kes esindab maakonda; inimeste poolt valitud isikutele rohkem võimu. Eesti riigi haldussuutlikkus jätab soovida. On ametkondlik killustumine, mis eriti märgatav majandus- ja keskkonnaministeeriumi puhul.\nSven Kesler: Omavalitsusel puuduvad hoovad ettevõtluse arendamiseks. Seda tuleks teha ettevõtluskeskuste baasil ja ressurssidega varustades. Samas sõltub ettevõtluse arengust omavalitsuse heaolu ja maine.\nKurmet Müürsepp: Kohalike omavalitsuste rahalise võimetuse tõttu on võimalik probleeme lahendada ühistegevuse kaudu. Rahvusvaheliste kootööpakkumiste üle on aga raske pidada läbirääkimisi, sest riik pole teinud teatud otsuseid, näiteks: milliseks kujuneb riiklike investeeringute eraldamise kord ja kuidas see haakub Euroopa Liidu vahendite kasutamisega kohaliku elu arendamiseks? Millised on riigi regionaalpoliitika instrumendid Euroopa Liiduga liitumise järgselt, millised muutused tulevad riigi regionaalarengu strateegiasse?\nEuroopa Liidu raha kasutamiseks kohaliku arengu huvides oleme hiljaks jäänud, kui silmas pidada võimalikku liitumise ja struktuurfondide avanemise tähtaega 1.1.2004. Projektide ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks on vaja luua vastavaid tugistruktuure, parandada infolevi, koolitada inimesi, tegelda omavalitsuste arengukavade kaasajastamise, suuremate innovaatiliste projektide ettevalmistamisega.\nTõnis Kõiv: Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse kaudu raha jagamine ei ole ennast õigustanud. Tihti ei tea kohalikud omavalitsused, millised võimalused on. Euroopa Liidu struktuurfondide raha saamise eelduseks võib olla Järvamaal see, et ettevõtlusagentuuri kaasatakse ettevõtted.\nKalle Merusk: Keskvalitsuse osatähtsus Euroopa Liidus väheneb, regioonide tähtsus kasvab. Kogu struktuur ja funktsioonide jaotus - nii vertikaalne kui horisontaalne, millised funktsioonid jäävad riigile, millised omavalitsustele - tuleks ümber vaadata. Vaja on terviklikku regionaalpoliitikat. Ettevõtluse arendamine vajab vastava tugistruktuuri loomist. Tuleks ette näha maksusoodustused seadusandlikul tasandil. Ning kõik need küsimused lahendada kompleksselt, mitte üksikute küsimuste kaupa.\nToomas Välimäe: Mitmes maakonnas on tekkinud ettevõtluskeskused, projekteerimisasutused. Seal peaksid paiknema ka partnerlusasutused. Regionaalsel tasandil võiks olla aluseks Soome mudel: projekti töötlemine; rahastamine; tsentraliseeritud fond, kust otsustatakse rahade jaotus ja ka kindlustatakse omafinantseerimise osa.\nKuno Erkmann: Omavalitsuste vahel on vaja tugevdada sidemeid. RIP vaja tuua maakonna tasandile tagasi.\nSven Kesler: Vajalik on teha ühiskondlik kokkulepe omavalitsuste ja keskvalitsuse vahel. Ümarlaud võiks olla selleks kokkuleppeks.\nVabariigi President: Akadeemiline nõukogu pidas ühiskondliku kokkuleppe sõlmimist vajalikuks. Kokkulepe peaks haarama kõiki elusfääre ja määratlema Eesti arenguks vajalikud eeldused. Kõik tehtud ettepanekud analüüsitakse koos akadeemilise nõukogu vastavate komisjonidega ja edastatakse pädevale institutsioonile.\nVabariigi Presidendi kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud koguneb kord kvartalis.


Hiina vasakpoolne pöördumärk teedetootjate ja tehase hulgimüügiga kõrgetasemelisteks teetähisteks - Dazhan\nLiiklusmärgid näitavad, et liikluskorralduse graafiline sümbol ja liiklusteave võivad muuta liikluskorralduse pildi, konkreetse ja lühima väljenduse, kuid väljendab ka sisu, on liikluskorralduseks raske sõnade kirjeldamisel, mis näitab suunda et tagada teedel ja liikluskorralduse ohutus. Kohaldatav teedele, linnateedele ja kõikidele eritellistele, seaduse olemusele, sõidukitele, jalakäijatele peab vastama.\nVasak pöörde tähis teele\nMaantee liiklusmärgid koosnevad üldjoontes mitmest osast, nagu alumine plaat, kaubamärgi pind, sammas, kinnitusvahendid ja vundament.\nMärgistuselemendi töötlemise kirjeldus:\n1. Materjal võtab kõrgekvaliteedilise alumiiniumsulamitest plaadi, inseneri klassi või kõrge tugevusega klassi peegeldav kile, millel on ökoloogiliselt hea peegeldav toime.\n2. Riikliku standardi suuruse järgi on alumiiniumplaat ja peegeldav kile lõigatud (ruudukujuline, ümmargune).\n3. Arvuti trükkimise mustrid ja tekst ning kasutage graafikamängu arvuti peegelkilest otse kaardil ja teksti.\nmärgid paigaldatakse sõiduki nõuetekohase juhtimise juhtimiseks sisse- ja väljapääsu õigesse asendisse, samuti sise- ja teedel.\nLiiklusmärkide värvi peamine tähendus:\n1. 1. Punane: see kujutab endast keeldu, peatamist ja ohtu ning seda kasutatakse piirangu tähistamiseks, taustavärvi ja kaldkriipsu ning x-sümboli ja kaldus sümboli, hoiatusliini juhendi jne kohta. Kollane või fluorestseeriv kollane: näitab hoiatust, mida kasutatakse hoiatusmärkide aluseks\n2. Sinine: seda kasutatakse selleks, et näidata juhiseid, vastavust ja tähisemärkide taustavärvi: seda kasutatakse kohanimede, marsruutide, juhiste jne sõiduteabe esitamiseks ning seda kasutatakse üldise taustavärvi jaoks tee märgistusmärgid\n3. Must: identifitseerimiseks kasutatud teksti, graafilise sümboli ja logo osa baasvärv\nLiiklusmärkide põhifunktsioonid :\n1. Esitage teekate ja tee keele roll.\n2. Liiklusohutuse tagamiseks liikluse juhtimine ja juhtimine.\n3. Juhendage teed ja parandage sõidutõhusust.\n4. Andke liikluskorralduse osakonnale õiguskaitsealane alus.\nHot Tags: Hiina, tootjad, tehas, taaskasutatav, eemaldatav, kõrgekvaliteediline hulgimüük, kuum müümine, Hiinas valmistatud vasakpoolne tähis


TERVIS POLE ENAM ENDINE? Arst: koroona põdemine võib jätta sellised tervisemured nädalateks või isegi kuudeks\nUmbes pooltel koroona läbipõdenutel võivad tervisemured kesta veel nädalaid või kuid. Foto: Vida Press\nToimetas Sirje Maasikamäe, 19. september 2021 19:58\nPaljud koroona läbipõdenud kurdavad, et tervis ei ole enam see mis enne. Kuigi keha on saanud viirusest võitu, on organism nõrk ja taastub aeglaselt. Pärast haiguse põdemist tuleb kanda tervise eest eriliselt hoolt, soovitab SYNLABi laboriarst Jüri Laasik.\nPraeguste uuringute põhjal võivad kuni pooltel haigust põdenutel jääda pikemaajalised, nädalaid või isegi kuid kestvad tervisemured. Sagedasemad neist on peavalu, kognitiivsed ehk tunnetuslikud probleemid, väsimus ja koormustaluvuse langus. Mõnel jääb püsima köha ja valu rindkeres. Järelnähtude tõsidus sõltub eelkõige haiguse läbipõdemise raskusest.\nKeha 17. september 2021 16:31\nVaktsiin ajas tuntud seksuaalterapeudi tsükli sassi: „Nii hulle päevi pole mul kunagi olnud.“ (6)\nKeha 16. september 2021 12:40\nÕUDNE KOGEMUS! Mehel eritus pärast koroonatesti ninast mitu kuud hoopis ajuvedelikku!\nKeha 15. september 2021 17:53\nMILLAL SAAME PIIRANGUTEST VABAKS? Professor Merits imestab: „Eesti ei ole üldse panustanud koroonaviiruse uurimisse. Kas me ootame uut tüve?“ (5)\nÕhtuleht | Eesti uudised 15. september 2021 16:38\nPange Google'isse LONG COVID 10. oktoober 2021 16:08\nSellest räägitakse ikka väga vähe. Arutlused on ka selle ümber, kui palju, mis eas surrakse, seda nagu mõned ei teagi, mis jälje võib selle haiguse põdemine jätta. Tuttav krapsakas naine, pensionieelik, elus pole õieti arstiabi vajanud, pärast põdemist kevadel pole senini taastunud. Lisandunud on südame ja vererõhu probleemid, käib kardioloogide vahet. Nüüd saab juba pikemat maad kõndida. Ei olnud haiglas, põdes kodus.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: KEELTE KEERISES\nGreta on hakanud üha rohkem ja rohkem keelelist tõlkimist tegema. Pean silmas siis seda et minule ütleb asju eesti keeles ja Petele inglise keeles. Ta on enamuses kogu aeg meiega meie keeles rääkinud (minuga rääkides tuleb rohkem inglise keelseid sõnu sisse aga Petega eesti keelseid väga harva) aga nüüd käib meil keelevahetus issi ja emmega rääkides palju ladusamalt.\nNäiteks kui mina ütlen talle et ütle issile et emme soovib omletti siis Greta jookseb kohe issi juurde ja ütleb et emme wants omelette for breakfast. Või kui mina ütlen et ütle issile et nüüd on aeg minna siis tema keerab pead ja lausub et issi it's time to go now.\nMõnikord siiski pean ma selgitustööd tegema.\nSiit üks näide:\nGreta näitab mingi asja peale ja ütleb et see on BLUE\nMina vastu et jah see on SININE\nGreta omakorda vastu et ei, see on BLUE\nMina siis et jah Issi ütleb Blue aga Emme ütleb Sinine.\nGreta mõtleb natuke ja ütleb siis but what do I say then (et mida mina siis ütlen)\nMina seletan et kui tema minuga räägib siis ta ütleb Sinine ja kui Issiga siis Blue\nGreta ei ole vastusega rahul ja ütleb kõvema häälega Yes, but what do I say to MYSELF (jah aga mida ma ütlen ENDALE)\nJa tõesti, kahekeelsel lapsel võib see ju täitsa tõsine mure olla et mis keeles ta siis ise endaga rääkima peab. Ilma selle vestluseta ma ei oleks ise selle peale tulnudgi.\nPosted by Alice at 15:38\nkatarina 21 December 2011 at 17:32\nhuvitav vestlus ja t2iesti asjakohane\nAnonymous 21 December 2011 at 19:24\nKui naljakas ja loogiline laps võib olla!\nilluri 21 December 2011 at 19:29\nmitmekeelsus on niii huvitav! ma kohe ootan suure huvi ja ärevusega, kuidas meie põngerjad rääkima hakkavad. A. "ähvardas", et hakkab neile ka oma dialekti õpetama :)\nkui A. Eestis on ja mu vennalastega mängib, siis on ka nii huvitav vaadata, kuidas 100% eesti lapsed siis temast aru saavad ja lingvistilisest ebakõlast hoolimata koos müravad.\nraine 22 December 2011 at 14:50\nMeie vastame Emelinile, et sina ütled sedasi nagu tahad või õigeks peaks.\nriina-lore 23 December 2011 at 10:43\nMeie laps armastas ka sellises vanuses väga mängu, et kuidas emme ütleb ja issi ütleb ja nonno ütleb jne. Kuidas Leandro ütleb otsustas ta iga kord ise. Mõnikord itaaliakeelse sõna kasuks, teinekord eestikeelse sõna kasuks. Põnev!\nkilluke 24 December 2011 at 17:53\nmeil pole peres omavahel kahte keelt, kuid mõtlemiskeelest on juttu olnud küll. enne kooli oli mõtlemine kindlalt eestikeelne, sest ega me muud ei rääkinud siin, nüüd on kindlalt inglise keel võimust võtnud, mis ei tähenda, et aegajalt mõni mõttejupp ka eestikeelne poleks :)\nMari 15 January 2012 at 10:40\nMa olen korduvalt mõelnud, et kui me Rogeriga ühel päeval lapse saame, kuidas oleks hea mõlemat keelt õpetada. Variant, et emmele öelda ühte moodi ja issile teist moodi on küll väga armas, kindlasti jätan meelde :)\nAlice 15 January 2012 at 11:09\nTere Mari, see variant et ema omas keeles raagib ja isa omas ongi oige keeleopingu mottes kuna kui molemad vanemad keeli segamini raagiks siis ei saaksgi laps aru et tegu on kahe keelega ja opibgi raakima sega keeles :)


ib-stat – Maurice\nHüotsüamiin toodab palju mõju organismis, sealhulgas vabastab lihaste spasmid.\nHüotsüamiin vähendab ka vedeliku eritised paljude elundite ja näärmete organismis, näiteks mao, pankrease, kopsu, sülg näärmete, higinäärmeid ja nina.\nHüotsüamiin kasutatakse raviks palju erinevaid mao ja seedetrakti häired, sealhulgas haavandtõbi ja ärritatud soole sündroom. Seda kasutatakse ka kontrollida lihaskrampe põies, neerud, või seedetrakti ning vähendada maohappe. Hüotsüamiin kasutatakse mõnikord vähendada värinad ja lihasjäikust inimestel sümptomid Parkinsoni tõbi.\nHüotsüamiin kasutatakse ka kuivatusagensil kontrollida süljevool, nohu, või liigne higistamine.\nHüotsüamiin võib kasutada ka muuks otstarbeks ei ole loetletud selles ravimi juhendis.\nÄrge võtke hüostsamiini kui te olete allergiline, või kui teil on neeruhaigus, põie või soolesulgus, raskekujuline haavandiline koliit, mürgine megakolon, glaukoom või müasteenia.\nEnne hüostsamiini, rääkige sellest oma arstile, kui teil on südamehaigus, südamepuudulikkus, südame rütmihäired, kõrge vererõhk, kilpnäärme või hiatal song gastroösofageaalse reflukshaiguse.\nVältida antatsiidide samal ajal võtate hüostsamiini. Antatsiidid võivad raskendada keha absorbeerida hüostsamiini. Kui kasutate antatsiidide, võtab ta pärast olete võtnud hüosküamiin ja söönud sööki.\nHüotsüamiin võib kahjustada teie mõtlemist või reaktsioone. Ole ettevaatlik, kui juhite autot või teete midagi, mis nõuab teil olema tähelepanelik.\nAlkoholi tarvitamine võib tekitada unisust ja peapööritust võtmise ajal hüosküamiin.\nVältida ülekuumenemist või kuivatatud treeningu ajal ja kuuma ilmaga. Hüotsüamiin võib vähendada higistamist ja võib teil olla rohkem altid kuumarabandus.\nÄrge võtke hüostsamiini kui te olete allergiline, või kui teil on\nraskekujuline haavandiline koliit või toksiline hiidkäärsool\nVeendumaks, võid võtta hüostsamiini, rääkige sellest oma arstile, kui teil on mõni neist muud tingimused\nhiatal song GERD (gastroösofageaalse refluksi korral).\nFDA raseduse kategooria C. Ei ole teada, kas hüostsamiini kahjustab sündimata last. Rääkige oma arstile, kui te olete rase või plaanite rasestuda, kui kasutate seda ravimit.\nHüotsüamiin võib erituda rinnapiima ja võib imikut kahjustada. Ärge kasutage seda ravimit ilma oma arsti, kui te toidate rinnaga last.\nVõtke täpselt nii, nagu arst on teile määranud. Ärge võtke suuremates või väiksemates kogustes või kauem, kui soovitatav. Järgige oma retseptil.\nTeie ravim võib tulla patsiendi juhend ohutu ja efektiivse kasutamise. Järgige neid juhiseid hoolikalt. Küsige oma arsti või apteekriga, kui teil on mingeid küsimusi.\nHüotsüamiin võetakse tavaliselt enne sööki. Järgige oma arsti juhiseid.\nÄrge purustage, närige või avada pikema vabastav tablett või kapsel. See on spetsiaalselt tehtud, et vabastada ravimit aeglaselt keha. Breaking või purustamine pillid põhjustaks liiga suure koguse ravimi vallandumist üks kord. Arst võib teie murdke vabastav tablett ja võta ainult pool sellest. Järgige oma arsti juhiseid.\nMõõda suulise vedelal kujul hüostsamiini spetsiaalse mõõdata lusika või tassi, mitte tavalise supilusikaga. Kui sul ei ole doosimõõtmise vahendit, küsige nõu apteekriga.\nEt tableti kujul seda ravimit tuleb panna keele alla, kus ta lahustub. Ärge neelake keelealune tablett tervelt või pesta maha veega. Te võite juua vett peale pill on täielikult lahustunud suus.\nEnne hüostsamiini suulise spray esimest korda, peate prime pihusti pump. Selleks, spray 3 test pihustid õhku ja näost eemal. Peaminister Pumppihustit vähemalt 1 test spray igal ajal te ei ole kasutanud suulise spray kauem kui 2 päeva. Spray kuni tekib peen udu.\nPärast suukaudse spray, püüdke mitte alla neelata kohe. Ärge loputage suud või sülitada 5 kuni 10 minutit pärast suukaudse spray.\nHoidke ravimit toatemperatuuril, eemal niiskusest ja kuumusest.\nÄrge kasutage hüostsamiini suukaudse spray rohkem kui 30 spreid, isegi kui on meditsiinis endiselt pudelisse jätta.\nÜleannustamise sümptomiteks võivad olla peavalu, peapööritus, suukuivus, neelamisraskused, iiveldus, oksendamine, nägemishäired, kuum kuiv nahk, ja rahutu või närvis.\nLoobuge hüostsamiini ja helistage oma arstile, kui teil on mõni neist tõsistest kõrvaltoimetest\nkiired, või ebaühtlane südame löögisagedus\nlööve või nahapunetus (soojus, punetus, värin); või\npearinglus, uimasus, närvilisus\niiveldus, oksendamine, kõhupuhitus, kõrvetised või kõhukinnisus\nimpotentsus, huvi kadumine seksi, ega probleeme orgasmi.\nMAO inhibiitor nagu furasolidooni (Furoxone), isocarboxazid (Marplan) (Nardil), rasagilüni (Azilect), selegiline (Eldepryl, Emsam) või tranüültsüpromiin (Parnate)\nfenotiasiinil nagu kloorpromasiinile (Thorazine), flufenasiin (Permitil, Prolixin), perfenasiin (trilafoon), prochlorperazine (Compazine, Compro) metasiini (Pentazine, Phenergan, Anergan, Antinaus), tioridasiin (Mellaril) või trifluoperasiin (stelasiin); või\nantidepressant nagu amitriptüliin (Elavil, Vanatrip), doxepin (Sinequan), desipramiin (Norpramin), metoprolool (Janimine, Tofranil), nortriptyline (Pamelor) ja teised.\nSee loetelu ei ole täielik ja teised ravimid võivad suhelda hüosküamiin. Rääkige oma arstile kõigist ravimitest, mida kasutate. Kaasa arvatud ilma retseptita, üle leti, vitamiini ja taimseid tooteid. Ärge alustage uue ravimi kasutamist ilma arstiga nõu.\nCerner Multum, Inc. Version: 5.01. Paranduse kuupäev: 2011-03-10, 09:38:26.\nPrevious Previous post: Elu osteoartroosi\nNext Next post: Piiratud skleroderma (hari sündroom) sümptomid


Föön Sencor SHD108VT lilla\n> Enesehooldus ja tervis>Juuksehooldus>Föönid>Föön Sencor SHD108VT lilla\nIoniseerimisfunktsiooniga 2000 W föön Sencorilt.\nIoniseerimisfunktsioon toodab negatiivseid ioone, mis:\n- annavad siidisemad ja läikivamad juuksed, vältides nende kahusust\n- võimaldavad kiiremat kuivamist\n- vähendavad staatilist elektrit (juuksed on kergemini kammitavad)\n- kaitsevad juukseid kahjustuste eest.\n2 kiirust (kerge ja tugev õhuvoog).\n3 võimsusastet (madal, keskmine ja kõrge temperatuur).\nÄravõetav tagumine rest puhastamise hõlbustamiseks.\n-garanteerib ühtlase temperatuuri terve kuivatamise vältel\n-kaitseb juukseid kuuma õhu kahjuliku mõju eest.\nÕhu väljumise kärjekujulised avaused tagavad optimaalse õhuvoo.\nTermokaitse hoiab ära mootori ülekuumenemise.\nLisavarustus: õhu kontsentraator, kohevust andev difuuser (12,8 cm läbimõõdus).\nVoolujuhtme pikkus: 1.7 m.\nKaal: 920 g.\nKülm õhk +\nFöön Bomann HT8002CB


Sajad tuhanded Eesti meiliaadressid lekkisid koos parooliga\nÄripäev • 30. jaanuar 2019 kell 16:44\nRiigi infosüsteemi amet hoiatab, et tekkinud paroolide abil pääsevad kurjategijad ligi meilivestlustele ning seda on võimalik enda huvides mitmel moel ära kasutada. Foto: Veiko Tõkman\n17. jaanuaril avalikustatud andmelekke kogumis on ligikaudu 460 000 Eesti domeeniga (.ee lõpuga) meiliaadressi, millest umbes 180 000 on levinud juba varasemate lekete kaudu. Uusi meiliaadresse on ligikaudu 280 000, millest enamik lekkis koos parooliga, teatas riigi infosüsteemi amet.\nAmeti ekspertide hinnangul on andmeleke toimunud mitme aasta eest. Erinevatest allikatest kokku pandud lekkekogumis on andmeid, mis pärinevad juba 2008. aastast.\nAvalikuks tulnud postkastiaadresside ja paroolide hulgas on ligikaudu 3000 riigi- ja haridusasutuste, kohaliku omavalitsuste ja olulist teenust pakkuvate ettevõtete töötajate andmed. "Suur osa lekkinud e-posti aadressidest ei ole täna enam kasutusel, kuna inimesed on vahetanud töökohta," selgitas riigi infosüsteemi amet.\nAmet on lekkest teavitanud mõjutatud asutusi.\nRiigi infosüsteemi ameti intsidentide käsitlemise osakonna (CERT-EE) juhi Tõnu Tammeri hinnangul võivad küberkurjategijad andmeleket ära kasutades tekitada suurt kahju nii ettevõtetele kui ka tavakasutajale.\n"Lekkinud paroolide abil pääsevad kurjategijad ligi meilivestlustele ning seda on võimalik enda huvides mitmel moel ära kasutada. Näiteks edastada kellegi teise konto alt pahavara või õngitsuskirju, lootuses, et konto omaniku tuttavad lähevad kergemini õnge ja avavad kirjaga kaasas olevaid manuseid," märkis Tammer. "Ühtlasi võib e-posti lekete korral suureneda finantspettuste arv, kuna kurjategijad otsivad üles arvete maksmisega seonduvad meilivestluseid ning edastavad enda kontonumbri, kuhu ohver pahaaimamatult ülekande teeb."\nRiigi infosüsteemi amet soovitab\na) parooli või e-posti lekkimist kontrollida veebilehelt haveibeenpwned.com;\nb) juhul kui parool on lekkinud või kui kasutaja ei ole parooli viimase poole aasta jooksul muutnud, see vahetada esimesel võimalusel, et vältida andmete võimaliku kuritarvitamist;\nc) kasutada kaheastmelist autentimist ning erinevates keskkondades erinevaid paroole;\nd) kasutada paroolide hoiustamiseks paroolihaldurit (näiteks KeePass, 1Password, LastPass vmt).


Ignitis suurendab päikeseenergia tootmist | Bioneer\nIgnitis suurendab päikeseenergia tootmist\nBaltimaade üks suurim energiafirma Ignitis Grupp omandas Poola eri piirkondades asuvate päikeseparkide arendusi koguvõimsusega 170 MW, tegemist on käesoleva aastal suurima sarnase tehinguga Kesk-Euroopas\n„Energiasüsteem Poolas muutub – sõltuvus kivisöest väheneb ning suund on roheenergiale, antud tehing tugevdab taastuvenergia positsioone veelgi,“ märkis Ignitis Grupi juhatuse esimees ning tegevdirektor Darius Maikštėnas.\nTehingu raames arendab Sun Investment Group 2021-2023 aastal Ignitisele päikeseparke koguvõimsusega 170 MW, projektide tulud on tagatud 15 aasta pikkuste Poola energiaoksjonite hinnavahelepingutega. Arendatavate päikeseparkide koguvõimsus vastab 79 000 majapidamise energiavajadusele ning vähendab CO2 emissiooni 156 tuhat tonni.\nIgnitise Grupi ettevõtete tuule- ja päikeseparkide kogutoodang oli 2020. aasta esimeses pooles 593,5 gigavatt-tundi (GWh) ehk 29,9 protsenti enam kui mullu samal ajal (toona 456,8 GWh). Juuni lõpus käivitus Elektrėnai linna lähedal (Kaunase ja Vilniuse vahel) 1 MW võimsusega päikesepark. Eeloleval sügisel kasvatab Ignitis Grupp oma päikeseparkide võimsust täiendava 3 MW võrra.\nIgnitis Grupi strateegiadokument näeb järgneva kolme aasta jooksul ette roheenergia võimsuste kasvu 1,6 - 1,8 GW-ni, eesmärgi saavutamiseks plaanib ettevõte 2020-2023 aastal investeerida kuni 950 miljonit eurot. Eestis tervikuna ulatus taastuvenergia võimsus 2019. aastal 0,7 GW-ni, Ignitis Grupi hinnangul võiks see kümne aasta pärast, 2030. aastal Eestis olla 1,9 GW.\nSun Investment Group’i poolt Euroopas ehitatud päikeseparkide koguvõimsus ulatub 132 MW-ni, ettevõtte arenduses olevate päikeseparkide võimsus ületab 1 GW. Sun Investment Group tegutseb peamiselt Poola, Leedu, Hispaania ja Itaalia turgudel.\nIgnitis on Baltimaade üks suurim, rahvusvaheline energiakontsern, mille ettevõtted tegelevad tootmise, jaotuse ja edasimüügiga ning arendavad targa energia lahendusi. Kontsernile kuuluvad kaks hüdroelektrijaama Leedus, neli tuuleparki Leedus ja Eestis ning biomassijaam Leedus.\n01. 10. Eesti elanikud söövad Poola õunu ja Hollandi pirne


Arvustus: Fujifilm X10 | Kahvel\nTavatarbija seisukohalt on fotograafia tänasel päeval imelikus punktis. Ühest küljest kõlbab uduste baarifotode tegemiseks suurepäraselt ka pea igas nutitelefonis leiduv paarimegapiksline ja ülipisikese objektiiviga fotosilm, kuid kestvate mälestuste talletamiseks on ka paremaid vahendeid. Nõnda seistakse valiku ees: kas hankida endale mugav terviklahendus ehk kompaktkaamera või minna täispangale mõne funktsioonidest pulbitseva peegelkaameraga. Tegelikult ei taha me käesoleva lühiarvustusega nende kahe toote põhimõttelisi erinevusi lahata, kuid ülevaatliku pildi huvides ei saa sellest tõsiasjast üle ega ümber. Rohkem sel teemal me aga ei peatu. Ausõna. Kuna järgnev jutt keskendub üksnes käesoleva artikli peategelasele — Fujifilm X10le.\nOlgugi et X10 näol on tegemist kompaktkaameraga, paigutab ta ennast omasuguste seas pigem skaala kõrgemasse otsa. Ja sellest saab aru juba siis, kui aparaati lihtsalt käes hoida. Pilte jäädvustab 2/3″ (see on 6.6 x 8.8mm) CMOS sensor, mis põhineb Fuji EXR jaotusel. Tulemuseks on 12-megapikslised fotod, mille tegemist hõlbustab meie silmis suurepärane F2.0-2.8, 28-112mm objektiiv. Üheks huvitavaimaks omaduseks antud mudeli puhul on aga eriline režiim, mis on mõeldud hämaras pildistamiseks. See tähendab, et tavamõõdus foto asemel tehakse kõigest kuuemegapiksline, kuid see-eest kombineeritakse lähestikku asetsevad punktid ning tulemuseks on oluliselt vähesema müraga pildid ka pimedais paigus.\nEt tegemist on nn. rangefinder tüüpi kaameraga, on kadreerimiseks kaks võimalust: kasutades selleks kas 2.8 (480×320 punkti) tollist LCD ekraani või siis vaadates läbi simuleeritud pildiotsija. Viimane, kusjuures, on teostatud paremini, kui esialgu arvata võiks. Nimelt on pildiotsija objektiiviga “kaudses ühenduses”. See tähendab, et kui liigutada objektiivi suurendusrõngast, muutub vaateväli ka otsijas. Niisugune lahendus ei anna just parimat ülevaadet hetkeolustikust, kuid õnneks hõlmab reaalselt tehtav foto suuremat pinda, kui seda on näha pisikesest vaateaknast. Nõnda on alati olemas teatav eksimisruum ning täpsete piltide tegemiseks ei pea üksnes tagaküljel paikenva displei peale panustama.\nLõpetuseks väärib äramärkimist X10 monotoonne korpus, mis on suures jaos valmistatud magneesiumi sulamist. Et mida see annab? Eelkõige tagab see tugeva konstruktsiooni ning boonusena kerge kaalu ehk kombinatsiooni mida ühelt keskmisest kallimalt vidinalt oodata võikski.\nSest ta on väga hea kaamera! Okei, toru pole küll vahetatav ning ehk tuleb pildistamisel tõepoolest usaldada elektroonikat soovitust rohkem, kuid millisele kompaktile ei saaks niisuguseid etteheiteid teha? Omasuguste seas paistab X10 silma aga sellega, et tal on olemas kõik see, mida võiks oodata ka klassivõrra suurematelt aparaatidelt. Järjestikvõte (burst) kuni 7 kaadrit sekundis? Olemas. Minimaalne fookuskaugus 1cm? Muidugi. 1080p video salvestamise võimalus? Absoluutselt. Võib-olla sobibki X10 kõige paremini inimesele, kelle jaoks on eelpool mainitud funktsioonid olulised ning seehulgas peab kaameras säiluma teatud mängulisus – antud juhul retrohõngulise välimuse näol. Või siis oleme me lihtsalt laisad ja ei viitsi igale poole suurt peegelkaamerat kaasa tassida. Aga ehk selles peitubki Fuji võlu?\nKäsijuhtimisega 28-112mm objektiiv. Vähe sellest, et kõnealuse “toruga” tehtud fotod on teravad ja valgusküllased, on kaamera mehaaniline juhtimine võrratult parem, kui mistahes elektroonilise suumimisnupu kruttimine. Ka meeldis meile Fuji kaval käivituslahendus — sisse ja välja lülitamiseks tuleb keerata suurendusrõngast päripäeva ning 28-millimeetri asendis ärkabki X10 ellu.\nPisikene Fuji teenibki plusspunkte tänu erinevatele “katsutavatele” nuppudele ja lülititele. Esiküljelt leiab pisikese osuti fookusseerimise seadistamiseks (MF, AF-S, AF-C) ning peal asub kaks rõngaslülitit, millest ühega saab valida erinevate võtterežiimide vahel. Üllatavalt praktiliseks osutus aga tolle kõrval paiknev pöördnupp, millega oli võimalik korrigeerida foto säritust. Et olla täiesti aus, siis enam kui ühel korral aitas just nimelt see lüliti meid välja olukordadest, kus omapäi toimetanud kaamera oleks olulised detailid lihtsalt üle säritanud (keskpäevase päikese käes).\nPositiivseks üllatuseks osutus X10 üleüldine nobedus — ergonoomilisusest tulenevale kiirusele andis hoogu järjestikvõte, mis teeb kuni 6 pilti sekundis (vähendatud mõõtmete juures enamgi veel) ning pärast pikemat klõbistamist kulub X10l vaid mõni sekund, et tehtud kaadrid mälukaardile talletada. Rahulikuma pildistamise ajal eksperimenteerisime aga pidevalt makrovõttega, mida on antud kaameraga võimalik teha vaid ühe sentimeetri kauguselt pildistatavast objektist.\nJa loomulikult ei saa me ei üle ega ümber sellest retrohõngulisest magneesiumkorpusest. Fuji on tõepoolest tabanud naelapead, kuna X10 on ühest küljest oma pisikeste mõõtmete tõttu väga-väga hea reisikaaslane, teisalt teeb ta pilte, mis on absoluutselt võrreldavad suurema sensoriga varustatud hübriidkaameratega.\nKuigi meie sellega otseselt kokku ei puutunud (või olime liialt tähelepanematud), peame aususe huvides ära mainima teatud defekti, mis on X10 puhul laialt kõlapinda leidnud. Nimelt võib juhtuda, et kui fotole peaks sattuma mõni ere paik või peegeldus, võib pildile see talletuda lihtsalt ühe pisikese valge kerana. See aga ei ole normaalne. Alustuseks andis Fuji pärast probleemi ilmsikstulekut välja tarkvarauuenduse, kuid üldjuhul see viga välja ei ravinud. Nüüd on firma teatanud, et alates maikuust vahetatakse kõigil puudulikel kaameratel sensorid garantii korras välja ning loodetavasti pannakse sellega lõpp ühele pimedale peatükile X10 eluloos.\nPraktiliste puudujääkide koha pealt väärib märkimist autofookus, mis teeb oma tööd küll ausalt, kuid ei hiilga just ülemäärase tempokusega ning mille mootorit võib tehtud videote helirajalt tuvastada. Ka ei tahtnud kaamera meil just kõige meelsamini RAW-formaati meeles pidada. See tähendab, et erinevate pildistamisrežiimide vahel valides unustab X10 kasutaja eelistuse ning iga kord tuleb kindlasti veel üle kontrollida, et RAW oleks tõepoolest aktiveeritud.\nViimasena tasub ära märkida, et X10 sensorile ei meeldi valgustundlikkuse üleskruttimine, kuna kõrgemate ISO näitajate juures tekib fotodele kiirelt silmnähtav müra. Sel on aga loogiline seletus. Kuna X10 tugineb suurel määral oma valgusküllasele objektiivile (mis on konkureerivate kaamerate omadest oluliselt eredam), ei peakski meil kõrgeid ISO väärtusi üldse vaja minema. Pilkases pimeduses ei aita meid paraku ka hea klaas, mistõttu tuleb leppida teatava müraga.\nMe teame, et see tundub nüüd imelik, kuna “nii mitmed eksemplarid on ostunud ju defektseteks”, kuid meile X10 meeldis ja me julgeme teda soovitada teistelegi. Nii-öelda suurtel kaameratel on oma funktsioon ja kahtlemata on pisikesel Fujil tehnilises mõttes midagi raske vastu panna, kuid kui meil tuleks valida üksainus kaamera, mida kanda kaasas reisidel või pressikonverentsidel, siis on see suure tõenäosusega midagi sellist. Kas just X10, see jäägu igaühe enda otsustada.\nTehnilised näitajad (Allikas: Fotoluks)\n12 megapiksline EXR-CMOS sensor (4000x3000px)\nPildi külgede suhe 4:3, 3:2, 16:9, 1:1 ja Motion-panoraam\nVastupidav ja nägus magneesiumkere\nFujinon 4x optiline suumobjektiiv (28-112mm f2.0-2.8)\nFailiformaadid: RAW + JPG\nLähim teravustamine: 1cm\nISO-vahemik: 100 – 3200 (laiend kuni 12800)\n2.8-tolline LCD ekraan\nÜhilduv meedia: SD / SDHC / SDXC\nFull HD-videovõte: 1920x1080px @30 fps\nVäljundid: AV, USB2.0, HDMI\nToide: NP-50 Li-ion aku\nMõõtmed: 117 x 69 x 56.8 mm\nKomplektis: aku ja akulaadia, kaamerarihm, USB kaabel\nKahvel tänab Fotoluksi, kes varustas meid testseadmega.\nEelmine lugu Nokia Lumia 800 ja 710 tulevad Eestis müügile 15. mail\nJärgmine lugu Arvustus: Nissan Leaf


Reaktor :: Ulmeline joonissari „Rick ja Morty“\nRick & Morty on multikasari hullust alkohoolikust teadlasest, kes veab oma tütrepoega (ning vahel ka kogu perekorda) läbi meeletute seikluste, mis tihti juhtuvad aset leidma teistes dimensioonides, teistel planeetidel või, miks ka mitte, alternatiivsetes reaalsustes. Ricki retked ei ole piiratud vaid ruumimõõtmega ning mõnikord juhtub ka aeg löögi alla sattuma. Ülejäänud perekond ei ole tema seiklustest loomulikult suuremalt jaolt vaimustuses, mistõttu saab vaataja kohati nautida ka üksikasjalikke selgitusi Rick’i maailmapildist, kui see neid ülejäänutega jagama vaevub.\nPeategelane Rick Sanchez on pensioniealine joodikust leiutaja, kes elab oma vastleitud tütre ja selle pere juures. Talle on eraldatud väike pimik, kus paikneb tema välivoodi (seda kohta on kahe hooaja peale näidatud täpselt ühe korra), kuid perepea Jerry Smithi meelehärmiks on ta võtnud töökojana kasutusele ka maja garaaži. Samuti tekitab Jerryle halle karvu asjaolu, et tema naine, Ricki tütar Beth on isasse väga kiindunud ning tal on surmahirm teda kaotada.\nPerepoeg Morty kuulub aga vähemalt intelligentsuse poolest pigem isapoolsesse suguvõsasse. Ebastabiilne närvikava, mida Rick loomulikult oma seiklustega pidevalt proovile paneb, mõnevõrra vähene taiplikkus ning veel mõned olulised varjatud anded teevad temast Rickile suurepärase sidekick’i. Nagu Morty õde Summer selle kohta ütles: “Sa oled meie vanemate kannatuste sümptom, mitte selle põhjus.”\nSummer ise on põhjus, miks Jerry ja Beth üldse abiellusid ning ta kuuleb selleteemalisi etteheiteid pidevalt. Iseloomult on ta sõbralik ning piisavalt taiplik, et saada aru, kellega lõbus võib olla. Sarja edenedes hakkab ta järjest rohkem oma vanaisa seiklustest (tahtmatult või tahtlikult) osa saama.\nKuigi iga sarja osa on vaid natuke üle 20 minuti pikk, mahub sinna ära vähemalt terve filmi jagu materjali. Sari on ikka väga tihkelt kokku mätsitud ning ühtegi üleliigset või tühja kohta ei ole jäetud. Nünasse on nõnda palju, et kõikide märkamiseks ei piisa üldjuhul ühest vaatamiskorrast. Esialgu seosetud osad hakkavad hiljem järjest enam vormi võtma ning üksteisega põimuma, pannes õhkõrnalt taustal kumama põneva ning pööraseid juhtumisi täis Ricki mineviku. Loomulikult jagub vaatamise kõrvale ka hea hulk falloslikku huumorit.\nSarja joonistusstiil ei ole küll midagi erilist, kuid sellist emotsioonide rikkust ei ole ma kunagi varem joonisfilmis näinud. On nähtud suurt vaeva, et anda vaatajatele aimu ka kõige väiksemast meeleolumuutusest, mis tegelase näoilmes ja kehahoiakus väljendub. See annab igale kaadrile juurde tublisti usutavust.\nMa isiklikult küll ei kujuta ette, kuidas iga episoodi stsenaarium valmis kirjutatakse, kuid kui nad selle tarvis midagi tarbivad, siis tahaks ka sedasama. Normaalsest mõistusest ei saa igastahes antud sarja juhtumised pärit olla. Pidevalt keeratakse vinte peale ning kui vaatajal tekib arvamus, et enam hullemaks ei saa minna... saab ikka küll! Kogu seda meeletust, mis sarjas toimub, on väga keeruline sõnadesse panna, mis on hea põhjus seda isiklikult kogeda.\nKogu sari on täis viiteid erinevatele sarjadele ja filmidele. Märkamata ei saa jääda ilmselge sarnasus filmiga “Back to the Future”, kus Doc Brown juhtub olema alkohoolik. Oma jälje tundub tegijatele (või siis sarjale) olevat jätnud ka Monty Pyton, kelle sketšidest tuntud elemente võib siin-seal täheldada. Suur kummardus on tehtud ka Lovecraftile, näitamaks kosmose tundmatust ning võimsust, mida lihtinimese aju lihtsalt hoomata ei suuda, kuid erinevalt Lovecraftist ei soovi sarja tegijad, et me seda tundmatust kardaks, vaid pigem, et me selle üle naeraks.\nRick & Morty on suurepärane hullumeelne multikasari, mis suudab vaatajaid pisarateni naerutada ning sisaldab samas hämmastavalt sügavaid momente. Kolmanda hooaja kirjutamisega alustati 2015. aasta novembris ning kuigi ühtegi kuupäeva ei ole antud, võib loota, et 2016. aasta keskpaiku võib näha juba uusi osasid.


Mäng Vuoristorata abielu. Play online tasuta\nLaste riietuda tüdrukutele Pulmakleit Rull-rannikualuse Rütm Barbie kleit üles Bratz kleit üles Winx Winx biliviks Winx Club Winx Kleit Up Laste riietuda tüdrukutele Dora Talv Mängud umbes hobused Nukud Meik\nMäng Vuoristorata abielu Online\nMängu kirjeldus: Väga imelik, et näha kuulajatele Vuoristorata.Aga nad väärivad seda ja tahan puhata sebimine pulm.Aidata neil leida ilus puhkus kleidid.\nInsta tüdrukud: kleit üles Külmutatud: kauboi paari stiil Las Vegase soengud Cold Heart: tänavavad tantsud Romantiline probleem Kolledži õpilased: uued kleidid Kursuse õpetaja Annie Printsessi külmutatud hooldusravi Nina: kostüüm Nina: suurepärane suvepäev Printsess ja lemmikloomade fotokonkurss Pop Star: Kleit Up Visitor Kosito Maine printsesside seiklused Naiste fotograafia: uudised\nVäga imelik, et näha kuulajatele Vuoristorata.Aga nad väärivad seda ja tahan puhata sebimine pulm.Aidata neil leida ilus puhkus kleidid.\n© playgame24.com - free online mängu Vuoristorata abielu ().\nPlay online flash mäng Vuoristorata abielu tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Vuoristorata abielu ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


21.-23. oktoobrini Pärnumaal Jõulumäel kesk- ja pikamaajooksu treeningkogunemisel tõstis Eesti Kergejõustikuliidu kestvusjooksu alarühma juht Toomas Tarm esile keskmaajooksu taseme tõusu, kirjutab Jooksuportaal.\n“Ala tugevust näitab see, kuidas näeb välja edetabel, aga mitte see, et meil on 1-2 tippjooksjat,” ütles Tarm. Eestis on praegu 5 meest, kes võimelised jooksma 1500 m 3.45 või kiiremini. “Nad võiksid kasutada rohkem võimalust Eestis omavahel mõõtu võtta ja head tulemust joosta, selle asemel et otsida iga hinna eest võistlusi Soomes või kaugemal,” nentis Tarm.\nErinevalt meestest ei ole meie edukamal naiskeskmaajooksjal Liina Tšernov Eestis võisteldes piisavalt konkurentsi ja tal tuleb otsida häid võistlusi väljastpoolt Eestit. Naispikamaajooksjatest tõstis Tarm esile veel Jekaterina Patjuki, kes on aastaid olnud Eesti naispikamaajooksu liidriks. Järgmise aasta EM-ile pääsemiseks tuleb tal ära joosta 3000 m takistusjooksus norm 9.55.\nTreener ja Tartu ülikooli akadeemilise spordiklubi juhatuse liige Harry Lemberg märkis, et Eesti kesk-ja pikamaajooksus on viimase 25 aasta parim seis. Just tänu kesk– ja pikamaajooksjatele oli Eesti kergejõustikukoondis edukas võistkondlikel Euroopa meistrivõistlustel. Esikohad tõid Tiidrek Nurme 3000 m, Jekaterina Patjuk ja Kaur Kivistik 3000 m takistusjooksus. Jekaterina Patjuk oli veel teine 5000 m jooksus ja Laura Suur kolmas 3000m jooksus.\nKui keskmaajooksus on nooremad jooksumehed hakanud vahet vähendama Tiidrek Nurme ja Nikolai Vedehiniga, siis pikamaajooksus olukord nii hea ei ole. “Noored jooksjad peavad targalt treenima. On ju jooks kogu kergejõustiku aluseks. Treenida tuleb palju juba noorelt, kuid noorena tuleb eelkõige kiirus välja arendada, sest vanemas eas ei ole see enam sugugi nii lihtne,” rõhutas Lemberg.\nMart Maasikrand ja Marju Villak jooksid Gröönimaal maratoni


, Juuste valjalangemine kaalulanguse tottu\nJuuste valjalangemine kaalulanguse tottu, Vananemine ja menopaus\nAjutist juuste väljalangemist kutsuvad esile sellised tegurid nagu rasedus, imetamine, stress, ebatervislik toitumine, seedetrakti haigused, süüfilis, samblikud jt. Vastupidiselt nimele kehtib see nii naistele kui meestele ja on dihüdrotestosterooni retseptorite toime tulemus. Raave-Sepp soovitab analüüside tegemisel alati konsulteerida ka arstiga. Peanahale võivad tekida ka korbad ja nahk võib minna põletikuliseks. Hormonaalsed häireid.\nHõrenemine ja juuste väljalangemine: mida teha? - Ravi\nSELETAMATU KAALULANGUS JA JUUSTE VäLJALANGEMINE - TERVIS -\nPõhjusena toob laboriarst välja joodivaeguse, mille vajadus kasvab naistel puberteedis ja raseduse ajal. Joodi saab inimene peamiselt toidust.\nDiagnoos Seletamatu kaalulangus toimub erinevatel põhjustel, alates ebatervislikust toitumisest ja valest toitumisest kuni haiguste ja vananemiseni. Medline Plusi andmetel võib oht, et kaotate kaalu ilma proovimata ja hakkate ka juukseid kaotama, tõsise tervisliku seisundi tekkeks.\nEriti head joodiallikad on mereannid, piimasaadused ja muna, kuid joodi saab organism ka joogiveega põhjaveest. Kes peaksid kilpnääret kindlasti kontrollima? Kilpnäärmehaigustel on seos pärilikkusega, seega peaksid arsti sõnul ennast kontrollima eelkõige need, kelle emal või isal on haigus avaldunud.\nMuidugi ka kõik need, kes tunnevad liigset väsimust ja energiapuudust, kellel esineb järsk kaalulangus või -tõus ning teisi kilpnäärme ala- liha kaalulanguse loikamine ületalitlusest tulenevaid sümptomeid.\nGeneetika ja mustri kiilaspäisus Keskmiselt on 90 protsenti teie peas olevatest karvadest kasvufaasis, ülejäänud 10 protsenti aga puhkeseisundis, kus juuksefolliikulis kuivab ja algab juuste väljalangemine. Kuigi pärilik hõrenemine on juuste väljalangemise kõige levinum põhjus, on juuste väljalangemist ja purunemist põhjustavaid või kiirendavaid tegureid palju muid, mis võivad iseenesest laheneda või vajavad taaskasvuks ravi. Dieedi pidamine ja alatoitumine Teatud söömishäired - nagu anoreksia ja buliimia, krahhidieedid ja moerohked dieedid - võivad kurnata juuste kasvu jaoks vajalikke elutähtsaid toitaineid. Tegelikult võivad teie juuksed hakata kasvama habras või üldse mitte, kui pole piisavalt toitaineid, nagu ränidioksiid, Bvitamiin, valk, tsink ja raud. Keemilised protseduurid ja juuksehooldus Kemikaalid, värvained, sirgendajad ja pleegitusained võivad kõik põhjustada juuste purunemist ja välja langemist.\nAbi apteegist Tervisliku toitumise üldpõhimõtted, nagu õige valkude, süsivesikute ja rasvade vahekord ning piisav kogus vitamiine ja mineraale kehtivad loomulikult ka kilpnäärme hea tervise puhul. Südameapteegi proviisor Mariana Džaniašvili sõnul on kilpnäärmehaiguste korral kasulik lisada menüüsse järgmised toiduained: Atlandi punavetikas, metsmustikad, idandid, seller, petersell, küüslauk, kanepiseemned, kookosõli, juuste valjalangemine kaalulanguse tottu ja vaarikad.\nKilpnäärmele on väga head ka lill- ja lehtkapsas, brokoli, peakapsas, üdikapsas ja lillnaeris. Toidulisanditest soovitab proviisor kilpnäärme toetamiseks tsinki, seleeni, punaseid merevetikaid ja spirulinat.\nPuhas kaalulangus raputab


Eestlane Kiievis: iga kord, kui toimub näiline rahunemine, siis midagi juhtub - DELFI\nEestlane Kiievis: iga kord, kui toimub näiline rahunemine, siis midagi juhtub\nKiievFoto: DAVID MDZINARISHVILI, REUTERS\nKiievis juba mitu aastat elav eestlane lausus Delfile, et Ukrainas kehtib seaduspära, kus iga kord, kui toimub näiline rahunemine, siis midagi juhtub. Täpselt siis, kui Ukraina võimud kinnitasid valuuta stabiilsust, siis järgmisel päeval langes selle kurss 10 protsenti. Pühapäeval teatasid võimud meeleavaldajatele amnestia rakendamisest, aga kohe seejärel puhkesid selle talve kõige verisemad kokkupõrked meeleavaldajate ja võimude vahel.\nKokkupõrked Kiievis toimuvad vaid kesklinnas, teistes linnaosades läheb elu rahulikult edasi. Küll oli aga Facebook täis pilte Lääne-Ukrainast, kus kohalikud võtsid võimu üle.\nKiievis elavale eestlasele tegid nalja kõik eurooplaste jutud sellest, kuidas eurooplased on valmis Ukrainas konflikti osapooli vahendama. "Ukrainlased räägivad võõrastele täpselt seda, mida nood kuulda tahavad ja teevad kõik võõrad juba paari minutiga lolliks."\nKa Ukraina president Viktor Janukovõts pole tema sõnul mingi Moskva inimene. "Ukraina inimesed on enda eest väljas, ega nad kellelegi ennast maha ei müü," lausus kohalikke olusid hästi tundev mees.\nUkraina kultuuri on mõjutanud sajandeid kestnud kasakate ja hetmanite valitsemine, mistõttu ukrainlased on pideva võitlusega harjunud, sest kogu aeg on nii olnud. See erineb oluliselt Venemaast, kus inimesed on aastasadu harjunud isakese tsaariga, kelle võimule vastu ei hakata. Lisaks on Ukrainat iseloomustanud klannid, näiteks oli Dnepropetrovski klannist nii Leonid Brežnev kui Julia Tõmošenko.\nVIDEO ja FOTOD: Ukraina peaprokuröri sõnul peab opositsioon vägivalla eest vastutuse võtma (51) 19.02.2014\nEesti suursaadik Ukrainas: võim on muutunud paindumatumaks (12) 19.02.2014\nKiievi kesklinnas mässavad inimesed soovivad tema sõnul õigusriiki, kus ei peaks pidevalt altkäemaksu maksma. "Ukraina on väga korrumpeerunud riik. Bürokraatiat on palju, millegi tegemiseks on vaja palju dokumente ja lubasid ning kui midagi on puudu, tekibki altkäemaksu küsimiseks sobiv koht. Kui paberid on kõik olemas, siis altkäemaksuks vajadust pole."\nMis Ukrainas edasi saab, on kohaliku eestlase sõnul täiesti ennustamatu.\nPaet: Eesti võib kaaluda Ukraina sündmuste süüdlaste karistamist\nOTSEPILT: Kiievi rahutustes on tervishoiuministeeriumi andmetel hukkunud 25 inimest\nJanukovõtši pöördumine: nõuandjad on püüdnud mind kallutada jõu kasutamise poole\nVIDEO: Kiievis on vägivald muutunud veriseks\nKlõtško kutsus maailma liidreid üles Ukrainas sekkuma\nKlõtško nõudis Janukovõtšilt kohe ennetähtaegsete valimiste väljakuulutamist


Ema süda valutab: teismeline tütar läheb hukka ja ma ei saa muud kui pealt vaadata - Pere - sõbranna.ee\nEma süda valutab: teismeline tütar läheb hukka ja ma ei saa muud kui pealt vaadata\n29. november 2018, 19:15\n«Olen väga mures ja õnnetu, sest tunnen, et olen midagi väga valesti teinud. Lühidalt on olukord selline, et 15-aastaseks saav tütar, kes õpib 8. klassis, on muutunud kõigi oma kohustuste suhtes ükskõikseks – valetab, eirab korraldusi, suitsetab salaja ning ilmselt mingis seltskonnas tarbib ka alkoholi,» kurdab ema Perekeskus Sina ja mina nõustamiskeskkonnas.\n«Kogu lugu on keeruline ja raske meile mõlemale. Tunnen end nii abitult, olen mures ja samas ei mõista midagi teha ega kusagile pöörduda. Kas koolides on nõustajaid? Ka väikelinnade koolides? Klassijuhatajaga on tal suhted ka pingeliseks läinud, samas pole minule õpetajast muud abi, kui et kuulen, mis olukord on. Nõu ta mulle anda ei saa.\nKus on sellised nõustajad, kelle poole koos tütrega võiksin pöörduda? Ma üritan keelata, nõuda reeglitest kinnipidamist jne, aga samas pean ma tööl käima ning ei saa olla pidevalt kodus. Töötan haiglas, olen sageli ka öösiti kodust ära. Ja samas ei aita ka kodus olemine, neiu lihtsalt ei kuuletu.»\n«Saan aru, et soovite tuge ja abi, kuna olete mures tütre käitumise pärast. Tunnete, et ta ei kuuletu enam teile. Küsite, kust leida nõustajaid, kelle poole tütrega pöörduda. Koolides võiksid olla nõustajad küll, kuid paraku igas koolis ei ole. Ma usun, et te saate koolist uurida, kas seal on psühholoog. On olemas ka õppenõustamiskeskused üle Eesti. Võimalusel võiksite pöörduda oma maakonna õppenõustamiskeskusesse, kus töötavad erinevad spetsialistid ning nende hulgas ka psühholoog.\nSelleks ajaks, kui laps on saanud 14-15, on kasvatamise töö juba tehtud ning tegelikult pole võimalik enam last kuuletuma panna. Ta peab ise leidma tee oma tõelise minani - oma tee elus. See aeg on vanemale keeruline, kuid veelgi keerulisem on see aeg noorele endale. See on arenguperiood, mis tekitab noores suurt segadust ja ebakindlust. Iga noor vajab sel ajal suurt toetust, isegi kui jääb mulje, et see on viimane asi, mida ta tahab.\nKirjast ei selgu, mis paneb teid tundma, et olete midagi valesti teinud. Selles vanuses lapse puhul on normaalne, et ta laseb järjest enam oma vanematest lahti ja tunneb muu maailma vastu huvi. Selles vanuses on sõpradega suhtlemine eriti oluline. Noorel on vaja avastada, kes ta ise tegelikult on. Ta hakkab aina rohkem avastama oma eelistusi, oma isiksust jne. Ta hakkab muutuma iseseisvamaks ja see ei pruugi esialgu välja paista sellisena, millega vanem rahul oleks.\nKahjuks kaasneb eneseotsingutega tihti alkohol või tubakas ning muud riskikäitumised, kuid mida rohkem noor tajub aktsepteerivat toetust, seda kiiremini ta suudab riskikäitumise seljataha jätta ning muude plaanidega edasi minna. Selleks, et laps sellises segaduses võimalikult hästi toime tuleks, vajab ta üle kõige toetavat vanemat. Vanemat, kellel on küll oma selged väärtused, kuid kes vähemalt püüab lapse vajadusi aktsepteerida. Vanemat, kes aktsepteerib lapse tehtud vigu ning lubab lapsel endal valikute tagajärgedega silmitsi seista. Vanemat, kes on vajadusel kättesaadav, kuid mitte pealetükkiv. Vanem ei pea aktsepteerima alkoholi tarbimist, kuid ta võiks aktsepteerida segaduses ja eneseotsingutes olevat peatselt täiskasvanuks saavat inimest.\nHea suhte vastand on võimu kasutamine. Võimu kasutamise tulemusena lapsed küll kuuletuvad, kuid ei arene terviklikeks isiksusteks, kes oleksid võimelised ise endale sobivaid valikuid elus tegema. Pealegi on võimu kasutamine selles vanuses päris keeruline, sest tasud ja karistused peaksid olema juba tõeliselt suured, et need lapsele mõjuksid. Lapsed võivad lihtsalt kodust põgeneda. Huvitav on see, et mida vähem vanem võimu kasutab ning selle asemel üritab taastada aktsepteerivat suhet, seda suuremaks muutub tema tegelik mõju lapsele. Kui laps tunneb, et vanem ei suru oma tahtmisi ja tõekspidamisi peale, tekib hoopis suurem võimalus, et laps kuulab vanema arvamust.\nMida siis teha? Esiteks, kui näete, et laps on tusane või pahas tujus, siis kuulake ja olge tema jaoks olemas. Ei ole vaja õpetada ega lohutada. Lihtsalt kuulake, vaadake ja peegeldage tagasi. Näiteks: «Sul ei ole isu rääkida praegu», «Sul on midagi halvasti läinud täna», «Sinu jaoks ei ole need kooliasjad praegu olulised». Selle peale võib laps hakata edasi rääkima ja teie ikka ainult kuulake ja peegeldage. Kui laps ütleb midagi, mis teid hirmutab või vihastab, siis püüdke ikkagi mõista olukorda lapse silmade läbi. Te võite küll öelda: «Minul on selles asjas teistsugune arusaam, kuid ma tahan püüda sinust aru saada». Pole vaja üritada teda enda moodi mõtlema panna, kuna see lükkab teda veel rohkem eemale.\nKui teil endal on tugevad emotsioonid, siis paluge, et laps leiaks sobiva hetke, et teid kuulata. Kasutades mina-keelt, rääkige siiralt oma tunnetes ja sellest, kuidas lapse käitumine teid mõjutab. Jätke kõrvale see, kuidas tema käitumine tema enda elu võib tulevikus mõjutada. Püüdke aru saada, mida te ise hetkel vajate. Lastele/noortele ei meeldi kuuletuda, kuid nad võivad aidata oma vanemaid meelsasti, kui vanemad väljendavad oma vajadusi. Tihti lapsed ütlevad, et vanemad ei ole tegelikult oma tunnetest rääkinud. Lapsed vajavad näha oma vanemaid kui isiksusi, kellel on oma väärtused ja vajadused, oma rõõmud ja mured. Võite mõelda, mis teid rõõmustab teie tütre juure ja mis teid rõõmustab elus üldse. Kindlasti oleks teie tütrele suur kingitus kuulda, mis teid rõõmustab tema olemises ja tegemistes. Usun, et tajute hetkel vaid suurt muret tütre kooli ja tuleviku pärast, kuid soovitan võtta aega ja mõelda, mille poolest on tema olemasolu teie jaoks olnud kingitus. Vahel võib sellest rääkimine tuua väga üllatavaid ja meeldivaid pöördeid lapse ja vanema suhtes.»


Kuidas saada linnas Paikuse asukohta Paikuse: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Paikuse asukohta Paikuse: Buss?\nSuunajuhised asukohta Paikuse, Paikuse, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Paikuse lähedusest\nBuss: 348, 40-3, 83, 83-1\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Paikuse?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Paikuse jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Paikuse jõudmiseks on:\nSinioja on 283 meetrit, 4 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Paikuse juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Paikuse juures: 348, 40-3, 83, 83-1.\nÜhistransport sihtkohta Paikuse linnas Paikuse\nTahad teada, kuidas saada linnas Paikuse, Eesti sihtpunkti Paikuse? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Paikuse pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Paikuse jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Paikuse lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Sinioja.\nSihtpunkti Paikuse jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 348, 40-3, 83, 83-1\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Paikuse.\nMuudame sihtpunkti Paikuse sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Paikuse, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nPaikuse, Paikuse Paikuse on alev Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alev Paikuse valla halduskeskus. Alev asub Pärnu linnast idas Pärnu jõe vasakul kaldal. Põhjas piirneb Sindiga, lõunas piirneb Pärnu linnaga. Aleviks sai Paikuse regionaalministri otsusega 15. juulist 2011. Enne seda oli tegemist alevikuga.\nSihtpunkti Paikuse, Paikuse läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Paikuse linnas Paikuse\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Paikuse, Paikuse\nLihtsam saada Paikuse kasutades app!