Mikk Jurkatamm: tahame aasta pärast mängida A-divisjonis! – Korvpall24.ee\nOled siin: Korvpall24 → Mikk Jurkatamm: tahame aasta pärast mängida A-divisjonis!\nSiim Semiskar 10/07/2019 13:51 Kommenteeri aivar kuusmaa, eesti u20 koondis, kirill koršunov, korvpall, matthias tass, mikk jurkatamm, u20\nTeisipäeval pidas Eesti U20 korvpallikoondis Audentese spordikeskuses viimase treeningu enne äralendu Portguali, kus 12.-21. juulil peetakse selle vanuseklassi B-divisjoni EM-finaalturniir. Eesti koondises on sihiks võetud A-divisjoni tõusmine ehk koht kolme parema hulgas.\n“Peamine eesmärk on saada esikolmikusse,” kinnitas mängijate poolt eesmärki eelmisel hooajal Itaalia esiliigas pallinud Mikk Jurkatamm. “Meil on pool meeskonnast aasta noorem ja kõikidel on väga suur tahe (aasta pärast) mängida A-divisjonis.”\n“Tahame A-divisjoni tõusta, sest sealsed turniirid on alati igasuguseid skaute täis. See on väga hea koht end näidata ja tõestada, milleks võimelised oleme,” sõnas kiire viskega mängumees Korvpall24.ee portaalile ja lisas, kui Eesti peaks tõusma järgmiseks suveks A-divisjoni, siis täiskoosseisuga võiks me ka seal head korvpalli näidata.\nJurkatamm oli väga rahul, et koondisega liitusid korvialused jõud Matthias Tass ja Kirill Koršunov. “Praegu on väga hästi, aga alguses, kui Tassi ja Koršunovit veel polnud, siis oli koosseis väga lühike. Nüüd on pikkust juurde tulnud ja oleme leidnud 12 mehe vahel tasakaalu.”\nErinevate treenerite käe all mitmekesist korvpalli kogeda saanud Jurkatamm iseloomustas U20 peatreeneri Aivar Kuusmaa käekirja selliselt: “Ta ootab meilt kiiret mängu, kuid ilma pallikaotusteta. Kuusmaa on nõudlik ning tal on väga konkreetsed ülesanded. Kui sa neid täidad, võid palju mänguminuteid saada.”\nEnda hetkevormiga on Jurkatamm rahul: “Arvan, et vorm on üldiselt hea. Meil on siin olnud kaks füsioterapeuti, kes on kõvasti aidanud jõusaali ja muude selliste tegevustega. Ise soovin turniiril rohkem kaitsesse panustada ja igal hetkel, kui on viskekoht, siis ma seda ka kasutan.”\nEesti koondis sõidab Portugali koosseisus: Karl-Kristjan Karpin, Kristian Kullamäe, Mikk Jurkatamm, Hugo Erkmaa, Gregor Ilves, Märt Rosenthal, Robin Kivi, Sten Saaremäel, Mark-Andreas Jaakson, Kirill Koršunov, Matthias Tass ja Hendry Engelbrecht. Viimasena jäi valikust välja tagamees Indrek Sunelik.\nSeni on eestlased tegelenud üksnes oma mänguga ning vastaseid hakatakse Jurkatamme sõnul skautima kohapeal. Eesti kuulub C-alagruppi koos Rootsi, Kosovo, Hollandi, Gruusia ja Armeeniaga. Pääsuks veerandfinaali on vaja grupis tulla kahe parema hulka.\nLoe ka: Matthias Tass: ülikoolis tahetakse, et ma mängiks nagu Nikola Jokic\nLoe ka: Kuusmaa U20 koondisega liitunud Tassist ja Kullamäest: need on väga kõrge korvpalli IQ-ga vennad!


Geograafia, ühe riigi põllumajanduse iseloomustus (Hispaania) - Retsensioon | Geograafia - Ühiskonnageograafia - Tartu Ülikool\nGeograafia, ühe riigi põllumajanduse iseloomustus (Hispaania) (0)\nA – Territooriumi protsentuaalne jagunemine\nB – Hispaania keskosa katab Kesk Kordiljeeri mäestik, mis tõttu enamus põllumajandusega tegelevatest aladest on koondunud Hispaania äärealadele. Lõuna- ja Kagu-Hispaanias kus pinnamood on tasasem, tegeldakse rohkem taimekasvatus harudega ning Põhja-Hispaanias, kus on samuti mägisem, kuid piisavalt rohumaid, tegeldakse loomakasvatus harudega.\nC – Hispaania kuulub küll lähistroopilisse kliimaväätmesse, kuid on valdavalt siiski tüüpiline Vahemeremaa. Vahemerelise kliimaga riikides on teada olevalt palav suvi, kuid vihmane ja pehme talv. Keskmine õhutemperatuur põhja- ja keskosas on talviti 8-10 °C, lõunas aga 10-12 °C. Suviti on keskmiseks õhtutemperatuuriks põhja- ja keskosas 18-24 °C, lõunas aga 24-26 °C.\nSademete hulk jääb enamasti 350-500 mm vahele aastas, kuivema piikonnaga aladel nt. Lõuna-Hispaanias, aga alla 200 mm aastas.\nVegetatsiooniperiood, algab siis, kui sooja on +5 kraadi. Kuna aasta ringselt on Hispaanias küllaltki soe, oleks taimedel võimalik kasvada aastaringselt . Paraku on aga just Lõuna-Hispaanias kliima liiga kuiv, seega toimub seal vegetatsioon pigem talvel. Vaatamata sellele, saadakse Hispaanias aastas keskmiselt 2-3 saaki.\nD – Mullastikus on ülekaalus\ntegelevatest aladest, muldade viljakus, enam levinud, loomakasvatusharud\nHispaania Hispaanias on kõige rohkem põllumaid 71%, millest põldusid ja istandusi 40%, rohumaid 31% ja metsi 10%. Hispaania pinnavormides domineerivad kõrgplato...\nGeograafia konspekt PÕLLUMAJANDUS Põllumajanduse peamine resurss on põllumajandusmaa, mis hõlmab peaaegu kolmandiku kogu maismaast ning jaguneb: 1. Haritavaks maaks- põllud, istandused 2. Looduslikuks rohumaaks...\nMehhiko põllumajanduse iseloomustus\nKelly Talimaa 11S ...


Kui meri kaldast võitu saab – Pealinn.ee\nKui meri kaldast võitu saab (0)\nRain Veetõusme, linnavolikogu liige\nKui olete viimastel aastatel sattunud Kakumäe poolsaare tippu, olete ilmselt olnud tunnistajaks, kuidas meri on maast võitu saanud ja ähvardab peagi enesele haarata kogu poolsaare tippu viiva tee.\nMina ei ole veel nii vana, et öelda: «Kord olid ajad, kus…» Aga isegi mina mäletan aegu, mil sealses teeservas seistes oli minu ja mere vahel kümneid puid, hiiglaslik rändrahn, mille otsa lastele meeldis ronida, ja selle taga veel lambakarjaga heinamaagi.\nTäna on seal vaid meri. Suur rändrahn on nüüdseks pangalt alla kukkunud ja taandub iga aastaga üha enam merre. Meri on võtnud endale puud ja maapinna ning noolib autoteed, mis praeguseks on merest vaid kümne meetri kaugusel. Ning see vahemaa väheneb iga päevaga.\nKakumäe elanikud on mere pealetungi pärast muretsenud juba mõnda aega. On neid, kes näevad, kuidas meri iga aastaga üha enam ähvardab nende kinnisvara. On neid, kes kardavad ilma jääda ainsast kodumajani viivast teest, mida mööda liigub harv ühistransport. On neid, kes kardavad, et Kakumäe poolsaare tipu panka tabab Merirahu rajooni kalda saatus – betoonist kaitsevall. Ja kõik need mured kasvavad iga päevaga.\nNeile probleemidele ei saa ilmselt lahendust pakkuda ükski amet, kohalik omavalitsus ega ka ministeerium. See on koht, kus oleks vaja kõikide koostööd.\nEsiteks transport. Mere pealetungi senise tempo juures tuleb peagi lõpetada raskete liiklusvahenditega sõitmine poolsaare tipu ringteel. Seega ei pääseks sinna enam ei kaubaautod ega liinibussid ning peagi ka mitte sõiduautod.\nTeiseks tee-ehitus. Vana tee ohtlikuks muutumisega tekib karjuv vajadus uue ligipääsutee järele. Ilmselt saab seda lahendada ka kehtivate planeeringute raames, kuid vajalikuks võib osutuda uue planeeringu kehtestamine. Viimane tähendaks aga pea kahe aasta pikkust protsessi, millega mere pealetungi tempot arvestades tuleks alustada juba praegu.\nKolmandaks kinnisvara. Kui kuskil meri taandub ja enese alt uut maad vabastab, kuulub see riigile. Mis saab aga maast, mille meri enesele võtab? Kas see on vaid kinnisvara omaniku risk? See küsimus vajaks ilmselt debatti.\nNeljandaks kinnisvaraarendus. On küllaga neid ettevõtjaid, kes sooviksid ehitada ka piirkonda, kus meri iga aasta sammukese maad enesele võtab. Lühiajaliseks kinnisvaratehinguks pole see paha. Ostja ju ei näe mere pealetungi, kuid kümmekond aastat hiljem pole tal enam kelleltki abi loota. Seega kerkib küsimus, kas sellistes piirkondades on mõistlik arendustegevuse lubamine ja uushoonestust lubavate planeeringute menetlemine.\nKakumäe poolsaarega toimuv ei mõjuta igapäevaselt võib-olla just paljusid tallinlasi, kuid on pikemas perspektiivis oluline kogu linnale ja riigile. Lisaks annaks see võimaluse luua ja täiendada seadusi, mis reguleerivad ehitustegevust, loodushoidu ja transpordikorraldust mere vahetus läheduses.


Rändnäitus Eesti vapi loost | Eesti Rahva Muuseum\nRändnäitus Eesti vapi loost\nAvalehtSündmusedRändnäitus Eesti vapi loost\nERMi Postimuuseumis on alates 1. juunist – 30. septembrini 2016 avatud Eesti Ajaloomuuseumi ja Riigikantselei koostöös valminud rändnäitus, mis tutvustab Eesti vapi sünni- ja kujunemislugu.\nEelmisel aastal tähistas Eesti Vabariigi riigivapp 90. sünnipäeva. Riigivapi seadus võeti vastu 19. juunil 1925 ja see jõustus 21. juulil 1925. Sellest ajast peale on meie riigi sümboliks kuldsel kilbil kolm sinist sammuvat otsavaatavat lõvi. Riigivapi kasutamise õigus on riigiasutustel ning riigivõimu teostavatel organitel ja isikutel.\nNäituse „Eesti vapp“ vahendusel antakse ülevaade sellest, kuidas Taanist pärinev kolme lõviga vapp jõudis Eestisse, kehtis siin sajandeid võõrvõimude sümbolina ja võeti siis kasutusele eestlaste poolt ärkamisajal rahvuslikus liikumises. Lõvidega vapp muutus Eesti Vabariigi sümboliks juba enne ametlikku riigivapiks kinnitamist. Riigikogu kinnitas riigivapi 19. juunil 1925. Okupatsioonivõimud keelasid Eesti riigivapi kasutamise ning sel ajal tähistas vapp koos sinimustvalge trikolooriga vastupanu. Uuesti võeti ajalooline Eesti riigivapp kasutusele pärast iseseisvuse taastamist.\nEesti Ajaloomuuseumi ja Riigikantselei ühisnäitus Eesti vapp alustas oma teekonda 2007. aastal, saatjateks kaks lõbusat tegelast – robot-ajamasin AIKON ja taksikoer Taks. Roboti ja Taksi autor on kunstnik-karikaturist Andres Varustin.\nNäituse kuraatorid: Hiljar Tammela, Ivar Leimus (Eesti Ajaloomuuseum), Liivi Uuet (Rahvusarhiiv)\nKunstnik-karikaturist: Andres Varustin\nKujundaja: Aime Andresson (Eesti Ajaloomuuseum), Einike Leppik (Rahvusarhiiv)


Plastikakirurg Siim Simmo rinnaoperatsioonidest: iga naine on lasknud endaga midagi teha. Küsimus on, mida? - DELFI Naistekas\nHealth Clinicu tipp-plastikakirurg dr. Siim Simmo on Eesti üks nõutumaid plastikakirurge, kellel on Eesti meditsiinis väga tähtis roll rinnavähikirurgia valdkonnas. Ta oli esimene, kes tegi Eestis kohesed rinnataastused vähihaigetele ja arendas välja onkoplastilised rinnavähikirurgialõikused.\nMis on enamlevinud põhjused, miks naised oma rindu soovivad kohendada?\nPõhimõtteliselt on neli põhjust. Esiteks: rind on liiga väike, teiseks: rind on liiga suur, kolmandaks: rinnad on mittesoovitud kujuga ja neljandaks: rinnas on mingi haigus. Vastavalt sellele tuleb rindadega tegelda.\nMis on enamlevinud põhjus? Kas see, et suurendatakse või vähendatakse?\nSee on erinevates maades erinev. Näiteks Soomes, kus rinnavähendusoperatsioon kuulub teatud kriteeriumite täitumisel tervisekindlustuse alla ehk inimene ei pea selle eest ise maksma, kui teda lõigatakse riiklikus süsteemis, tehakse rinnavähendusoperatsioone sama palju kui rinnasuurendusi või isegi rohkem.\nEestis on järjekorrad väga pikad ja kui rinnad on väga suured, siis tõenäoliselt kui inimene jaksab ära oodata, siis ta ka riiklikus süsteemis ära opereeritakse, aga meie probleem on selles, et meil on lõikajaid väga vähe ja paljud, kes neid operatsioone teevad, töötavad vaid erameditsiinis. Eestis ei ole väga traditsiooni, et naised tuleksid rindu vähendama või et nad selle üle väga kurdaksid. Kui sinu lähituttavatest pole keegi rindasid vähendanud, siis võibolla ei teatagi, et see võimalus üldse olemas on.\nOn üks põhjus, miks paarid hakkavad senisest enam värskes õhus vallatlema ja seetõttu õpetame selgeks, millega arvestada (18) 22.05.2020\nEesti naised pigem kannatavad suurte kaela- ja seljavalude käes, mida suured rinnad on põhjustanud, kui et pöörduvad sellega kirurgi poole. Seda ka natuke häbenetakse ja peetakse ilulõikuseks, kuigi täiesti asjata. Võib selgelt öelda, et rindade vähendamine on elukvaliteeti tõstev operatsioon ja kõik, kes selle läbi on teinud, ütlevad kui ühest suust: “Miks ma seda küll varem ei teinud?“\nSa oled väga kogenud kirurg, aga millised operatsioonid on sinu jaoks siiski suurimad väljakutsed?\nVäljakutse on see, kui on midagi sellist, mida on väga raske korda teha. Rinnaoperatsioonidest näiteks on deformeerunud rinnad, mis on tekkinud peale vähioperatsioone ja kiiritusravi. Et naine saaks endale tagasi mingisugusedki loomulikud rinnad, peab väga palju vaeva nägema. Ja mis seal salata, ega alati meil ei õnnestugi kõiki aidata. Tõenäoliselt ongi suurimad väljakutsed seotud rohkem rinnavähi kui esteetilise kirurgiaga.\nSuhteliselt keeruline on vähendada ka väga suuri rindu. Keeruline pole seejuures vähendamine ise, vaid loomuliku kuju andmine rinnale.\nRinnalõikus on praegu maailmas kõige populaarsem iluprotseduur. Miks see on nii?\nSeda võiks küsida naiste käest, sest iseenesest loogiliselt võttes ei peaks see nii olema. On olemas väga palju erinevaid riideid ja pesu, nii push-up-rinnahoidjaid kui geelpadjakesi, mis korrigeerivad rindu riiete sees.\nTeiseks näeb naise rindu ilma rinnahoidjata tema kõige lähedasem inimene ehk tema partner. Kui teil on hea suhe, ei peaks kaasat häirima, kui rind ei ole täiusliku välimusega. Seega on raske öelda, miks see on siis nii oluline.\nMaailmas on ligikaudu 11 miljonit rinnaimplantaadikandjat — see arv on väga suur ja aina kasvab. Ei ole ainult nii, et temperamentsed lõunamaalased soovivad suuremat büsti, vaid ka tagasihoidlikud põhjamaanaised käivad üha rohkem rinnasuurendusoperatsioonidel.\nIlmselt saab seda tugevalt seostada naiste seksuaalsusega?\nKindlasti. Muidugi ka sotsiaalmeediaga, kus end väga eksponeeritakse — kõik tahavad olla ilusad. Inimestel on seoses meediaga silme ees, milline on ideaalne rind ja kui naine vaatab peeglisse ja seda prinki ning täiusliku kujuga rinda vastu ei vaata, siis tekib paratamatult küsimus, miks minul seda ei ole. Kui on võimalus seda saada, siis muidugi seda ka tahetakse. Lihtsalt meie elu liigub suunas, kus teaduse, tehnika ja meditsiini arenguga on väga palju võimalik ennast muuta. Kui see on rahaliselt sobiv, siis seda ka tehakse.\nKas sinu juurde on ka aina rohkem tulnud naisi, kes tunnevad end nii ebakindlalt, et nad ei julge end kallima ees alasti võtta?\nJah. Ja mitte ainult kallima ees, aga ka ühiskondlikes ruumides nagu näiteks ujulates ja saunades, kus inimesed peavad riided ära võtma, mõned lihtsalt häbenevad ennast. Ma olen kuulnud väga palju erinevaid lugusid. Arstile ikka räägitakse oma muredest. Mina pole siin kohtumõistjaks, vaid püüan aidata niipalju kui saan neid, kes minu juurde abi saama tulevad. Inimesed tahavad olla ilusad ja täiuslikud, aga paraku ei ole me tihti üht ega teist. Inimene on inimene. Täiuslikkust pole tegelikult olemas.\nKas pead olema ka psühholoogi rollis ja seda sama naistele rõhutama?\nPõhimõtteliselt kogu aeg. Kui oma karjääri ja tööd alustad, siis ei pööra sellele nii suurt tähelepanu. Inimene tuleb sinu juurde, tahab operatsiooni, teed selle ära. Aga vanemaks ja kogenenumaks saades vaatad maailma teise pilguga ja püüad lahti mõtestada, miks inimesel on vaja seda teha. Meie tahame ikka inimesi teha ilusamaks, neid aidata, mitte koledamaks muuta ega psühholoogilisi probleeme juurde tekitada. Et seda mitte teha, me tahame, et inimene oleks valmis nii operatsiooniks kui ka probleemideks, mis operatsiooniga võivad kaasnevad.\nMis on suurimad probleemid?\nMittesoovitud tulemus. Ka kõige paremal kirurgil maailmas võib tulla selline tulemus, mida ta ei soovi. Me ei saa öelda, et on tehtud mõni viga, aga lihtsalt tulemus pole selline nagu soovitakse. Operatsiooni teeb kirurg, kes on ikkagi inimene, ta ei ole jumal. Igal kirurgil tuleb tulemusi, mida ta ei sooviks.\nMõnikord on vaja uut operatsiooni, kuid mitte alati. Võib-olla polegi võimalik seda probleemi operatsiooniga lahendada. Võib-olla lõikustulemus ongi juba maksimaalne ja vaja oleks keskenduda selle säilitamisele või mõningatel juhtudel järelravile (näiteks haava- või armiravile või kehakaalu muutmisele). Inimene on elusolend ja tervik. Iga operatsiooniga tegelikult lõhutakse seda tervikut. Saame küll inimesi teatud maani aidata, aga kõike tuleb teha mõistuse ja südamega. Ei tohi ületada teatud piire, et inimesi mitte kahjustada.\nKas suuremad rinnad tõesti võivad kuidagi parandada naise elukvaliteeti? Kuidas see väljendub?\nMeil on väga palju õnnelikke patsiente ja kliente, kes on saanud tagasi oma enesekindluse, sirge selja ja rühi. Tihti on nii, et kui naine tuleb minu juurde ja talle ei meeldi tema keha, ta on veidi küürus, häbeneb ennast riidest lahti võtta, tal on ebamugav, aga peale seda, kui oleme saanud teda aidata, andnud talle uuesti temale sobiva väljenägemise, siis selg on kohe sirgem ja ta tunneb ennast palju paremini. See on ka psühholoogiline — kui naine paneb endale selga T-särgi ja teksad, siis tal on üks kõnnak, aga kui paneb selga ilusa kleidi ja kontskingad, siis kõnnak on hoopis teine. Rindadega on sama asi — inimese eneshinnag muutub.\nKuidas on rinnaoperatsioonide tegemine ajas arenenud ja millised on valdkonnas suurimad muutused olnud?\nEnam ülisuured implantaadid populaarsed pole. Tootjad on suured numbrid tootmisest maha võtnud. Üldiselt võib öelda, et suurused on ühtlustunud. Kui 20 aastat tagasi pandi väga suurte implantaatide kõrval ka palju väikseid implantaate (näiteks 200 ja 250 milliliitrised), siis tänapäeval pannakse neid üha vähem ja ka väikesed numbrid on tootlusest väljas.\nImplantaadi pind on samuti muutnud. Kui algselt toodeti siledapinnalisi ja seejärel tulid kareda pinnaga, siis nüüd on jälle pind läinud siledamaks. Mida kehasõbralikum on pind, seda paremini ta ka inimese kehaga haakub ja seda vähem tekitab probleeme. Praegu öeldakse, et hea on mikrotekstuuriline pind.\nRindu saab suurendada ka oma rasva süstimisega, aga paraku on patsientide valik, kellele see sobib, suhteliselt väike. Üldiselt naisel, kellel on väikesed rinnad, on ka muidu kõhn ja puudub protseduuriks vajalik rasva hulk. Kui on tegemist välja veninud või vormi kaotanud rinnaga, siis sellist rinda ka ei saa rasvaga suurendada. Patsient peab siis olema selline, kellel on suhteliselt heas vormis rind ja piisavalt rasvkudet. Peab olema valmis ka selleks, et osa süstitud rasvast kaob ehk imendub ära — seda aga ei tea kunagi ette. Iseenesest on tegu hea ja n-ö võõrkehavaba meetodiga rindade korrigeerimiseks, kuid tellija materjal on siinkohal väga tähtsas rollis.\nKust rasva võetakse? Kas see on oluline?\nMingil määral küll. Eri piirkondades on inimesel erinev rasv ning see võib jääda süstimisel ka erinevalt. Reeglina võetakse seda kõhu või puusade pealt, reie välis- või sisekülgedelt. Inimene võib ise ka soovi avaldada ja võimalusel sellega arvestatakse.\nMillised on trendid meil Eestis ja mujal maailmas?\nEestis ei ole väga drastilisi keha moondavaid lõikusi nagu näiteks näokuju muutmist. Mujal võib seda näha küll. Siin on pigem suund olla võimalikult loomulik. Tegelikult on plastikakirurgia märksõna värskus ja nooruslikkus, mitte ebaloomulikud keha moondamised.\nKui nõudlik on Eesti patsient?\nOn olemas kahte sorti kliente — mõned on väga teadlikud, mida nad tahavad ja mõned usaldavad sind täielikult. Oht on, et kui enne kirurgi poole pöördumist end väga põhjalikult kaevata erinevate operatsioonide tegemisse ja töötada läbi väga palju materjale ja pilte, kasvavad ootused ülisuurteks. Tõenäoliselt ka ebarealistlikeks. Peab arvestama, et internetipildid on tihtilugu ikkagi reklaamiks ja plastikakirurgia on paratamatult väga suur reklaamitööstus. Inimesi mõjutatakse olema ilusad ja rohkem tarbima. Ebatäiuslikke pilte pannakse üles harva ning levib ka pilte, mida on töödeldud. On hea, kui inimene on kursis, aga ta peab suutma ka nö ridade vahelt lugeda, mis on võimalik ja mis ei ole. Kindlasti peab ta ka usaldama oma kirurgi.\nEestis on ilukirurgia veel pisut tabuteema ja sellest suurelt ei räägita. Miks see on nii?\nSuurem osa meist tahab olla loomulikult ilus. Rinnakirurgias on tegemist varjatud piirkonnaga ja ega sellest väga palju ei räägita ega näidata. Näidatakse küll avarat dekolteed mõnikord, aga juba see viitab teatud väljakutsuvusele. Kui oled liiga väljakutsuv, siis on tõsiseltvõetavus kaheldav.\nKui iluoperatsioonide kritiseerija on värvitud juustega, täismeigiga, figuuri kohendava pesuga naisterahvas, kes kritiseerib teist naist, et ta on lasknud midagi teha, siis ei ole see väga adekvaatne. Julgen öelda, et iga naine on lasknud endaga midagi teha. Küsimus on selles, et mida?\nKa mittekirurgiliste vahendite (näiteks juba mainitud korrigeeriva pesu kandmine või juuste värvimine) on ju tegelikult enese tehislikult ilusamaks tegemine. Iga naine tahab olla ilus ja see on loomulik, seda pole vaja häbeneda ega kritiseerida. Iluoperatsioon on lihtsalt samm sügavamale, muutused on radikaalsemad ja annavad püsivama tulemuse. Rinnaimplantaate võib ka võtta kui ehteid, mis pannakse naha alla iseenda jaoks. Kriitika alla satuvad kindlasti vähemalt kord kõik oma elus, ükskõik, kas põhjuseks on rõngas kuskil või riided, mis mõnele inimesele ei meeldi või rinnaimplantaat.\nMa arvan, et plastikakirurgia on tulnud selleks, et jääda. Nii naise kui ka mehe ilu ei lähe vastupidises suunas, et ühel päeval enam keegi ilus olla ei soovi.\nKõige olulisem on see, et enne kui tulete operatsioonile, tehke kindlaks, kes on see kirurg, kelle kätte usaldate oma elu ja väljanägemise, ärge minge suvalise kirurgi juurde, rääkige enne temaga, teil peab tekkima kirurgi vastu usaldus ja te peate valmis olema ka mittesoovitud tulemusega elama. Mina ei soovita otsida kõige odavamat hinda, sest asjade parandamine läheb tavaliselt väga palju kallimaks, kui neid üldse parandada annab.\nOn mingeid tulevikusuundi, mida sa varem ei osanud ette näha?\nTõenäoliselt läheb asi vähem invasiivsuse suunas — väga suuri ja keerulisi asju tehakse vähem ja aina rohkem tuleb ette pindmisi protseduure, mille riskiprofiil on väiksem, kuid tulemus siiski silmaga nähtav.\nNaised, need on asjad, mida tasuks mehele magamistoas kaksiraksi otsa ronides alati meeles...


Võrdle kõiki saadaval Piombino laevapileti hindu reaalajas ja broneerida odavaim kättesaadav Piombino auto ja reisiparvlaev piletid purjetamine ja sealt Piombino, Bastia, Olbia, Porto Ferraio ja Rio Marina Corsica Ferries, Moby Lines või Toremarile Ferry Line parvlaevade võrgus kohe kinnitamine.\nBroneeri Piombino Ferry Tickets koos Corsica Ferries, Moby Lines või Toremarile Ferry parvlaevade väljuvad Piombino sihtkohta Bastia, Olbia, Porto Ferraio ja Rio Marina internetis eelnevalt nautida odavaim kättesaadav laevapileti hind.\nHind näed on hind, mida maksta. Puuduvad varjatud lisad või üllatusi, nagu lisatud kütuse lisatasusid või ettetellimistasud ja me ei võta teid midagi ekstra maksmisel Visa Electron kaardiga. Hind me tsiteerida teile Valitud Piombino reisijate või auto laevapileti, pardal majutamise ja sõidukitüüp on kõik maksate, ja see on lubadus.\nEt saada Piombino laevapileti hind ja broneerida laevapileti turvaliselt internetis palume kasutada reaalajas parvlaeva broneerimisvormi vasakul. Teil on samuti võimalik lisada hotell oma sihtkohta, või kusagil mujal, et oma laevapileti täites oma laevapileti broneerimine.\nPiombino asub neem väljaulatuvad merre. See oli kapitali iidse Itaalia riigi ja on pärija klassikalise ja keskaja kui ka etruski metallitöö traditsioonidega.\nSeal on palju kunsti tõendeid minevikus Piombino. On jäljendi Renaissance alates töö Firenze arhitekt Guardi ajal reegel Appiani. Selle pere territooriumil oli peremehetsevad alates 1399 kuni 1589, kui ta sai vürstiriik.\nKuigi võimu all ning Boncompagni-Ludovisi pere ta oli võtnud Prantsuse ja 1805 Napoleon Bonaparte kinkis selle oma õe Elisa. Ta jättis oma kaubamärgi ning Piombino sai tuntuks mõnda aega "Väike Pariis". Leonardo da Vinci oli üks paljudest hiilgav külastajaid linna.\nIn Piazza Giuseppe Verdi, Kesklinnas Piombino, võib näha fragment oma keskaegse kaitsemehhanisme, massiivne 13th sajandil torni ja 14th sajandil linna väravas. Siit Corso Vittorio Emanuele, peamine tänav vanalinnas, viib Palazzo Comunale (algselt 12th sajandil, kuid palju ümberehitatud), piirnev mis on hilja 16th sajandi kellatorn.\nIn Piazza Curzio Desideri lõpul 14th sajandil kirik Sant'Antimo sisaldab kahte trahvi haudade 14th ja 15th sajandite marmorist font Andrea Guardi (1470) ja teise fondi valmistatud antiikmööbel veerus. Tänavatelt rannapromenaad on atraktiivne vaateid saarele Elba ja meri.\nPiombino on palju pakkuda: kunst, ajalugu, folkloori, kokakunst ja meri. Tema loomulik omadused on väga sarnased saarte saarestiku, et ta nägu. 31,5 km rannikust, (22 km liivase ja 9,5 KMS kivine) jõutakse kas merest või maalt, eriti pehme kliima, kristall-selge vesi ja hämmastavad merepõhja kõik minna teha Piombino ideaalne koht puhkuseks minna, sest igas vanuses inimestele.\nSpordi ja kultuuri puhkus, või üks neist, kes tahavad nautida kontakt loodusega on võimalik olnud igal ajal aastas. Iga hooaeg on midagi erinevat pakkuda. Kevadel ja sügisel. kui loodus on teda ülisoodsad lõhnade ja värvidega, külastaja saab rind asju, mis on sageli varjatud suvel.\nTühi rannad, võimalused tennis, rulluisutamise, jalgpall, ratsutamine, matkamine. paadisõiduks. Õppetunnid purjetamine, surfamine, ujumine ja sukeldumisrekord. Ferry sidemeid Elba, Korsika ja Sardiinia. Hotel ja muud majutuskohad 6,000 külastajatele, kus teoksil kahekordistada seda võimsust.\nHotellid, kämpingud ja turistikülad mere ääres. Restoranid, pizzerie, ja maakodusse majutust, kus teenused on pidevalt tõusnud. Kõik need elemendid koos meik külalislahkus, mida pakub see linn, mis ulatub kaugele merre, justkui puudutaks lähedal saarel Elba.\nParim Piombino Laevapiletite hind garanteeritud\nKui tõesti juhtub, leiad sama kõikehõlmav Piombino laevapileti odavam brošüür muu reisikorraldaja me lubame, et me teeme oma parima, et võita, et hind või pakub võimalust valida hüvitise taotluse. Et raamat Piombino auto ja reisiparvlaev piletid palun kliki siia.\nkell ferryto.com Sul on võimalik saada live Piombino laevapileti hinnad, kontrollida saadavust ja broneerida auto ja reisiparvlaev piletid ja Piombino meie madalaima võimaliku piletihinna.\nFerryto.com on osa maailma suurim online laevapileti jaotusvõrk, mis võimaldab broneerida üle 80 suurte Euroopa laevafirmad sealhulgas Piombino ja üle 1,200 muu laevaliinil kogu Suurbritannia, Prantsusmaa, Hispaania, Iirimaa, Holland, Ida-Euroopa, Vahemere, Läänemere ja Põhja-Aafrikas.


Rainer Vakra: miks linn lasteaialapsi ebavõrdselt kohtleb? - Sotsiaaldemokraadid\nUudised Rainer Vakra: miks linn lasteaialapsi ebavõrdselt kohtleb?\nTallinna Linnavolikogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees Rainer Vakra uurib abilinnapea Vadim Belobrovtsevilt, miks lasteaialastele lõunasööki koolilastega samadel alustel ei paku.\n“Linnapea sõnul käib Tallinna lasteaedades praegu vaid viis protsenti lastest. See tähendab, et ülejäänud neist on kodus. Nii ongi ehk parem, kuid sarnaselt koolilastega, on ka lasteaiatoit mõnedele lastele ainsaks soojaks toiduks päevas. Koolilastele on linn lõunat pakkuma hakanud. On küll erinevaid seisukohti, kas seda peaks igapäevaselt sooja toiduna või terve nädala toidupakina pakkuma. Fakt on, et koolilapsed saavad süüa, lasteaialastele pakub linn lõunat, vaid siis kui nad praegu lasteaias käivad,” ütles Vakra.\n“Sotsiaaldemokraatide küsimus abilinnapeale on, et miks kohtleb linn lapsi ebavõrdselt? Kas linnavalitsus on kaalunud ka lasteaialastele toidupakkide jagamist ning miks seda juba ei tehta? Raske aeg ei ole praegu ainult koolilaste peredel, vaid võib olla ka paljudel neil, kelle lapsed alles lasteaias käivad. Kohatasust vabastamine oli linnal õige samm, kuid see ei taga, et kõigil lastel kõhud täis oleks,” lisas Vakra.\nTallinn on jaganud koolitoitu koju kaasa alates 18. märtsist. 1. aprillist alates jagatakse toitu terve nädala toidupakina korra nädalas. Koolitoidule järele tulevate laste arv on hüppeliselt kasvanud. Tallinna volikogu sotsiaaldemokraadid esitasid abilinnapea Vadim Belobrovtsevile arupärimise, milles uurivad, miks linnavalitsus lapsi selles küsimuses ebavõrdselt kohtleb. Fraktsioon on volikogule esitanud ka eelnõu, mille eesmärk on kaotada lõplikult lasteaia kohatasu.


„IDeeJazzil” kõlab positiivse laenguga muusika | IDeeJazz 2011\n„IDeeJazzil” kõlab positiivse laenguga muusika\nHome » Uudised » „IDeeJazzil” kõlab positiivse laenguga muusika\nIvo Heinloo / 28.10.2011 / Sirp\nKohe-kohe saab Eesti jazzimaastik veel ühe festivali võrra rikkamaks – Tartus alustab „ID eeJazz”. Intrigeeriva pealkirjaga muusikasündmus, mida võiks nimetada ka kunagise „RainbowJazz’i” mantlipärijaks, kannab korraldaja Oleg Pissarenko sõnul eesmärki, et sõna „jazz” omandaks meie kultuuris laiema tähenduse. Ideedest küllastunud muusikat ja kunsti, vaimutoitu ning ka toitu sõna otseses mõttes saab nautida mitmekesise programmiga festivalil 3. – 5. XI.\nJazzifestivale on Eestis päris mitu, kuhu „IDeeJazz” sellel kaardil paigutub ja millega teistest eristub?\nOleg Pissarenko: „IDeejazzi” põhiidee on tuua kuulajani tähendusega muusikat, mis kõnetab, puudutab ja inspireerib. November, mil ilm kaldub järjest talve poole, on ideaalne aeg sellise mõnusa ja põnevust pakkuva ürituse jaoks. Sõna „jazz” ei tähista festivali kontekstis mitte niivõrd muusikastiili selle kitsalt traditsioonilises mõttes, vaid pigem loomingulist eluviisi ja hoiakut, nii muusiku kui ka kuulaja seisukohast. Ideest saab ju kõik alguse, ükskõik millises eluvaldkonnas. Võib isegi öelda, et kogu elu on kui jazz, sest selles muusikas peab alati lahendama ootamatuid olukordi, spontaanselt improviseerima, täpselt nii nagu elus eneseski. Kes improviseerib paremini, saab paremini hakkama. Ja eks igaühel ole oma ainulaadne elutee nii nagu jazzmuusikul oma isikupärane helikeel.\nAga ikkagi – kas pole nii, et igasuguse muusika lähtealuseks on mõni idee?\nUsun, et muusika võib olla kantud ideest, aga võib ka mitte olla. Mõlemal juhul tunneb kuulaja kohe ära, kummaga on tegemist, see on kindel. Elame maailmas, kus on piisavalt tühja ja kasumlikkuse loogika kohast kultuuritoodangut, „IDeeJazzil” tahame sellist vältida. Ideest kantud muusika on alati ülesehitav, see tähendab positiivse laenguga muusika, vastasel juhul on tegemist halva mõtte, mitte ideega.\n„IDeeJazzil” pakutakse üht-teist nii jazzi- kui toidukultuuri gurmaanidele, lisaks toimub seal põnev kunstiprojekt. Kunsti ja muusikat on varemgi seotud, aga jazz ja toit – mis on neil ühist?\nJazz on piirideta muusika, mis toob sõbralikult ja üksteist rikastavalt kokku erinevad inimesed, rahvused ja kultuurid, see on helikunst „globaalgurmaanidele”. Tartus viiendat korda toimuvad sõpruslinnade rahvusköögi päevad toovad samuti kokku inimesed ja (köögi)kultuuri maailma eri paigust: pakutakse mitmekesiseid\nkogemusi ning kostitatakse hõrgutavate suupistetega. Elleri kooli vilistlase Liis Ringi juhendamisel kehastuvad sõpruslinnade meisterkokad hetkeks jazzmuusikuteks ning esitavad oma harjumuspäraste tööriistadega oma versiooni legendaarsest Tartu marsist. Kunsti ja muusika sidumine on äraproovitud ja toimiv asi, kuid seekord on teisiti tehtud seepärast, et Tartu kunstnik Piret Kullerkupp maalib publiku silme ees UMA muusikast inspireerituna oma näituse „Olevikuhetk” viimast maali ning näituse avamine toimubki kohe pärast UMA kontserti Athena keskuses.\nKui tähtsaks peate noorte kaasamist – märkasin, et festivali kavas on just Elleri kooli noortel oma kindel esindatus olemas?\nMäletan selgelt Elleri ja Otsa kooli noorte esimest ühiskontserti Genialistide klubi toetuseks Kanuti gildi saalis. Elleri rütmimuusika osakond oli alles väga noor ja juurtega Tallinna noored jazzmuusikud paistsid silma kõrge interpretatsioonitaseme poolest. Pärast kontserti helistas järgmisel päeval üks Otsa kooli pedagoogidest ja ütles, et kuigi tase on Tallinnas kõrge, siis uued ja huvitavad ideed tulevad ikkagi Tartust! Olen öelduga sada protsenti nõus ja sellepärast tahangi Tartu taustaga noortele „IDeeJazzi” festivalil esinemisvõimalusi pakkuda. Usun, et neil ongi just need ideed, mida festival väärtustab. Sealt on tulnud ka reedese festivalipäeva lava koondnimi „Värsked ideed”. Ja olgem ausad – Tartu ei ole kunagi jazz- ja rütmimuusika vallas perifeerne olnud, mõelgem kas või levimuusikapäevade traditsioonile.\nOleks patt, kui jätaksin kasutamata juhuse küsida teie kui aktiivse Tartu jazziorganisaatori käest, mis seisus jazzielu ülikoolilinnas praegu on.\nTartus on jazziga väga hästi! Igal kolmapäeval toimuvad Tartu jazziklubi üritused Vilde lokaalis, kus musitseerivad Eesti ja ka välismaa parimad muusikud, mõnel neljapäeval ka Genialistide klubis, kus on aga hoopis teistsugune atmosfäär. Vildes võtad veini, naudid head seltskonda ja suurepärast muusikat, klubis aga istud suurel padjal, võtad allkorruse kohvikust teetopsi kaasa ja naudid kunsti. Mõlemad kohad on väga head ja pakuvad igale maitsele midagi. Jazzikontserti on hea teha ka Athena keskuses, samuti Sadamateatris või siis Vanemuise kontserdimajas – igal kohal on ikka oma publik ja Tartus seda jagub.\nMilliseks võiks „IDeeJazz” kujuneda tulevikus?\nUnistan festivalitraditsioonist, mis aitab kanda oma identiteeti ja õppida tundma teiste oma, teha oma kultuuri ja pidada lugu naabrite omast. Unistan „IDeeJazzi” festivalist kui kultuuride kontaktpunktist. Unistan sellest, et sõna „jazz” omandab meie kultuuris laiema tähenduse, ning rikastavatest ideedest, mille abil edasi minna.


Pärnumaa tuulepargiprojekt saab 7,5 miljonit eurot toetust - Ehitusuudised\nPärnumaa tuulepargiprojekt saab 7,5 miljonit eurot toetust\nKeskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) juhatus kiitis heaks tuuleenergeetika arendamise projekti, mille tulemusena ehitatakse Pärnumaale tuulepark.\nTuuleenergia OÜ projekti tulemusena rajatakse tuulikupark Pärnumaale Varbla valda. 7,5 miljoni euro suuruse investeeringutoetuse abil püstitatakse kaks kolmemegavatise võimsusega tuulikut ja rajatakse vajalik taristu. Tuulegeneraatorid peaksid olema töövalmis 2013 aasta lõpuks.\nVastavalt elektrituruseadusele riikliku investeeringutoetusega rajatud tuuleenergia elektritootmisüksused taastuvenergia toetust ei saa. Tuulikupargi rajamist toetatakse Eesti ja Hispaania vahel sõlmitud saastekvoodi müügitehingu tulust ning investeeringutoetus on ligi 7,5 miljonit eurot.


Ilus kodu, mis see on? | artiklid.eu\nArtiklid.eu»Kodu & perekond»Ilus kodu, mis see on?\nIlus kodu, mis see on?\nIlu on alati püütud luua vastavalt ajastu ideaalidele.\nRenessans, barokk, rokokoo ja klassitsism olid rangelt piilitletud kunstilise väljendumise stiilid. Kaasaeg annab meile vabad käed – väljendusreeglistik peaaegu puudub. Mood ei dikteeri midagi, ta võimaldab vabalt kombineerida ja varieerida – oluline on tulemuse esteetiline mõju ja harmooniline isikupära.\nRaamideta ajastu stiilirohkus on siin Viimsis eriti tajutav ja võib kohati mõjuda kaosena. Seda hinnatumad on need kaunid, keskonnaga (seega ka ümbritsevate majadega) harmoniseeruvad või seda esteetiliselt rikastavad näited.\nInimene on sootsiumi osa, kui ta midagi teeb, siis enamasti mitte ainult endale. Inimese valikuid ja otsuseid mõjutab ka kaaskodanike suhtumine.\nSootsiumi kõige olulisem osa on aga meie oma perekond. Pere tugevus on ühiskonna tugevuse parameeter. Viimastel aastakümnetel on deformeerunud peremudeli struktuur, lagunemas on ka ühiskonakorraldus.\nEestlase jaoks on kodu olnud läbi aastasadade olemasolu tugi ja pide. Kodu on see kaitsev teokarp, mille piirid on ka perekonna määramise piirid. Kodu on lapse väärtushinnangute kujunemise koht, tema esteetiliste ja eetiliste suhtumiste tekkimise pinnas. Laste moraal kujuneb matkides. Kui me oleme neile kodu luues ja seda korrastades eeskujuks, juurdub see neisse meie tegemisi ja suhtumiste väljendamist jälgudes. See on väärtuslik pärand, ainus traditsioonide elamajäämise viis.\nKodu on koht, millele saab toetuda nii füüsiliselt kui vaimselt. Alati ei pea kodus olema, kodu aura võib meiega kaasas olles maailmale tiiru peale teha, kuid ta toob meid lõpuks alati tagasi.\nAntiik-Kreekas peeti oluliseks ja üleüldse mingiks hinnatavaks väärtusteks ainult 2 asja – omandatud teadmisi ja päranduseks saadud asju.\nNeed siin ära märgitud kodud kuuluvad kahtlemata väärtuslike asjade hulka. Sellised kodud on suureks väärtuseks kaasajal ja need võib uhkusega järeltulevatele põlvedele üle anda.\nKui rääkida veel püsiväärtustest, siis peaks kindlasti olema üha rohkem väärtustatud keskkonnasäästlik toimimine. Ökostiil ei ole enam kapriis või eksklusiivsus, ta on tuleviku võimalikkuse paratamatu tingimus.\nTäna me juba hindame kõrgelt seda, kui ehitamise käigus ei hävitata piirkonna biosfääri. Kui puud jäävad alles. Kas ka allikad voolama, linnud ellu ja lillekooslused õitsema?\nMuidugi ei pea me hakkama puude otsa pesi ehitama ja maapinda puudutamata oksalt oksale liikuma, vaid meie tulevik on : innovatsiivsed tehnoloogiad sulandatud looduse rütmis elamise oskusesse.\nSee, kuidas Eesti maarahvas loodusesse suhtus ja suures osas suhtub siiani, ongi öko, keskkonnasäästlik ja looduse elujõulisust toetav suhtumine.\nTulevikus võiks üha rohkem õppida juba kodu tasemel kasutama taastuvaid ressursse ja säästma, ideaalis vältima taastumatute kasutamist. Varsti on meil oma kodused elektrigeneraatorid, päikeseenergia salvastid suveks jane. Meist täna üle puhunud tuule energia, mis jääb kasutamata, on igaveseks kadunud. Nii et peab kiirustama!\nKui taas hakata kinni antiikfilosoofidest, siis asjad ja esemed, mis on korralikud, kaunid ja kestavad, vabastavad meie lapsed nende asjade hankimise koormast. Mis vaimsed kõrgused neile siis pragmaatilise rabelemise alternatiivina küll avanevad!


Tartu Ülikool, Füüsika 2012 - NeoNet\nTartu Ülikool, Füüsika 2012\nAutor Geomees, 12 okt 2013 16:53\nPostitatud 12 oktoober 2013 - 16:53\nValmis kui teie olete, seersant Pempri.\nKui 2012. aasta suvel oli aeg langetada otsus, mida edasi õppida pärast gümnaasiumi, ei lasknud ma enda pead väga vaevata. Sai valitud füüsika, kuna koolis tuli see aine mängleva kergusega ja ka füüsika riigieksam sai sooritatud väga kõrgetele punktidele. Muudest valikutest oleks võinud valida veel ka TU keemia või TTÜ Elektroenergeetika. Vahepeal käis ka peast läbi Maaülikooli loomakasvatus Esimene semester oli pigem sissejuhatav ja seal sai vägagi lofkalt käidud . Probleeme tekitas ainult selline aine nagu Programmeerimine. Teen nüüd ainete tutvustuse:\n2012. sügissemestri ained:\nLoengute õppejõud: naine perekonna nimega Kraav\nAine mõte oli ühtlusatada üliõpilaste taset. Teemadeks oli pmst kogu gümnaasiumimaterjal (logaritmid, eksponendid, stereomeetira jne). Teisel nädalal oli test ja kui said selle üle 80% siis said arvestatud, kui said vähem, siis pidi vist loengutes käima ja said testi hiljem uuesti teha. Võtsin aine sest sain 1,5 h eest 3 EAP-d. Not bad.\nLoengute õppejõud: Toomas Plank\nEesmärgiks oli arvuti komponentide tööpõhimõte selgitamine vms. Käisin esimestel loengutel kohal, kuid sain aru, et pole mõtet niisama istumas käia. Hinne kujunes välja moodle testidest ja eksamist, kusjuures neid Moodle teste sai teha 2 korda ja kõik testid avanesid jaanuaris uuesti, et neid järgi teha. Esimesed testid tegin ise aga sisi ütles keegi et eksisteerib selline leht nagu http://webct.urgas.eu/ ja edaspidi kasutasin seda. Tean ühte venda kes sai B, kõik teied littisid A peale.\nAine: Algebra ja geomeetria\nLoengute õppejõud: Arne Kokk\nMinule sobis väga see aine. Õppejõud tegi kõik puust ja punaselt ette. Aines õppisime maatrikseid ja nendega igasuguste operatsioonide tegemsit, maatriksitega saab lahendada näiteks lineaarseid võrrandisüsteeme. Teises osas olid vektorid (easy as fuck), tasandite lõikumised, vektrorite skalaar- ja vektorkorrutised jne. Oli ka 1 kontrolltöö, kus pidi koguma 5 punkti 15st et eksamile pääseda. Eksamile läksin suhteliselt ette valmistumata: ülesanded tegin suhteliselt hästi ära, ent teooriaküsimused (ntx Pöördmaatriksi leidmine miinorite kaudu vms) läksid natuke lappama. Sain C väga napilt.\nLoengute õppejõud: Varmo Vene\nProgemine toimus Pythoni baasil. Kuni kuskil poole maani oli suheliselt lihtne, siis läksin 9 päevasele Itaalia reisile ja kui tagasi tulin ei saanud ree peale. See aine tekitas minus kõige rohkem ängi, kuna kuskil Andmestruktuuride teemast edasi ei tulnud mul midagi välja. Pärast mõningat üritamist loobusin selle ainega tegelemisest. Meie ajal oli 3 kontrolltööd, 2 projekti, kodused tööd ja eksam. Lisapunkt sai koguda tärnülesannete eest, mis olid päris huvitavad ja lahedad, kuigi mina ei teinud ühtegi ära. Projekti jaoks oli vaja võtta paari ja kuna olime vana klassivennaga samas praktikumi rühmas võtsime me paari. Tema tegi umbes 99% tööst ära, kuna ta oli suhtelsielt pro. 1 KT oli lebo, sain 4 punkti 5st. Teised olid väga rasked aga õnnestus saada vist mingi 23 punkti 45st. 20 punkti oli vaja, et eksamile pääseda. Kontrolltöid sai suhteliselt palju järgi ka teha. Eksam oli kirjalik ja koosnes valikvastusetega küsimustest. Oli ette antud mingi suhteliselt lühike koodijupp ja selle jupi kohta olidki küsimused. Eksami eest sain 26 punkti 40st mis on vägagi hea, kuna jäin ajahätta (õppejõud ootas mu järgi) ja 1/8 eksamist sai vastused valitud suvaliselt. Enamus mu tuttavaid said selle aine ikkagi A ja B.\nAine: Arvutiõpetus: Mathcad, MS Office\nLoengute õppejõud: Uno Hämarik\n90% ajast kulutasime MathCadi õppimisele, mis on programm, mille abil saab teha arvatavasti kõik asjad matemaatikas ära, mida ühel füüsikul on elu jooksul üldse vaja teha. Graafikud, joonised, integraalid - ja lisaks veel triljon asja. Tegin 2. esimest tööd 2 praktiukumi ajal ära aga edasi ei viitsinud, kuna see on lihtsalt väga tuim aine. Lõpus esitasin oma sõbra tööd ja sain arvestatud, natuke sitt tunne oli aga elu läheb edasi.\nAine: Matemaatiline füüsika I (1. osa)\nLoengute õppejõud: Taavi Vaikjärv\nAine ise on tegelikult suhteliselt raske, kuid kuna tegu oli väga hästi korraldatud ainega, tegi see ainet lihtsamaks. Moodles olid professor Peeter Tenjese videoloengud ja mina ainult sealt õppisingi, kuna ta õpetas ainet väga hästi. Kordagi Thomas Calculust lahti ei löönud. Asi mis oli natukene imelik ja mis paljudele ei meeldinud, oli õpipäevik. Seda sai kokku 7 korda täita ja et eksamile pääseda pidi vähemalt 5 korda seda täitma. Päeviku täitmisel pidi vastama paarile suhtelsielt lihtsale küsimusel ja kirjutama palju sa õppisid seda ainet sellel nädalal, kust sa õppisid jne. Eksam oli ka natuke imelik mõne arust: nimelt oli alguses 3 väljundküsimust, millele pidi õigesti vastama. Kui neile valesti vastata, pole vahet kui hästi on ülejäänud eksam tehtud, kukud eksami läbi. Ka arvutusülesannete osa eest pidi vähemalt 70% saama.\nLoengute õppejõud: Leiki Loone\nEga seda ainet põhjuseta anaaliks ei kutsuta, kuna see aine on sama mõnus kui üks tuline ahjuroop perses. Loengud olid väga tuimad, kuid nendes käimise eest sai punkte. Üks loeng=1 punkt. Kokku võis siis koguda 15 punkti umbbes lisaks. Aine sai valitud sellepärast, kuna ma ARVASIN et mulle matemaatika meeldib. Põhikoolis sai ikka osaletud mata olümpiaadidel ja NUPUTA võistlustel. Ka keskkoolis oli mata päris lihtne ja riigieksam sai sooritatud kõrgele tulemusele. Tegelikult on füüsikutel selle aine asemel ette nähtud lihtsam, ilma tõestusteta aine Kõrgem matemaatika I. Tagantjärgi mõeldes oleks pidanud ikka kõrgema mata valima. Mingisugust sisulist arusaama mina sellest ainest ei saanud. Teooria tunnikontrollide jaoks oli vaja tõestada teoreeme. 1. töö jaoks oli vaja osata 3e teoreemi, ma õppisin ühe teoreemi pähe Täpselt see teoreem tuli töösse, sain 8/10. Teises töös oli juba 6 teoreemi. Kuna eelmine kord küsis praxi juhendaja järjekorras kõige esimest teoreemi õppisin ma teise töö tarbeks ka ainult esimese teoreemi pähe. Arvake ära kas mu loogika läks täppi? 10/10. Eksamil oli 50% eksamist 2 tõestust kogu õpikus olevate tõestuste hulgast ehk umebs 80st tõestusest. Sain 4/40 tõestuste eest. Kokku sain 120/200 ehk viimase D.\nAine: Füüsikaline maailmapilt\nLoengute õppejõud: Kalev Tarkpea\nFMP õppejõud tekitas vastastikusi tundeid üliõpilastes. Kuigi õppejõud oli väga karismaatiline ja seletas asju "puust ja punaselt" ajas ta enamuse ajast mingit eriti kõrvalist teksti. A-la kuidas tema oma esimese palga maha jõi. Samuti proovis ta leida mingeid seoseid Piiblis mainitud arvudega ja füüsikaga. Korrutas omavahel erinevaid konstane, Maa massiga jne ja sai mingeid ilusaid Jumalikke arve. (näide: Maa mass on avagadro arv korda 10kg) Minu jättis selline teema veits külmaks. Samuti ta nimetas vahepeal üliõpilasi harimatuteks, kuna me ei teadnud mingeid tsitaate vanadest Eesti filmidest, või vähemalt keegi ei ütlenud, et ta teab. Aine iseenesest oli gümnaasiumi füüsika kordamine.\nAine: Muusika elementaarteooria ja solfedžo (1. osa)\nLoengute õppejõud: Mart Jaanson\nNaljakal kombel oli see minu lemmikaine tollel semestril või vähemalt nautisin ma loenguid kõige rohkem. Õppejõud ise on vist mingit sorti vaimulik ja isikuomaduste poolest väga rahulik, vastutulelik, mõistev ja meeldiv nagu ikka pastorid ja muud usutegelased on. Muusikalises mõttes arenesin ma tohutult, kuna algselt ei osanud ma midagi Tunnis tuli ka teiste ees laulda, mis võib mõnele iniemsele tekitada alguses ebameelvustunnet. Viisipidamist ma päris ära ei õppinud siiski, kuid noodistlugemsie ja muud sellised asjad küll.\nKirjutan lähiajal ka 2. semestri ainete kirjeldused ära.\nOlen väga vihane (tegelt ei ole) oma füüsikaõpetaja peale, et ta nii hästi füüsikat andis, sest tema tekitas mulje et mulle meeldib füüsika. Sama hästi võiks keegi väga karismaatilne ja lahe inimene rääkida moest ja jällegi oleks ma ninapidi EKA-s moodi õppimas rsk. Kui saaksin aega tagasi keerata 2012 suve peale siis ei läheks kindlalt füüsikat õppima. Vb läheks hoopis politseikooli või ei läheksi kuhugi. Suht kindalt võtan talvel akadeemilise puhkuse ja vaatan:\nkas üldse jätkan siis 2014. aastal füüsikaga/vahetan eriala/ või midagi muud.\nFüüsikas on väljakukkuvus erakordselt suur. Täpseid arve ei tea, aga see aasta lõpetas nominaalajaga 15 füüsikut. Sisse astus neid üle 50. Enda kursusel sisseastunud 50st inimesest ütleks et umbes 10 on teinud õige valiku, ehk kes naudivad füüsika õppimist. Umbes 10 inimest on minu kursuselt juba lahkunud.\nMinu kirjutamise point pole mitte näidata, et füüsika on jõle igav ja keegi ei peaks seda õppima vaid ma tahtsin öelda seda, et eriala valik tuleb väga mõistlikult läbi mõelda. Tahan panna südamele, et pole mõtet minna ülikooli niisama oma perset hõõruma, nagu mina seda olen teinud. Kuigi jah, eks see perse hõõrumine on äärmus, mõned ained on mulle täitsa meeldinud ja meeldivad ka see semester.\nMuutis Geomees, 12 oktoober 2013 - 16:57.\nPostitatud 13 oktoober 2013 - 13:53\nLiitus:22 juuni 2010\nKuna paljud ained on olnud samad, saan nõustuda enamikuga, mis on kirjutatud.\nPostitatud 13 oktoober 2013 - 16:06\nNjah, läksin TTÜ-sse tehnilist füüsikat õppima, seal suht sama teema.\nEsimese semestri kannatasin ära, teise semestri alguses ühes füüsika 2 harjutustunnis käis üks ülesanne räigelt pinda, kuna mul tuli vastus miinus märgiga. see pani mind mõtlema sellele, et mida vittu ma siin üldse teen. Panin vaikselt asjad kokku, vabandasin, et lähen korraks vetsu ning tagasi ma sinna tundi, ega ülikooli sellel semestril ei läinud.\nsemestri lõpus tegin eksmati endale ning astusin informaatika erialale sisse.Ütlen ausalt, et best decision of my life.\nMuutis DrLove, 13 oktoober 2013 - 16:07.


Ridade ja veergude lisamine või kustutamine\nTöövihiku salvestamine OneDrive’i\nAnalüüsimine ja vormindamine\nRidade ja -veergude lisamine või kustutamine\nFunktsioonide levinud kasutus\nDiagrammile trendijoone või libiseva keskmisega joone lisamine\nKiiranalüüsiga diagrammi valimine\nOlemasolevas diagrammis andmete värskendamine\nOrganisatsiooni andmetüübist andmete kuvamine ja lisamine\nPower Queryga tutvumine\nAndmete importimine Exceli tabelist\nMittevajalike ridade filtreerimine\nAndmete tükeldamine mitmesse veergu\nVeeru loomine näitest\nTingimusel põhineva veeru loomine\nPäringute ühendamine ja tabelite liitmine\nRakendatud etappide läbivaatus\nAndmete lisamine ja seejärel päringu värskendamine\nTöölehe paremaks korraldamiseks saate ridu ja veerge lisada ja kustutada.\nMärkus.: Microsoft Exceli töölehel on järgmised veergude ja ridade piirmäärad: 16 384 veergu ja 1 048 576 rida.\nVeeru lisamine või kustutamine\nValige veerus suvaline lahter ja seejärel minge lehele avaleht > Lisa > Lisa lehtede veerud või Kustuta lehe veerud.\nTeise võimalusena paremklõpsake veeru ülaosa ja seejärel valige Lisa või Kustuta.\nRea lisamine või kustutamine\nValige rea sees mõni lahter ja seejärel minge lehele avaleht > Lisa > Lisa lehtede read või Kustuta lehe read.\nTeise võimalusena paremklõpsake rea numbrit ja seejärel valige Lisa või Kustuta.\nKui valite rea või veeru, millele on rakendatud vorming, viiakse see vorming üle uuele reale või veerule, mille lisate. Kui te ei soovi vormingut rakendada, saate pärast lisamist valida nupu Lisa suvandid ja valida ühe järgmistest suvanditest.\nKui nupp Lisa suvandid pole nähtaval, klõpsake jaotises Lõikamine, kopeerimine ja kleepimine nuppu failide > suvandid > Täpsemad > jaotises lõikamine, kopeerimine ja kleepimine märkige ruut Kuva nupp Lisa suvandid .\nÜhe rea lisamiseks tehke järgmist. Paremklõpsake tervet rida, mille kohal soovite uue rea lisada, ja seejärel valige Lisa ridu.\nMitme rea lisamiseks tehke järgmist.Valige sama arv ridu, mille kohal soovite uued lisada. Paremklõpsake valikut ja seejärel klõpsake käsku Lisa ridu.\nÜhe veeru lisamiseks tehke järgmist. Paremklõpsake tervet veergu, kust soovite uue veeru lisada, ja seejärel valige Lisa veerud.\nMitme veeru lisamiseks tehke järgmist.Valige sama arv veerge, mis on paremal, kuhu soovite uued lisada. Paremklõpsake valikut ja seejärel klõpsake käsku Lisa veerud.\nKui te ei vaja mõnda olemasolevast lahtrist, ridadest või veergudest, saate need kustutada järgmiselt.\nParemklõpsake ja seejärel valige sobiv kustutamise suvand, näiteks kustutage lahtrid & Nihuta üles, kustutage lahtrid & Nihuta vasakule, Kustuta read või Kustuta veerud.\nNäpunäide.: Kui muudate meelt kohe pärast lahtri, rea või veeru kustutamist, vajutage selle taastamiseks klahvikombinatsiooni CTRL+Z .\nÜhe lahtri lisamiseks tehke järgmist.\nParemklõpsake lahtrit, kuhu soovite lisada uue lahtri.\nValige Lisaja seejärel valige lahtrid & Nihuta alla.\nMitme lahtri lisamiseks tehke järgmist.\nValige sama arv lahtreid, millele soovite uued lisada.\nParemklõpsake valikut ja seejärel valige lisa > lahtrid & Nihuta alla.


Tallinna TV endine juht Mart Ummelas sipleb väikelaenu orjuses, ent peab palgatöö asemel hoopis kaltsukas rabama: Eesti riigile ma seda ei andesta! - Publik\nTallinna TV endine juht Mart Ummelas sipleb väikelaenu orjuses, ent peab palgatöö asemel hoopis kaltsukas rabama: Eesti riigile ma seda ei andesta!\nTallinna televisiooni endise peatoimetaja Mart Ummelase (64) suvi möödub Uuskasutuskeskuses omastamisele kaasa aitamise eest karistuseks määratud üldkasulikku tööd tehes, kirjutab käesoleva nädala Eesti Ekspress.\nUmmelas pole olukorraga kaugeltki rahul ning sõnab, et ei saa aru sellest, miks peab tema ühiskonnale kasulikku tööd tegema, kui pole sooritanud ühtegi kuritegu ega sellest kasu saanud, on sisuliselt paljas kui püksinööp ning suisa väikelaenu orjusse sattunud.\n"Ütlen kohe ära, et Eesti riigile ma seda ei andesta. Mitte kunagi! Miks teha minust viimastel eluaastatel paaria?" esitab ta mitu retoorilist küsimust, lisades juurde, et pole iial ostnud midagi sellistest kohtadest (kaltsukad, second hand poed toim.), kuid eks nüüd peab ostma.\nLoe edasi Eesti Ekspressist ja vaata ka Ekspressi videot!


Õpilaste vastuvõtt 2019/20. õa-ks: taotlust saab esitada 9. juunini! | Jõhvi Gümnaasium\nÕpilaste vastuvõtt 2019/20. õa-ks: taotlust saab esitada 9. juunini! 15. aprill Rita M\nSAMM 1: KANDIDAADIKS REGISTREERIMINE 15.04.-09.06.2019\nSisseastuja registreerib ennast õpilaskandidaadiks\nSISSEASTUMISKESKKONNA kaudu hiljemalt 9. juuniks\nRegistreerumisel esitab sisseastuja sisseastumiskeskkonnas failidena:\n1) 9. klassi trimestri/semestri kokkuvõtvate hinnete väljavõtte (kõik trimestri/semestrihinded, mis registreerimise hetkeks välja on pandud)\n2) motivatsioonikirja (kuni 1 A4 lk), milles\n- analüüsib ennast õppijana;\n- selgitab isiklikke eesmärke;\n- põhjendab kooli valikut.\nSAMM 2: KUTSE VESTLUSELE\nHiljemalt 11.06.2019 saab sisseastuja sisseastumiskeskkonnast teada vestluse toimumise kuupäeva ja kellaaja.\nSAMM 3: SISSEASTUMISVESTLUSED 17.-18.06.2019\nJõhvi Gümnaasiumi õpetajad vestlevad õpilaskandidaatidega, selgitamaks välja õppija huvid ja motiveerituse pühenduda gümnaasiumiõpingutele.\nSisseastuja võtab vestlusele kaasa isikut tõendava dokumendi.\nVestlus toimub eesti keeles.\nSAMM 4: vastuvõtukomisjon moodustab pingerea ja saadab edukale kandidaadile kutse\nVastuvõtukomisjon moodustab pingerea tuginedes hinnete väljavõttel näidatud õppeedukusele, motivatsioonikirjale ning vestlusele. Edukale kandidaadile edastab kool hiljemalt 19.06.2019 sisseastumiskeskkonna kaudu kutse esitama sisseastumisdokumente.\nKandidaadile, keda kooli vastu ei võeta, saadetakse hiljemalt 19.06.2019 sisseastumiskeskkonna kaudu eitav vastus.\nSAMM 5: 9. klassi lõpetamine\nSAMM 6: sisseastumisdokumentide esitamine 19.-26.06.2019\nVastuvõtukomisjonilt kutse saanud õpilaskandidaadi vanem (ema, isa või seaduslik hooldaja) esitab sisseastumiskeskkonna kaudu sisseastumisdokumendid ning kinnitab need digiallkirjaga.\n- taotlus õppima asumiseks\n- 9. klassi klassitunnistus\n- põhikooli lõputunnistus ja hinneteleht\n- sisseastuja isikut tõendava dokumendi koopia\n- B1 keeletaseme tunnistuse (selle olemasolul)\n- ametlikult kinnitatud väljavõte õpilase tervisekaardist esitatakse õppeaasta alguses lennujuhendajale\nSAMM 7: Õpilase kooli vastuvõtmisest teavitamine hiljemalt 04.07.2019\nHiljemalt 04.07.2019 saadame sisseastujale, kes vastab õppima asumise tingimustele ja kes on korrektselt esitanud sisseastumisdokumendid, kinnituse kooli vastuvõtmise ehk õppekoha saamise kohta 2019/20. õppeaastast.\nÕppima asumise tingimused JG10sse on:\n- põhiharidus või vastav välisriigis omandatud haridus;\n- positiivse tulemusega läbitud sisseastumisvestlus;\n- vähemalt rahuldavad 9. klassi kokkuvõtvad ja põhikooli lõputunnistuse hinded.


m,, 26.04.2013 12:41\ntalv kestis 28 novembrist 9 aprillini, seega 4,4 kuud! (ilus number!) aastal 2013 on talv kestnud 99 päeva. ning 100.-ndal päeval saabus murranguline hetk - kevade saabumine.\nloodetavasti kestab suvi ka 4,4 kuud ja lõppeb teise sügiskuu 9. kuupäeval.\ngm, 26.04.2013 13:06\nAsi pole niivõrd selles,et ei teata välja kujunenud norme ja piire millal üks või teine aastaaeg hakkab.Pigem viskab emotsionaalselt üle kui enamasti sügava kevadena tajutav aprill järjekordselt vingerpussi viskab ja ennast talvise ja jahedana näitab.\nJüri K., 26.04.2013 21:13\nSeda kindlasti ka, aga olen uurinud ka konkreetselt nii arvanud inimeste käest, mida nad ikkagi mõistavad näiteks talve kui aastaaja all ja väga vähesed on teadlikud, et lisaks astronoomilistele aastaaegadele on ka teistsugused määratlused.\nMärtsis jõudsin uurida umbes saja inimese käest ja vaid mõni üksik teadis väljakujunenud norme ja piire aastaaegade vahel. Seetõttu ei saa ikkagi ainult emotsionaalsete argumentidega seda kõike seletada. Igasugune üldistus tuleb teha ikka võimalikult esindusliku valimi alusel. Kui ma aprilli jooksul nägin ikka ja jälle ka kommentaariumis ekslikke arusaamu, siis otsustasin kirjutada sellise jutukese.\ngm, 26.04.2013 22:57


Kallis Mu Kass ja tema maagiline maailm koos unistavate kassidega | Androidsis\nLaske end joovastada rahust, mille tekitab Kallis Mu Kass, ja selle maagilisest kassimaailmast\nKallis mu kass on uus mäng, mis pälvib paljude aplausi võime eest lõõgastuda ja sattuda maailma, kus kassid on võimelised unistama ja rahulikke hetki nautima.\nSee on nii oma pastellvärvipalett ja see tasane värviline visuaalne stiil koos selle gradientidega, et kui veedate mõnda aega maailma rikastamiseks erinevate dekoratiivsete elementidega ja võtate vastu need kassisõbrad, siis jõuame meie mobiiltelefoni mängu peaaegu ainulaadse kogemuseni, lähme selle juurde!\n1 Siin pole kiiret\n2 Ehitage maagilisi aedu ja koputage sõprussüdameid kallis mu kass\n3 Kui mul oleks juba olnud mitme mängijaga ...\nSiin pole kiiret\nKallis Mu Kass, kas me saame pidage meeles Pingviini saart en selle valmistamine ja see suurepärane kunstiline suund visuaalis. Ehkki me jäime selle taha, kui hästi see kasside sotsiaalne simulaatorimäng on suutnud laulda parimaid lugusid, kus misimisi on peategelased; tegelikult juba arendajad Flore Games nad tõid meile Tap Tap Fishi aasta alguses\nMeie eesmärk on minna nende kassisõprade võimaluste parandamine et nad kohtuvad uute sõpradega rongi kaudu, mis toob nad teisest maailmast. Kõik koos oma pastelltooni ja väga omase visuaalse stiiliga oleme meie, kes otsustavad, millal rohkem kasse tuua, kuidas võimalusi parandada ja mis on kõigi nende saladuste avastamine, mis meid ootavad.\nSest Dear My Cat on Android-mäng, kus sa peaaegu Võime olla silmitsi Alice Imedemaal-looga kus me ei tea, mida iga meie tehtud avastus meile toob.\nEhitage maagilisi aedu ja koputage sõprussüdameid kallis mu kass\nKallis Mu Kass mängib samuti nagu tema Sky: Valguse lapsed võrgumängus inspireerima elusolendite vaheline sõprus ja puhtus. Tegelikult ärgitab see teda nende südametega, mis tekivad seltskonda otsivate erinevate kasside kohtumistest, et tulla toime nende naudinguhetkedega maailmas, mida neile ehitame.\nMeie eesmärk see on raha saamine kõigi nende täiustustega, mida me teeme erinevatele edasilükkamistele, mida me oma armsate kasside jaoks ehitame. Ja kui me juba ütleme, et see on hispaania keeles ja meil on rida saavutusi, et me ei eksiks, jälgides, kuidas kassid kaisutavad või jalutavad läbi neid maagilisi aedu.\nVisuaalses stiilis on ka palju Genshini mõju, see suurepärane ühistu võrgus, mis on toonud meie telefonidele metsiku hingamise kogemuse. Nii et üldiselt joonistatakse välja mäng, milles heade kõrvaklappidega meid võivad tungida väga head positiivsed tunded. Just see lubab neid mänge tänapäeval ja neid, mida me omaks võtame, olles mõnikord tüdinud nii paljudest röövimistest, mõrvadest ja erinevatest veresaunadest lahingukuningas (mis meile meeldib, jah).\nKui mul oleks juba olnud mitme mängijaga ...\nNüüd jääb vaid loota, et kallil mu kassil on mingil hetkel, võib-olla teises osas, võrgumäng, kus saame sattuda sellesse maailma nii maagilisse ja kujutluses hästi teostatud maailma. Tal on väga inspireerivaid hetki nagu see tohutu vaal mis taevasse tõuseb või uute rajatiste ehitamise ajal. Võite isegi "lobiseda" kassi joontega, mis räägivad nende endi lugusid.\nMäng, mis visuaalselt on see muljetavaldav selle gradientidega lamedate värvide tehnikaga ja see värviskeem koos pastellidega, mis on võimelised joonistama väga detailirikkaid stseene. Selles aspektis võivad FLERO Games kiidelda sellega, et on olnud üks ilusamaid mänge, mida viimasel ajal oleme näinud; ja vaata, Genshini mõju on meie jaoks selle raskeks teinud ... Olgu see siis nii, kui imeline mäng on tekitatud rahuga purju jääda\nDear My Cat on Androidile mõeldud uus mäng, mis on mõne nädala jooksul saanud väga häid ülevaateid ja see on paigutatud kui üks mäng, mis tekitab kõige rohkem rahu. Kui otsite midagi head, et head vibreid ja lugusid imada, siis siin on see teile ja see on tasuta (koos mõne reklaamiga).\nLaske end selles mängus rahu ja need sõbralikud kassid joovastada, kus te ehitate kasside jaoks unistuste maailma.\nVisuaalselt on see maagiline\nSelle põhjustatud üllatusmomendid, milles võib juhtuda kõike positiivset\nRõhutage sõpruse väärtusi\nDialoogid ja taustalood\nMõne jaoks on see liiga "magus"\narendaja: Wemade Connect\nTäielik tee artiklini: Androidid » Android-mängud » Laske end joovastada rahust, mille tekitab Kallis Mu Kass, ja selle maagilisest kassimaailmast


LIMITED EDITION: Mänguköök 'KidKraft' Vintage, roosa-kuldne - manguvaljakud.eu\nLIMITED EDITION: Mänguköök ‘KidKraft’ Vintage, roosa-kuldne\nmanguvaljakud.eu > E-pood > Tooted > Lasteaeda > Mänguasjad ja õppevahendid > LIMITED EDITION: Mänguköök ‘KidKraft’ Vintage, roosa-kuldne\nKuumakse al. 10.2€ / 24 kuud\nTootekood: 53443 Kategooriad: Lasteaeda, Mänguasjad ja õppevahendid, Mänguköögid Sildid: KidKraft, kidkraft country, kidkraft deluxe, kidkraft köök, kidkraft mänguköök, kidkraft uptown white, kidkraft vintage, kingitus tüdrukule, laste köögid, laste köök, laste mänguköök, lasteköök, mänguköögi tarvikud, mänguköögid, mänguköök, mänguköök lastele, mänguköök puidust, mänguköök vintage, printsess, printsessi tuba, puidust laste köök, puidust mänguköök\nLIMITED EDITION: Mänguköök 'KidKraft' Vintage, roosa-kuldne\nKidKraft toob 2019. aasta jõuludeks turule populaarse mänguköögi Vintage uutes toonides. Tavapärase valge ja hõbeda asemel on nüüd ka roosa-kuldse värvigammaga populaarne mänguköök!\nLimiteeritud väljalase vaid 2019. aasta jõuludeks!\nIlus roosa-kuldse disain, töötasapind on trendika marmori imitatsiooniga\nAvatavad uksed ahjul, mikrolaineahjul, kapil, külmikul ja sügavkülmikul\nPraktilised hoiukapid kraanikausi all ja üleval\nToote mõõdud: 84.51 x 34.01 x 89.0 cm\nToote kaal 15,8 kg\nPaki mõõdud tarnimiseks 88.01 x 37.49 x 19.0 cm\nPaki kaal 18,03 kg\n88.01 x 37.49 x 19.0\nMänguköök ‘KidKraft’ Prairie\nViimane laos! Tarne 1-3 tööpäeva. Saatmine kulleriga 8,90€\nSildid: KidKraft, kidkraft country, kidkraft deluxe, kidkraft köök, kidkraft mänguköök, kidkraft uptown white, kidkraft vintage, kingitus tüdrukule, laste köögid, laste köök, laste mänguköök, lasteköök, mänguköögi tarvikud, mänguköögid, mänguköök, mänguköök lastele, mänguköök puidust, mänguköök vintage, printsess, printsessi tuba, puidust laste köök, puidust mänguköök


Uue näoga spaahotell Meri avab uksed tuleva aasta aprillis - Meie Maa\nSpaahotelli Meri uus omanik Johan Lõuk paneb 21-aastasele hoonele eluvaimu sisse. FOTO: Meriliis Metsamäe\nEhkki välisilme jääb muutumatuks, saab uue näo kogu hoone sisemus. Peatselt algavate ehitus- ja remonditööde käigus uuendatakse nii hotellitoad, restoran kui veekeskus.\nEelmine artikkelJUHTKIRI – Meri on ja jääb\nJärgmine artikkelKuidas muuta kadripäev pikalt meeldejäävaks?\n𝐒𝐩𝐚𝐚𝐡𝐨𝐭𝐞𝐥𝐥 𝐑üü𝐭𝐥𝐢 𝐨𝐧 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐫𝐞𝐦𝐨𝐧𝐝𝐢𝐬, 𝐩𝐢𝐝𝐢 𝐬ü𝐠𝐢𝐬𝐞 𝐚𝐥𝐠𝐮𝐬𝐞𝐤𝐬 𝐯𝐚𝐥𝐦𝐢𝐬 𝐬𝐚𝐚𝐦𝐚, 𝐯𝐚𝐫𝐬𝐭𝐢 𝐨𝐧 𝐧𝐨𝐯𝐞𝐦𝐛𝐞𝐫 𝐣𝐚 𝐞𝐡𝐢𝐭𝐮𝐬 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐤ä𝐢𝐛. 𝐍üü𝐝 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐩𝐥𝐚𝐚𝐧𝐢𝐭𝐚𝐤𝐬𝐞 𝐬𝐚𝐦𝐚 𝐭𝐞𝐡𝐚 𝐤𝐚 𝐌𝐞𝐫𝐢 𝐡𝐨𝐭𝐞𝐥𝐥𝐢𝐠𝐚. 𝐇𝐮𝐯𝐢𝐭𝐚𝐯, 𝐤𝐮𝐬𝐭 𝐧𝐞𝐞𝐝 𝐭𝐮𝐫𝐢𝐬𝐭𝐢𝐡𝐨𝐫𝐝𝐢𝐝 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 𝐢𝐥𝐦𝐮𝐦𝐚 𝐡𝐚𝐤𝐤𝐚𝐯𝐚𝐝? 𝐊𝐚𝐬 𝐋õ𝐮𝐤 𝐩𝐥𝐚𝐚𝐧𝐢𝐛 𝐒𝐚𝐚𝐫𝐞𝐦𝐚𝐚𝐥𝐞 𝐭𝐚𝐚𝐬 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐊𝐫𝐨𝐨𝐧𝐢 𝐭𝐚𝐠𝐚𝐬𝐢 𝐯õ𝐭𝐭𝐚, 𝐞𝐭 𝐬𝐢𝐢𝐚 𝐬𝐨𝐨𝐦𝐥𝐚𝐬𝐢 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐢𝐭𝐚𝐝𝐚? 𝐌𝐢𝐧𝐮 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐞𝐬𝐭 𝐨𝐧 𝐧𝐞𝐞𝐝 𝐡𝐨𝐭𝐞𝐥𝐥𝐢𝐝 𝐧𝐢𝐢𝐠𝐢 𝐞𝐧𝐚𝐦𝐮𝐬𝐞 𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚𝐬𝐭 𝐭ü𝐡𝐣𝐚𝐝, 𝐞𝐢 𝐤𝐮𝐣𝐮𝐭𝐚𝐤𝐬 𝐤ü𝐥𝐥 𝐞𝐭𝐭𝐞 𝐯𝐚𝐣𝐚𝐝𝐮𝐬𝐭 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐌𝐞𝐫𝐢 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐞𝐧𝐚𝐦 𝐭𝐮𝐛𝐚𝐝𝐞𝐠𝐚 𝐭ä𝐢𝐭𝐚, 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐞𝐧𝐚𝐦- 𝐤õ𝐫𝐯𝐮𝐭𝐢 𝐤𝐚𝐡𝐭𝐞 𝐯𝐞𝐞𝐤𝐞𝐬𝐤𝐮𝐬𝐭 𝐩𝐢𝐝𝐚𝐝𝐚.\nVahurike, sa ju lubasid tipa-tapa ilusasti arstionu juurde minna aga jälle sodisid siin hulga pinda ära. Vutt-vutt nüüd arsti juurde!\nsuomalainen mene nyt oma kotimaa viinakauppa, koska tule halvemmaksi vetä oma sapuska, huorahausseja ei ole enää myös virossa, saa seta pillu suomessaki\nNagu juba vahur kirjutas, siis kõige mõistlikum on päevast-päeva kommentaariumis vinguda ja jumala pärast mitte midagi teha.\n𝐉𝐚, 𝐤𝐮𝐬 𝐦𝐚 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐤𝐢𝐫𝐣𝐮𝐭𝐚𝐬𝐢𝐧? :))) 𝐏𝐚𝐥𝐮𝐧 𝐭𝐨𝐨 𝐤𝐨𝐧𝐤𝐫𝐞𝐞𝐭𝐧𝐞 𝐧ä𝐢𝐝𝐞. 𝐒𝐞𝐞, 𝐞𝐭 𝐬𝐚 𝐤𝐢𝐛𝐞𝐬𝐭𝐮𝐧𝐮𝐝 𝐨𝐥𝐞𝐝, 𝐞𝐭 𝐬𝐮 𝐯𝐚𝐥𝐢𝐭𝐮 𝐦𝐚𝐚𝐭𝐚𝐬𝐚 𝐭𝐞𝐠𝐢𝐧, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐬𝐢𝐢𝐧𝐧𝐞 𝐡𝐚𝐥𝐚𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐞𝐢 𝐚𝐢𝐭𝐚 𝐬𝐮 𝐩𝐬üü𝐡𝐢𝐤𝐚𝐭 𝐩𝐚𝐢𝐤𝐚 𝐬𝐚𝐚𝐝𝐚, 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐣𝐚𝐨𝐤𝐬 𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐬𝐩𝐞𝐭𝐬𝐢𝐚𝐥𝐢𝐬𝐭𝐢 𝐣𝐮𝐮𝐫𝐝𝐞.\n𝐌𝐢𝐬 𝐩𝐮𝐮𝐝𝐮𝐭𝐚𝐛 𝐚𝐠𝐚 𝐭𝐞𝐠𝐞𝐦𝐢𝐬𝐭, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐤𝐚𝐬𝐮𝐭𝐮 𝐯õ𝐢 𝐤𝐚𝐡𝐣𝐮𝐥𝐢𝐤𝐮 𝐭𝐞𝐠𝐮𝐝𝐞 𝐚𝐬𝐞𝐦𝐞𝐥 𝐨𝐧 𝐭õ𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐩𝐚𝐫𝐞𝐦 𝐤𝐨𝐝𝐮𝐬 𝐝𝐢𝐢𝐯𝐚𝐧𝐢𝐥 𝐯𝐞𝐝𝐞𝐥𝐞𝐝𝐚 𝐣𝐚 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞 𝐦𝐢𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐭𝐞𝐡𝐚, 𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐩𝐚𝐫𝐞𝐦 𝐬𝐞𝐞 𝐤𝐮𝐢 𝐦õ𝐧𝐢 𝐬𝐢𝐧𝐮𝐬𝐮𝐠𝐮𝐧𝐞 𝐦õ𝐧𝐞 𝐣𝐚𝐦𝐚𝐠𝐚 𝐡𝐚𝐤𝐤𝐚𝐦𝐚 𝐬𝐚𝐚𝐛. 𝐓𝐞𝐠𝐮𝐝 𝐣ää𝐠𝐮 𝐢𝐤𝐤𝐚 𝐚𝐬𝐢𝐬𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐭𝐞𝐥𝐞, 𝐤𝐞𝐥 𝐤𝐨𝐧𝐤𝐫𝐞𝐞𝐭𝐬𝐞𝐝 𝐯𝐢𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧𝐢𝐝 𝐣𝐚 𝐦õ𝐭𝐭𝐞𝐝. 𝐕õ𝐢 𝐬𝐮𝐮𝐝𝐚𝐝 𝐬𝐚 𝐭õ𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐧üü𝐝 𝐯𝐚𝐬𝐭𝐮 𝐚𝐫𝐠𝐮𝐦𝐞𝐧𝐭𝐞𝐞𝐫𝐢𝐝𝐚? 𝐕õ𝐢𝐛 𝐣𝐮 𝐥𝐨𝐨𝐭𝐚…. :))))\nSelle kirjutise esimene kommentaar on ju puhas vingumine, et midagi tehakse.\n𝐄𝐢 𝐨𝐥𝐞 𝐣𝐮. Õ𝐩𝐢 𝐥𝐮𝐠𝐞𝐦𝐚! 𝐄𝐬𝐢𝐦𝐞𝐧𝐞 𝐤𝐨𝐦𝐦𝐞𝐧𝐭𝐚𝐚𝐫 𝐨𝐧 𝐢𝐥𝐦𝐬𝐞𝐥𝐠𝐞𝐭 𝐊Ü𝐒𝐈𝐕 𝐤𝐨𝐦𝐦𝐞𝐧𝐭𝐚𝐚𝐫. 𝐏𝐚𝐧𝐞 𝐩𝐚𝐥𝐮𝐧 𝐫𝐨𝐡𝐤𝐞𝐦 𝐭ä𝐡𝐞𝐥𝐞. “𝐇𝐮𝐯𝐢𝐭𝐚𝐯, 𝐤𝐮𝐬𝐭 𝐧𝐞𝐞𝐝 𝐭𝐮𝐫𝐢𝐬𝐭𝐢𝐡𝐨𝐫𝐝𝐢𝐝 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 𝐢𝐥𝐦𝐮𝐦𝐚 𝐡𝐚𝐤𝐤𝐚𝐯𝐚𝐝? 𝐊𝐚𝐬 𝐋õ𝐮𝐤 𝐩𝐥𝐚𝐚𝐧𝐢𝐛 𝐒𝐚𝐚𝐫𝐞𝐦𝐚𝐚𝐥𝐞 𝐭𝐚𝐚𝐬 𝐄𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐊𝐫𝐨𝐨𝐧𝐢 𝐭𝐚𝐠𝐚𝐬𝐢 𝐯õ𝐭𝐭𝐚, 𝐞𝐭 𝐬𝐢𝐢𝐚 𝐬𝐨𝐨𝐦𝐥𝐚𝐬𝐢 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐢𝐭𝐚𝐝𝐚?” 𝐕𝐚𝐬𝐭𝐚 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐩𝐚𝐫𝐞𝐦 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞𝐥𝐞 𝐤ü𝐬𝐢𝐦𝐮𝐬𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐯õ𝐢 𝐚𝐫𝐠𝐮𝐦𝐞𝐧𝐭𝐞𝐞𝐫𝐢 𝐦𝐮𝐮𝐝 𝐦𝐨𝐨𝐝𝐢, 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞 ä𝐫𝐚 𝐧ä𝐞 𝐢𝐠𝐚𝐬 õ𝐢𝐠𝐮𝐬𝐭𝐚𝐭𝐮𝐝 𝐤𝐫𝐢𝐢𝐭𝐢𝐤𝐚𝐧𝐨𝐨𝐥𝐞𝐬 𝐤𝐨𝐡𝐞 𝐯𝐢𝐧𝐠𝐮. 𝐒𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞 𝐬𝐮𝐡𝐭𝐮𝐦𝐢𝐬𝐞𝐠𝐚 𝐞𝐢 𝐣õ𝐮𝐚𝐠𝐢 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐝 𝐤𝐚𝐮𝐠𝐞𝐥𝐞 𝐣𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐤𝐚 𝐞𝐧𝐝𝐚 𝐚𝐫𝐯𝐚𝐭𝐞𝐬 𝐣õ𝐮𝐚𝐯𝐚𝐝, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐭𝐞𝐞𝐯𝐚𝐝𝐤𝐢 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞𝐢𝐝 𝐥𝐨𝐥𝐥𝐞 𝐨𝐭𝐬𝐮𝐬𝐞𝐢𝐝.\nKas olete tähele pannud, et samaaaegselt tumedakirja Libavahuri tulekuga Meie Maa kommentaariumisse, kadus siit “elektritsaabtasuta”?\nSisulist vahet grafoomaani kommentaarides aga pole – uhked loosungid ja lingid asendusid kõigi kallal soigumise ja eneseupitamisega.\nVasta II lugeja\nKas olete märganud, et siin käib iga nädal kondamas üks suhteliselt kibestunud lugeja, kel kogu aeg kellegi kallal kaagutada vaja on?\nPole sellel hotellil ei nägu ega tegu.


Laanet võõrustas Albaania kaitseministrit | Kaitseministeerium\nAvaleht Uudised Laanet võõrustas Albaania kaitseministrit\nLaanet võõrustas Albaania kaitseministrit\n3. Juuni 2021 - 20:12\nTäna kaitseministeeriumis toimunud kohtumisel arutasid kaitseminister Kalle Laanet ja tema Albaania ametivend Niko Pelesh võimalusi, kuidas edendada riikidevahelist kaitsekoostööd eelkõige sõjalise hariduse vallas. Samuti räägiti kõnelustel ka julgeolekuolukorrast Eesti naabruses ning Lääne-Balkanil ning käsitleti eesootava NATO tippkohtumise teemasid.\n„Albaania kaitseväelaste aktiivne osalus Lätis asuvas NATO lahingugrupis tõestab, et Albaania mõistab meie regiooni julgeolekuohte hästi ning samuti väljendab see tugevat soovi panustada kollektiivkaitsesse, milles peitubki NATO jõud,“ ütles Laanet.\nMinistrid arutasid kohtumisel koostöö suurendamise võimalusi. “Tervitame Albaania huvi meie oskusteabe vastu – oleme valmis oma NATO liitlasele jagama teadmisi valdkondades, kus Eesti on tugev,” lisas Laanet.\nKuigi kaks riiki on kaitsekoostööd teinud sõjalise hariduse alal – paljud Albaania kaitseväelased on õppinud Tartus tegutsevas Balti Kaitsekolledžis – on ministrite hinnangul võimalik selles valdkonnas rohkem sügavuti minna. „Albaania kaitseväelased on alati Eestisse oodatud nii õppima kui ka õpetama,“ lisas Laanet.\nKaitseministrid tõdesid, et hoolimata geograafilisest kaugusest, on liitlasriikidel sarnaseid julgeolekualaseid väljakutseid. „Eelseisval NATO tippkohtumisel tuleb rõhutada, et Venemaa on endiselt suurim sõjaline oht Alliansile,“ ütles kaitseminister Laanet, kes lisas, et Eesti jälgib tähelepanelikult arenguid Valgevenes, Ukraina lähistel ja ka Vene suurõppuse Zapad 2021 eel ning ajal.\nMinister Laanet rõhutas, et NATO tippkohtumisel on oluline heaks kiita uuendatud heidutus- ja kaitsehoiaku plaanid ning vastu võtta otsused, mis NATO väestruktuuri ajakohastavad. „Peame reageerima muutustele, mis kaitse- ja heidutustegevusi mõjutavad, et NATO kollektiivkaitse põhimõte oleks maksimaalselt efektiivne, tuleb ajaga kaasas käia,“ ütles Laanet.\nNii Eesti kui Albaania teevad aktiivset kaitsealast koostööd Ameerika Ühendriikidega. Näiteks hiljuti toimusid mõlemas riigis USA eestvedamisel omavahel koordineeritud õppused, mis olid osa õppusteseeriast Defender-Europe 2021.\nAlbaania kaitseministri visiit hõlmas ka tutvumist Balti Kaitsekolledžiga.\nHomme sõidab Pelesh koos oma delegatsiooniga Lätti, et külastada Ādažis NATO lahingugrupi koosseisus teenivaid Albaania kaitseväelasi.


Buzz Bingo, et lisada Playtechi turniirid | Tasuta Kasiino Mängud\nBuzz Bingo, et lisada Playtechi turniirid\nJuhtiv hasartmängutehnoloogiaettevõte Playtech plc (PTEC: London) on sõlminud partnerluslepingu Buzz Bingoga, et algatada nende teenindusaegade turniir Londoni börsil noteeritud ettevõtte edetabeli lahenduse abil. Koostöö võimaldab mängijatel võistelda suurte auhindade nimel.\nVeebipõhise operaatori teemantimängijad olid kaks nädalat turniirid, kuid nüüd kõik Buzz Bingo mängijad saavad neist rõõmu tunda. Mängijad, kes liituvad live-turniiriga, lisatakse edetabelisse ja iga võidu korral teenitavas slotimängus teenivad nad punkte, mis võimaldab neil edetabelis tõusta.\n“Erinevad turniirid on saadaval igal kolmapäeval keskpäevast südaööni.”\nPunkte antakse vastavalt võidu suurusele võrdeliselt panusega, koos panustamise nõudeid pole. See tähendab, et mängijatel on sõltumata mängulõigust võrdne võimalus edasi liikuda. Suuremate panustega kihlvedude korral lisapunkte ei anta, mis võimaldavad mängijatel jätkata mängu nautimist jäädes nende piiridesse. Kõik turniiri ajal tehtud keerutused, “kuni teatud summani”, on punkti teenijad.\nTurniirid on kasuks:\nEttevõtte pressiteates teatas Playtechi kasiinodirektor, James Frendo, ütles …\n„Turniirid pakuvad mängijate kaasamiseks täiesti uut viisi ning lisavad mängijatele täiendava naudingu taseme ilma neile endale lisakuludeta. Võistluste element ja võimalus võita auhindu lisab mängijatele ootustunde, muutes iga võidu põnevamaks. Samuti seetõttu, et punkte antakse vastavalt võidu suurusele võrdeliselt panusega, mängijad, kes eelistavad jääda madalamatele panustele, pole ebasoodsas olukorras, julgustades neid jääma oma piiridesse.\n“Alates sellest, kui Playtech hakkas koostööd tegema Buzz Bingoga brändi turuletulek 2018. aastal, on nad olnud uute tööriistade ja funktsioonide kasutuselevõtu osas meie proaktiivsemaid partnereid, pakkudes suurepäraseid tulemusi. Oleme Buzzi meeskonna üleskutse ja pühendumuse tõttu turniiride toimumisele tõeliselt muljet avaldada – eriti mängusisene vidin, mille pühendatud portaali meeskond on investeerinud kohaletoimetamisse palju aega, võimaldades mängijatel registreeruda edetabelisse ja seda jälgida ilma mängukeskkonnast lahkumata. ”\nPanuste ekvalaiseri funktsioon:\nKui Londoni peakontoris asuva kasiinotarkvara ja -teenuste pakkuja edetabeli konfiguratsioonivalikud võimaldavad kaks korda rohkem kasu, siis a maksimaalne kvalifitseeruva panuse summa määravad litsentsiaadid, võimaldades neil seda teha edendada turvalisemat hasartmängukäitumist samal ajal suurendades mängijate kaasatust.\nKommenteerib ka Buzz Bingo digitaaloperatsioonide juht, David Swaine, lisatud…\n„Pärast valitud mängijatele mõeldud väga edukat eksklusiivset perioodi on meil hea meel tuua turniirid laiema publikuni ja pakkuda peamist eristumispunkti. Saadaval on mitmesuguseid turniire igal kolmapäeval keskpäevast südaööni ja koos spetsiaalne kodulehe portlett ja mängusisese vidina abil on mängijatel lihtne leida endale sobiv. Võimalusega võita osa auhinnapangast oleme kindlad, et mängijad leiavad, et turniirid on kahekordselt huvitav ja vastutustundlik. “\nHispaania Live Roulette’i käivitamine:\nJust päev varem kui ettevõtte viimased uudised teatas Playtech spetsiaalse tooteversiooni käivitamisest Roulette live laud Hispaania veebioperaatori jaoks Betfair.es, koos partnerlusega, mis on kooskõlas mõlema ettevõtte jõupingutustega laiendada oma tegevust Hispaania peamistel kasvuturgudel. Hispaanias majutatakse Briti veebikasiinomängude arendajate live-stuudios, emakeelena kõnelevad edasimüüjad korraldavad mängu, mis on saadaval ööpäevaringselt.


Boyd Exell Göteborgis teel võidule; foto FEI/Stefan Lafrentz\nBoyd Exell võitis algsele ebaedule vaatamata oma seitsmenda Maailma Karika\nhobumaailm.ee, 27. veebruar 2017\nEile ennelõunal selgus järjekordne rakendispordi Maailma Karikavõitja, kui Göteborgis asusid teist osavõistlust sooritama seitse kutsarit. Boyd Exell näitas oma võimu ja tõusis kolmandalt positsioonilt kindlalt esimeseks, võttes selliselt aastase vahega oma seitsmenda Maailma Karika.\nTeise osavõistlusesse võtsid kutsarid laupäevasest võistlusest kaasa 50% ajalisest vahest liidriga. Rada oli eelmise päevaga identne. Laupäeval täielikult ebaõnnestunud tiitlikaitsja IJsbrand Chardon alustas esimesena ja seda juba enam, kui seitsme sekundilise kaotusega üllatuslikult liidriks tõusnud Jerome Voutazile. Vana hea Chardon oli pühapäeval tagasi ja eelmise päeva rapsimisest ei olnud enam jälgegi. Hollandi meister tegi puhta soorituse, kuigi jäi eelmise päeva parematele 4 sekundit alla.\nPõnevamad hetked algasid avapäeval neljandaks sõitnud Koos de Ronde etteastega. De Ronde pani tõsiselt hullu, võttis maha kaks palli, kuid vaatamata 10le lisasekundile oli tulemus kaasmaalasest konkurent Chardonist üle kolme sekundi parem. De Rondega samas stiilis oli ka Boyd Exelli sõit, kes võttis küll eelmise päevaga vähem riske, tuli puhtalt ja tulemus fikseeriti omakorda de Rondest kuue sekundi jagu parem.\nÜmbersõidule pääsesid kolm parimat kahe osavõistluse tulemusena ja lõplik kollektiiv jäi seega kahe laupäevase parima otsustada. Ungarlane Joszef Dobrovitz sõitis kaunilt ja puhtalt, kuid paraku jäi paar sekundit de Ronde tulemusesele alla ning kui Voutaz tegi ühe palli maha-ajamisega de Rondest parema tulemuse, oligi selge, et ungarlane peab leppima neljanda kohaga, esikolmiku kohti jäävad jagama Exell, Voutaz ning de Ronde.\nParemusjärjestus ei muutunud enam ümbersõidulgi. Hollandlane riskis, võttis jälle maha kaks palli ja leppis kolmanda kohaga. Voutaz teine ja Exell esimene.\n"Täna olin ma rohkem kontsentreeritud, süitsin paremini," mainis Boyd Exell pressikonverentsil, "Mu hobused olid täna sama head, kui eile. Eks alati ole head tulemust sõita keeruline, kuid täna tuli see välja." Teise koha saavutanud Šveitsi autoremondi luksepast amatörsportlane Jerome Voutaz leidis, et de Ronde eksimused andsid talle rohkem hingamisruumi. Samuti mainis šveitslane, et tegi rajal mitmeid vigu ja seetõttu on veendunud, et see hobuste tiim suudab koos temaga olla tulevikus veelgi kiirem. Koos de Ronde sõnas, et kuna positsioon ei olnud kiita, tuli riskida nii avavoorus, kui ümberhüpetel. Seekord tulid küll pallid maha, kuid sellegi poolest oli Hollandi kutsar oma lõpptulemusega rahul.\nRakendisportlaste MK-sari jõudis sellega lõpule ning nüüd suunatakse põhitähelepanu välivõistlustele klassikalises formaadis. Tänavune esimene välivõistlus peetakse juba eeloleval nädalavahetusel Prantsusmaa, uue hooaja MK kvalifikatsioonid algavad aprilli teises pooles etappidega Hollandis ja Tšehhis.\nGöteborgi tulemused leiate aadressilt http://online.equipe.com/en/competitions/18927


Liiga kiire elu – Tikri Päevaraamat\nautokool, igapäevaelu Add comments\nPesumasina remont läkski garantii alla, juhhei. Jõudis koju, kui Abikaasa nüüd veel ära ka ühendaks…\nKäisin täna esimeses sõidutunnis. Oli täpselt nii keeruline, kui olen kogu aeg ette kujutanud. Kaua läheb, enne kui ma jõuan kõike vajalikku korraga teha ja tähele panna? Praegu keskendun ühele või paremal juhul kahele asjale ja ülejäänud kahte peab õpetaja meelde tuletama või minu eest ära tegema :D\nMa olen nii väsinud, et ei mäletagi, mida veel kirjutada tahtsin. Pikemad mõtisklused on meelel, aga need eeldaks aega ja värsket pead.\nLähen nüüd ära magama, sest unevõlg on suur ja Plika läheb homme üle pika aja lasteaeda, nii et meie äratus on kell seitse.\n6 Responses to “Liiga kiire elu”\nNo aega läheb :D Mina näiteks siiamaani ei saa kõike tehtud, eriti peegleid vaadatud, kuigi mul lõpp juba paistab :P Aga sellega harjub ära, tõesti! Seda ma ütlen küll, et mõtle AINULT positiivselt. Ma jäin korra negatiivselt mõtlema ja nüüd pole 2 nädalat juba sõitmas käinud, sest arvan, et ei saa hakkama. Kuidas Jüri meeldib?\n9. February 2012 at 13:46\nmina arvasin ka kunagi, et ma elu sees ei õpi seda juhtimist ära. Ja kõige keerulisem oli vaadata teed ja samal ajal käiku vahetada. Ma kippusin ikka käigukangi vahtima :)\nNüüd juba vuran viiendat aastat, Tallinna küll ei roni aga Tartus saan liikluses hakkama :)\nAga meil oli hästi lahe õps, pugis kõrval jäätist ja lahendas ristsõnu, jättes mulje et sa ise toimetad kogu aeg :)\n9. February 2012 at 20:08\nAnnaks sulle nii palju nõu, et lase abikaasal võtta juhendaja tunnistus ja saate harjutada sõitu kahekesi ja ka lapsed peal. Muidugi kui tal eelnevalt rikkumisi ei ole olnud. Ma arvan, et ma olin samasugune nagu sina alguses. Aga see annab väga palju juurde, kui sa ei sõida õppesõiduautoga, kuna siis sa pead ise olema tähelepanelik ja mõtlema kõike ette mis sa teed. Usu mind siis jääb igasugused lisasõidutunnid võtmata ja eksamile lähed ka kindlamalt. Samuti annab see julgust pärast üksi sõita. Aga edu sulle kooliteel!\n10. February 2012 at 15:18\nMina arvasin samuti, et ei saa elusees selgeks seda. Kui mida enam harjutada, seda kiiremini see selgeks saab. Mul oli kõige raskem see, et mehe auto on automaat ja sellega harjutades parem jalg gaasi peal ja vasak piduri peal. Ja kui manuaali rooli sain, siis vasak jalg tahtis koguaeg pidurile minna. Ja kuna jalg on harjunud sidurit põhja suruma, siis piduri põhja vajutamine oli üsna õudne. Nii mulle, kui ka õpetajale :D\n11. February 2012 at 00:41\n"… auto on automaat ja sellega harjutades parem jalg gaasi peal ja vasak piduri peal. Ja kui manuaali rooli sain, siis vasak jalg tahtis koguaeg pidurile minna. Ja kuna jalg on harjunud sidurit põhja suruma, siis piduri põhja vajutamine oli üsna õudne. Nii mulle, kui ka õpetajale :D"\nAutomaadiga never ever ei või sul üks jalg olla gaasi ja teine piduri peal. Automaatkastiga autot juhtides sul vasak jalg lihtsalt puhkab :D\n11. February 2012 at 12:21\nSelles asi oligi, et ei tohtinud. Autokoolis harjutan ju manuaaliga, kus kasutan mõlemat jalga. Ja automaadiga harjutades läks koguaeg segi, sõtkusin ikka mõlema jalaga… ja siis kui uuesti manuaali rooli sain, siis oli see kohutav. Kõik oli nii sassi lõpuks :D\nElu läheb põnevaks Lootust on


Neuroloogi valu liigestes -\nNeuroloogi valu liigestes. Külastaja küsib:\nSage probleem seljavalu Seljavalu võib olla elukvaliteeti tõsiselt häiriv ja siingi võib olla põhjuseid mitmeid. Selle sõel laseb piltlikult öeldes läbi rohkem impulsse, mida tuntakse valuna ja mis tüüpiliselt ei jõuaks teadvusesse. Mäluda tuleb mõlemapoolselt ja võimalusel kasutada mõlemat poolt korraga, et vältida ülekoormust. Kui lülisamba pilti vaadata, on näha ohtralt liigeseid, millel on ümber liigeskapslid, lülide vahel on keerulise struktuuriga lülivahekettad — seal on ligamendid, mis lülisid eest ja tagant vooderdavad.\nKileplaaster eemaldatakse vahetult enne protseduuri. Kuna protseduuri ajal ei tohi Neuroloogi valu liigestes liigutada, siis antakse vajadusel lapsele arsti soovitusel ja vanemate nõusolekul suu kaudu või rektaalselt rahustavat ravimit. Väikelastel kuni 7aastat teostatakse liigesesisene süstimine üldnarkoosis.\nSeejärel viiakse liigesesse pikatoimelist hormoonravimit.


Ettevaatust luuviljaliste seemnete ja mandlite liigsöömisega! Sinihappe kogus võib surmavaks osutuda | kodus.ee\n100 grammi mandleid annab sama palju kaloreid kui šokolaad. | Shutterstock\nMandlite puhul tuleb eristada müügil olevat söödavat magusat mandlit mõrumandlist. Magusas mandlis ohtu kujutavat ainet – amügdaliini – peaaegu polegi. Nende mandlite päevast kogust piirab ainult energiarohkus: 100 grammi annab umbes 600 kcal, umbes sama palju kui šokolaad.\nSeevastu mõrumandel sisaldab mõru maitsega amügdaliini rohkesti. Seejuures tasub teada, et mõrumandlist eemaldatakse mürgised ained kuumutades enne, kui seda toiduks tarvitatakse – muidu saaks mõrumandli 60 grammist (60 tuumast) surmava annuse sinihapet ehk vesiniktsüaniidhapet. Mõrumandli eeterlikku õli nimetatakse mandliessentsiks ning seda kasutatakse näiteks ka likööri maitsestamiseks.\nKuna sinihape lendub, siis luuviljalistest kompotti valmistades tuleb seda kindlasti keeta, et mürkained haihtuksid. Kui kividega ploomidele ja kirssidele valada peale lihtsalt kuuma siirupit, siis amügdaliin ei lagune: sinihape ei lendu, vaid imendub aeglaselt kompotisse ja võib söömisel põhjustada mürgitust.\nKõige ohutum on enne luuviljalistest moosi keetmist kivid välja võtta.