info@pcexpert.ee, www.pcexpert.eeNeljapäev, 5. detsember 2013\nnr 42 (275) • Tiraaž 43 000\nwww.tartuekspress.eeSügise parim pakkumine.\nwww.toptartu.eeTule proovisõidule ja võida unelmate puhkus 5000 € väärtuses!\nMudelite keskmine kombineeritud kütusekulu 4,9-6,0 l/100 km, CO 2 -heitmed 114-139 g/km. Liisingteenuse pakkuja on AS DNB Pank. Tutvu\nmuutuda 3 kuu järel), kaskokindlustus 4 % aastas arvestatuna iga-aastaselt krediidi jäägilt.Ilmatsalu 28, 50412 Tartu, tel. 742 4677, 742 5797.2tartuekspress\nuudisedNeljapäev, 5. detsember 2013Eelarves saab oma\nsõna sekka öeldaVeel loetud päevad saab iga tartlane valjult kaasa rääkida, millele\nlinn peaks kulutama osa eelarvest.\nKaasava eelarve raames on linn otsustanud 1% aasta kulutustest\nehk 140 000 eurot panustada just sellesse projekti, mis elanike\nmeelest kõige rohkem väärt. Iga passiealine, kel ametlikuks elukohaks Tartu linn, saab anda oma toetuse ühele kaalule jäänud 74-st\nideest. Lähemad juhised leiab www.tartu.ee/kaasaveelarve.\nKolmapäevaõhtuse seisuga oli kodanike meelsust arvestades\nkarjuv vajadus lasteaedade mänguväljakute ühishankeks, mille\npoolt on virtuaalse käe tõstnud 217 inimest.\nKultuurikvartali esitlustehnika investeeringut soovib 114, dendropargi sportimisvõimaluste parandamist 92, kõnni- ja jalgrattateede\nliikelejasõbralikumaks muutmist 66 ning koerte jalutusväljaku rajamist 41 tartlast.\nÜheksa ideed polnud seni pälvinud veel ühtki häält, kokku oli\noma eelistusest teada andnud tuhatkond tartlast. Hääletamine\nlõpeb 8. detsembril kell 18.Lastefondi toetusvõistlus\n14. detsembril toimub teist aastat järjest\nTÜ akadeemilise spordiklubi eestvedamisel heategevuslik kergejõustiku jõuluvõistlus, mille osavõtutasust saadud tulu\nannetatakse SA TÜ Kliinikumi lastefondile. Tänavu toetatakse liigesehaigete laste\nSpordiklubi juhatuse esimehe Harry\nLembergi sõnul on liigesehaigete laste\ntoetamine koostöös lastefondiga võimalus anda oma panus nende abistamiseks,\nkes tahaksid aktiivsemalt liikuda ja sportida, kuid kel tervise tõttu ei ole see kahjuks\n(veel) võimalik. „Meie soov on lastele juba\nvarakult oma eeskujuga õpetada, et nõrgemaid tuleb aidata ning\njõulud on heategude aeg,“ märkis Lemberg.\nVõistlusele on oodatud osalema kõik kuni 13-aastased noored\nspordisõbrad. Mõõtu võetakse 30 m ja 150 m jooksudistantsidel\nning kaugushüppes. Osavõtutasu on 1 euro ning eelregistreerimine\non avatud kuni 9. detsembrini. Täpsem info registreerimise ja võistluse korralduse kohta on leitav TÜ ASK-i kodulehelt.\nKogu osalustasust saadud tulu annetatakse TÜ Kliinikumi lastefondile, et toetada lapseea liigesepõletikuga laste ravivesivõimlemist. Regulaarne veetreening on liigesehaigete laste ja noorte jaoks\nheaks võimaluseks saada füüsilist koormust, see aitab säilitada ning\nparandada ka liigesliikuvust, lihasjõudu ja vastupidavust.\nVõistlejatele on kaasa elamas lastefondi maskott Mõmmik, kellega koos on end soovi korral võimalik fotole jäädvustada. Fondi\nvabatahtlikud on spordihoonesse üles seadnud jõulukontori, kus\nsümboolse annetuse eest on võimalik kõigile lähedastele ja tuttavatele ilus jõulukaart saata.Apsakas ballireklaamiga\n21. novembril ilmus Tartu Ekspressis eksitav Vanemuise aastalõpuballi reklaam, kus esinejatena kirjas Anne Veski ja Marko Matvere.\nToimetus vabandab. Tegelikult astuvad üles Ivo Linna ja Rock Hotel,\nKaire Vilgats ja Estraadiraadio, Lauri Saatpalu ja Dagö ning Vanemuise sümfooniaorkester. Balli juhivad Külliki Saldre ja Tiit Palu.ELVA JÕULUKALENDER 2013\nKuupäevKellSündmusKoht6.1218:00Kristel Tikk omaloomingulised\nlauludRaekoja saal8.1214:00Ansamblite advendikontsert\n„Jõulu eel“EG (Tartu mnt 3)\naula8.1218:00Film „Kui jõulumees alla sajab“Elva kino9.1218:00Looduskosmeetika töötubaSinilind14.1210:00JõuluturgTuruplatsi park15.1214:00Eakate jõulumeeleolus\npuhkeõhtuSinilind15.1215:00Väljub jõulubuss lastele\nVapramäe LoodusmajjaSinilinnu parkla15.1216:00Ex More jõulutoa kontsertEG (Puiestee 2)\naula15.1218:00Film „Ludwig II“Elva kino16.1211:00Lasteteater Reky etendus\n„Päkapikupere jõulupäev“Sinilind17.1220:00Kontsert – Sadamalood\npimedal ajalSinilind19.1218:00Sinilinnu laulustuudio\nesietendus „Külaelu“Sinilind22.1213.00Jõulukontsert – Elva puhkpillSinilind27.1218:00Sinilinnu harrastusteatri\netendus „Külaelu“Sinilind30.1217:00Kogupere etendus\n„Piip ja Tuut Piparköögis“SinilindTäpsem info\nsinilind.elva.eee-sigarette ka kinosKinod ja teatrid on kodu\nkorda rikkuvate ja teisi\nkülastajaid segavate noorte\ntaltsutamisega püsti hädas.\nCinamoni juhataja Maret Vanaselja märkis, et kinos käitumise\nreeglid on kodukorras selgelt kõigile näha. Näiteks ei tohi selle järgi saalis suitsetada ja Vanaselja\nsõnul pole traditsioonilised sigaretid õnneks ka probleemiks kujunenud.\n“Küll on aga viimasel ajal üha\nrohkem tegemist e-sigarette tõmbavate filmisõpradega, kes häirivad teisi külastajaid,” rääkis ta.\nVanaselja lausus, et leidub ka inimesi, kes seansi ajal telefoni või\nkaaslasega räägivad ega märka\nvõi ei taha märgata, et nad sellega teiste elamust rikuvad. Ta lisas,\net vahel üritatakse saali siseneda\noma toiduga, hiljem aga jäetakse maha prügi ning isiklikke asju,\nmillele enam järele ei tulda.\nKeskmiselt kord kuus kinos käiv\nTartu noormees Mario tõi näite\noma viimasest filmikogemusest\nCinamonis. Mario üritas süveneda palju vaikseid stseene sisaldavasse linateosesse, ent otse tema\ntaga istus ema koos viie lapsega,\nkes krõpsupakkidega pidevalt krõbistasid.Täis peaga teatrisse\n„Asi läks hullemaks, kui lapsed tagareas ei suutnud oma koibasid paigal hoida. Filmi jooksul\nläks keegi kuus korda jalaga täpselt vastu minu tooli just siis, kui\noli väga pingeline koht,“ rääkis\nMario. Ta lisas, et häirivad olid ka\nkommentaarid, milles väike laps\nemaga pidevalt filmi sisu üle arutles.\nEkraani juht Aili Kahre tõdes,\net sarnased probleemid esinevad\nka nende kinos, kuigi e-sigarettide\nsuitsetamist pole ta täheldanud.Elektroonilised sigaretid on kanda kinnitanud mõlemal pool kinoekraani, nii staaride kui publiku seas. \npublic.fr“Probleemiks on filmi ajal vestlevad ja kommenteerivad noortekambad, kes teistega ei arvesta,” lausus Kahre. Tema sõnul\njääb kohati mulje, et noored ajavad meelega kohutavalt popkorni\nmaha ja löövad joogitopse jalaga\ntoolide alla, nii et kinost väljujad\nneil hiljem peal talluvad. Muresid\non ka alkoholiga. „Mõnikord ikka\nleiab viina- ja konjakipudeleid,“\nVanemuise teatri teenindusjuht\nErik Makarov sõnas, et päris saalis suitsu ette ei panda. “Küll võib\npaar korda hooaja jooksul kohata\ninimesi, kes on juba enne teatrisse tulekut purjus,” rääkis Makarov.\nTa lisas, et personal on alati valmis kohale kutsuma kalibreeritudalkomeetritega ametnikud, kuid\ntavaliselt neid vaja ei lähe. “Siiski on paar korda helistatud mõne\nnoore tõttu kiirabisse,” lisas ta.\nTeenindusjuhi sõnutsi leidub\nsituatsioone, kus räägitakse saaliteenindajale vastu, kuid pikapeale\nsellest tüdinetakse ja kas rahunetakse maha või lahkutakse majast.\nMakarov märkis, et probleeme\ntuleb ette ka telefonidega. Kaaslasi häirivad ekraanid võetakse üsna\ntihti taskust välja just siis, kui laval\nprožektorid välja lülitatakse.Õpetaja jagas saia\n„Kas on see pimedusekartus või\non tarvis lihtsalt oma staatust sotsiaalvõrgustikes uuendada, jääb-ki meile vist mõistatuseks,“ ütles\nMakarov. Kui üldiselt teatris kaasatoodud söögiga probleeme pole,\non tal siiski selgelt meeles juhtum,\nkus lasteetenduse vaheajal pani\nõpetaja hoolealused fuajees ritta\nning käis ringi kasti kaasa võetud\nCinamoni juht Vanaselja rääkis,\net töötajad kutsuvad segajad kinos\nikka korrale ja vajadusel peavad\nhäirijad saalist lahkuma. Kuigi\noma söögi toomist kinno või teatrisse personal ei soosi, võiks külastaja Mario meelest olla ka reegel,\nmis keelaks kasutada krõpsupakke, eriti filmide juures, mis rohkem vaikust nõuavad.\nEkraani juhi Kahre sõnul on viimasel ajal noorte käitumine aga\npigem paremuse poole läinud.\nSama meelt oli ka Vanemuise teenindusjuht Makarov. „Tunnustan\nneid noori, kes on enne teatrisse\ntulekut botased viisakamate kingade vastu vahetanud ning lipsugi kaela ümber sidunud,“ kiitis ta.\nMadle TimmDETSEMBERE 9. detsember kell 19 Vanemuise kontserdimaja\nPEETER SARAPUU (fagott) ja ERSO kontsertmeistrid\nTatjana Kozlova-Johannes (esiettekanne), Wolfgang, Tulve jt\nR 13 detsember kell 19 Tartu Jaani kirik\nLiis Viira (harf ), Ulla Krigul (orel)\nN 19. detsember kell 19 Vanemuise kontserdimaja\nNõnda kõneles Zarathustra. Richard Strauss 150\nPER TENGSTRAND (klaver, Rootsi)\nE 23. detsember kell 19 Tartu Jaani kirik\n“Lux aurumque” • EESTI RAHVUSMEESKOOR\nDirigent Sander Tamm\nPühademuusika: “Eri Klas ja sõbrad”\nMaarja-Liis Ilus, Ivo Linna, Liisi Koikson\nPÄRNU LINNAORKESTER, dirigent ERI KLAS\nL 28. detsember kell 19 Tartu Jaani kirik\nGeorg Friedrich Händel. “Messias”\nCORELLI BAROKKORKESTER (ajastu pillidel)\nKammerkoor VOCES MUSICALES, solistid\nE 31. detsember kell 12 Vanemuise kontserdimaja\nJAAKKO KUUSISTO (viiul, dirigent)Neljapäev, 5. detsember 2013lugeja kiri\npeab linna järelt\nkasima?Kooli nimekonkurssLinnavalitsuse haridusosakond\nootab 5. jaanuarini ettepanekuid\nmis nime peaks hakkama kandma Descartes‘i lütseumi, kommertsgümnaasiumi ja Kivilinna\ngümnaasiumi ühendamisel tekkiv\nõppeasutus. Parima nime pakkujale on auhinnaks tahvelarvuti.Juba kolm aastat pole suudetud\nKesk tänaval sügiseti korralikult\nTänase päeva, 28. novembri seisuga on see ikka tegemata.\nKuna ilusat kastanialleega tänavat\nääristavad kõnniteed, peavad neid\npuhastama vastava maja elanikud.\nKuid häda on selles, et tuulega\nkanduvad lehed tänava keskelt\näärtesse tagasi ja siis on telefon\npunane: linnaametnik hakkab\nhelistama, et mis nüüd teeme, kas\ntrahvi või koristate kohe ära?\nMis siis vaesel kodanikul muud\nüle jääb, kui jälle trahvihirmus tööle asuda, kuigi tegelik põhjus on\nju selles, et linn pole oma poole\npealt koristanud. Sellest ka küsimus: mida ette võtate? Julgen\nöelda, et linn ei ole endale võetud\nkohustuste täitmisega hakkama\nsaanud. Usun, et teil on selle töö\npeal kindlasti üks või mitu inimest.\nVõimalus on anda ametnikule,\nkes tööd ei tee, luud kätte ja las\npühib enda tagant platsi puhtaks\nja laseb kohale inimese, kes hakkama saab.\nMuide, uskuge: inimesed pole\npahatahtlikud! Võib ju linnaelanikega kokku leppida, jagada neile\nprügikotid välja ning korraldada\nüks suur riisumise kampaania.\nPärast korjate kotid kokku ja viite\nära. Ka nii saaks, kui asja ilusasti\nJuubeliaasta lõpetamise puhul pääsevad kõik huvilised nädalavahetusel, 7. ja 8. detsembril spordimuuseumisse ilma, et peaks piletiraha\nloovutama. Lisaks püsiekspositsioonile ootab tulijaid ees esinduslik erinäitus „Eesti Tennis 100“, põnevad\natraktsioonid, haruldased rariteedid\nning kõige krooniks ligi 40 olümpiamedalit läbi aegade.Anne kanali lähedal asuv lagunenud puumaja võib püsti\njääda veel mõneks ajaks, kuna sinna apteeki kavandanud\nomanik kaalub naabrite negatiivse hoiaku pärast ka teisi\nLaurits LeimaNaabrid tõrjusid väike\npoe varemetelt apteegi\nPika ja Pärna tänava ristil\nasuv legendaarne Kelly\npood jääb ootama kokku\nkukkumist, sest naaber\nmaja korteriühistu vastas\nseis nurjas omaniku plaani\nehitada krundile uus ärija elamuhoone.\nVeel mõned kuud kunagi\nAnnelinna väikepoodide impeeriumi hallanud Aivar Saukkoneni viimast kauplust majutav Pikk\n56 krunt kuulub Tartu Uusapteek OÜle, mille juhatus avaldas\neelmisel aastal linnavalitsusele soovi ehitada praeguse uberiku asemele uus neljakorruseline\nmaja. Linna planeeringuteenistuse spetsialist Aire Priks ütles,\net selle plaani puhul oli juba ette\nnäha, et vaidluseks läheb. Tema\nsõnul kutsus omavalitsus tüli\nvältimiseks kõrvalmaja ühistu ja\narendaja nõupidamisele.Rein Haak\ntöövõtulepingu raames hooldatakse Kesk tänava keskel olevat\nPuulehti on sellelt alalt 2013.\naasta sügisel lepingu kohaselt\nkoristatud kaks korda. Esimene\nlehekoristus toimus oktoobrikuus,\nteine ja lõplik novembri esimestel\nJooksvate hooldustööde raames on sellelt haljasribalt koristatud ka linnakodanike poolt lubamatult kohale toodud oma aia- ja\npuhastusalade puulehti. Neid on\nkohale veetud nii kottidega kui\nka lahtiselt maha kallatud. Lisaks\nkoristatakse vastavalt lepingule\nkaks korda nädalas prahti.\n28. novembril kell 10 toimunud\nametnike kontrollkäigul lehekoristuse kohta Kesk tänava haljasalal\npuuduseid ei fikseeritud. Hilissügise ja talve jooksul kohale kandunud üksikud puulehed viiakse ära\nkevadkoristuse raames.Kaks korrust on piir\nRuth Kurss märkis, et üldplaneering lubab Ülejõe piirkonnas ehitada kuni viiekorruselisi kortermaju. Samas oleks tema\nsõnul nii kõrge hoone rajamine\nteise kortermaja kõrvale röövinud Pärna 2 elamult päikesevalguse ja tekitanud parkimiskohtade puuduse.\nArutelul jäid korteriühistu ja linnavalitsus seisukohale,\net praegusest majast kõrgemat\npüstitada ei sobi. Krundi oma-Variandid kaalumisel\nPärna 2 rahvast esindas nõupidamisel korteriühistu Pärnaõis liige Evelin Klaos. Ta ütles,Kaubandus- ja Vabaajakeskus Eeden\nKalda tee 1c, Tartu, www.eeden.ee7.12\nKäsitöökinkide laat L, 7.12 kl 11–17\nJõuluvana kl 13–15. Ilutulestik väljas kl 1720%\n6.12 NAISTE RIIDED JA AKSESSUAARID 20%\n7.12 LASTE KAUP 20%\nSPORTLAND KOGU KAUP 30% TAVAHINNAST\nSHU KOGU TAVAHINNAGA KAUP 25%\nLISAKS HULGALISELT SOODSAID LEIDE KUNI 50%\nLINDEX 5.12 NAISTE PESU(pakkumised kehtivad tavahinnaga toodetele)Uued hooned Turu\nLinnavalitsus algatas Turu 50\njärgi 12 357 m² suurune Ropka\ntööstuse linnaosas asuv hoonestamata krunt soovitakse jagada\nkolmeks ning määrata ehitusõigus äri- ja tootmishoonetele.Padar Peetri kirkikus\nTanel Padar koos The Suni kitarristi Tarvo Valmiga pakub tartlastele akustilist elamust 12. detsembril kell 19 Peetri kirikus.PäkapikudiskoLaadatulu kilpkonnaleEskiisilt nähtub, et uus hoone varjutaks osaliselt Pärna 2 kortermaja.\nArhitex OÜnik oli sunnitud tegema detailplaneeringu kavas parandusi ja\nnüüd on taotluse järgi uus hoone\nkahekordne. Esimesele korrusele\npidi omaniku plaani järgi rajatama apteek ja ülejäänud ehitisse\n“Tundub, nagu kõrvalmajas\nelaks keegi endine funktsionär,\nkas Võru või Valga abimaavanem\nvõi keegi, kes pööras seal mingid\ntäid üles,” väljendas Uue Apteegi juhataja Kalle Kurvits naabrite\njonni üle pahameelt. Seda põhjusel, et Raatuse ja Pika tänava nurga peal on Kurvitsa teada samasugune uus neljakordne\nmaja, mis ehitati probleemideta, kuigi jääb eluhoonest umbes\nsama kaugele.Peep Männil lähemalt 8. detsembril kell 13 TÜ loodusmuuseumis ning järgnevas õpitoas\nsaavad nii suured kui väikesed\nloodushuvilised aktiivselt kaasa\nlüüa.et nad ei olnud kavandatava neljakorruselise majaga kuidagi\nnõus, sest see oleks jätnud nende ja uute naabrite vahele liiga\nvähe ruumi. “Meie jaoks lahenes\nsee asi normaalselt, jäime rahule,” kommenteeris Klaos arutelu\nApteegiomanik Kurvits rääkis, et kuna planeeritavast\nmajast peab veerand olema äripind ning kolmveerand korterid,\nsiis vähendab piirang oluliselt\nvõimaliku apteegi pinda. Tema\nsõnul võttis hoone madalaks\nkärpimine igasuguse huvi plaani\nKurvitsa sõnul on tal mõttes\nka teine variant, kuhu uus apteek\nteha, kuid täpset asukohta mees\nei täpsustanud. „Sellisel juhul\ntähendab see, et Kelly pood jääb\nseisma seniks, kuni kaela kukub,\nvõi tuleb maha lammutada,“\nOtti EylandtKlubis Atlantis saavad sel laupäeval kell 14 jalga keerutada ka kõik\nneed, kes muidu vanusepiirangu\ntõttu majja ei pääse. Suurel päkapikudiskol mängivad koos mudilastega printsess ja lepatriinu ning\nplaate keerutab DJ Mõmm.7. detsembril kell 11–16 toimub\nTartu loodusmaja heategevuslik\njõululaat, kus huviringide õpilased\nkauplevad omavalmistatud jõuluehete, hoidiste, maiuste ja käsitööga. Oluline osa laada müügitulust\nläheb kilpkonnabasseini uue ventilatsioonisüsteemi soetamiseks.Emajõe laulikute juubelRaatuse tänav täienebLidice RoosAvalikule väljapanekule suunatud\ndetailplaneeringu järgi soovitakse\nRaatuse 73 krundile rajada 44,8\nmeetri kõrgune ja 177 m² ehituspinnaga 4-korruseline äripindadega korterelamuTartu lastekunstikooli õpilased\nsuurimal lastekuns tikonkursil\nLIDICE‘i 41, mis on pühendatud\nsõdades kannatada saanud või\nhukkunud lastele. Lidice Roosi\nandis kunstikoolile üle Tšehhi vabariigi suursaadik Richard\nEesti looduses elavaid suurkiskjaid ja sõralisi tutvustab zooloogNaiskoor Emajõe Laulikud tähistab 7. detsembril kell 17 TÜ aulas\noma 10. aasta juubelit kontserdiga „Tähelaev“, kus dirigent Vilve\nMaiste taktikepi all tuleb esitusele\nrepertuaar läbi erinevate ajastute.SÄHVATUS\ntoimetus@tartuekspress.eeOHUTU AEG: Sombuse ilmaga pole vähemalt muret, et 20 000\neurot maksma läinud Raekoja platsi jõuluskulptuur lapsi turnima\nReedel6.12Kosmeetikadekoratiivkosmeetika, juukse- ja nahahooldustooted,\nLaste riided ja pesu, laste sokid ja sukkpüksidKommid ja šokolaadid\nv.a kommikarbidPakkumine kehtib kuni 10 paki kommide ja kuni 10 šokolaadi ostulLaupäeval7.12Kell 10–15 Kõik joogid\nv.a piim, keeﬁr, piima- ja jogurtijoogid, kohv, kakao, tee\nPakkumine ei kehti hulgiostjatele-30%\nTuhast tõusnud Treffner\nuudisedNeljapäev, 5. detsember 2013Jurist vastabMida saab kohtutäitur teha\ninvaliidist võlgnikule?Minu kolme noorema lapse isa, kes oli seitse aastat Tartu linnas\nkodutu, sest elatisest kõrvalehoidmiseks müüs ära oma emalt päritud elamispinna, elab nüüd minule kuuluvas majas Elvas, kuhu ma\nta haletsusest majutasin. Ise elan lastega Tartus, maja Elvas on minu\nvanematekodu, mida kasutame suvekoduna. Seega on laste isa nüüd\nminu üürnik suulise üürilepingu alusel.\nTa on üldhaigestumise tõttu 100% töövõimetu ja saab invaliidsuspensioni u 180 eurot kuus. Kuna tal on suur elatise võlgnevus, siis\nkohtutäitur peab tema pensionist igakuiselt kinni 7,04 eurot ja kannab\nmulle lapse elatise katteks.\nMehe luud hõrenevad ja tal esinevad epilepsiahood, mistõttu peab\nta pidevalt ostma ravimeid. Elva linnavalitsus määras talle eelmisel kuul\nhooldaja, kes on talle viinud televiisori, tugitooli ja muid majapidamistarbeid. Kõik ülejäänud mööbel selles majaosas, mida mees kasutab, on\nminu oma. Nüüd aga ilmnes, et pärast sissekirjutamist hakkasid mehele\ntulema rahalised nõuded kohtutäituritelt, mida seitsme aasta vältel ei saadud kätte toimetada, sest tal polnud elukohta. Üks kohtutäitur ähvardas\nkoguni tulla tema eluruumi ja isiklikud asjad võlgade katteks konfiskeerida.Küsimustele vastab jurist Tanel Melk õigusbüroost Tanel\nMelk & Partners.\n1. Kas mul on maja omanikuna õigus keelata kohtutäituritel kinnistule siseneda ilma minu nõusoleku ja juuresolekuta, et nad ei\nsaaks üürniku võlgade katteks konfiskeerida minule kuuluvaid asju?\nTäitemenetluse seadustikust tulenevalt olete kohustatud andma\nkohtutäiturile infot võlgnikule kuuluva vara kohta. See on käesoleval\njuhul ka kõige mõistlikum tegevus – tuleks kohtutäituriga suhelda ning\ntalle teatada, milline vara kuulub Teile ning milline võlgnikule. Kuna\nTeie kinnistu on võlgniku faktiline elukoht, siis on kohtutäituril õigus\nvõlgniku valduses olevad asjad arestida. Seetõttu ongi soovitatav võimalikult kiiresti kohtutäiturit teavitada asjadest, mis ei kuulu võlgnikule.\nKui siiski peaks juhtuma, et Teile kuuluvad asjad arestitakse, siis tuleb\nkohe esitada kohtutäiturile taotlus asjade vabastamiseks arestist.\n2. Kas minu lastele makstava elatise võlgnevust menetleva kohtutäituri selgitus, et üle 5% võlgniku invaliidsuspensionist ei tohi elatise\nkatteks kinni pidada, oli õige?\nTäitemenetluse seadustiku järgi võib kinni pidada kuni 50% riiklikust pensionist, kuid pensionärile säilitatakse seejuures vähemalt 50%\nrahvapensioni määrast. Sotsiaalkindlustusameti otsuse alusel võib\nriiklikust pensionist kinni pidada kuni 20%, kuid pensionärile säilitatakse\nseejuures vähemalt 50% rahvapensioni määrast.\nLisaks ei tohi sissetulekut arestida, kui see ei ületa ühe kuu eest ettenähtud palga alammäära või vastavat osa nädala või päeva sissetulekust.\nSamuti, kui võlgnik peab seadusest tulenevalt ülal teist isikut või maksab\ntalle elatist, suureneb mittearestitav summa iga ülalpeetava kohta ühe\nkolmandiku võrra palga alammäärast kuus, välja arvatud juhul, kui sundtäidetakse lapse elatisnõuet. Seega sõltub vastus faktilistest asjaoludest\n– milline on sissetulekute (sh pensioni) kogusumma.\n3. Kui võlgnikule esitavad nõudeid mitu kohtutäiturit, siis kas\nminul on õigus elatisenõue kätte saada esmajärjekorras?\nKui rahalise nõude on arestinud mitu kohtutäiturit mitme sissenõudja kasuks, maksab võlgniku suhtes kohustatud kolmas isik, sealhulgas krediidiasutus, raha kohtutäituritele arestimisaktide saabumise\njärjekorras. Sõltumata saabumise hetkest loetakse lapse elatisnõude\nalusel koostatud arestimisakt esimesena saabunuks. Seega vastus Teie\nküsimusele on jaatav.\n4. Kas on oht, et võlgnevusi hakatakse sisse nõudma minult või minu\nja tema täisealistelt lastelt, kuigi võin tõendada, et see mees ei osalenud\nlaste kasvatamisel ega maksnud elatist rohkem kui kümne aasta vältel?\nIga täieliku teovõimega isik vastutab oma kohustuste eest ise. Ilmselt\npeate silmas perekonnaseadusest tulenevat vanemate ülalpidamiskohustust, mille puhul on oluline märkida, et kohus võib kohustatud isiku\nülalpidamiskohustuse täitmisest vabastada või täitmist ajaliselt piirata\nvõi elatise suurust vähendada, kui kohustuse täitmist on äärmiselt\nebaõiglane nõuda, eelkõige kui:\n1) ülalpidamist saama õigustatud isiku abivajadus on tekkinud tema\nenda ebamõistliku käitumise tagajärjel;\n2) õigustatud isik on jämedalt rikkunud oma ülalpidamiskohustust\nSeega Teie poolt kirjeldatud asjaolusid arvestades on ebatõenäoline, et kohus kohustab Teie lapsi oma isale elatist maksma.hingab juubelirütmis\nReedel 130-aastaseks saav\nHugo Treffneri gümnaa\nsium (HTG) on üle elanud\nnii varingu kui tulekahju,\nent püsib sellest hoolimata\nraudnaelana Eesti tippkoo\nlide seas.Kaks aastat tagasi välja antud\nraamat „Treffoonia. Ühe kooli lugu“ annab põhjaliku ülevaate\nriigi üheks parimaks kooliks loetud hoone ajaloost. Põnevaimad\nsündmused toimusid 1990ndatel,\nmil mindi üle perioodide ja kursuste süsteemile ning hakati väikeste eranditega vastu võtma kahte reaal- ja humanitaarsuunda\nning ühte loodusklassi.Töö küünlavalgel\n1992. aastal varises koolimaja\npõhjasein, kuid terve maja oli tegelikult vajunud juba aastaid. Kuna\nhoone oli muutunud lausa eluohtlikuks, hakkas AS Stinger kindlustama vundamenti.\nKuus aastat hiljem toimus\nmajas tulekahju, mis arvatavasti sai alguse vanadest elektrijuhtmetest. Kõige rohkem sai kannatada füüsikatiib, huvijuhi kabinet\nkoos just korda seatud fotoarhiiviga, võimla inventariruum ning sel\najal moodne arvutiserver. Põlengu kohta ilmus toonases ajakirjanduses ka lugu, mis kirjeldas, kuidas suitsevat koolihoonet piiravas\nrahvasummas seisid nutvad õpilased, kuid oli ka neid, kes oletasid,\net nüüd on Treffneri aastaid kest-1998. aasta põleng jättis koolist alles vaid\nHTG arhiivnud remontimisel lõpp ja ehitatakse uus koolimaja.\nJuba nädal hiljem alustati aga\nkõrbelõhna täis ja elektrivooluta majas uuesti tundide andmist. Kuna valget aega oli vähe,\ntegi õppealajuhataja Aime Punga nädalavahetusel küünlavalgel\ntunniplaani ümber, et suurema\nosa tunde saaks siiski ära pidada.\nPärast põlengut puhkes äge\nvaidlus HTG võimaliku asukoha\nümber. Vilistlased ja linlased pakkusid uusi paiku, mille seas olid\nka näiteks Lille mägi ja praegune\nharidus- ja teadusministeerium.Lõpuks jäi siiski peale otsus põlengus kahjustunud maja renoveerida.Läbimatu labürint\nSuurt ja sopilist HTG hoonet\npeetakse heaks orienteerumispaigaks. „10. klassi alguses hoiatati,\net koolimaja on labürint ja kindlasti eksid sinna mingi hetk ära. Ei\neksinud! Mitte kordagi,“ meenutas\nTreffneri vilistlane Sandra Sagar.\nHTG 11. klassi õpilane Helina Tera aga sõnas, et alguses paar\nesimest nädalat ei saanud kõigest\npäris aru ja juhtus ka seda, et eksi-ti tõepoolest ära, isegi mitmekesi. “Muidu harjus aga majaga üsna\nkiiresti ära,” lisas ta.\nReedel toimub Jaani kirikus HTG 130 aasta juubeli puhul\njumalateenistus, õhtul aga koolimajas aastapäevaks kingitud klaveri esitluskontsert. Laupäev algab\npiduliku kontsertaktusega ning\nlõpeb Inglismaa-teemalise balliga\nVanemuise kontserdimajas. Õpilane Tera ütles, et läheneva juubeli\nootuses on kõigil juba ärevus sees\nning koolimajas käivad esinejate\nproovid täie hooga.\nMadle TimmElukvaliteedi mess ja jõululaat\nootab Tartu Näituste mes\nde huvilisi külastama messi\nElukvaliteet. Samal ajal\ntoimub kõrvalhallis tradit\n6. ja 7. detsembril toimuva keskkonnamessi märksõnadeks on\ntänavu energiasääst ja taaskasutus. Kohal on ligemale 60 ettevõtet\nning organisatsiooni. Messil saab\nküsida päikesepaneelide, tuulegeneraatorite ja teiste keskkonnasõbralike tehnoloogiate kasutamise kohta, sealjuures innovatiivsete\nelektrijalgrataste kohta. Samuti onvõimalik osaleda töötubades, kus\nmuu hulgas õpetatakse taaskasutatavatest materjalidest jõuluehteid\nja kinkekarpe meisterdama ning\nise värsket pastat valmistama.\nKohal on keskkonnahariduse\nbuss, milles olevate õppevahendite abil saab teadmisi päikeseenergia kasutamisest ning vee ja elektrienergia mõistlikust tarbimisest.\nSoojusauditi boksis on üleval soojuskaameraga tehtud fotod, millelt on näha hoonete soojapidavuse nõrgad kohad. Energiasäästmisest, sealhulgas küttesüsteemidest\nja LED-valgustusest, kõneldakse\nMTÜ Esakoda poolt läbiviidavatel seminaridel. Seminaride ajaka-Kvaliteetsed rõduklaasid Teie koju!\nTel 7736 185, 555 200 15.va on tihe ning see on nähtav ürituse kodulehel, eelregistreerinutel\non sissepääski tasuta.\nPuhta, täisväärtusliku, kvaliteetse toiduaine saamise eelduseks\non, et see on toodetud samaväärses keskkonnas. Projekti „Food\nweb“ raames näidatakse messil,kuidas keskkonnaseisund mõjutab toidu kvaliteeti ja inimese tervist. Ohtlikest ainetest erinevates\nigapäevastes tarbetoodetes ning\nnende mõjust inimese tervisele ja\nkeskkonnale räägitakse MTÜ Balti Keskkonnafoorumi messipinnal.\ntoimub kõrvalhallis traditsiooniliselt jõululaat, kus osaleb sadakond\nväiketootjat üle Eesti. Tootevalik\nsaab olema suur ning kõik on oodatud laadale jõuluoste sooritama.\nJõululaadal saab näha meelelahutusprogrammi ning kohtuda jõuluvanaga. Laada lõpetab suurejooneline ilutulestik laupäeval kell 17.\nUUDISEDNeljapĂ¤ev, 5. detsember 20135OĂœ Ă•NNEPĂ„RLNĂľlvaku 2, Tartu (Annelinna Prismas)kummitab ka tartlasi\nHiljuti vĂ¤lismeedias vĂ¤lja\nvĂ¤hendab kohalike maaleÂ\ntoojate jaoks kvaliteetrĂźĂźÂ\npe kĂ¤ttesaadavust, tĂľstes\nhinnad kolme- kuni neljaÂ\nTel 741 0015.mĂ¤rksĂľna TARTU EKSPRESS\nkasutajalesoodustus.Parandame tavalisi ehteidMorgan Stanley Researchi lĂ¤bi\nviidud uuringu tulemustest selgus, et Ăźlemaailmne nĂľudlus veinide jĂ¤rele Ăźletas sel aastal tootlust 300 miljoni kasti vĂľrra. SeetĂľttu on tegu viimase 50 aasta\nsuurima puudujĂ¤Ă¤giga, kirjutas\nHuffington Post.Hiina takistab kokkuostjaid\nFortuuna tĂ¤naval asuva vinoteek-kaupluse Veinimaailm esindaja Jaanus Lajal rĂ¤Ă¤kis, et tootlust\non mĂľjutanud peamiselt majandussurutise jĂ¤rgne nĂľudluse langus ning viimaste aastate sajused ilmad, millest tekkiv hallitus\nhĂ¤vitab suure osa saagist. Kuna\nkvaliteetveinide puhul korjatakse kĂ¤sitsi iga marjakobara Ăźmbert\nlehed Ă¤ra, mĂľjutavad haigused\nneid vĂ¤hem kui masstootjaid.\nâ€œSamuti piirab veinide kĂ¤ttesaadavust rikas Aasia turg, mis ostab\nsuurema koguse veinidest sĂľltumata nende hinnast,â€? Ăźtles Lajal. Saksa veinid seevastu on saavutanud\npopulaarsust Ameerika turul, mis\nvĂ¤hendab ka nende kĂ¤ttesaadavust.\nGloria veinikeldri juhataja asetĂ¤itja Sandra Zirki sĂľnul mĂľjutab defitsiit eelkĂľige tunnustatud\nimportveinide hindasid ja kĂ¤ttesaadavust. â€œOlukord muutub keerulisemaks maaletoojate jaoks,\nsest enda juurdehindlust saavadMullusuvisel Tartu gastronoomiakongressil veine mekkivad itaallased ei aima veel, et peagi vĂľib vĂ¤Ă¤rt rĂźĂźbe\nnendegi rahakotile liiga tegema hakata. \nErakogunad lisada tulevikus vĂ¤hem,â€? lausus ta. Zirk arvas, et veidi vĂ¤hem\nkannatab odavamate veinide sisseostmine, sest nende hind kasvab\ntĂľenĂ¤oliselt vaid mĂľne euro vĂľrra.\nKuigi Morgan Stanley Research\navaldas, et Aasia turul valitsev Hiina on ainsana veinitootjatest oma\ntootlust suurendanud, ei usu Lajal,\net Hiina veinid Eesti turule jĂľuda vĂľiks. Ta selgitas, et kuna hiinlastest on saanud Ăźhed suurimad\ntarbijad maailmas, joovad nad ka\nkogu enda toodetud veini ise Ă¤ra.\nVeinide maaletooja Altia Eesti\ntegevdirektor Kristel Mets Ăźtles, etveinide hind kallineb pigem piirkonniti. â€œNĂ¤iteks vĂľivad oma hindasid tĂľsta Prantsusmaa vĂľi Hispaania tootjad, kellel on suurem\nligipĂ¤Ă¤s Aasia turule,â€? lausus ta.\nKuna puudus veinidest on olnud\nkogu aeg, ei karda Mets praeguse\ndefitsiidi mĂľju.Paanikaks pole pĂľhjust\nKa Prisma pressiesindaja Kadri Lainase sĂľnul ei ole kauplustel\nkĂ¤ttesaadavusega probleeme tekkinud, kuna praeguste tarnijatega on tehtud kauakestvad kokku-lepped. Samuti ei ennustanud ta\nlĂ¤hiajal Prisma ketis mĂźĂźdavatele\nVeiniekspert Lajal arvas samas,\net kokkulepetele ei saa alati loota. Kuna veinitootlust mĂľjutavad\nmitmed tegurid, nĂ¤iteks ilm, vĂľib\nalati juhtuda, et tootjad ei suuda\nkokku lepitud mahtu tĂ¤ita ning\nleping kukub Ă¤ra. â€œKindlasti tĂľstetakse mingil hetkel tavakauplustes mĂźĂźdavate veinide hindu,\nkuna ka masstootjate jaoks on viimased aastad olnud keerulised,â€?\nMerlin VettikVanalinna elanikke hĂ¤irivad\nhoovides urineerivad pidulised\nRĂźĂźtli tĂ¤nava baarides\nnapib kĂ¤imlaid, mistĂľttu\nend vanalinna kortermajaÂ\nde sisehoovides vĂľi kohaliÂ\nke akende all, kevadel aga\nroojati suisa Jaani kiriku\nTartu Ăźlikooli Jaani koguduse\nmuusikajuht Elke Unt rĂ¤Ă¤kis, et Ăźldjuhul kergendavad purjutajad end\nvastu pĂźhakoja lĂľunaseina, mille\nlĂ¤heduses on kitsas LĂźĂźbeki tĂ¤nav,\nkus kaameraid pole. Pelgalt urineerimisega alati ei piirduta, Ăźtles ta.\nâ€œKevadel roojati kiriku ukse ette,â€?\nkinnitas Unt ja lisas, et probleemi\nvastu on keeruline vĂľidelda, sest\nlĂ¤heduses paikneb rohkelt lokaale.\nVanalinlase Mari Vanatoa sĂľnul\nkĂ¤ivad noormehed end sageli temakortermaja sisehoovis kergendamas. â€žSee vĂľib tunduda naljakas,\naga tegelikult see nii lĂľbus pole.\nSuveĂśĂśdel ei saanud aknaidki lahti hoida, pidevalt keegi soristas\nakna all,â€œ rĂ¤Ă¤kis neiu.\nKorra kaitseseaduse kohaselt pole lubatud viibida avalikus\nkohas alasti, kui see hĂ¤irib teisel\nisikul koha sihipĂ¤rast kasutamist.\nSamuti on keelatud avalikus kasutuses olevat vara reostada.Linnal lĂźhikesed kĂ¤ed\nTartu linnavalitsuse ettevĂľtluse osakonna juhataja Malle Blumenau Ăźtles, et probleemi on raske lahendada. â€žKunagi kehtis selline alkoholiseadus, et kohalikel\nomavalitsustel oli Ăľigus piirata\nettevĂľtte arengut, kui see elani-SUUR KATLAVALIKke rahu hĂ¤irib,â€œ rĂ¤Ă¤kis ta. Praeguseks on see seadus kehtetu ning\nainus meetod baaripidajate survestamiseks on vĂ¤likohviku luba,\nkinnitas ta.Blumenau on baaripidajatega\nkorduvalt probleemist rĂ¤Ă¤kinud.\nViimane koosolek toimus augustis\nning tema hinnangul pole kĂľrtsmikud kuigi koostĂśĂśaltid.\nRĂźĂźtli tĂ¤nava Kivi baari mĂ¤nedĹžer Sander MĂ¤gi tĂľdes, et rahvamasse on keeruline jĂ¤lgida. Ta\nrĂ¤Ă¤kis, et kolm vĂ¤ikelokaali paiknevad vĂ¤ga lĂ¤hestikku ning baaride asukoha tĂľttu koondub kogu\nrahvamass Ăźhte kohta. â€žKui need\nbaarid loodi, siis ei osatud sellist\nmenu oodata,â€œ Ăźtles MĂ¤gi ja lisas,\net sellest tulenevalt ei planeeritud\nka piisavalt kĂ¤imlaid.\nUrineerijaid ei suuda ohjata ka\npolitseinikud, sest nĂľnda suurt\ninimmassi on raske kontrollida.\nâ€žSelleks peaks sinna mĂ¤rulipolitsei saatma,â€œ Ăźtles Blumenau.\nKaspar JĂľgeva6. detsemberMUST\nKĂ•IK VĂ„HEMALT-20%tavahindadestTuru 14, Zeppelini Keskus â€˘ tel 7 344 244 â€˘ E-P 10-20Targa Tervise Salong\nEripakkumine aasta lĂľpuni\nVesimassaaĹž 15% soodsamJaama 76, Tartu\nreklaamNeljap채ev, 5. detsember 2013tartuekspress\nreportaažNeljapäev, 5. detsember 2013Bussikontrolöri igapäevatöös\ntuleb silmitsi seista nii needuste,\npetturite ning pahurate vanuri\nte kui ka armsate ja korrektsete\nkäivad viimased ettevalmistused enne\nobjektile sõitmist. Paljude linlaste suurimaks hirmuks olevad bussikontrolörid\nvõtavad kaasa vestid ning muu vajaliku.\nSamal ajal küsib teenistuse juhataja Imbi\nKivi minult küsimuse, millele üheselt vastata ei oskagi: „Kas bussijänes on varas?”\nKeskpäeva ajal alustame kesklinnast\nkahe mikrobussiga liikumist. Esimese\npeatusena võtame ette Kalda tee Annelinnas. Selleks, et bussipeatus valituks osutuks, peab ta täna suutma mahutada enda\nvahetusse lähedusse kahte sõidukit – korrektsuse huvides ei tohi mina menetlusalustega ühes bussis viibida.\nTeel teen tutvust meie ekipaaži inimestega. Mul õnnestus sattuda uuemale, alles\naasta alguses kasutusele võetud Renault’\nkaubikule, kus istuvad minu kõrval brünett Elena, bussi juhtiv Indrek ning uhkete vuntsidega Mihhail.BUSSIJÄNESE NAHAJärjekordset liinibussi ründavad menetlusteenistuse kontrolörid kinnitavad, et pearaha neile ei maksta ja iga hinna eest\ntrahv ära väänata polegi kellegi eesmärgiks. \nSiim KaasikTrahv pole eesmärk\n„Täna ei kehti kolmas november ja neljas september,” ütleb Elena. Ta peab silmas, et nendel kuupäevadel ostetud kuuja kvartalipiletid on tänaseks kehtivuse\nJõuame Kalda teele. Vaevalt saavad sõidukid ära pargitud, kui juba saabub esimene buss. „Number 16. Võtame!” kostab\nesiistmel istuva Mihhaili suust. Esimesena astubki kiirel sammul bussi poole Mihhail, tema järel Indrek ning Elena. Teisest\nkaubikust toetab reidi Rene.\nSamal ajal, kui kolm meeskontrolöri\nasuvad pileteid kontrollima, paneb Elena\njuhilt saadud lehele templi. Sellega kinnitatakse, et sõiduk on konkreetsel kuupäeval ja kellajal kontrollitud.\nBussijäneseid esimesest bussist kinni\nei püüta, kuid see ei ole ka eesmärk. „Ega\nme pea eest rohkem palka ei saa,” purustab Indrek levinud müüdi, et mida rohkem\ntrahve tehakse, seda kõrgem on kontrolöride palk.\nSama kinnitab ka Elena, kelle sõnul on\npiletist saadud tulu parem kõigile, ka sõitjatele endale. „Ei ole nii, nagu mõni vanem\ninimene ütleb halvustavalt, et näe, saite\njälle kätte,” selgitab ta.\nPiletita sõidu eest on ette nähtud\nmaksimaalselt 40 ning minimaalselt 12\neuro suurune trahv. Et seda vältida, onjänesed leiutanud lugematul arvul skeeme.\nKontrolörid toovad välja neile kolm\nenim silma hakanut. Esiteks nimetavad\nnad viimasel hetkel augustamist. Seda\ntehti ka äsja kontrollitud bussis, kui üks\nnoormees oma päevi näinud pileti kontrolöre nähes kiiruga ära komposteeris.Valemängurite skeemid\nKui veel mõni aasta tagasi oleks see\nkodanik bussist maha palutud ning\nmenetlust alustatud, siis tänaseks on\npõhimõtted muutunud. „Nüüd peab ta\nikka uue pileti ostma, kui järgmisel korral\nbussiga sõita tahab,” sõnab Indrek.\nTeise laialt levinud skeemina kasutavad\npetturid viimasel hetkel mobiili teel IDpileti tellimist. Kui valemänguritele võib\ntunduda, et kontrolöre on sellisel viisilväga lihtne ära petta, siis eksivad nad rängalt. „Me ju näeme, mis kell pilet on tellitud. Seda on näha, kuidas inimene meid\nmärgates hakkab meeleheitlikult telefoni otsima,” räägib Elena. „Naljakas on\nvaadata, kuidas inimene räägib telefonis\n“vestluspartneriga” ja vajutab kinnipanemise asemel tärni (piletiostu kinnitamiseks vajalik toiming – toim). Teisel juhul\notsitakse hästi kaua oma ID-kaarti ning\nkui taskus telefon värisema hakkab (pileti aktiveerimist kinnitab SMS – toim), leitakse see imekiiresti üles.”\nKa neid kundesid ei võeta menetlusse, lootuses, et just kogetud närvidemäng\npaneb nad järgmisel korral õigeaegselt\npiletit ostma. Muidugi jääb võimalus, et\nloogika töötab täpselt vastupidi.\nKolmandaks petmisviisiks on tänaseks\njuba harva nähtav pileti teisele sõitjale\nedasi andmine. Seda tehes jäädakse kont-rolöridele väga kergelt silma ning petturid\nvõetakse igal juhul vahele.Lapsed eeskujuks\nPärast kahte tundi Kalda teel liigume\nedasi. Kontrolörid viskavad omavahel nalja, et lähme Külmhoone peatusesse – sealt\nsõidab nimelt läbi ainult üks bussiliin ning\nsedagi tunniste vahede järel. Tegelik sihtkoht on Riia tänaval asuv Lembitu peatus,\nkus plaanime veeta järgnevad kaks tundi.\nKohale jõudes saan vestelda ka teises\nbussis olevate kontrolöridega. Kogenud\nKüllit näiteks ei pane ametis enam miski\nimestama. Uurin temalt rekordite kohta\nning tuleb välja, et kõige rohkem on ühelt\nbussilt jäneseid püütud 19! Sündmuspaigaks oli toona Aardla peatus.\nVeel toob Külli välja, et rõõmu pakuvad töö juures väikesed lapsed. Sama toob22 aastat selget nägemist!RAAMID\nTel 7380113, 585093127välja ka teises bussis viibiv Elena. „Lapsed\notsivad alati koti põhjast pileti välja ning\ntervitavad meid nähes kooris,” sõnab Külli.\nElena arvates võiksid lastest eeskuju\nvõtta ka pensionärid, kes tihtipeale eeldavad, et vanuse tõttu ei pea nad sõiduõigust\ntõendavat dokumenti näitama. „Proovi sa\nlapselt pilet küsimata jätta, ta solvub hingepõhjani,” teab Elena.Mustlaste needused\nBussikontrolörid on teadagi paljude\njaoks ebameeldivate ametnike võrdkujuks. Seda tööd tehes tuleb arvestada, et\nka vabal ajal, ilma vormiriietuseta, võivad\ninimesed sind imelikult vaadata või kannul käia. Tegelikult on kõigil kontrolöridel omad juhtumid igapäevaelust „fännidega” olemas, kuid sellest ei taheta avalikult rääkida.\nIndrek tunnistab, et talle on korduvalt\nerinevaid needusi peale pannud mustlasprouad. „Kõva närvi on selle töö juures\nvaja,” ütleb seepeale Külli.\nVahepeal on jälle mitu bussi ära kontrollitud ning lähenema hakkab lõuna.\n„Buss tuleb, aga ta on veel Kõrvekülas,”\nhüüatab Elena enne järgmise sõiduki saabumist. Tegemist on kontrolöride omavahelise naljaga, millest keegi teine aru\nei saa, ja peaks tähendama seda, et saaki\npole niipea oodata.\nUmbes minuti pärast ei ole aga buss\nenam Kõrvekülas, vaid juba Lembitus.\nKontrolörid seavad oma sammud potentsiaalsete ohvrite poole, kuid äkki avanevad juhiukse asemel ootamatult esimest\nliini sõitva bussi kõik uksed. Elena selgitab, et tegemist on Tartus ainsa ühissõidukiga, millel andurid teevad uksed lahti automaatselt, kui inimesed nende ees\nKokku on pea nelja tunni jooksul kontrollitud 29 bussi ning kätte saadud kuus\njänest. Neist kahele tehti hoiatus, kolmele kiirmenetlus ning ühele väärteoprotokoll. „Huvitav, kas praegune vaikus kuulutab kurja õhtut?” tõstatab Indrek küsimuse. „Jumal, ei!” palub Elena. „Ei midagi\nerilist, tavaline,” hindab vahetust kõikenäinud Külli.\nLoo lõpus oleks paslik vastata ka küsimusele, kas bussijänes on varas. Lähtudes\nElena öeldust kujutab iga inimene endast\nkontrolöride jaoks täiesti erinevat juhtumit. Teadlikult ning pidevalt piletit mitteostev inimene väärib varga tiitlit kindlasti, kuid igale jänesele “bussirebased” nii\nhalvustavat märki külge ei pane.\nModell Maria eelistab\npersoonNeljapäev, 5. detsember 20138karjääri perele„Eesti tippmodelli“ teise hooaja saates osalenud\ntartlanna Maria Raja on läbi lugenud kõik enda koh\nta käivad netikommentaarid, ent peab saatest saadud\nkogemust salvajatest hoolimata asendamatuks.\nKüüni 7, tel 744 1167\nTÜ Kesklinna Apteek\nPoe 8, tel 742 3596\nPuusepa 1a, tel 731 9151www.optiumgrupp.eeEeldan, et diktofoni kasutamine\nsind ei häiri, kuna pidid elama märkimisväärse aja telekaamerate ees.Sugugi mitte. Saate lindistamise ajal oli\nhommikul ärgates kaamera esimene asi, mida\nnägin. Aga sellega harjus pikapeale ära. Pidi\nikka vaatama, mida teen ja ütlen, muidu läinuks kõik eetrisse. Pärast saadet oli raske pigem\nharjuda sellega, et kaameraid enam polnud.Kirjelda momenti, mil otsustasid\nosaleda modellisaates.Kuulsin raadiost reklaami, et otsitakse neiusid osalema. Mõtlesin, et äkki olen selle jaoks\nliiga vana (22 - toim), kuid otsustasin siiski\nproovida, sest vanusepiirang oli 28. Tahtsin teada, kuidas läheb!Kas arvasid, et sul on piisavad eeldused olemas?Teatud eeldused ehk ikka olid, kui mind sinna võeti. Mingi potentsiaal pidi olema.Kuidas lähedased sinu osalemist\nkommenteerinud on?Tartu Sõbrakeskuses Võru tn 55f\nasuv mööblipood Võru Seeder\npakub laias valikus mööblit\nOTSE TOOTJALT!Nad olid üllatunud. Ma algul üldse ei öelnud\nvanematele, et saatesse lähen. Ütlesin neile, et\närgu helistagu, et helistan ise, kui ma saan. Neil\nkäisid seetõttu igasugused variandid peast läbi,\naga kordagi ei tulnud nad selle peale, et ma saatesse otsustasin minna. Pärast lasin ühel teisel\ninimesel neile öelda.\nLähedased on kiitnud saadet vaadates, et jätsin neile aruka inimese mulje. Ka netikommentaarid polnud väga negatiivsed. Või vähemalt\nmitte nii hullud, kui ma eeldasin.\nOlen kõik kommentaarid läbi lugenud ja pole\nüldsegi hirmus olnud. Mind ei kõiguta väga\nneed negatiivsed väljaütlemised. Positiivset\nvastukaja on olnud rohkem.Oled kahetsenud ka, et saatesse\nläksid?Kindlasti mitte. On öeldud, et saade pole\nmõeldud päris modellidele, vaid on lihtsalt\nmeelelahutuseks. Ma usun, et karjäär pole\nainuke asi, mis sealt saada võib. Osaleja saab\nkogemusi, leiab nii kontakte kui ka enesekindlust ja õpib ennast paremini tundma.Superhinnad diivanitele ja\nDiivanvoodid ALATES 165€\nLisaks lai valik täispuidust\nning lastemööblit.Uuri lisa kodulehelt www.voruseeder.ee\nvõi tule kohale: Võru tn 55f ,Tartu, Sõbrakeskus!Miks on meile üldse vaja sellist\nametit nagu modell?Et pakkuda silmailu ja meelelahutust.\nModelliamet on tegelikult eelkõige kasulik\nsuurfirmadele ning agentuuridele, kes teenivad\nnende pealt raha. Muidugi saavad ka modellid\nteenida.Modellitöö eeldab palju reisimist.\nKuidas saad üle koduigatsusest?Tuleb valida karjääri ja pereelu vahel. Eelistan karjääritegemist, seda tuleks teha ikka noorena. Muule saab ehk hiljem ka keskenduda.Mida ütled inimesele, kes on\nveendumusel, et kõik modellid on\njuhmid?See ei pea kindlasti paika, mõtle uuesti!\nKüsiksin, kust ta seda kuulnud on, kust need\njutud tulevad.Kas kaitseksid samamoodi kõiki\nsaatekaaslasi?Mõni osaline on võib-olla niivõrd noor, et\ntema mõttemaailm pole veel täielikult välja arenenud. Aga ma pole kindel, et ütleksin nende kohta päris juhm. Pigem toored.\nVanemad modellid on elukogenumad. Rahvale jäid ka hambusse rohkem noored kui\nvanemad.Oled mõelnud sellele, et saade\nvõibki olla tehtud teie üle naermiseks?Kindlasti. Arvan, et saade ongi nii tehtud, et oleks esindatud erinevad karakterid. On arukaid, vähem arukaid, emotsionaalseid, jutukaid, vaiksemaid. Nendes erinevustes peitubki ehk saate ilu ja\nvõlu.Milline peab üks hea modell\nolema?Kindlasti isikupärane. Lisaks standardsetes mõõtudes − nii nagu on moemaailm ette seadnud. Modell peab vastama kliendi maitsele: mida täpsemalt viimane soovib.Kas standardmõõtude suhtes\ntehakse erandeid ka?On igasuguseid modelle: pluss-suuruses, high-fashion-, aktimodellid. Vastavalt\ntüüpidele on ka standardid erinevad.Kuidas mõjuvad sinu arvates\nteleris näidatavad ilusad inimesed ühe teismelise tüdruku enesehinnangule?Inimest mõjutab kõik see, mida meedias\nhinnatakse. Ma olen selles täiesti kindel. Olen\nlasknud ka ennast mõjutada. Vaatasin noorena\najakirjadest ilusate inimeste pilte ja tahtsin olla\nsamasugune.Oled nüüd täiskasvanuna selline?\nOsaliselt küll. Neid ajakirjade pilte on kõvasti töödeldud. Alati pole see inimene päriselus\nsugugi nii ilus, kui paistab. Seega pole ka täielikult nendesarnane võimalik olla.Õpid Tartu\nülikoolis eripedagoogikat. Kui\nläbi ei löö, siis mida\npeale hakkad?Ma ei usu, et jään oma eriala\njuurde, sest ei kujuta end üldse\nõpetajana ette. Tahan selle ära lõpetada ja siis vaadata, mis edasi. Plaane\non, aga neid ma ei avalikusta.\nEripedagoogikasse läksin küll seepärast, et oli vaja midagi õppida. Aga\nma ei kahetse, sest see on andnud\nmulle palju juurde just eneseharimise mõttes.Lõpetuseks klassikaline klišeeküsimus: kus näed ennast\nkümne aasta pärast?Võimalik, et elan kusagil välismaal ja teen\noma valitud (kuid salajasel) alal karjääri.\nSeda näitab aeg, kuid loodan, et olen edukas\nTartu Ekspress võttis ühendust ka kahe teise\nTartumaa esindaja Egle ja Gretega, kes mõlemad\nkeeldusid intervjuust. “Sain juba saates osalemisega palju tähelepanu ning jõudsin järelduseni, et\nrohkem ma seda ei soovi,” selgitas Egle.\nMartin LaineNeljapäev, 5. detsember 2013Sõpruse pst 2, 3.korrus\nKasvuhoonemets linna servaALATES 27. JAANUARIST 2014:\nKOSMEETIKU INTENSIIVKURSUS (9 kuud)\nKUTSEÕPE: KOSMEETIK - 1,5 aastat\nJUUKSUR – 1,5 aastatDokumentide vastuvõtt on alanud!\nLISAKS ERINEVAD KURSUSED JA KOOLITUSED.Täpsem info kodulehelt!\nOleme Eesti Töötukassa koostööpartner.Kosmeetiku ja juuksuri õppesalongid E-R 9-18www.ilukool.eeTartu Ülikool võtab alates jaanuarist 2014 sisevalvetalitusse tööleADMINISTRAATORI (päevane töö) ja\nSISEVALVETÖÖTAJA (öine töö).\nAdministraatori ja sisevalvetöötaja ülesanne on hoone töötajate,\nüliõpilaste ja külaliste teenindamine, hoones turvalisuse ja heakorra\ntagamine, õppetegevusega seotud info vahendamine, infovahetus\nturvafirma, politsei ja TÜ valvekeskusega.\nXXhea arvutioskus (sh tekstitöötluse oskus)\nXXeelnev kogemus valveseadmete ja -süsteemidega töötamisel\nXXhea pingetaluvus ning tervis, mis võimaldab töötada kuni\nEdukas kandidaat on kohusetundlik, aus ning tähelepanelik. Kasuks\ntuleb eelnev turvatöö kogemus, vene ja inglise keele oskus. Pakume\nvahetustega tööd, head ja stabiilset töökeskkonda, ametialaseid\nKandideerimiseks palume saata CV ja kaaskiri koos palgasooviga\nhiljemalt 20.12.2013 e-posti aadressile personal@ut.ee.\nLisainfo tel 737 5101 (TÜ sisevalve talituse juht Andres Kriibi).UUDISEDLinnavalitsus võtab kaa\nlumisele Rõõmu tee 7\nkuhu RMK soovib rajada\nistanduste näeb projekt\nette ka spetsiaalseid kasvu\n„Ega meie taimetootmise üldmaht ei olegi kavandatud kasvama, lihtsalt soovime osa istandusest viia põllult kasvuhoonetesse,“ selgitas tulevikustsenaariumi RMK taimla- ja seemnemajandusosakonna juhataja Esko Krinal.\n„Taim kasvab tugevam, kvaliteetsem ja tervem, kui saame ta\ntuua looduse meelevallast enda\nkontrollitavasse keskkonda. Praegune praktika põldudel näitab, et\nühel aastal õnnestub hästi, mõnel\nteisel hoopis viletsamini. Kasvuhooned tagaks stabiilsuse.“\nRMK loodab planeeringuga\nühele poole jõuda tuleval aastal\nning 2015 asuda ehitama. 25-hektarilisest krundist ligikaudu kolmandikule kerkiks 100 meetri pikkused ja 7 meetri kõrgused kasvuhooned. Puitkarkassi ning kilekattega uutes kodudes kasvaks istutusküpseks kolm miljonit tillukest\nmänni- ja kaks miljonit kuusemudilast aastas. Rõõmu tee istanduse\nareng peaks kaasa tooma ka kümmekond uut töökohta.Linna silmis soositud\nLinnaplaneerimise ja maakorralduse osakonna juhataja Urmas9RMK Kullenga taimlas sirguvad seemnest istikud kilemajades, milliseid soovitakse rajada ka Tartus piirile. \nRMKAhven väljendas kõnealuse krundi\narengustsenaariume kommenteerides siirast rõõmu: „See on vägagi\ntervitatav, et RMK soovib tootmist\nlaiendada just Tartus. Istikute\nkasvatamine on tööstus, mis kuidagi ei ohusta ega riku keskkonda,\nOlen kuulnud, et algselt sooviti seda rajada Pärnumaale, ent\nsealne omavalitsus tõmbas täiesti ootamatult pidurit. Meie näeme\nküll selles plaanis pigem rohkelt\npositiivseid jooni. Ka üldplaneeringuga kattub see hästi, vahetuid\nnaabreid pole. Vaid detailplaneering on nõutav, kuna tegemist on\nsiiski üpris suurte hoonetega.“\nVarasemast on RMK-l sarnas-te istikumajadega\nnii Räpina kui Kullenga taimlast. Krinali kinnitusel on sama praktika\nlaialt levinud kogu Skandinaavias.Reostust pole karta\n„Talvel me kilehooneid kütma ei\nhakka. Mingit valgus- ega muud\nreostust pole karta,“ rõhutas Krinal. „Soojendamise vajadus võib\ntekkida kevaditi, umbes ühe kuu\njooksul, kui esinevad erakordsed\nilmaolud. Üldiselt loodame hakkama saada ilma.“\nTasuvusajaks on RMK rehkendanud 11–12 aastat. Aga toetudesKrinali sõnadele, ega tegu olegi tüüpilise äriprojektiga, kus iga\nhinna eest kasumit tuleb taga ajada. Eesmärk on varustada ennekõike iseennast, vaid ülejäägid\nIgal aastal vajab RMK metsade\nuuendamiseks ligikaudu 18 miljonit puuistikut. Neist 5 miljonit\npeaks tulevikus sirguma Tartu\nkülje all. Praegu toodetakse siin\nmiljon kaske ja poole vähem kuuski hooajal.\nRasmus Rekandtartuekspress10 ArvamusNeljapäev, 5. detsember 20132014. a eelarve paneb\nTartus punkti väga mahu\nkale seitse aastat väldanud\ninvesteerimisperioodile.Tartu Maxima X/XX kauplused\nSaatke CV: personal@maxima.eeViimase seitsme aasta eelarves\non kogukuludest keskmiselt 28%\nsuunatud pikaajalisteks investeeringuteks. Need ca 150 miljonit\neurot on tulnud EL tõukefondide rakendamise esimesest täisperioodist 2007–2013. a.\nEeloleva aasta eelarvet võib vaadelda seitsmeaastase massiivse investeeringute perioodi lõppakordina; seejuures peegeldab\ninvesteeringute rida selgesti, millist valdkonda on reformierakondlik linnavalitsus Tartu arengut silmas pidades kõige vajalikumaks\nhinnanud – sillaehitust.\nVaadates 2014. aasta eelarvet\nstoppkaadrina, millelt on näha\nlinnavalitsuse pikaajalised püüdlused vormida tartlaste eluolu,\nsiis on pildil üks järjekordne suur\nbetoonist sild. Muidugi tuleb\nka vananeva ja väheneva maksumaksjate arvuga linnal, nagu\nTartu on, ehitada. Kuid küsimus\non proportsioonides. Tuleks tõsiselt järele mõtelda kellele ja millist\nhüve sellega luuakse?Nõrgemad hädasMEELEOLUKAID\nÜLLATUSI -AASTA PIKIMATEKS\nTel 734 6510.\nTasuda saab nii sularahas kui kaardiga.1200E -€L 11-22, P 12-21Esmane reg: 1995\nÜlevaatus kuni aprillVanemuise\nAuto on 3hästi\nkl 11–15 päevapraad\n€, päevasupp 1,9 € • õpilastele, tudengitele -10%\n7093, 5691 4817. http://vagamama.weebly.com\nPäriselt.hiina, nepaali ja tai toidudAS Y\nSILAAsub TartusNB! Mugav ja lollikindel rullnoka bemm1200€Tel 5667 3453.Järjekordne\nuue silla aasta\nvalglinnastumist Luunja suunal.\nEmajõge ületav teelõik koos pealeja mahasõitudega läheb maksma\n45 miljonit eurot.\nUus sild dubleerib suures osas\nSõpruse ja Võidu silla funktsiooni. Peale selle, et järjekordse silla vajalikkus on tartlaste huvide\nseisukohalt enam kui küsitav, on\nprobleemiks sildade amortisatsioonikulud, mis pikas perspektiivis on meeletult suured ja need\ntuleb tartlastel tulevikus endil\nkinni maksta. Seda kulu saime\ntunda Sõpruse silla remondi käigus.\nJärgnevatel aastatel läheb tartlaste taskust olemasolevate sildade korrashoiuks 20 miljonit eurot.\nAinuüksi Võidu sild vajab kiireloomulist remonti eeldatava maksumusega 1 miljon eurot. Kroonuaia silla 1 vuuk nõuab remonti 0,7\nmiljonit eurot. Sõpruse silla säilitusremont tehti käesoleval aastal,\nkokku 0,8 miljonit eurot. Sõpruse\nsild vajab täielikku remonti perspektiivselt 10 aasta pärast, tänaste\nhindadega oleks ehitusmaksumus\n7 miljonit eurot.\nKa ollakse olemasolevate teede\nmaas juba umbes 7 miljonit eurot.Täitmata kohustus\nVaadates tulevikku, on siiski\naeg hakata Tartus endale aru andma, et võib juhtuda, et me ei jaksa kõiki neid objekte hiljem (peale\n2020. aastat, kui eurorahasid pole\nja töövõimelisi on Eestisse jäänud\nalla poole elanikest) üleval pidadaja renoveerida. Väga suure tõenäosusega jääb 60% EL-i keskmisest\nsissetulekust eestlaste palgalaeks\nväga pikaks perioodiks, kuivõrd\nkriis võimendab majandusedu\nvaid Euroopa suurlinnades ja neid\nümbritsevates tööstuspiirkondades. Samal ajal oleme saanud endile Euroopa hinnad.\n2014. a eelarve haridusvaldkonna investeeringute osa ei vasta eelarve strateegias sõnastatud eesmärkidele. Tartu eelarvestrateegiast 2013–2017 (lk 10) võime lugeda „Hariduse valdkonna põhirõhk\non suunatud seadusega omavalitsusüksusele pandud ülesannete\ntäitmisele. Prioriteetideks alushariduse valdkonnas on lasteaiakohtade puuduse leevendamine läbi\nkohtade loomise munitsipaallasteaedades...“.\nVaatamata jätkuvale lasteaiakohtade puuduse probleemile (500\nväikelast on järjekorras nii munitsipaal- kui eralasteaedades) selgub\n2014. a eelarvest, et linn ei kavatsegi talle seadusega pandud kohust\ntäita. 2014. a eelarve lubab toetust\npeale olemasolevate veel 90 lapsele eralasteaedades; uusi munitsipaallasteaedu kavas ei ole.\nHuvihariduse ja vaba aja investeeringutes on viimased seitse\naastat tooni andnud spordi ja teadusega seotud rajatised; sinna on\nläinud kümneid miljoneid eurosid (Ahhaa, Aura, A le Coq, Tamme staadion). Samal ajal on tähelepanuta jäänud kunstid; oma aega\nootavad I muusikakool ja noortekeskus.\nKa ei pööra eelarve kaugelt-REHVID SÕIDUAUTODELE,\nKAUBIKUTELE JA DÞIIPIDELERAVia\nres1,6l (75 kW)\nMÜÜA BMW 316, Ülikooli\n2, III korrus,Lnnavalitsusest volikokku lugemisele esitatud eelarve pöörab\nebaproportsionaalselt vähe tähelepanu sotsiaalselt nõrgematele\nhea peremees hoolitseb oma aias\nenne talve tulekut ka kiduramate ja nooremate viljapuude eest;\nmässib need talveks heinte ja vaipadega.\nEelarvest sellist kodanikuhoolt\nnäha ei ole. Paistab, et linn ei hooli nõrgematest elanikegruppidest,\nnagu vanurid, erivajadustega inimesed ja väikelaste emad.\nTartus elab üle 20 000 vanemaealise ja 7000 erivajadustega\ninimest, mis teeb kokku ligi kolmandiku elanikkonnast. Annelinn, kus elab ligi 3000 pensionäri,\nootab juba ammu uut ja sobivama\nsuurusega vanurite piirkonnakeskust. Staadioni tänaval asuva rendihoone välisseinad mädanevad\nVanurite heaolu silmas pidades\noleks veel tarvilik pikendada busside liinikilomeetreid, teha korda\nkõnniteed, rajada piisavalt pinke\njala puhkamiseks, arendada keskturule ja bussijaama ligipääsu jalakäijasõbralikumaks jne. Teemad,\nmille käsitlemist uue aasta eelarveprojektis napib.\nEelarves olev suur-investeering\n(Idaringtee teise etapina rajatav\nsild) tuleb algselt plaanitust oluliselt kallim ja toetab pigem Tartu\nebaloogilist ja liiklust koormavatBETOONIIvo Kruusamägi• Mootori ja veermiku remont\n175/65 R14 al 34 €\n185/65 R15 al 35 € PIRELLI\n195/65 R15 al 36 € rehvidel\n205/55 R16 al 44 € laiendatud\n225/45 R17 al 55 € garanii!\n195/70 C15 al 52 €AUTOAKUD al 40 €/tkwww.sadloy.ee • www.pkp.eeE-R 8-18, L 9-14, tel 534 534 99, 53 787 062.\nRavila 51, Tartu. Tel 744 7719.Tegemist on finantsteenuse reklaamiga.\nmäära näide: 5000€/60 kuud-47%.ki piisavalt tähelepanu tuleviku\ntöökohtade temaatikale. Tartu\non võrreldes 2005. aastaga kaotanud 3000 brutotulu saajat; nüüdseks on neid 36 366 ning selline\ntaandareng paistab jätkuvat. Peamine põhjus lahkumiseks on jätkuvalt piisavat sissetulekut tagavate töökohtade puudus. Me oleme saanud Euroopa hinnad, aga\ntöökohtade mõttes konkureerime\njätkuvalt enamasti meist odavama\nallhangete pärast.Tume tulevik\nLast but not least. Vaadates otsa\ntuleva aasta eelarvele ja meenutades eelmisi, tuleb tunnistada, et\nnagu kogu Eesti, on ka Tartu suures EL-i rahade sõltuvuse lõksus.\nLigi kolmandik eelarve kogumahust on Euroopa maksumaksja\ntaskust. 2014. a eelarve on tervelt\n15% väiksem, selline eelarve kõikumine on Tartu majandusruumis\nnagu sõit karussellil, kus joovastus vaheldub iiveldusega. See ebastabiilsus näitab, kuivõrd mõjutatavad me välisrahadest oleme.\nTuleva aasta ja varasemate eelarvete kõrvutamisel on laiemal\npoliitilisel skaalal märgata ka selget trendi, et juba aastaid on Tartu\nlinna investeeringud (mis on väga\noluline osa, ligi kolmandik linna\neelarvest) kaldu ühe elanikerühma suunas: need on autodega liikuv, jõukam keskklass.\n(Isamaaline Tartu Kodanik)Neljapäev, 5. detsember 2013tartuekspress\nArvamusIdeed ootavad tartlaste häält\nSellest on saanud justkui rutiin ja arusaam,\nmis on meie võimuses ja mis mitte, mida me\nsaame oma osakonna kaudu lubada ja mida\nmitte. Ühe osakonna eelarve koostamiseks\npean küll kolleegidega nõu, kuid mitte kunagi\nei ole me läinud nõu küsima tänavale või linnakodanike kodudesse.Palju dubleerimist\nVõi küsigem, kas riik ja valitsus küsib oma\nkodanikelt, kuhu ja mille tarbeks kuluvad riigieelarve raharead? Jah, riigi- ja ka linnavalitsejatel on alati võimalus öelda, et rahajagamise volitused saime me valimistel ning kodanikud rääkigu taaskord järgmistel, vahepealsel\najal jäetagu meid rahule. See selleks.\nOleme juba kaua aega märganud ja teadnud, et kodanikel on väga palju häid ideid ja\nlahendusi, kuidas meie linna paremaks teha.\nJa mitte ainult – neil on ka soov ise millelegi\nkäed külge lüüa ja midagi ise ära teha. Märkasime sedagi, millest artikli alguses kirjutasin\n– linnakodanikel võiks olla suurem osalus ja\nmeiepoolne kaasatus linnaeelarve koostamisse ning teadmine linna rahakoti võimalustest\nja selle suurusest.\nSellistes otsingutes ja soovides me end ühel\npäeval leidsimegi ning võtsime vastu otsuse hakata tegelema kaasava eelarve projektiga. Esimesel korral siis justkui õpitoana, kuid\nsamas kõige ehtsamal ja käegakatsutavamal\nmoel – 1% linna investeeringute eelarvest saagu kodanike jagada ja otsustada. Sellel korral\non selleks summaks 140 000 eurot, mis on piisavalt suur, et midagi silmnähtavalt kasulikku\nTartus korda või valmis teha.\nOleme kaasava eelarve protsessi nüüd\npeaaegu aasta jagu korraldanud, vaielnud\nmenetlusnüansside ja protseduurireeglite\nüle. Tänaseks oleme jõudnud nii kaugele, etIndrek Mustimets\nLinnavalitsuse avalike suhete osakonna juhatajasellel nädalal hääletavad tartlased alates 16.\neluaastast 74 idee üle, mida kaaslinlased üksi\nvõi seltskonniti on Tartule ja tartlastele välja\nÜhtekokku laekus ideekonkursile 158 ideed,\nmida ekspertkomisjon ükshaaval arutas ja lõplikule sõelale tõstis. Väga mitmed ideed olid ka\nkorduvad ning need said seetõttu ühtseks mõtteks toimetatud (mänguväljakud, koerte jalutusaedikud, pingid, sportimisvõimalused). Reegel oli, et idee pidi mahtuma 140 000 euro sisse\nning teostuma 2014. aasta jooksul.Vabakonnad ühinegu\nKui vaadata esitatule otsa, siis torkavad silma sarnased ideed väga lähedastest linnaosadest ja elukeskkondadest (kõikide esitatud ideedega saab tutvuda kaasava eelarve kodulehel).\nÕppetund siitki, sest nii nagu linnavalitsus\npeab ja soovib kodanikke linnaelu tegevustesse\nja otsustamistesse kaasata, võiksid ka kodanikud, kogukonnaseltsid, vabaühendused ja kollektiivid hakata üksteisega rohkem suhtlema\nja esitatavate ideedega üheskoos välja minema,\net tartlaste hääled sarnaste ideede vahel ära eilahustuks.\nKaasava eelarve eesmärk ei ole lihtsalt üks\nrahasumma ära jagada, vaid selle laiemaks ja\nolemuslikumaks tähenduseks on anda aimu\neelarve koostamise ja kasutamise olemusest,\närgitades linnakodanikke ja vabaühendusi suuremale koostööle Tartu paremaks tegemisel.\nMitmete ideede taga on seda ka kenasti näha,\net soovitakse teha üheskoos ja suurema kandepinnaga ideed reaalsuseks (Genialistide klubi\ntaristu paremaks tegemine).\nLoodetavasti juba järgmisel nädalal saame\nteada, milline idee või ideed tartlaste poolehoiu\nvõitis. Kui pilt selge, asub linnavalitsus seda\nkohe ka teoks tegema ning juba järgmisel aastal võime üheskoos võidutöö vilju nautida. Mis\nsaab aga ülejäänud 59 ideest? Kas need visatakse lihtsalt kõrvale?Tartust saab majakas\nSeda nüüd mitte – eks tasapisi tõuseb mõni\nidee niikuinii uuesti päevakorda, olles senikaua\nlinnavalitsuse töölaudadel justkui märguandeks\nlinlaste soovidest (ideid said esitada ju kõik ja igas\nvanuses linnaelanikud). On üsna tõenäoline, et\nmõnigi idee saab väljaspool kaasava eelarve protsessi uue hingamise ja valmisoleku teostuda.\nEttevalmistused ja kogemused Eesti esimesest kaasava eelarve protsessist on hindamatud\nja saame kõike kogetut kasutada juba varakevadel algaval uue protsessi ettevalmistamisel ja\nläbiviimisel. Tartu saab peale vajaliku idee teostumise ka teedrajava kaasamisnäite tutvustajaks ja kogemuste jagajaks.\nMida rohkem omavalitsusi kaasava eelarve oma argimenetlusse võtab, seda selgemaks\nkujuneb kodanikel arusaam kohaliku omavalitsuse asjaajamistest, eelarve planeerimisest ja\nkogukonna toimimisest. Ja see ju selle protsessi\noluline eesmärk ongi. Nüüd aga kasutagem viimaseid hetki, et anda oma hääl (ka 16-aastane\nsaab seekord valida) laheda tartuliku idee eest!Värske saadiku muljeid riigikogust\nOlen nüüd veidi üle kuu olnud riigikogu 13. koosseisu liige ning seega pean vajalikuks tartlastele sealsetest tegemistest aru anda.\nvõimalus avanes Aadu Musta Tartu linnavolikogu esimehe kohale\nasumise tõttu küllaltki ootamatult ning kaalusin seda sammu\nenne otsustamist pikalt ja põhjalikult. Kuna mind toetas 2011. aasta\nriigikogu valimistel 1745 Tartu inimest, siis pidasin õigeks seda mandaati ka kasutada. Mis puudutab\nmind ees ootavat kohtuteed (veebruaris hakkab Tartu maakohus\narutama kriminaalasja, kus Vaarmanni süüdistatakse põllumajanduse registrite ja informatsiooni\nametist toetuse väljapetmises –\ntoim), siis märgin, et kui oleksin\nseadusi rikkunud, siis oleksin ka\nOma esimesel istungipäeval 4.\nnovembril andsin riigikogu liikme ametivande ning mind määrati haridus- ja kultuurikomisjoni\nliikmeks. Kuna olen haridusteemadega nii tööalaselt kui ka Tartu linnavolikogu liikmena pidevalt\nkokku puutunud, siis ei tunne ma\nend sugugi külma vette visatuna,\nkohanemine on läinud üpriski kii-relt. Minu parlamenti tööle asumine sattus väga huvitavale ajale,\nsest käimas on 2014. aasta riigieelarve menetlus ning vaidlused pole\nsugugi vähem teravad gümnaasiumireformi ja õpetajate palga teemadel.\nOlen juba rikkamaks saanud ka\nobstruktsiooni ehk ööistungite ja\nvenitamistaktika kogemuse võrra.\nKõige suuremad murekohad eelarves puudutavad lapsi ja haridust,\nkuid ka riigi suhtumist kohalikesse omavalitsustesse. Keskerakonna saadikud keskendusid oma\nkõnedes ja küsimustes eelkõige sellele, et tõuseks riigipoolne\nkoolitoidu toetus; tugispetsialiste\n– logopeede, psühholooge, eri- ja\nsotsiaalpedagooge – rahastataks\nriigieelarvest ning samuti püüame\nära hoida kohalike teede rahastamise vähendamist. Kohalikud\nomavalitsused on viidud olukorda,\nkus riigi kohustused kipuvad ületama selleks eraldatavaid tulusid.\nSee pole aga kuidagi jätkusuutlik.Avalikkuse ees murdosa\nRiigikogu komisjonide tööd\n„noore“ riigikogulasena hinnates\non kahju, et rahvani jõuab sellestväga vähe – eelnõu, mis komisjonis vaieldakse selgeks mitmete\ntundide jooksul, võib läbida lugemise suures saalis vaid kümnete\nminutitega. Aga eks siin on kõigi\nparlamendiliikmete endi kohus\nmeedia vahendusel ja rahvakohtumisel valijatele selgitada, mida\nja kui põhjalikult komisjonides on\nMis puudutab valijatele aruandmist, siis päris mitu minu toetajat on tundnud muret, kas plaanin nüüd Tallinnas töötades elu\npealinna sisse seada ning Tartu asjadele enam tähelepanu\nei pööra. Kinnitan siinkohal,\net sellist plaani mul kindlasti pole.\nPigem vastupidi, loodan riigikogus olles Tartu\narengule kaasa aidata ja Lõuna-Eesti pealinna head mõtted ning lahendamist vajavad probleemid kogu\nalla tuua. Mul on\nväga hea meel, et\nTartu on nende\nkohalike valimiste järel saanud märksa\nning sõlmiti koalitsioonileping,\nmis arvestab maksimaalselt erinevate osapoolte ideedega. Tartu kogukonnakesksele olemusele tuleb kindlasti kasuks kodanikuühiskonnale ja demokraatiale\nsenisest suurema tähelepanu pööramine. Keskerakond on ju linnajuhtimise juures olnud varemgi\nning minu meelest on neil aegadel\nTartul hästi läinud.\n(Keskerakond)Klaasime Teie rõdu\nKlaasvaheseinadwww.malmerkklaasium.eee-mail:klaasium@malmerk.ee11tartuekspress12 reklaamNeljapäev, 5. detsember 2013Parimad töökindad\ntalvekindadSoojad ja paksud\nart 44-3332.90 €art 44-384Lateksvahuga\nart 44-328Sooja Thinsulate voodriga mugavad\nüldtöödeks külmades tingimustes\nvõi vabal ajal kandmiseks\nja sportimiseks.3.90 €TAMREX\nart 44-30014.50 €art 44-385HIND 25.- €Kitsenahast\ntalvised softkindadSooja Thinsulate voodriga mugavad\nja sportimiseks.art 44-3026.50 €Kitsenahast pehmed\nart 44-3015.50 €Hinnad sisaldavad käibemaksu 20% ja kehtivad kuni 28.02.2014 või kuni kaupa jätkub!HIND 19.90 €TAMREX WinterPRO 6000\nart 44-383SOODUSHIND 13.18 €Loomanahast\ntöökindadTAVAHIND 15.50 €\nÕhukesed ja eriti mugavad töökindad\ntalvise polüestervoodriga. Väga vastupidav\npehme kitsenahk ja nailonist käeselg\ntagavad suurepärase mugavuse.\nHea puutetundlikkus ja nägus disain.\nSuurepärased kindad ka vabal ajal\nkandmiseks.art 44-4098.- €LAPLAND valged\nart 44-389IGA TÖÖ JAOKS LEIDUVAD SOBIVAD KINDAD – MEIE\nLaki 5, Pärnu mnt 130, Katusepapi 3517.50 €AITAME SUL VALIDATel 654 9900 Faks 654 9901 e-post: tamrex@tamrex.ee www.tamrex.ee\nsportNeljapäev, 5. detsember 2013Rocki muhe habemikTÜ/Rocki mänguohje hoidev ameeriklane Vincent Simpson pakatab\npositiivsusest, kulutab intervjuu ja trenni vahele jääva pausi viset lihvides ning tõotab, et Eesti publik alles näeb veel, mis kõik selles muheda\nhabemega kaunistatud palluris peidus on.\n„Väljakul olen näljane. Alati! Kohutavalt näljane. See tunne ei lõpe, ükskõik mis seis tablool on.\nTahan ikka veel võidelda, et võita! Ma olen nagu\nRocki mängujuhi Vincent Simpsoni emotsionaalse enesekirjelduse punktuaalne edasiandmine eesti keeles valmistab autorile peavalu. Mitte,\net mu inglise keelest arusaamine nii kehv oleks,\naga kodumaiseid vasteid, mis 101-protsendiliselt\nklapiks, justkui pole.\nVõrdlus „X-meestest“ tuttava habetunud\nmutandiga võtab hakatuseks kohmetuma, ent\nvaagides ulatub sootuks sügavamale karvkattest\nPisut hiljem tuvastan, et inglise keelest otse\nümber panduna tähendab wolverine ahmi, teisisõnu kaljukassi (Gulo gulo), kes on ülimalt petliku\nvälimusega kärplane. Eestiski harva nägu näitav\nvähendatud mõõtmetes mõmmiku moodi kohvi\nvärvi karusnahkse tegelase lõuad saaks hakkama poldipurustusmasinana, kui kirjandust uskuda. Eraklik uitaja näitab lõpututel toiduotsimiseretkedel üles märkimisväärset väsimatust, liikuvust, jõudu, osavust ja kavalust. Seda, kui ohtlikuks selline sell võib osutuda, on suurim viga\nhinnata tema sorakil oleku järgi.\nKüsimusele, mis looma, linnu või tegelasega ta\nennast võrdleks, vastas loo peategelane ise ikka\ntoda teist, ennekõike kinolinalt tuttavat, suure\nW-ga algavat Wolverine’i silmas pidades. Kas või\nkui palju neis kolmes on ühist, jäägu igaühe enda\nvaagida.ki palub nutimasin mitmel korral diskreetsete\npulpsatustega Vincenti tähelepanu. Kiirus, millega päevatöös korvpalli käsitsevad näpud pisikesel ekraanil tähti leiavad, paneks mõnegi spordireporteri kahvatuma.Hukkunud venna jälgedes\nSpordigeen, mis Vincentis pulbitseb, lõi tugevalt välja ka ta vennas. Darren „Shaddy“ Hankinsi korvpalluritee lõppes aga ülimalt traagiliselt\n2008. aastal, täpselt Vincenti hällipäeval.\nAmeeriklaste jaoks niigi unustamatul kuupäeval, 11. septembril, peetud kohalik korvpalliturniir sai lõpu, mida keegi ei osanud halvimas\nunenäoski ette näha. Vaevalt oli ürituse korraldaja Miles Mack asunud võitjale trofeed\nüle andma, kui tema suunas lendas\nkuulirahe. Väidetavalt uimastitest\nsõgestunud kurjategijad haavasid nelja inimest ning kustutasid peale kohaliku korvpallielu\neestvedaja Milesi ka 19aastase talendika palluri Darren\nVerepulma ajal koolisTäispikka usutlust Vincent Simpsoniga saad\nlugeda detsembrikuu ajakirjast Basketball.\nJassu HertsmannMÜÜA Ford Transit 2.5, 63kW\nÜlevaatus kuni märts 2014Kütusekulu ca 8,5 l/100 km. Vaata lisa Auto24-st.1800€Ja loomulikult küsimus,\nmis paljude jaoks tekib\nSimpsonit nähes esimese-„Kui minust poleks saanud korvpallur, mängiksin pesapalli. Tegingi seda nooremas eas\npalju ja rõõmuga. Visates pikkust, see võis olla\n13–14-aastasena, andsin oma südame jäägitult korvpallile. Juba päris poisikesena mäletan\nennast istumas kusagil väliplatsi servas, aina vahtides, kuidas suuremad mängivad. Aga ma olin\nalguses nii lühike. Ainus variant midagi ära teha\noli kiirusega. Jookse, jookse, jookse!“\nMeenutus päevadest, mil mängukaaslased\ntõstsid pisikese Vincenti kätele, et see saaks palli korvisurumise naudingut kogeda, joonistab ka\npea kaks kümnendit hiljem tõmmu mehe näkku\nõndsa ilme. Silmad, mis meenutavad nii värvi kui\nka suuruse poolest kastanimune, särelevad. „Basketball is now my first and only love,“ pole niisama suusoojaks öeldud.\nRasmus RekandSimpsoniga (omadele Vinny – autor) kohtumist\nkokku leppides pole klassikalisest mobiiltelefonist\ntolku. Ameeriklane pole siiani kohalikku telefoninumbrit soetanud, sest kogu suhtluse saab aetud\nSkype’i, Facebooki, Viberi ja muude üle interneti\ntuhisevate asjandustega. „Free apps!“ kostab sama\nlihtne kui loogiline põhjendus.\n„Mitu korda olen hoogu võtnud, et SIM-kaart\nsoetada, aga otsest vajadust ikkagi pole,“ muigab\nmees, kes tunneb end tehnika alal sama mugavalt kui kass kamina paistel. Enamik vabast ajast\nmöödubki tehnika seltsis. Masinad on möödapääsmatud jõudmaks pere ja sõpradeni.\n„Ma pole tehnikahull, kes iga uue iPhone’i\nmudeli järele jookseb, aga paari aasta tagant\nuuendan masinaparki küll. Mul on neid vaja,\nneed on lahutamatu osa nüüdisaegsest sotsialiseerumisest. Üldiselt pean end tehnikavaldkonnas üle keskmise tugevaks.“ Jutuajamise käigus-Autol on olnud\nroostet.Tõsimeelne moslemna. Mis värk selle habemega on? „Olen nagu mu\nisagi moslem. Tugevamad tunded usu vastu tekkisid pärast tragöödiat peres ning islam on olnud\ntoeks, andnud vastuseid. Habet olen kasvatanud\neelmisest kevadest. Nii on koraanis soovitatud. Et\nmoslemid tunneks üksteist ära. Vaevalt see kunagi põlvini hakkab ulatuma. Kuniks ei sega, las\nkasvab,“ poetub süsimustas karvapõõsas muigele venivast suust.\nÜhtki piirangut tõsine moslem olemine pallurile ei põhjusta. Palvete jaoks leiab mõistliku\naja. Sealiha asemel eelistaks niikuinii kala või\nkana. Ramadaan ehk 30-päevane paastuperiood,\nnagu võib Simpson enda näitel kinnitada, ei laasta spordimehe füüsist, vaimu karastab aga küll.\nSöögi, joogi, tubaka ja seksinaudinguteta tuleb\nläbi ajada vaid koidust loojanguni. Liiatigi ootab\njärgmine tsükkel ees alles 28. juunil.\nAsjaolud, et Tartus pole ühtki mošeed ning\nEestis oldud aja jooksul pole Vincent kohanud\nühtki usuvenda, tõsiusklikku meest ei heiduta.\nKontrollküsimusele, kuhupoole jääb spordihallist vaadates Meka, on vastus kiire tulema. Seda,\net palve tuleks kohtunike laua taga istudes suunata külalismeeskonna korvi suunas, tõestab ka\nvastav rakendus Vincenti telefonis.\n„Las igaühel olla oma usk. Ma ei suru enda oma\nkellelegi peale. Suhtun tolerantselt teistesse religioonidesse. Usk ei tee kellegi elu raskemaks, vaid\nvastupidi. Uskuge! Vähemalt endasse.“Korvpall – ainus armastusMobiilita mees1800€olnud Vincent ei saa isegi nüüd tagantjärele olla\npäris kindel, mis ajendil püssimehed tegutsesid.\n„Nad olid väga pilves. Keegi vist oli öelnud neile, et\nnii tuleks teha. Kahtlustati, et asi võis alguse saada\nkellegi pruudist, solvavast sõnast või teost. See ei\nmuuda enam midagi. Ega ka see, et need sellid võeti kinni ja pandi vangi. Ma ei mõtle neile.“\nOma vennale mõtleb Vincent aga küll. Südamlik „Läinud, ent mitte unustatud“ ilmus Vinny\nFacebooki seinale tänavu 23. oktoobril. Päeval,\nmil Shaddy võinuks tähistada veerandsajaseks\nsaamist. „R.I.P Shaddy“ ja kätest moodustuv süda\non maalitud Vincenti vasemale õlavarrele.\n„Kui temalt küsitaks, oleks ta kindlasti vastanud, et on minust parem,“ analüüsib Simpson\nvendi palliplatsil. „Imestasin, kuidas ta oma\nsuhteliselt napi kasvu juures niimoodi\nskoorida suutis. Sammudesse minek\noli tema leib. Söötmine oli vastunäidustatud, ta oli pommitaja!“Tel 508 1963.13tartuekspress\nKodumaale naasnud Veber14 KULTUURNeljapäev, 5. detsember 2013Palametsa\npajatusednäitab tartlastelegi vutitrikki\nJõulude eel Vanemuises Eesti tuuri\nlõpetav mustkunstnik Jürgen Veber\nlubab lavalt ära kaotada nii pooleton\nnise klaveri kui kümmekond inimest.Mida tartlased 22. detsembril\nnäha saavad?Eestlasele eesti nimi!\nSellise hüüdlause all algas 1934. aasta sügisel kampaania, mis andis\nlõpptulemusena päris head saaki. Äsjasest rahvaloendusest oli selgunud, et vaid 60% vabariigi kodanikest kannab eestikeelset perekonnanime. Ülejäänud saksa- või ka venepäraseid. Nimede eestistamine\noli seni olnud küllaltki keeruline ja ka vaesemale rahvale kallis protseduur, mis läks maksma vähemalt 8 krooni. Nime muutmise lõpliku otsuse langetas seejuures siseminister.\n1934. a sügisel kehtestatud uus kord kaotas igasuguse tasu. Asja\notsustas kodaniku avalduse alusel ametnik, kes lasi soovitud uue\nnime trükkida Riigi Teataja lisas, et ei oleks riivatud kellegi teise\nhuve. Ja kuu aja pärast saigi kodanik uue eestipärase perekonnanime. Kehtis kaitseregister, et teised peale sugulaste sama nime enam\nei võtaks. Selle eest nõudis riik aga maksu. Veel oli olemas ülemäära\nlaialt levinud perekonnanimede loend. Neid nimesid ei tohtinud ka\nvõtta, et samanimelisi liiga palju ei saaks. 1934. a lõpul oli loendis 209\nnime. Näiteks Tamm, Saar, Rüütel, Rätsep, Kaasik, Maasik, Sepp,\nMüürsepp jne. Hiljem kasvas keelu all olevate perekonnanimede arv\n310-ni. 1939. a alguses tehtud kokkuvõttest selgus, et 4 aasta jooksul\noli nime muutnud ligi 300 000 kodanikku. Võõrapäraste nimede\nkandjaid oli jäänud veel 100 000 ringi.\nOtsa tegi lahti siseminister Karl Einbund, kellest sai Kaarel\nEenpalu. Lähiminevikust tuletati meelde, et Miina Härma oli\nvarem olnud Hermann, poeet Juhan Sütiste Johannes Schütz\nja maadleja, hilisem kahekordne kuldmedalimees Kristjan\nPalusalu hoopiski Trossmann. Populaarne näitlejanna Mizzi\nMöller oli muutnud\nnime Mari Möldreks.\nTartu keelemehed olid\nnime Stepanov tagur Jaeelistanud\njust ste-lõpulipidi pöörata ja saanud si nimesid: siit siis Ariste,\nLaugaste, Mägiste ja SaaVonapets. Kohendas\nsiis selle Vanapätsuks, reste.\nK a mp a a n i a k ä ig u s\nainult et see võis riiva olla juhtunud mõndagi\nkurioosset. Üks Setomaa\ntalumees tahtnud oma\nvenepärase nime Stepanov lihtsalt tagurpidi pöörata ehk anagrammiks eestistada. Saanud Vonapets, mis kõlanud ikka kuidagi võõralt.\nKohendanud siis selle Vanapätsuks, ainult et selline nimi võis riivata võimul olevat riigivanemat. Siseminister olla pärinud Konstantin\nPätsilt, et mida antud taotlusega ette võtta? Riigivanem olevat muianud, löönud käega ja lausunud: „Kui kodanik Stepanov tahab Eesti\nVabariigis elada just Vanapätsina, las elab siis pealegi.“\nKeegi saksiku nimega ametnik muutnud oma nime Puusaluks.\nOlnud kõigile tuttavatele ja kolleegidele Puusalu, kuni ühel päeval\npärinud keegi asutuse külastajatest: „Kas härra Puusaluu on juba\ntööle tulnud?“ Sellest peale olnud ta kolleegidele – tõsi küll, ainult\ntagaselja – ikka Puusaluu.\nPärast Eesti taasiseseisvumist võisime kogeda kohati vastupidist\ntendentsi. Kunagi eestistatud ja uues situatsioonis maavillasena\ntunduvat nime taheti tagasi saksikuks muuta. Meenutagem kasvõi üht „Õnne 13“ seriaali püsitegelaste paari, kes võtsid endale nii\npeenelt kõlava kaksiknime Rosenstrauch-Jägermeister. Kohe näha\nja kuulda, kellega tegu. Mitte mingid matsid, vaid ikka eurooplased.\nSellised, kellele võib julgesti piire avada.Midagi väga erilist. Just selles mõttes, et kui\nsenised etendused on kõik olnud suurte spordisaalide kesksed (näiteks Saku suurhallis ja A\nle Coqi spordihoones) ning trikke ja illusioone\non tulnud vaadata 30–40 meetrit eemalt, siis\nsedapuhku toome need inimestele peo peale.\nKuigi oleme vähendanud publiku hulka, pole\nme seda teinud etenduse mastaabiga. Esmakordselt siirdume hubastesse teatrimajadesse,\net rahvas saaks asja võimalikult lähedalt näha ja ise\nimede keskel olla. Sealt\nka nimi unplugged:\nunplug’inud suurtelt lavadelt peopesa peale.Saad mõnelt konkreetselt trikilt ka\njuba saladuskatet kergitada?Meil on suur ja järjekindel plaan kaotada\npubliku keskelt ära uhke, enam kui pool tonni kaaluv kontsertklaver. Igal etendusel võtame\nkümmekond inimest, kes saavad omal nahal\ntunda, mis tunne on ära kaduda ja olla laval\n“nähtamatuna”.Kas pakud midagi ka spetsiaalselt\nTartu publikule?Etenduspaigad ongi valitud selle järgi, et iga\nkohaga on seotud üks väga-väga\npersonaalne asi. Kuid selle,\nmis mind Tartuga täpsemalt\nseob, pean siinkohal küll veel\nsaladuseks jätma. Aga kindlasti\nsaab see väga lahe ja üllatav olema, sest usun, et paljud tartlased ei teagi seda minu kohta käivat fakti.Mis sai aasta alguses välja\nkäidud USA vallutamise\nplaanist? Pidid ju suvest\nüldse sinna kolima.Seal läheb väga hästi. Kui eelmised\njõulud tuli veeta sealpool ookeani ja\nanda palju etendusi, õnnestus seekord\nteistpidi korraldada. Tagasi tuleb taas\nsiirduda pikemaks ajaks jaanuari lõpus\n– veebruari alguses. Olen ise siiralt üllatunud kogu asja ootuspärasest kiiremas\nedus, oleme jõudnud kaugele.\nAlati tekib mingil hetkel ka koduigatsus ja\ntahtmine veeta aega pigem omadega. Kaks\nviimast aastat olen eemal olnud ja seetõttu\nväga õnnelik, et seekord nii läks.Ülikoolilinna rahvast huvitab kindlasti, kuidas edeneb\nõppelaenu tagasimaksmine.Täpselt nii nagu kõikidel teistel.\nEks siin ole olnud ka natuke ebaõiglast meediakajastust kõikvõimalike\nvarade müügi teemal. Pigem oli alati tegu kohtutäituri võimalusega\nAlguse sai asi minu enda\nlohakusest ja tähelepanematusest, et lasin sel nii kaugele\nminna. Olen veel sellest ajastust, kelle õppelaenu riik käendas ja tiheda Eestist eemalviibimise, kiire elutempo ja kolimise tõttu – ei ela mu vanemad\nenam seal majas, kuhu kõik kirjad\nsaadeti – nii juhtus.\nEks oleks olnud minu asi kätt pulsil hoida. Aga kui ühel hetkel pangalt\nküsisin, kas neil minu vastu nõudmisi\non, siis vaadati ja öeldi, et pole mitte midagi.\nIlmselt riik käendajana lihtsalt tasus selle minu\neest ja ega keegi ei lähe ise avasüli raha viima,\nkui ei küsita. Aus vastus on see, et riik asjaga\nenne ei tegelenud.\nKindlasti piinlik ja ebamugav olukord, agafakt on, et täpselt sellestsamast graafikust, mille sõlmisime, on kenasti kinni peetud. Kõik\nsujub ja see, et tohutu tääk oleks pea kohal\nolnud ja kogu minu vara müügiohus, on pigem\nkollase meedia ülepaisutus. Inimlik eksimus,\njuhtub kõigil.Mis trikki soovitaksid endise jalgpallurina Eesti meistriliiga põhjas\nvaevlevale Tartu Tammekale?Mõni aeg tagasi oli Tammeka peatreeneriks\nMeelis Eelmäe ja tema aegadel olin klubiga väga\nseotud. Saladuskatte all võib öelda, et etendusel\nesitletav fakt on pisut humoorikal moel ühenduses ka jalgpalliga. Eelmäe oli mu pikaajaline\ntreener ja tagantjärele võib öelda, et oli arutluse\nall ka minu siirdumine Tammekasse.\nKahju on muidugi kuulda, et klubil kehvasti läheb. Tartu ja ka Pärnu hing on midagi erilist. Kui käia mängudel kohapeal, on alati publiku tõttu teine tunne kui Tallinnas. Ma ei tea,\nmiks, võib-olla sellepärast, et pealinnas on\nmeeskondi nii palju, et kõik tunnevad, et toetavad natuke üht ja teist, aga sellist klubi, mida\nsüdamega armastaks ja mis oleks linna esindusklubi, justkui polegi. Samas ei ole Tallinn\nnii suur kui London, kus jagubki toetajaid paljudele.\nTartu fenomen on aga alati olnud just publik ja arvan, et ega mingit teab mis maagilist\nretsepti polegi vaja. Seni, kui Tartu fännid jätkavad meeskonna toetamist sedavõrd tulihingeliselt, keerab paratamatult see laev varem või\nhiljem tagasi ja asjad lähevad paremaks kui sel\nKaur PavesNeljapäev, 5. detsember 2013tartuekspress\nKULTUURLaureaat võitleb maaliõppe eest\nBaltimaade noorte maa\n„Young Painter Prize“ tõi\nesmakordselt Eestisse teise\nkoha Tartu ülikooli maali\neriala magistrant Elo-Mai\nKui viiendat korda korraldatud\nkonkursilt viis esimese mitteleedukana 2500-eurose võidupreemia koju lätlanna Zanei Tučo, siis\nteise koha eest 300 eurot pälvinud\nMikelsaar osales võistlusel oma\n2013. aasta kevadel maalikunsti\nõppetooli juures kaitstud bakalaureusetöö, maaliseeria „Must stsenaarium“ ühe osaga, mille juhendajaks oli Rauno Thomas Moss.\n„Ma tahan, et maal kohe köidaks, mitte et see muutuks huvitavaks alles pärast kaasteksti lugemist. Olen väga rõõmus, kui öeldakse, et tunne on mu töödes sees\nja loodan, et see kehtis vaatajate\njaoks ka selle maali puhul,“ kommenteeris oma tööd autor ise.Ootamatu edu\nLeedus palju meediakajastust\nkogunud sündmusest aga teadsid\nilmselt vähesed eestlased. Sellele\nvaatamata oli Vilniuse kaasaegse kunsti keskus rahvast pungil.\n„Minu jaoks oli kohal ikka ootamatult palju inimesi, Eestis avamistel pole kindlasti nii palju rahvast näinud,“ olid Mikelsaare esimesed emotsioonid üritusest.\nKui paljude osalejate jaoks oli\ntegemist ootusäreva ajaga, tunnistas Mikelsaar, et enda edusse ta\nväga palju ei uskunudki. „Ausalt\nöeldes olin mina selle võistluseŽüriisse kuulunud Kumu direktori Sirje Helme (paremal) meeleheaks\nnaasis Vilniusest “hõbemedaliga” kaasmaalane Elo-Mai Mikelsaar.  Delfijuba jõudnud pärast töö esitamist ära unustada. Enne veel,\nkui mulle saadeti korraldajate poolt kiri, et olen finaali\npääsenud, olid sõbrad kuskil\nFacebookis seda juba näinud\nja soovisid mulle õnne,” meenutas ta.\n„Ma olin juba finaali pääsemise üle õnnelik ja väga\npalju enamat ei oodanud,“\njäi noor kunstnik endiselt tagasihoidlikuks. „Kui pärast võitjate\nväljakuulutamist tehti kaamera\nees intervjuusid, siis üritasin veidi varjuda. Läksin sellise teadmisega, et midagi sealt ei saa, pealegi\noskan vist paremini kirjutada, kui\nOma kogemused võistlusest on\naga Mikelsaarel väga positiivsed.\n„Kindlasti soovitan ka teistel järgmisel aastal osa võtta. Tegelikult on\nsee nii lihtne: saada ainult pilt ja sulpole midagi kaotada,“ leidis Mikelsaar. Seekordsest võistlusest võttiski osa rekordarv noori kunstnikke –\nBalti riikide peale kokku 92.Põline Tartu kasvandik\nSuurimat kasu näeb Mikelsaar\nvõimaluses kontakte luua ja saada\navastatud, mida toonitavad ka projekti korraldajad ise. „Mulle näiteks\nkirjutas pärast ka üks Leedu päritolu kunsti kokkuostja, kes algseltoli huvitatud vaid Leedu noortest\nkunstnikest, aga nagu ta ise ütles,\non see üritus andnud talle hea võimaluse tutvuda terve Baltikumi\ntöödega,“ tõdes Mikelsaar.\nAuhinnatud noore enda tee\nkunstini ei ole olnud päris line\naarne. Kui Mikelsaar astus pärast\nkeskkooli sisse semiootika erialale, siis üsna varsti tundis ta vajadust võtta kõrvale samast teaduskonnast maali eriala aineid, mis\nviis selleni, et bakalaureuseõpinguid lõpetades oli tal taskus ühe\nasemel lausa kaks diplomit: nii\nsemiootika kui maalikunsti alal.\nMagistriõpinguid jätkas ta juba\nKõik kunstiharidust andvad\nkoolid on tema sõnul erinevad.\n„Paljud ütleksid, et ma maalin Tartu stiilis. Need tööd, mis siin ja näiteks kunstiakadeemias tehakse, on\nminu arvates üsna erinevad ja ka\nvõistlusel oli seda näha,“ selgitas ta\nerinevusi Tartu ja Tallinna ülikoolide vahel. „Mõlemat kooli on vaja,\net tekiks dialoog ja õppurid saaksid\nvõimalikult erinevaid kogemusi.“\nKui 2011. aastal käisid jutud\nTartu maaliosakonna sulgemisest, siis praegu on bakalaureuseõppes kaheksa ning magistritasemel kolm õppekohta. „Ma loodan,\net ei ole jälle varsti mingeid kinnipanemise kuulujutte. Muidugi\nüheltpoolt see ergutab pooldajaidvastaseid sõna võtma ja tudengeid ehk ka paremini maalima,\nkuid paratamatult lõpuks see ikka\nväsitab ja kurnab,” ütles Mikelsaar.\n“Tänu suurtele pingutustele juhtkonnalt saame me siin edasi olla\npraegu veidi julgemalt.“\nEgle Madiste15LEOKI KALAKIOSK Lõunakeskuse\nJA JÕEFORELL MARINAADIS\n(värske, suitsutatud, marineeritud)ALATI VÄRSKE KAUP!Tel 505 4303.E - P 10 - 19erootikakauplusPikk 12b, Tartu • tel 734 3888, 5664 3979\nseksuaalelu abivahendid • tellimine kataloogisttartuekspress16 reklaamNeljapäev, 5. detsember 2013KINGIKOTIMAIUSPALADSINU DIGIPOODGaranteeritult parim\nekraanWindows Radeon HDIntel15.6" Quad-Core\ngraafikai7-4700MQmälu8GB1000GBaku tööaeg+8GB SSDAMD15.6"\nmälukaal6:00 2,6kgParim sülearvuti pakkumine!\nekraan• 2GB graafikamälu\n• 2xUSB3.0 • USB2.0 • HDMI • VGATäisautomaatne espressomasin parima hinnaga!\nE1-12002,45kgkõvaketasaku tööaegSiemens TK53009-36%319.kuumakse alates• AMD Radeon HD 7310 graafika\n• DVD-kirjutaja • WiFi • 3xUSB • HDMI • VGA60 kuudkuumakse alates\n60 kuud-29%8.69€319.kuumakse alates60 kuud499€8.69€449€Parima hinnaga nutitelefon!\nNUTITELEFONPEEGELKAAMERACanon EOS 1100D\nDC IIIkuumakse alates60 kuud1,0GHz4.1.2.\nekraankõne-/ooteaeg320x480tundi3.2"kaal7/250112gVõimas nelja-tuumalise protsessoriga tahvelarvuti\nS6000199.kuumakse alates60 kuud5.60€299€Müügil ka 3G mudel. Hinnaga: 279.OS.protsessor4.2.1.2GHzAndroid Quad-coremälu16GBekraan10,1"\nkaal560gParima hinnaga tahvelarvuti!NUTITELEFONTAHVELARVUTIApple iPhone 4OverMax 7" BasicTab\n+ klaviatuur-33%199.kuumakse alates60 kuudmälu4GB59€• resolutsioon 1024 x 600\n• sobivad mälukaardid MMC / MS / SD / SDH C / MS Pro\n• heledus 250cd/m2 • kontrastsus 500:1• USB8.90€iPhone nüüd eriti hea hinnaga!Sony Xperia L129€Android39.-599€-30%protsessor\nCortex A5-34%327.-• resolutsioon 12 MP • HD video 720p, 30fps\n• 63 alaga iFCL särimõõtmissüsteem-23%OS.PILDIRAAMRollei 7" Pictureline 6007-45%NUTITELEFON99.-Muuda mälestused elavaks!Kingiks EOSi koolitus algajatele ning kiirematele\nVõida 250EUR kinkekaart!Suure ekraani ja 8MP kaameraga\nkvaliteet nutitelefon Sony-lt!Samsung Galaxy\nYoung18.48€999€• esmane kohv - 60 sekundit\n• katlakivi eemaldus4GB 320GB 6:25Compaq Presario CQ58-301SA699.--30%399.-5.60€kuumakse alates60 kuud299€\nOS.protsessor4.1.1GHzAndroid Dual Coremälu8GBekraankõne-/ooteaeg480x854tundi4,3"9/498kaal137gUnustamatud\nOS.protsessor4.0.1GHziOSApple A4mälu8GBekraankõne-/ooteaeg640x960tundi3.5"7/300kaal137gLõbus kaugjuhitav helikopter!aku kestvus800x480tundimälu4GB7"32"7kaal286gDVB-T/C80cmdigituuneridUSBUSB VIDEO\nMP3 JPG-30%69.99€LED LCD-TVGDL32AC519energiaklass-42%U80729.49.90€www.klick.ee\nosta kodust lahkumata1.0GHzAEmtec Angy Birds• 8GB mälu • pehme kummist kate\n• võimalik kasutada võtmehoidjana\n• USB 2.0 toega • lugemiskiirus kuni 15MB/s\n• kirjutamiskiirus kuni 5MB/sprotsessor4.1\nekraansalvestusMÄLUPULGAD6.99OS.Android Cortex A9• infrapuna kaugjuhitav\n• 3 kanalit • metallraam • güroskoopiline stabilisaator\n• sisseehitatud aku, lennuaeg: 5 -7 min\n• puldi töökaugus: kuni 15m • saadaval eri värvid-34%Uskumatu hinnaga\nLED LCD teler!229.kuumakse alates60 kuud6.37€349€Tähelepanu: Järelmaks on finantskohustus.\nUNO järelmaksu pakkujaks on Kaupmehe Järelmaks OÜ. Krediidi kulukuse määr on 24.63% aastas järgmistel näidistingimustel:\njärelmaksu summa 500€, intressiga 10.9%, tagastamise tähtaeg 3 aastat, lepingutasu 18.5€.\nKaubanduskeskus Eeden 6668164 | eeden@klick.ee.Mahatõmmatud hindade näol on tegemist toodete tavahindadega. Kampaania kestab 05.12.2013 - 29.12.2013. Kaupa on piiratud koguses. Kõik pildid on illustratiivsedLenovo IdeaPad G510tartuekspress\nVoolu all muskleisse?\neksperimentNeljapäev, 5. detsember 201317TANEL PADAR ja TARVO VALMVastakaid arvamusi põh\njustav, kuid populaarsust\nlatsiooni treening (EMS) ei\njätnud külmaks ei vilunud\nraskejõustiklast ega tren\nnisõltlasest ajakirjanikku.Athletic fitness’iga tegelev Ants Varblane pidas EMS-treeningut meeldivaks vahelduseks jõusaalile, kuid täielikuks alternatiiviks päristreeningule ta elektrit siiski ei pea. \nAKUSTILINE KONTSERT TANEL PADARI LOOMINGU PAREMIKUST\n12. DETSEMBRIL KELL 19 TARTUS, PEETRI KIRIKUSKui Healty Attitude Fitclubi treener Ere Raidla mulle Poe\ntänaval, endise Shootersi kõrval,\nklemmidega ühendatud vesti selga aitab, meenuvad paratamatult\nelektritoolile istuvate kangelaste kannatused USA vanglaseriaalides. Rahuneda ei aita ka Raidla\nkinnitus, et ta piserdab ühendused veega üle, et ma paremini voolu juhiks.Pääsmed (12.-) müügil Piletimaailmas ja Piletilevis\nning tund enne algust kohapeal. Info tel 737 7537, 527 4704Pole teleturg\nEsimesed surakad tekitavad\nvaid õrna kihelust, kuid üsna pea\nsaab selgeks vana tõde, et elektriga ei mängita. Kui esimesena seostub elektritreening laiema avalikkuse jaoks teleturu humoorikatest\nklippidest tuntud Butterfly Absiga, mis lubas cristianoronaldolikke kõhulihaseid teleri eest lahkumata, siis selle meetme kohta peab\nRaidla paremaks arvamust mitte\n“Meie treening on efektiivne,\nsest klient töötab ise kaasa,” märgib ta. Tõepoolest, piisab vaid hetkeks punnitamine ära unustada,\nkui tekib oht kontrollimatult voolu alla jääda.\nKahel korral on just liiga agarate meeskülaliste pärast tulnud\nRaidlal ka juhe seinast tõmmata.\n“Üks klient ei öelnud midagi, kuni\nvaikselt näost roheliseks muutus\nja pidi hiljem pikalt istuma ja taastuma,” meenutab ta.KEEVITUSTEENUStame läbi 20 minutiga. See lõunapausi mahtuv pingutus peaks reklaami kohaselt asendama kaheksat jõusaalitreeningut ehk siis\nideaalis ei peakski vormi hoida\nsooviv kodanik midagi muud tegema. Kui tõsiseltvõetav selline lubadus on?\n“Sajaprotsendiliselt garanteeritud,” kõlab Raidla kindel vastus.\n“Kui tahad lihasmassi oluliselt\njuurde kasvatada, siis jah, peaksid jõusaalis edasi käima ning valku sööma. Aga olemasolevat hoida\nsaad ka siin.”\nPeale lihaskasvu kuulutavad\ntegijad EMSi toimeteks\nVäide, et elektromüo\nseljateraapia ja kaaluTõestustimulatsioon vabastab ka langetamise.\nseks näen nägudeta\npilte katsealustest, kes\nkindlasti paika ei pea.\njärel pekirõngast kõhu\nSeepärast täidan hoolega etteümber märgatavalt kokku tõmkirjutusi ja imiteerin püüdlikult\nmanud. Vähemalt võhiku pilgu\ntreeneri liigutusi. Rangelt ette\nkirjutatud hingamine kipub siisOmeti ei veena efektne promo\nki sassi minema, ent nagu kinnikõiki ja spordiringkondades tekitatakse, tekib see voolu lisandutab kõike head korraga lubav voodes iseenesest. Jääb üle vaid põhilutreening pigem skepsist. “Sellisasend, käed rinna ees justkui paltel hetkedel väheneb taaskord mu\nveks kokku surutud ning jalad\nusk inimkonna jätkusuutlikkupõlvedest pisut kõverdatud, sisse\nsesse,” märgib näiteks personaal\ntreener ja FitShop.ee turundusjuht\n“Siin on kaks varianti: kas selle asutuse inimesed on lihtsalt\nKaheksa lihasgruppi alates biitrumalad, et oma meetodi nii suursepsist ja lõpetades säärtega surisde efektiivsusesse usuvad, võipetavad inimesi sihilikult.”\nsaamiseks võtangi teiseks katseks\nkaasa athletic fitness’iga tegeleva\nArctic Spordi treeneri Ants Varblase. Voolusurin tekitab temaski elevust, ent erinevalt minust\nei järgi ta tuimalt ette antud käske, vaid uurib tagamaid, ja küsib\nsurvet erinevatesse piirkondadesse juurde. Ikka maksimaalse efekti nimel.Ebaharilik valu\nJa tulemused? Kaks päeva hiljem tajume mõlemad, et midagi on nagu tehtud küll. “Tunda\non lihaseid, mis pididki tunda\nandma, ent teistmoodi kui traditsioonilise trenni järel,” kirjeldab Varblane. “Kui ma jõusaalis nii kõvasti rassin, et lihased\nvalusaks jäävad, siis tunnen valu\nka sirutamisel – nüüd aga vaid\nSelles mõttes võis treenerite väide, et pärast venitama ei peagi,\nisegi tõele vastata, ehkki kahtlusi tekitab asjatundjas põhjendus,\net vool treenib süvalihaseid. “Korrektse termini kohaselt paiknevad\nsüvalihased siiski keres ja vööpiirkonnas, mitte ei ulatu üle kogu\nkeha,” märgib Varblane.\nSportlasena Varblane kindlasti ainult EMS-treeninguga ei piirduks. “Mul on vaja treenida ka liigutusi, et olla harjutustes efektiiv-ne ja ökonoomne,” räägib ta. “Aga\nkui peaks tekkima väga tihe eluperiood, kus ongi tõesti trenni jaoks\naega vaid pool tundi nädalas, siis\nkaaluksin seda alternatiiviks küll.”• malm\n• roostevabaKlemme nappis\nSamas ei soovitaks treener\nEMS-trenni esimeseks ja ainukeseks sportlikuks kogemuseks ka\ninimesele tänavalt, kuna tervise\nseisukohast pole vaja ainult kehalihaseid. “Oluline on ka südamelihase vastupidavus – kui jõusaali\nvõib elekter veel kuidagi asendada, siis väide, et see vabastab ka\naeroobsest treeningust, kindlasti\npaika ei pea,” sõnab Varblane.\nMiinuspoolena toob Varblane veel välja, et mitmetel olulistel piirkondadel, näiteks õlgadel,\nklemme küljes polnud. “Trenni\najal seal küll pinget tundsin, aga\nseda seetõttu, et aitasin elektrile vastu töötavatele rinna- ja lailihasele õlaga kaasa,” kirjeldab ta.\n“Järgmisel päeval ei tundnud õlgades aga midagi.”\nPeamine küsimus, kas elektromüostimulatsioon annab päris\ntrenniga võrdväärse tulemuse,\njääb aga praegu vastuseta. Selleks\npeaks katsealune Varblase sõnul\nläbima 6-8-nädalase tsükli, mille\njärel saaks võrrelda jõunäitajaid.\nAga meeldivalt ergastava massaažiga on tegemist igal juhul.\nKaur PavesON SAANUD 5\nBroneerige mängumaailm lapse sünnipäevaks\nvõi sõlmige lastehoiu kohakasutuslepingenne 17. detsembrit\nSÜNNIPÄEVAHINNAGA kuni -30% soodsamalt!• laste sünnipäevad jm peod - al 19 €/tund (norm 26 €)\n• Laste Mängumaailma lastehoid - al. 89 €/kuu\n(norm 128 €)\nVaata lisa www.seremaro.ee/mangumaailm\nInfo ja broneerimine tel 5334 5299\nvõi mangumaailm@seremaro.eeAvatud UUS komisjonipoodMUMSELLA\nLiiva tn 41Pakume riideid lastele ja täiskasvanuteleKauplus avatud\nE-R 8.30 - 17 ja L 11 - 16Tule uudistama!www.vaibasalong.eea\nÜle 100Tel 744 2089\nE-R 10-18, L 10-16tartuekspress\nSületants sarmik18 autoNeljapäev, 5. detsember 2013JÕULUKS EESTI VANIM LIKÖÖR\nKRISTALLKÜMMEL!HÕBEMEDALIGA HINNATUD LIKÖÖR KRISTALLKÜMMEL ON MÜÜGIL\n500 ML PUDELIS, KINKEKARBINA JA SUVENIIRPUDELIS.\nEesti köömneliköör valmib traditsiooniliselt 4–5 nädala jooksul käsitööna. Jook on 45% kangusega, sahharoosikristallidega, sellele pole lisatud essentse ega toiduvärve.\nKöömneleotist kasutati juba 11. sajandil Hollandi kloostrites. Liköör ise sai tuntuks alles 15. sajandil\nHollandis ja seejärel Saksamaal. Saksamaalt on pärit ka sõna “kümmel” – der Kümmel, s.o köömen.\n1870. aastal tootis Viljandis seitset erinevat kümlit sakslane A. W. Werncke. See oli esimene Eesti aja kikilipsunaps.\nLiköör on hea ja naturaalne igapäeva, peolaua ning ka külma ja sooja ilma naps. Sobib tarvitada toatemperatuuril.\nKümlit võib nautida ka segatuna naturaalsete ainetega: vahukoore, greibi- ja sidrunimahla, köömnetee,\nkuiva vahuveiniga jne. Jook sobib hästi nii suusa-, jahi- kui ka mereretkedele.\nMÜÜGIL ÜLE EESTI: RIMI, SELVER, MAKSIMARKET, COMARKET, FEENOKS, KAUPMEES, MAXIMA XX ja XXX ning...\nTALLINNAS lisaks: WineStore (Lootsi 7), Kaubamaja, Stockmann, Tallinki poed, Solarise keskus, Comarket,\nRegalia, Naltu, Konsum, Eesti Vabaõhumuuseum, HÄÄ Eesti Asi, Viimsi Market jt.\nTARTUS lisaks: Kaubamaja, Konsum, Eeden, Lembitu, Lõunakeskus, Maxima, Feenoks ja teised\nPÄRNUS lisaks: Kanpol, Port Artur, Jussi, Pärnu-Jaagupi, Maxima, Suveniir ja teised\nHulgimüüja: AS Avallone, tel 682 8800\nTootja ja hulgimüüja: OÜ Kümmel ATM, Tallinn, tel/faks 670 3713\nTähelepanu! Tegemist on alkoholiga. Alkohol võib kahjustada teie tervist.Eakate\n06. ja 09. detsember Kesklinna Südameapteek\nKüüni 7, Tartu, tel 7407276.\n19. detsember Anne Apteek\ntervishoiuteenusega!18REKLAAMTEKSTMeie tundeline seiklus loo kangelannaga osutus üle ootuste intiimseks. Süle\ntants äraspidiste rollidega – kurvikas prantslanna süllevõtja ning rohmakas\nMaarjamaa mees sinna pugeja osas. Ühes pere, pagasi ja proviandiga. Ühiselt\nveedetud õndsad hetked tegid lahkumise raskeks. Ehk kunagi näeme taas.\nTosina aasta eest hurjutas õemees mind Renault’d\nmitte ostma kulunud naljaga, kuidas Prantsuse auto\non nagu prantsuse nainegi – proovimist väärt, ent\nkoju tuua ei maksa. Konnasööjate mahtuniversaal on\nmind teeninud märkimisväärse pirtsakuseta siiani.\nLäbisaamine on meil jätkuvalt hea. Nii auto kui õemehega.Pisiasjadeni lihvitud\nPärast ühiselt veedetud nädalavahetust Citroën\nC4 Picassoga julgen resümeerida, et kes ihkab siidist\nkohtlemist, kimbukest stiili ühes tuntava isikupäraga, sel tasub küsiv pilk Prantsuse autode suunas heita\njulgelt. Omalaadne kogemus on garanteeritud. Hellitatud olekuga harjub kiirelt, pisikesed pentsikused\nKui sellise kaaslannaga seltskonda minna, siis vaid\npimedal jääb see märkamata. Ei midagi üliekstravagantset – pole lubatust lühemat seelikut ega patuselt\npaljastavat dekolteed, ent ilmne lumm siiski.\nPisut pilukil silmad, kõrge laup, lopsakad huuled.\nPesumodellist terake vormikam tagumik ei riiva silma, pigem harmoneerub keskmisest kõrgema kasvuga. Imposantselt eksootiline.\nKangid, olgu siis suunatulede või kojameeste lülitamiseks, lükkuvad nõtkelt, ent täpselt. Näpu alla jäävad sälgukesed aitavad kontakti hoida. Imepisikesed\ndetailid, mis ometigi üldmulje kujundamisel valju\nsosinaga kaasa räägivad.\nTrafarett, aga taas tuleb tõdeda, et auto on seest\nsuurem, kui väljast eeldada oskaks. Ka viie täiskasvanu korral pole salongis ülemäära kokkupressitud olek.\nTäismõõdus mehe jagu ruumi jääb ka kaugeimasse\nasendisse nihutatud kapteniistme taha.\nInterjööris domineerivad üpris jõulised jooned.\nArmatuuri tasapinnast nokana välja kargav paremale üles kiikav näidikuteplokk loob ühtäkki paralleel-pildi tuisuvallist. Julgelt eristuv ja kahtlemata stiilne.Kosmiline avarus\nJuhi nina alt armatuuri keskpaika nihkunud sõiduparameetrite tabloo tahab harjumist. Alguses tikub\npilk ekslema. Ikka teele ja siis paarikümne kraadi võrra paremale spidomeetrit silmitsema. Rohkem sõbrunenuna saab kulgemiseks vajalikud numbrid loetud\nIlma rooli taga passiva tabloota on aga vaade teele ilma ühegi takistuseta. Sama klaari pilti mäletan\najast, mil D-kategooria juhtimisõigust jahtides sai\nendast tunduvalt väiksemat sünniaastat kandva Setra\nbussiga mööda Tartut seilatud.\n„Nagu lennuki kokpit,“ arvas üks C4 istunu. „Elu\nnagu akvaariumis,“ pakkus teine. Peenikesed piilarid ja kulmudeni ulatuv esiklaas tekitab luubi efekti.\nKogu ümbritsev tundub suurem, ümaram, detailirohkem. Suisa ulmeline.\nTahavaatepeegel, mis määratu klaasipinna keskeleVeho Eesti müügijuht Priit Raudsepp tutvustab\nPiacasso Grand versiooni, kuhu mahub seitse reisijat.tartuekspress\nautoNeljapäev, 5. detsember 2013on pesa leidnud, varjab pisut vaadet paremale, iseäranis\nkerge künkaga kurvis. Ent seda vaid pika juhi all kõrgusse krutitud istme korral.Üksjagu näputööd\nPuldinupp avab esimese hooga ainult juhiukse. Et ka\nteised avaused kasutusse saaks, tuleb korra veel näppu\nliigutada. Ilmselt lisab portsu turvalisust teatud olukordadesse. Akadeemilise aedlinnaku sageli üldse uksi\nlukustada unustava tegelase jaoks aga sutsu tüütu.\nSidur alla, näpp nupule ja mootor turtsatab tööle. Enne\ntuleb siiski pult pista armatuuri spetsiaalsesse avausse.\nKui ikka võtmevabadus, siis võiks hakkama saada ka\nnõnda, et pult jääb sõidu ajaks taskusse.\nDigiajastule kohaselt pole masinas ühtki seierit. Üldse\non armatuuril vaid kaks suuremat ümarnuppu – ühest\nsaab autot käivitada või seisma jätta, teine omab samasugust kontrolli raadio üle ja reguleerib ka helitugevust.\nKogu muu infovahetus masinaga käib puutetundlikult\nekraani ja seda ääristava seitsme teemalüliti abil.\nPisut kõhedaks teeb mõte, et näiteks nutitelefonid\nkäredas pakases pahatihti hanguvad. Pehme kliima ei\nandnud võimalust katsetada, kui vapralt Citroëni puutetundlik juhtimiskeskus külmapoistele vastu paneb.\nEsimese hooga autost väljuda üritades kobas käsi mitu\ntiiru pimeduses, et leida link, mis harjumuspärasest\nkämbla jagu madalamal pesitseb. Nagu ikka, inimeneharjub. Aga mõte jäi, et üldiselt\nasub see vist käepidemega samal tasandil või\nCitroëni kõigi nelja ukse sisemine\nlink aga märgatavalt madalamal.\npaiknevad helisüsteemi nupud\nroolil vasaku käe all,\nsiis Citroën paigutab need paremale, jättes kurakäe hooleks autopiloodi seadmise.\nElektrooniliselt rakenduv käsipidur jätab ära võimaluse külg ees liuelda, ent peaks rõõmustama neid, kel autokoolis valmistas suurimat peavalu tõusul kohaltvõtt. C4\noskab tahtmatud tagurpidi veeremised ära hoida.Hellas embuses\nÄärmiselt tagasihoidlik müratase on vist see, mis teeb\nnii linnas kui trassil üsna võimatuks kõhuga tempot hinnata. Just 90 km/h maanteel tundub esmalt nii petlik, et\ntee või uks lahti ja astu hoo pealt maha.\nNoolega numbrike tahhomeetri keskel (väiksel fotol),\nannab aegsasti märku, mil tagumine hetk käik kõrgema\nvastu vahetada. Kuna mootor armastab tõesti madalaid\npöördeid, on nõuanded kohased.\n5-käigulise manuaalkasti puhul tulebki lapata üsna\nusinalt. Eriti madalamate käikude vahe on kiiruses mõõdetuna üsna napp. Ka tekib mõttekoht linnasõidul, kui\njuba 50 km/h juures soovitab masin neljanda rauda suruda, ent edasi jääb jõudu pisut lahjaks. Nii tulebki ärritavalt uriseva kolmandaga püsida 50 piires või neljandaga\nsõites hoida kiirus 55 või enamgi.\nPisut põsepuna tekitav seik ootas kohe proovisõidu alguses. Helista või müügimehele, ent kütuseluugi\navamiseks pole ühtki nuppu salongis ega puldil. Näppe\nka serva taha ei haagi. Tankimiskorda kärsitult ootaja-te põlastavate pilkude all luuki näperdades kargas see ühtäkki ise\nirvakile – piisabki pisukesest pressimisest, et paljastuks\njõujoogi must kõriauk.\nSaja kilomeetriga neelatud 4,6 liitrit kütust paneb üha\ntõsisemalt ette võtma rehkendust, mil praeguse käula\nväljavahetamine mõõdukama januga isendi vastu oleks\npriiskamise asemel sootuks ratsionaalne. Objektiivsuse huvides olgu märgitud, et läbitud 447 km valdav osa\nmöödus trassil, neljakesi salongis ja 94 kruiisilimiidiks.\nTartust Tallinna viiv asfaltlint pole eluski varem tundunud nõnda sile ja sujuv, kui C4-s seilates. Vana-Võru\nmaantee kurvide ja küngaste jaoks on vaieldamatult\nkindlamat haaret hoidvaid autosid olemas, ent iseomase\nheljumisega tuli seal üle keskmise tublilt toime ka meie\nÕõtsuv vedrustus kombinatsioonis mitte just röögatu kiirendusega teeb C4-st masina, millega erilise sunnita kihutama ei kipu. Kulg läheb õndsalt ja ökonoomselt.\nNagu kiiktoolis, millega perutamine ei tule ju pähegi.\nVanakooli mehed, kes juhi (eriti bussi-) kvaliteeti hindasid seeläbi, palju armatuurile pandud pilgeni täis pitsist\nmaha loksus, õhkaks rahulolevalt.\nNägus, hooliv ja avaralt kutsuv. Selle prantslanna sülle\nistuks meeleldi veelgi.\nRasmus Rekand19Citroën C4 Picasso\n5P 1.6HDi Comfort\nVõimsus: 68 kw / 92 hj\nKiirendus: 12,9 s (0–100 km/h)\nKütusekulu: 4,2 l / 100 km\nPakiruum: 537 l\nHinnad alates: 19 990 €\nProovisõidu auto hind: 20 990 €tartuekspress\nuse20 reklaamNeljapäev, 5. detsember 2013lusoodust* kaubad ja hinnad võivad erinevates linnades erineda!SUPERkomplekt diivanvoodi +\n*PILT ON ILLUSTRATIIVSE TÄHENDUSEGAREGLAINERE!KUMIN\n180*200nurgadiivanvoodi BOSTONnurgadiivanvoodi FREDERIK672.-al.diivanvoodi RECORD232*\n(155*200)396.-650.-diivanvoodi DAISYkušett ALEXal.Nasa Developed420.-209.-köögimööbelmetallvoodi90 x 200\n160 x 200160 х 200nurgadiivanvoodi AMIGO249.-99.110.125.159.195.-159.-köögimööbelZUZA99.-569.-köögimööbelMODENA399.-köögimööbelROXYköögimööbelPRIMOMORENОMDF199.-359.-280.-LIHTNE JA MUGAV JÄRELMAKS! KASUTA VÕIMALUST!W W W . G I G A N T M O O B E L . E ETARTU • Teguri tn. 39 • Mööblikeskus\ntel.: 59 123 302Neljapäev, 5. detsember 2013tartuekspress\nilm21Mis tuuled puhuvad\nInternetis tegutsevad ilma\nportaalid pakuvad ühel\najahetkel sama koha kohta\nNii oli Ilm.ee ja ilmateenistuse kodulehe andmetel eelviimasel\noktoobrikuu pärastlõunal Tartus\nsooja 9 kraadi, sadas vihma ja tuul\npuhus 3,1 m/s. Ilmajaam.ee väitel\nesines aga hoopis vahelduv pilvisus, temperatuur oli 10 kraadi ja\ntuulekiirus 8,1 m/s.\nTartu ülikooli geograafiatudeng\nja Ilm.ee küsimuste rubriigi autor\nJüri Kamenik sõnas, et erinevus\ntekib mitme mudeli kasutamisest.\nTa tõi välja kaks ilmaennustuses\nkõige populaarsemat globaalset\nmudelit, mida sünoptikud vaatlusandmete töötlemiseks ja koostamiseks kasutavad: GFS ehk USA\nja ECMWF ehk Euroopa mudel.\nAmeeriklaste versioon on\nKameniku sõnul vabalt allalaetav,keskkonnaagentuuri alla kuuluva\nilmateenistuse prognoose,” rääkis\nKamenik lisas, et Ilmajaam.\nee kasutab yr.no andmeid, mis\non pärit Norra ringhäälingu ja\nmeteoroloogiainstituudi ühisprojektist. Populaarse Delfi ilmarubriigi ennustused pärinevad aga\nomakorda ilm.ee prognoosidest.Torm või tuulekeRaekoja plats 1\nTel 748 4642usta\nkuni 70%Meenutuseks sõbrale, sugulasele, külaliseleFOTOALBUM TARTUSTTutvu ja osta:Ruuni Pitsast (Rüütli 2), TÜ raamatupoest (Raekoja plats 11)\nvõi küsi infot tel 5331 2535.Vahelduseks verivorstile!\nJõulud on kiire aeg, iga päev ei jõua jõulutoite küpsetada.\nPärast väsitavaid jõuluoste proovi parem Kikase kanašnitslit.\nKikase valmisküpsetatud kanalihatooted on maitsvad, tervislikud\nja toitvad ning valmivad kõigest mõne minutiga.\n...ja ei mingit kunsti!Loe ja kommenteeri\nwww.tartuekspress.eege!Euroopa mudel pole Kameniku sõnul täiesti avalik, mistõttu\non see vähem levinud. Küll aga\nkasutab seda oma kodulehe väitel\nilmateenistus, millele on lisaks\ntoeks lokaalne mudel HIRLAM.\nKeskkonnaagentuuri ilmaprognooside osakonna asejuhataja\nHelve Meitern ütles, et HIRLAMi\npuhul on raamid võetud Euroopa mudelist, kuid lisaks arvestatakse kohalike mõjudega, näiteks\nMeitern lisas, et eriIlmajaam.ee kasutab\nnevused pakutavas infos\nyr.no andmeid, Delfi\nvõivad tuleneda ka näiilmarubriigi ennustused teks mõõdikute õigest\npärinevad aga omakorda ülesseadmisest,\nkõrgusest, puudest, tuulekoridoridest või sooilm.ee prognoosidest.\njendavast seinast. “Ka\nsünoptikute kasutatavad termoseetõttu kasutavad paljud veebimeetrid peavad olema taadeldud,”\nlehed just seda. “Ilm.ee prognoorääkis Meitern.\nsid sisaldavad osaliselt GFS-iga\nKameniku sõnul ei saa kõiki\narvutatud andmeid, kuid mõnel\nkohalikke nähtusi senistes mudejuhul ka endise meteoroloogia ja\nlites arvestada ja modelleerida,\nhüdroloogia instituudi, praegusekuid selleks arendatakse mudelit\nHARMONIE, mis on praegu eeltestimisena kasutusel. Veel soovitas ta uurida välismaiseid ilmaportaale, näiteks ühte täpseimat,\nSuurbritannia päritolu lehte weatheronline.co.uk.\n“Viimase suurimaks veaks on\nehk tuul, mida mõõdetakse pallides ning mis isegi tormi ajal oli\nveebilehe väitel näiteks Tallinnas\nkõige rohkem 3–4 palli,” rääkis\nKamenik. Ta lisas, et Eesti sünoptikud kasutavad välismaistest\nmudelitest veel ka Vene ilmateenistuse arendust COSMO.\nTartu ülikooli atmosfäärifüüsika labori juhataja Rein Rõõm\nütles, et kui jutt on Eesti ilmast,\nvõiks usaldada kõige kodumaisemaid ennustajaid ehk ilmateenistust, mille töötajad koostavad\nprognoose ka maa-, vee- ja õhu\ntranspordi ettevõtetele. Vaatlusvõrgus on 99 vaatlusjaama üle\nEesti, kaasa arvatud näiteks Kihnus ja Ruhnus.\nSeega vastavad ilmateenistuse andmed Rõõmu sõnul siinsetele oludele kõige paremini. Sama\nmeelt oli ka Kamenik, kes tõi välja, et siinsed sünoptikud oskavadki rohkem arvestada näiteks ilma\nvarieerumisega riigi piires.\n22 palestiinaNeljapäev, 5. detsember 2013LEHTTelli ja igal neljapäeval on Tartu Ekspress\n1 AASTA = 36 €Lähis-Idatelli@tartuekspress.ee\nwww.tartuekspress.eeKolhoosi meenutav Kibbutz Lotani ühismajand meelitab permakultuurihuvilisi üle kogu\nCarry KangurKõik, mida sinu katus vajab.\nTARTU esindus: Tartu, Riia tn 128\ntel 5332 7919\nlapsi õpetav tartlane Carry\nKangur peab araablaste ja\njuutide vaenutandrit kont\nrastide piirkonnaks, kust\nleiab nii tänavavägivalda kui\nOli 25. mai, kui Marit edastas mulle juhuslikult internetist\nleitud pakkumise. Kõigest kolm\nkuud hiljem astun lennukist välja\nMinu ülesandeks on sättida end\nväiksesse Al Aqaba külakesse, kus\nhakkan andma inglise keele tunde\nlasteaiaõpilastele. Al Aqaba asub\nJordaania oru läänekaldal, Palestiinas. Kiiret mul sinna minekuga\nei ole, nii et saan enne veel tutvuda\npõgusalt Tel Avivi eluga, teha väikese supluse Vahemeres ning veeta kaks päeva Ramallah’s.Tempo peal\n„Yalla, yalla,” hõiskab taksojuht, kui oma asjadega mikrobussi astume. Siin liikluses uimerdamiseks aega ei jagu – kõigil on\nkiire! Turvavöösid pole kombeks\nkasutada või kui, siis ainult politsei pärast. Kuna autol suud pole,\nkannavad suhtlusvahendite eesmärki signaal, tuledevilgutamine\nning käeviiped. Täiesti hämmastav, kuivõrd palju sõnumeid saab\nnii teistele liiklejatele edasi anda:\npolitsei on ees, tee on kinni, avarii,\npiirivalve, kumm tühi, tuli ei põle,\ntervitused, üks kilo saia ja palju\nRamallah’st saab minu esimene punkt läänekaldal ning seal\non tänavapilt võrreldes Tel Avivis\nnähtuga juba täiesti teine. Lihtsalt\nöeldes on tegemist päris Palestiina\nlinnaga: üleni kaetud naised, araabiakeelsed kirjad, inimeste käitu-Aqaba külavanem Haj Sami aheldati ratastooli juba teismeeas, kui\nta juudiriigi sõduritelt kuuli sai.mine ja asjaajamine meile võõras.\nHiljem selgub muidugi, et nähtu\non veel kaugel sellest, kui tõetruud\nPalestiina linna kriisipiirkonnas\nRamallah üllatab mind samas\nsellega, et teisel päeval saan külastada kohalikku ööklubi SnowBar: paviljoni, kuhu võib minna\nnii vesipiipu kimuma, tantsima,\nalkoholi jooma kui kebabi sööma. Kuuldavasti on kogu läänekaldal meie mõistes klubisid kokku kolm ning need kõik asuvadki\nEdasi suundun Aqabasse, kus\nmind võtab vastu külavanem Haj\nSami Sadiq. 16-aastasena Iisraeli\nsõdurite käest alaselga kuuli saanud Haj Sami istub ratastoolis\nning räägib, et küla on 90% ulatuses rahastanud rahvusvahelised\norganisatsioonid ning 95% ehitistest on sealjuures saanud Iisraelilt lammutuskäsu. Nimelt asuvad\nnad suletud militaartsoonis, kuhu\nei ole teretulnud ükski Palestiina\nEdasistel päevadel saan silmata\nkohalikke tanke, hävitajaid, kerg-Endiselt plahvatusohtlikus Palestiinas peab õpetaja rakendama fantaasiat, kuidas tankide kohalolust hoolimata tund õnneliku lõpuni viia.soomukeid ja sõdureid, kes kõik\nküla ümber siblivad ja paugutavad.\nTaolistes tingimustes lasteaias või\nkoolis tunni andmine on väljakutse omaette.\nKaks korda õnnestub ette võtta retk Iisraeli aladele Surnumere\npiirkonda, esimene neist Masada\nmägikindluse varemetesse. Kuna\nMasada asub Iisraeli lõunaosas,\nkus on valdavalt kõrbeline maastik ning inimesi seal väga ei ela,\nsiis peame võtma riski, et öömaja sealt ei leia. Nii juhtubki, sest\nainuke külalistemaja on täis ning\nseetõttu veedame osa seltskonnaga öö bussipeatuses. Kuna tekid\non kaasas, osutub kogemus kokkuvõttes täitsa talutavaks.Vesi heidab välja\nJärgmisel päeval läbime kuulsa Snake Pathi ehk ligi tunniajase matka mäest üles kindluse varemetesse. Pärast kulub lõõgastav\nsuplus Surnumeres igati ära.\nKogemus on huvitav – tunnen\nend kui kummipaat, sest nii kui\nümber keeran, viskab vesi mind\nkärmelt pinnale. Kui olen aga ligunenud vaid minuti, tabavad mind\nüle keha tugevad valulained, sest\nhõõrdumised ja vanad haavad\nhakkavad soolaga valusalt reageerima.\nTeine retk lõunasse viib meid\nKibbutz Lotani, mis kujutab\nendast midagi kolhoosi-sovhoosi\nsarnast keset kõrbe. Tegemist on\nväikse kollektiivse külaga, kus elavad kohalikud pered ja vabatahtlikud. Ühiselt hoolitsetakse põldu-de ja loomade eest ning peetakse\nsabatit. Näeme ära permakultuurikeskuse, kuhu on kogunenud\nhuvilised üle maailma, et õppida savimajade ehitust, kompostitehnikaid ja taimekasvatust. Vaatamisväärsusteks on teiste seas\nvalguskiirgusahi, uriinist toituv\ndatlipuu, laulev käimla, savist ja\npõhust ehitatud elamud.\nPärast hääletame Eilati järjekordseks jahutavaks supluseks,\nsedakorda Punases meres. Veele\navanev vaade pärineb justkui filmist: metsik kõrbepalavus, kauguses terendav Jordaania linn Aqaba,\nsuured mäed, sinine taevas, kaatrid ja laevad. Meri on ülirahulik,\nselge ja soe.Lahingust kohvile\nSiinse elu kõige põnevam hetk\non aset leidnud pisikeses Palestiina külas nimega Kofr Qaddum.\nSeal on viimastel aastatel pärast\nigareedest palvust toimunud protestid. Rahvas nõuab tagasi kahte küla ühendavat teed, mis on\npooleldi hävitatud ning muudetud läbitavaks ainult Iisraeli uusasunikele. Kohalikud palestiinlased, rätid näo ees, suunduvad tee\nlõppu, kus on juba ootamas Iisraeli kaitsejõudude buldooser, varjus\nveel lisaks kaks kergsoomukit. Tee\non täis laotud suuremaid kivikamakaid, et aeglustada sõjaväe pealetulekut. Kõrvaloleva mäe jalamil\nvalmistub alla laskuma ligi tosinkond jalaväelast.\nPärast kivirahelainet buldooseri\nsuunal, võimsaid vabadushõikeid,\npipragaasist tulenevat köhimist ja\nnutmist on asjaosalised jälle laiali läinud. Tagasiteel linna näen\nsamu sõdureid buldooseriga kohalikus tanklas pausi pidamas. Kummaline, kuidas just hetk tagasi olime tänaval vastasleeris ning nüüd\nmine ja joo kas või koos kohvi.\nPalestiina ja Iisrael on saanud\nminu jaoks vastuolude piirkonnaks. Siin kohtad ülimat südamlikkust ja täielikku külmust, tohutut heaolu ja äärmuslikku vaesust.\nNaabreid, kes sihivad üksteist relvaga, valmis iga hetk tina andma.\nEeslivankril liikuvat beduiini ning\nkõrvalteel luksuslikku Mercedest.\nSeiklustest ja põnevusest puudust\nkindlasti ei tule.Neljapäev, 5. detsember 2013tartuekspressSõbrakeskus, Võru 55f, Tartureklaam23KAMPAANIAHINNAD DETSEMBRIS!\nKochi glögi 1,0l4,903,90Albali\nhõõgvein 1,0lAVATUD IGA PÄEV\nrummid 0,7lVergi white, dark, spiced\nrummid 1,0lA. Le Coq’i\n1,5l3,78 €/l1,9711,41 €/lSovetskoje\n0,75l1,99+ pant 0,08 €\n1,31 €/lVOL viinad, erinevad maitsed\n0,5 l5,992,65 €/l11,98 €/lSaku\nsweet 6%, 0,75 l1,67+ pant 0,08 €\n1,18 €/lAlkohol kahjustab teie tervist!Hinnad kehtivad ka Tartu\n24 VABA AEGKinoanekdoodidĂ•pipoiss:\nâ€žHĂ¤rra Ilves oli ennist siin. MĂ¤ratses nagu pĂśĂśrane, sest temale\nĂľmmeldud Ăźlikond ei istunud talle.\nEi julge tema sĂľnu edasigi anda.â€œ\nâ€žMa tahan teada, mida ta Ăźtles.â€œ\nâ€žTa tahtis teile paar tohlakat\nâ€žJa mis sina vastasid?â€œ\nâ€žKahetsesin ja Ăźtlesin, et peremeest ei ole praegu kohal.â€œ\nMees lĂ¤heb juuksurisse.\nâ€žKuidas?â€œ hĂźĂźab ta. â€žKas mul hakkab habet ajama juuksuriĂľpilane?\nEga ta mulle sisse ei lĂľika?â€œ\nâ€žEi lĂľika,â€œ vastab Ă¤ri omanik. â€žMe\nanname talle tĂ¤iesti nĂźri noa.â€œ\nâ€žSa kĂ¤isid selgeltnĂ¤gija juures.\nSuutis ta su mĂľtteid lugeda?â€œ\nâ€žJah, pidin honorari ette maksma.â€œ\nDaam valib kleidiriiet.\nâ€žPikitriibud teevad saledamaks,â€œ\nannab mĂźĂźja nĂľu.\nâ€žKas te tĂľesti arvate, et ma kavatsen seda riiet sĂźĂźa?â€œ\n***VahisĂľdur peatab vĂ¤eosale lĂ¤heneva inimese. See kĂ¤ratab:\nâ€žOlen major Peterson!â€œ\nâ€žVabandust, hĂ¤rra major, aga\nilma lĂ¤bipĂ¤Ă¤suloata ei tohi ma teid\nâ€žJĂ¤tke rumalused, te ju tunnete\nâ€žJah, aga mul ei ole Ăľigust...â€œ\nâ€žKaua sa temaga seal jutustad?\nLase maha ja rahu majas!â€œ\nVahisĂľduri juurde tuleb ohvitser\nâ€žPalju mehi roodus on?â€œ\nâ€žAga miks te sellest mulle rĂ¤Ă¤gite? Ă„kki olen ma spioon!â€œ\nâ€žSĂ¤h sulle, va spiooninĂ¤ru!â€œ\nLapselaps kĂźsib vanaisalt:\nâ€žKas sa kartsid, kui sĂľjavĂ¤es ĂśĂśsel\nâ€žKartsin ikka, aga kui juba magama jĂ¤Ă¤d, siis pole enam midagi viga.â€œ\n***Naine hakkab oma mehe juurest\nĂ¤ra minema. Enne peksab ta vihaga puruks kĂľik nĂľud, virutab puruks\nlĂźhtri, lĂśĂśb televiisoril ekraani sisse,\nlammutab mĂśĂśbli ja rebib kardinad\nmaha. Lahkudes jĂ¤tab ta mehele\nâ€žPea meeles, et sellest, mis siin\nterveks jĂ¤i, kuulub pool mulle!â€œ\nVestlevad kaks sĂľpra:\nâ€žKas tead, mulle tundub, et mu\nnaine petab mind pagariga. ĂœkskĂľik, millal ma ka voodi ei heidaks,\nalati on seal jahu ja leivapuru.â€œ\nâ€žKas tĂľesti? Noh, nĂźĂźd hakkan\nâ€žMiks sa seda arvad?â€œ\nâ€žNoh, millal ma ka koju ei tuleks,\nikka lamab lukksepp Ivan meie voodis!â€œ\nAbielupaar satub inimsĂśĂśjate\nkĂ¤tte. Kuni nende Ăźmber rituaalset\ntantsu sooritatakse, Ăźtleb mees naisele:\nâ€žKuule, mul tekib kahtlus, et nad\nkavatsevad meid Ă¤ra sĂźĂźa.â€œ\nâ€žNoh, sina mĂľtled ikka ainult toidule, nagu alati!â€œ pahandab naine.sudoku\nsudokuCinamonCinamon jĂ¤tab endale Ăľiguse\n6., 9.â€“10., 12.12 kell 13; 7.â€“8.,\n11.12 kell 11, 13 Teekond\nJĂľulutĂ¤heni (eesti keeles)\n6.â€“12.12 kell 14, 17.05, 18.35,\n21.50 VĂľidu nimel\n6.â€“12.12 kell 14.30, 16.25,\n19.35, 21 Issi6.â€“12.12 kell 16.45, 22 ViimaÂ\n6.â€“12.12 kell 15.45 Vana\n6., 9.â€“10., 12.12 kell 13.45;\n7.â€“8., 11.12 kell 11.30, 13.45\n6.â€“12.12 kell 12.15, 15.15,\n18.15, 21.15 NĂ¤ljamĂ¤ngud:\n6., 10., 12.11 kell 11.45, 15;\n7.â€“8., 11.12 kell 15; 9.12 kell\n11.45 Kass Oggy ja kurjad\n6.â€“12.12 kell 20, 22.15 ViimaÂ\n6.â€“12.12 kell 12, 17.50 ManÂ\n6.â€“12.12 kell 12.30 Taevast\nsajab lihapalle 2 (eesti keeles)Annelinna\n5.12 kell 21.45 Cinamonis\nSĂźdamlik film 2011. aasta PĂ–FFil linastunud Kanada komĂśĂśdia â€žTĂľutĂ¤kkâ€œ uusversioonist.\nDavid Wozniak (Vince Vaughn) on tasapisi kuldsele keskeale lĂ¤henev\nheatahtlik logard, kelle pĂ¤evad veerevad muretult looderdades hommikust Ăľhtusse. Ăœhel pĂ¤eval tabab meest tĂľeline pommuudis - ta saab\nteada, et on tĂ¤nu 20 aastat tagasi spermapangale tehtud â€žsissemakseteleâ€œ isaks mitte vĂ¤hem ega rohkem kui 533 lapsele. Ja nagu sellest\nveel vĂ¤he oleks â€“ tĂ¤isikka jĂľudnud â€žseemnevĂľrsedâ€œ on pĂśĂśrdunud\nkohtusse, et teada saada, kes on nende bioloogiline isa. See ajuvaba\nolukord on lĂ¤htepunktiks veendunud poissmehest Davidi isiklikule teekonnale, mille kĂ¤igus saab temast parem inimene ja maailma parim isa.6.â€“12.12 kell 19.15 AdvokaatKontsertRistsĂľnaNeljapĂ¤ev, 5. detsember 201310.12 kell 15.30 VĂ¤ike advenÂ\ndikontsert, esinevad Tartu\n2. muusikakooli ĂľpilasedElleri saal\n9.12 kell 18 Kaasaegne kamÂ\n13.12 kell 18 Vasksed jĂľuludFeel Good Music CafĂŠ\n5.12 kell 21 JĂľulujazz 2013:\nAirtist (Austria-Ungari)Genialistide klubi\n5.12 kell 22 HU? uue albumi\n6.12 kell 22 Jim Morrison 70:\nThe Doors Rock Theater\n7.12 kell 20 Argo Vals ja TaaÂ\nvi Tulev11.12 kell 20 Jam Session nr.\n48: Eller Big Band!\n12.12 kell 20 Jazzikunst:\nOunaskari-SooĂ¤Ă¤r duo (Soome-Eesti)\n13.12 kell 21 Ivi Rausi Trio 3\nja 13Tartu linnamuuseum\n5.12 kell 17 JĂľuluakenTartu Peetri kirik\n12.12 kell 19 Veidi valjem kui\nvaikus: Tanel Padar ja Tarvo\nValmTartu Raekoja saal\n12.12 kell 18 Marju Villaku\nviiuliĂľpilaste kontsertTartu Ăźlikooli aula\n6.12 kell 18 Miina HĂ¤rma\ngĂźmnaasiumi kooride traditsiooniline advendikontsert\n7.12 kell 17 EmajĂľe Laulikud\n10: juubelikontsert TĂ¤helaev\n8.12 kell 18 Varased flĂśĂśÂ\n10.12 kell 18 Elleri kooli aastapĂ¤eva kontsert\n12.12 kell 17 JĂľulurĂľĂľmVabank\n6.12 kell 23 Sofia Rubina7.12 kell 22 Nevil Blumberg &\nkuni 31.12 fotonĂ¤itus PĂľhjala\nkuni 5.12 Angela Reidla maalinĂ¤itus 22 rohelist pilti\nkuni 10.12 Tartu Rukkilille\nlasteaia laste loovtĂśĂśde nĂ¤itus SĂźgise lood\nkuni 5.01 maalinĂ¤itus TrioLinnaraamatukogu\nkuni 7.12 Eesti nahakunstÂ\nnike liidu pisikĂśidete nĂ¤itus\nkuni 14.12 fotonĂ¤itus MĂľisaÂ\nkuni 14.12 raamatunĂ¤itus\nRomanovite dĂźnastia 400\nkuni 11.01 raamatunĂ¤itus\nMees vĂśĂśtoravaga: Gert\nkuni 17.12 Tartu harrastusÂ\nkunstnike stuudio 2013. aasta ĂźlevaatenĂ¤itus SuvelumÂ\nkontserdimaja7.12 kell 18 Ragdoll: igihaljas\nAmeerika muusika9.12 kell 19 Peeter Sarapuu\n(fagott), YXUS Ensemble jtTartu Jaani kirikVolgaLinnaraamatukogu6.12 kell 12.15 KeskpĂ¤evaÂ\nmuusika veerandtund6.12 kell 22 Lorete Medne,\nKristians Priekulis, Ritvars\nGaroza10.12 kell 10 Muinasjututund,\nkavas on muinasjutud lumehelbekesest ja talvetaadist8.12 kell 19 Teekond vĂľluÂ\n13.12 kell 12.15 KeskpĂ¤evaÂ\n13.12 kell 19 TĂźtarlastekoor\nEllerhein: Benjamin Britten\n100 (dirigent Ingrid KĂľrvits)Tartu Jazz Club\n5.12 kell 20 PĂ¤rnsaluToming-Soo kontsert Kolm\n6.12 kell 21 TĂľnis MĂ¤gi kontsert Jah, ma nĂ¤gin lumevalÂ\n7.12 kell 20 Raivo Tafenau 50\n& Sergio Bastos (Brasiilia)Muu\nKĂźĂźtri 1, Tartu\nwww.kinoateen.euT 10.12 kell 19 \nK 11.12 kell 18 \nTeil on raske leida endale Ăľiget dieeti?\nPole aega jĂ¤lgida oma toitumist ja\nlugeda kaloreid? Uskumatu, kuid tĂľsi:\nkĂľik on tehtud teie eest. On loodud\nunikaalne toitumiseprogramm â€žNĂ¤dalaga\nSaledaksâ€œ - madala kalorsusega tasakaalustatud toitumine, mis on mĂľeldud\njĂ¤rkâ€“jĂ¤rgulisele kaalu langusele ja\nâ€žNĂ¤dalaga Saledaksâ€œ â€“ sinu ideaalkehakaalu ja hea enesetunne vĂľti!\nSee on lihtne ja tĂľhus.\nSĂśĂśge ja vĂľtke kaalust alla!\nKĂľik tooted leiad meie interneti poes\nPraegu eriti soodsa hinnaga!TĂ•NU SILLO\nVedu ja paigaldus.Neljapäev, 5. detsember 2013tartuekspress\nreklaamUUSI ELANIKKE OOTAVAD KENAD KORTERID TULBI TÄNAVAL\nTegemist on 2006. aastal rajatud peresõbraliku piirkonnaga.\nLastele jagub tegevust mänguväljakul. Lähedal poed, koolid, lasteaiad.\n2-toaline Tulbi 2e majas: 55,6 m², rõdu - 94 900 €\nTulge vaatama! Võimalus on jõulud juba uues kodus veeta.Puhkusepakettal.39€56 503 503\nVõta ühendust.TERVIS PUHTAST\nKubija hotell-loodusspaa | Männiku 43A, Võru | Tel + 372 50 45 745 | info@kubija.ee25tartuekspress26 reklaamMüüme ja paigaldame klaasplasttooteid\n•Septikud ja reoveemahutid\nomavad sertifikaati ja garantiidTel 5373 8556 • www.redsom.ee • tellimus@redsom.eeEhitus2-toal ahik korter vaikses ja looduskaunis Pilka külas (43 m², põhjalikult renov, saun, garaaž, 34 800 €).\nTel 515 5404.1,6 t ja 18 t ekskavaatorite rent\njuhiga ja ilma (75 € ja 150 €).\nAlemat OÜ teostab üldehitus- ja\n5695 0175, www.alemat.ee.2-toal korter Tartus Ilmatsalu tn\n(V k, ehit 2006. a, üp 43,5 m²,\nhubane, 72 000 €). Kristi Vaikmets,\ntel 5558 5567, www.aabakv.ee.2-toal rõduga heas korras korter\nAnnelinnas (46,7 m², 5/4,\n45 000 €). Tel 5552 1724,\n3-toal ahik korter Tammelinnas\nPuusepa tn (vajab san-remonti,\nmajas vaid 3 korterit, notariaalse\nkasutuskorra alusel kuulub korterile\nlisaks ka 530 m² aeda, 57 500 €).\nTel 5624 2181,www.aabakv.ee.Isover-puistevilla paigaldus.\nkatuse-, fassaadi- ja üldehitus\ntööd. Küsige julgelt pakkumist,\ntel 553 8019Pakume projekteerimisteenuseid\nSanitaar- ja kapitaalremont, lam\nmutustööd (ka elektri- ja san-tehnilised tööd). Tel 5837 2544.3-toal korter Kalda tee 8 (5/5,\n57 m², rõdu, kelder, avar, eraldi\ntubadega, 54 500 €). Tel 5624 2181,\n3-toal mug korter Savernas (korralik, soe, 11 500 €). Tel 5841 7373.on veel vabu kohti!Ootame lastehoidu lapsi vanuses 1,5 - 6 a.\nhaldjakeselastehoid@gmail.comTel 56615431Soojustamine puistevillaga.\npuistevill@gmail.com.Üldehitus- ja remonttööd Tartu\npiires. Teostame ka elektri- ja san\ntehnilisi töid. Status Invest OÜ,\ntel 5657 7785.Ehitusmaterjal\n2-toal ahik eraldi sissepääsuga kor\nter Kastani tn (30,7 m², oma väike\naiaosa, kelder, kuur, saun, juurdeehitamise võimalus, olemas ehitusluba,\n39 900 €). Tel 5552 1724,\n2-toal ahik korter Rämsi külas\nmüüa või anda üürile.\nTel 5624 2181, www.aabakv.ee.Tõravere kauplus (268,5 m², 14\n1-2-toal remonti vajav ahiküttega\nkorter või köök-tuba Tartus.\nBaltic Forest ostab metsakin\nnistuid üle kogu Eesti, ka koos\ntehing. Tel 508 0065.4-toal korter Nõos (80 m², II k,\ntoimiv ühistu, 42 000 € – tule\ntel 5814 5068.Haluküte OÜ müüb lõhutud\nküttepuid lahtiselt, võrgus, kon\nteineris; lõikamisjääke ja 3 m\nkask). Tel 5683 3404.\nKüttepinnud (3 m) või tükeldatud\nküttepinnud. Kütteklotsid. Kojuvedu tasuta. Tel 5193 8862.Ostame kasvavat metsa ja met\nsakinnistuid, ka põllumaad! Ettemaks, tehing kiire. Tel 506 9554.Lõhutud küttepuud (lai valik, kuivad ja märjad, koorem 3 kuni 10\nrm). Lepiko talu, tel 5667 5750.Kinnisvara vahetus\nKui maja ülalpidamine valmistab\nraskusi, siis vaheta oma maja kahe\n1-toal kap-remonditud korteri\nvastu. Tel 5563 9452.Loomad\nLemmikloomade ravi ja vaktsi\nneerimine. Tel 514 8998.\nLääne-siberi laikad (9-kuused,\nPikakarvaline taks (must, 2 a,\nemane, Estjunsert). Tel 504 1924,\nhttp://jahisarv.onepagefree.com.Mööbel1-toal korter. Tel 503 2345.\nKasutatud mööbel. Kõik meie\npakkumised www.rolfo.ee. Tartus\ntransport maja ette tasuta.\nTel 5381 4290.Kolm 1-toal ahik renoveeritud\nkorterit Jänese tn. Aed, kelder,\nkorralik maja, võimalik kohe sisse\nkolida. Tel 5563 9452.Korterid, majad, majaosad Tartus\nwww.robinsonkv.ee.Ahju- ja katlapuud (50 cm, lepp,\nTel 5301 1161.Maja Tartus või Tartumaal.\nTel 5615 9460.Üürile võttaKillustiku (12 €/t), freesasfaldi (12\nTerrassi- ja välisvoodrilauad,\nsaematerjal, höövelmaterjal, küt\nteklotsid soodsalt. Tel 509 2168,\nlaur.pojad@gmail.com.KüteTasuta kinnisvaraalane konsul\ntatsioon! Tel 550 0225.Kui sul on tekkinud üürivõlg ja sa ei\njõua maksta, siis olen nõus lahendama probleemi ja vastu annan\nTartus. Tel 5897 9316.San-remont, maalri- ja plaatimis\ntööd. Tel 5332 3648.Haldjakese lastehoius Ravila 45 (Veerikul)\nja Ülenurmes, Mõisniku 43Talu Tartust 15 km Nõo v Unipiha\n(kinnistuni kõvakattega tee, piirneb\nmetsaga, kõrval põllumaad,\n49 000 €). Tel 5392 8366,\nwww.aabakv.ee.2-toal korter Lähte alevikus\n(II k, 46,2 m², vajab renov,\nühistu, 19 900 €). Tel 5552 1724,\ntiia@aabakv.ee.2-toal korter Ulilas, 16 km Tartust\n(osaliselt remonditud, 40 m², odavad ülalpidamiskulud, 8100 €).\nTel 5552 1724, tiia@aabakv.ee,\nEhitus- ja remonditööd. Priit,\ntel 502 5744, cid@cid.ee.Neljapäev, 5. detsember 2013A-, B-, BE-, C-, CE-kat, ADR- ja\nveoauto- ning taksojuhi ameti\nkoolitused. Esmaabi ja libedasõit.\nwww.sõiduõppe.ee.Pehme mööbel, külmkapid,\npesumasinad ÷ tulge tutvuma\nAutoremondilukksepale, keeviMüüme ja üürime Teie kinnisvara\nRuumikas maja Palamuse lähedal\nmüüa või vahetada 2-toal korteri\nvastu Tartus. Tel 5624 2181,\nwww.aabakv.ee.Hea hind aasta lõpuni:\nmüügil toidudLAPSE SÜNNIPÄEVAPIDU\n3h = 100 eurot!www.funzone.ee • 55 28 112soovitavalt 6-11. aastasteleNeljapäev, 5. detsember 2013\ntajale ja autoelektrikule.\n(akende pesu, põrandate vahata\nmine/õlitamine). Tel 5823 0411.tartuekspress\nreklaamFekaalivedu väga soodsalt, ka L, P.\nummistusi 24/7. Tel 521 4808.Firma kütab (ka omaniku äraolekul), kannab puid ja teeb teisi\nabitöid. Tel 509 0750.Juuksuriäri N84 otsib asjalikku\nkoristajale Tartu linnas kell 8-15.\nCV saata elamu@jogevaelamu.ee\nhiljemalt 8. detsembriks.\nInfo tel 507 3310.PANDIMAJA\nTartu, Kalevi 10-17, tel 734 0083.Klienditeenindajale-tellimuste\nvastuvõtjale nahkesemete ja jalatsite remondi töökotta. Väljaõpe\ntöökohal. Tel 5664 5653.Firma teeb välikoristust (ka lumelükkamist käsitsi) ja santehnilisi\ntöid. Tel 509 0750.\nTel 5551 7935.Kaardid ennustavad. Tel 900 1727\n(hind 1,09 €/min). Ennustuste tellimine meilile: ennustus.ee.Metsakinnistute ja põllumaa\nvahendajale. Kui tead kedagi, kes\nsoovib müüa. Tel 506 9554.Korstnapühkimisteenus.\nAkende ja uste valmistamine pui\ndust. Tel 504 0385.Pottsepatööd. Tel 507 9037.Raamatupidamisteenused:\nwww.12kuud.eu.Kullassepatööd - käsitööna kuldja hõbeketid jne. Väike-Kaar 41a.\nTel 742 7441, E-R 10-15.Arvutite ost, müük ja hooldus.\nJoorami pood, Struve 8, tel 5657\n7785, 5457 2787.\n506 0726, info@atteenus.ee.Kvaliteetsed Vene teip-juuksepi\nTel 5609 7842,\nLaenud kinnisvara või sõiduki\ntel 516 4024.Abi alkoholisõltuvuse korral 98%.\nHiina meditsiin. Ly Chini OÜ, Tartu tel 505 8381.\n14.-15. detsembril Vana-Võidu\njoogastuudios (Viljandi maakond).\nRohkem infot www.satnam.ee\nuudistest.Lõngapood! Villane alates 7 €/kg,\nlõim, heegelniit 10 €/kg, linane\n17 €/kg. Ropkamõisa 10 hoovis\n520 7727, www.aardlakaubandus.ee.Massaaž Tartus Võru 47E\n(Batuudikeskuse maja II korrus).\nTel 5552 2308, Merilin.Odavalt M+S rehvid 185-65-15,\n195-55-15 naast uus, pargitud\njänesenahad. Tel 517 5044.\nPiimanõu (40 l), saekaabel (neljasooneline), terastraat (lm 3 mm),\nliistparkett. Tel 5650 6714.Väärtustage oma kinnisvara ja tervist. Hallitusseente ja majavammi\ntõrjetööd ning analüüsid. Tel\n5662 9559, www.niiskusabi.ee.\nRehvivahetus ja müük. Samas\nremondime Teie auto. Uute varu\nosade, õlide ja akude müük. Vaata lisaks: www.samautoremont.ee.Arvutite hooldus ja remont Tartus\nTel 5386 9008.Kõrgharidusega tegus leskproua\notsib intelligentset suhet härraga\nvanuses 58-64 aastat.\nTel 5349 5940.\nVaba töökas 40-aastane mees\nAnnelinnast soovib tutvuda\n34-44-aastase vaba ja vallalise\nnaisega. Alkoholi ei tarbi, hoian\nelamise korras. Tel 5902 9167,\nmööbel jms). Tel 501 6453.Lumekoristus ja äravedu.\nTel 5852 3333, laur12@hot.ee.Vannide emaileerimine. Tartus\nhind 70 €. Tel 552 2879.Bussireisid soodsate hindadega.\nosade, õlide ja akude müük. Sam\nLembitu 1B, tel 5620 3199.Ohtlike puude langetamine,\nFekaalivedu ning era- ja korter\nmajade toruummistuste likvi\ndeerimine. Tel 516 9117.Ohtlike puude raie ja puude\nwww.nordicarb.ee.Avatud Ilusate Asjade Pood Tartus Tähe 21, E-R 10-18, L 10-15.\nOlete oodatud!K ngla\nuto• Sõidu- ja pakiautode remont ja hooldusVeo- ja kolimisteenused, utilisee\nrimine suure kaubikuga. Tel\n501 5312, www.kutotootmine.ee.• Sõidukite keretööd,värvimine• Autolammutus\nkasutatud ja uute rehvide müükViher OÜ pakub raamatupida\ninfo@viher.ee, www.viher.ee.• Avariiliste autode ostTELLI\nTel 520 2155.(90 tähemärki)tartuekspress.ee/kuulutused\nKeeletoimetaja: Terje Jepiselg terje@tartuekspress.eetartuekspress.ee/Vanad raamatud, märgid, mün\ndid, medalid, postkaardid, nõud\nja muu vanavara. Tel 5649 5292.Veo- ja kolimisteenus maksikaubiku ja tagaluukveoautodega.\nTel 5826 4050.1 kuulutus =1€Väljaandja: Ajaleht OÜ\nTrükk: AS KroonpressEW korporatsioonide esemed,\nuuriripatsid, plekist sildid, mün\ndid, märgid jne. Tel 5649 5292.\nOstame Teie kasutu auto, haagise\njne kiirmüügihinnaga. Paku julgelt.\nTel 528 1037.MüükTeen sooja. Tel 517 0933.\nLED-valgustite müük ja paigal\ndus. Ringtee 25, 50105 Tartu,\ntel 5348 8836, www.ledwill.ee.Talupiim, kohupiim, juust Tartus\nlinnaelanikele ja lasteasutustele.\nTel 529 0955.OstTutvusTasuta õigusabi. Tel 5551 8893.Boilerite puhastus, veemõõtjate\n5646 9025.AGG Raamatupidamisteenused\nOÜ, Soola 1a, Tartu, tel 514 1606,\ninfo@raamatupidamisteenus.ee.Polsterdan uksi. Tel 5370 3971.Korstnapühkimis- ja pottsepa\ntööd. Tähtajad lühikesed! Akti väljastus tasuta! Tel 5805 0201.Kasutatud riided Norrast kpl\nSTIIL, E-R 10-18, L 10-15, meil leiab\nka riideid 0,50-1 €, külastage!Kasutatud rehvide müük. Äsja\nsaabunud uus partii vähekasutatud\ntalverehve Norrast. Lai valik erinevaid rehvimõõte. Rehvitöökoda\nSepa 19a, Tartu (ARK-i taga kaarhallis). Avatud E-R 9-18, L 9-15, tel\n733 9210, www.kasutatudrehvid.ee.Pakun seltsi ja abistan kodutöö\ndes. Tel 5905 4698.Korralik transport Tartus ja üle\nEesti. Tel 5551 0649.RiidedKorras pianiino Leutke (Leipzig).\nTel 501 1357 või solarfox@hot.ee.Pakun raamatupidamisteenust\n5333 9544.Kolimis- ja veoteenus Eesti piires,\nTel 5685 0760.Tubli õmbleja! Lõunakeskuse\nInfo tel 523 3276.Autorent Tartus. Hinnad alates\nwww.baltasar.ee.TervisRaamatupidamisteenus asutustele, arve firmalt. Tel 5569 0228,\naarula@hot.ee.Lisatöö koristajale Vahi tööstuspargis K, P õhtuti alates kl 17st\numbes 3–3,5 tundi. Tel 5823 0411.Võimalus kasutada ruume Tartu\nTel 552 8112.Ohtlike puude raie. Tel 5810 8597.Raamatupidamine firmadele,\nMTÜ-dele, KÜ-dele. Tel 5551 1130,\ninfo@tartufinants.eu.Lihalõikajale (mees, 30-40 a, väljaõpe töökohal, tükitöö). Töökoht\nTartu vald Vasula. Tel 512 8686.SõidukidVälikäimla rent\nTel 507 0535.27730 4455Autoremont, puksiir, sõidukite keretööd\nR 9 – 17 L,P suletudREKLAAM • tel 730 4455\nVastutav väljaandja: Kaupo Torim kaupo@tartuekspress.eetartuekspress28 reklaamNeljap채ev, 5. detsember 2013All pages:12345789101112131415161718192021222324252627InfoSaveLikeShareDownloadMoreTartu Ekspress, 5.12.2013 Published on Dec 4, 2013 Tartu Ekspress, 5.12.2013tartu_ekspressFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore