Mis toimub meiliturundusega? Smaily webinar | Turundajate Liit\n3. märtsil TULI & Smaily veebinar “Mis toimub meiliturundusega?!”\nNagu kõvemad kuulujutud ikka, nii on ka spekulatsioonid meiliturunduse surmast levinud kui kulutuli. Seekordsel veebinaril uurime, kas ja milliseid elumärke oma turunduspostkastis veel näha võime.\nEesti juhtiva e-mailiturunduse platvormi Smaily asutaja ja eestvedaja Erkki Markus\nArutlusele tuleb kunagise võimupaari, meiliturunduse ja sotsiaalmeedia turunduse, käekäik ning automatiseerimise efektiivne rakendamine. Vaatame karmi pilguga – alates teemareast kuni meilisignatuurini – üle ka selle, mida ja miks oma publikule üldse saata. Veebinari lõpuks teeme selgeks, kas meiliturunduse järelhüüded on ikka asjakohased või siiski pisut ennatlikud.\nTanel Rand on mees, kelle CV-d kaunistab pikk ja edukas karjäär turundusmaastikul. Aastal 2011 liitis Tanel oma turundusteadmised ja -kogemused Smaily tiimiga. Sellest ajast on ta edukalt Smaily müügi- ja turundustiime tüürinud ning taganud ka ettevõtte klientide turundusstrateegiate tulemuslikkuse. Tanel teab kõiki meiliturunduse suuremaid ja väikemaid saladusi ning jagab kasulikke nippe ja ideid ka erinevatel koolitustel ja webinaridel.\nTasuta veebinar TULI liikmetele toimub kolmapäeval, 3. märtsil kell 15:00 Zoom keskkonnas.\nLoe ka kokkuvõtet TULI eelmisest Smaily seminarist.


Mina elan siin (08.06.2010)\nSaade, Jõelähtme noorte segarühm.\nJaanipäev Kihnu saarel.\nRahu ja sõpruse eest (1956)\nTallinna Mere rajooni sõprusfestival, Tallinna lauluväljak.\nSaade, Lõuna-Eesti külapidu, operaator Arvo Mägi, Seto kirmask. 2002\nMuusikaline tund: MUUSIKALINE TUND. Kõik sai alguse teatrist (27.07.1992)\nSaade tantsupedagoogi Heino Aassalu 60. sünnipäevaks, saate autor ja küsitleja Helve Võsamäe. Heino Aassalu räägib raadiost ja saadete tegemisest, teatrist ja tantsust, üldtantsupidude lavastamisest, tantsijatee algusest, operetist, praegustest tegemistest...\nRahvakunstiõhtu 1960: Rahvakunstiõhtu 1960. a Komsomoli nim staadionil 02 (24.07.1960)\nRahvakunstiõhtu Komsomoli nim staadionil 1960. a. Saatejuhid Elfriede Ilves ja Lembit Lauri. 00:00 Akrobaatiline etüüd. 09:34 Läti rahvatants "Preesi tants" ; 15:06 Heino Aassalu muljed (NB! raginad)...\nRahvakunstiõhtu 1960: Rahvakunstiõhtu 1960. a Komsomoli nim staadionil 01 (24.07.1960)\nRahvakunstiõhtu Komsomoli nim staadionil 1960. a.00:00 Eessõna - saatejuhid Elfriede Ilves ja Lembit Lauri; 03:37 Pidulik miiting, Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Johan Eichfeld (kõne eesti ja vene keeles); 36:37 Reportaaž - rahvatantsijate sissetulek; 44:43 Peolekutse - Laine Mesikäpp 47:18 Pidupäeva proloog, autor Paul Rummo; 52:12 Segapaaride rühmad "Kosjatants"; 55:38 Vene "Ringtants"; 58:03 Lasterühmad "Õekesed õõtsumaie", "Kiigadi kaagadi"; 1:03:19 Intervjuu Ullo Toomi, Ott Valgemäe ja Heino Aassaluga, küsitleb Lembit Lauri...


Tööpakkumise number #294265\nInseneri eesmärgiks on:\nVeeremi ja veeremi agregaatide remonditehnoloogia ning hooldusnõuete täitmise järgimine ja täiendamine ning kaasajastamine vastavalt rahvusvaheliste standardi nõuetele.\nRemondi- ja hooldusprotsessis ilmnenud/tekkinud tehniliste rikete põhjuse väljaselgitamine ja tehnilise juurdluse teostamine;\nKvaliteedisüsteemi ISO korrashoid ja järgimine;\nMasinaehitusliku tootmise tugi tehnilistes küsimustes, tootmisprotsessi mõistmine, haldamine, toodangu kvaliteedi kontrollimine ja vajadusel täiendamine.\npeab tundma tehnikat ja tehnoloogiat ning oskama rakendada eriala põhilisi teadmisi.\nriigikeele valdamine ja erialase vene keele oskus ning oskus aru saada inglise- ja/või saksa keelsest erialasest kirjandusest;\narvuti kasutamise oskus ( Word. Excel. Solid Edge);\nEeldatavad isikuomadused on: teaduslik-tehniline mõtlemisvõime, loov suhtumine töösse tehniliste ülesannete lahendamisel, iseseisvus, vastutus- ja otsustusvõime, järjekindlust, oskust töötada üksi ja meeskonnas, orienteeritust tulemusele.\nHuvitavat,arendavat, vaheldusrikast ja iseseisvat tööd.\nKonkurentsivõimelist töötasu, mis sõltub ka varasemast kogemusest ja oskuste tasemest.\nAS Ühinenud Depood teostab veeremi remonti, kasutades kaasaegset tehnoloogiat ning materjale.\nAS-ile Ühinenud Depood kuuluvad Tartu diiselrongide depoo ja Tallinnas asuvad Tallinn-Väike diiselrongide ja vedurite depoo ning Telliskivi reisivagunite depoo.


Eesti Subaru Foorum :: subaruclub.NET • Vaata teemat - Impreza kasko\nTänane kuupäev Teisipäev, 19 Mär 2019 02:35:51 +0000\nPostitatud: Teisipäev, 21 Mär 2006 15:31:31 +0000\nLiitunud: Esmaspäev, 28 Nov 2005 01:45:53 +0000\nVäidetavalt teeb Parex kindlustus, turule trügimise nimel, praegu suuri jõupingutusi ja madalaid hindu.\nPostitatud: Teisipäev, 21 Mär 2006 15:57:00 +0000\nSeal oli jah mingi varjant LK-ga, et kindlustusjuhtumi puhul tuleb käibemaks ise maksta. Kurat mul kah selle "KUBEME" LK, kuna kõige odavam\nPostitatud: Esmaspäev, 03 Apr 2006 16:03:45 +0000\nSellist asja ei ole olemas et klient ise käibe peab maksma.\nAntud hetkel oli tegu lihtsalt mingi arusaamatusega.\nPostitatud: Esmaspäev, 03 Apr 2006 16:19:55 +0000\nNii väideti ka telesaates, kus sellest juhtumist räägiti. Ometi nii see oli.\nRohkem pole ka kuulda olnud, kuidas asi lahenes.\nPostitatud: Kolmapäev, 05 Apr 2006 11:01:06 +0000\nise sain WRX-le kasko vist ca 10 kiloga !!!\nPostitatud: Kolmapäev, 05 Apr 2006 11:13:48 +0000\näkki valgustad kaaskannatajaid, kust said\nPostitatud: Kolmapäev, 05 Apr 2006 12:19:36 +0000\nnii odav wrx kasko huvitaks küll.\nPostitatud: Kolmapäev, 23 Aug 2006 17:06:22 +0000\nLiitunud: Pühapäev, 04 Juun 2006 15:36:54 +0000\nE-kindlustuse kalkulaatoriga sai 2004 aasta wrx-i kaskoks QBE-lt ~13500.- aastas. On kellegil reaalseid kogemusi sellise hinnaga? Omavastutus oli siis 7000 vist.\nPostitatud: Teisipäev, 05 Dets 2006 16:18:02 +0000\nLiitunud: Reede, 11 Aug 2006 17:42:33 +0000\nendal ka kogemus selle QBE kindlustusega.\nsee ju iga kindlustuse unelm, et käibemaksu võrra vähem maksta... selleks peab muidugi klient ise ka sellega nõustuma.\nnimelt siis oli samuti kindlustuse võtjaks firma ja pärast avariid tuli kiri et QBE tasub siis mitte remondikohale vaid kliendi arvele selle avarii taastamise summa miinus käibemaks ja omavastutus. sai kohe uuritud ja vastu kiri saadetud, et ei soovi sellist lahendust ja maksku ikka nemad remondikohale vastav summa miinus omavastutus. ja tuli siis mingi aja pärast kiri vastu, et arvestasid seda vaidlustust ja maksavadki remondikohale ise\nnii et siit järeldus... loll saab kirikus ka peksa\nei tasu karta seda QBE-d, kui ikka endal mõistus peas siis saab kõikide kindlustustega asja klaariks. need kohtulahendid jne juhtuvad just sellistel juhtudel kui on segased asjaolud ja räägitakse vastukäivat juttu.\nPostitatud: Kolmapäev, 10 Okt 2007 15:29:03 +0000\nSelle aasta kasko STI-le 15K\nPostitatud: Neljapäev, 18 Okt 2007 20:22:26 +0000\nEga keegi juhuslikult GT viimase aja kasko aastahinnet ei tea???\nTeema pealkiri: Re: Impreza kasko\nPostitatud: Reede, 11 Sept 2009 10:41:25 +0000\nLiitunud: Teisipäev, 26 Juun 2007 15:03:00 +0000\nSti kasko siis hakkab jõudma 10 tonni piirimaile. 10022 krooni ühes osas tasudes, omavastutus v tonni. Masu on hea asi, hinnad langevad.\nPostitatud: Pühapäev, 25 Apr 2010 21:51:30 +0000\nLiitunud: Teisipäev, 31 Mär 2009 23:20:30 +0000\nQBE kohta oskan küll ainult häid sõnu öelda. koostöös OU Autosõber sain täiesti vaevatult ja muretult oma asjad aetud, isegi, ei helistatud kindlustusest. ja kindlustusmakse on 6100kr/aasta, mis on väga mõistlik tavalisel imprezal 118kw. (if pakkus algul 32 000kr/aasta)\nPostitatud: Teisipäev, 13 Juul 2010 12:35:26 +0000\nmul 98a GT-del ka kasko peab, ergo tegi pakkumise, 2 osas maksta ning kogusummas 11400.-\nPostitatud: Laupäev, 02 Okt 2010 15:30:30 +0000\nLiitunud: Pühapäev, 11 Sept 2005 23:34:12 +0000\nkus kohas sellised hinnad?\nvaatasin iizi.net'ist, parem pakkumine qbe'st on 20480 kr 5000kr omavastutusega 1osas. salvas 54864 kr


Geel Erogen X. Looduslik koostis. Juhised, kuidas nautida... Kohaldamine ei põhjusta kõrvaltoimeid.\nKasutusjuhend Erogen X\nErogen X peenise laienemine - üldine teave\ngeel ajal viaal koos dispenser\nebapiisav peenise suurus\nErogen X - uuenduslik viis suurendada peenise suurus on kodus ilma kirurgilise sekkumiseta tugevate ravimite ja taotluse traumaatiline vahendeid (laiendid, vaakum pumbad). Geel on mõeldud välispidiseks kasutamiseks - massaaži peenis, mille eesmärk on suurendada selle pikkus ja läbimõõt.\nUuringud on näidanud, et igapäevane kohaldamine geeli ühe kuu jooksul suurendab peenise 4 cm pikk ja 1, 5 cm läbimõõduga. Regulaarne kasutamine ei põhjusta allergiaid ja muid kõrvaltoimeid. Kerge tekstuur välistab võimaluse hariduse konnasilmad ja muude kahjustuste kasutamise käigus. Kommentaare tarbijad kinnitavad, et deklareeritud tootja omadused Erogen X vasta tegelikkusele.\nValem geel - turvaline kompleks, kelle tegevus on suunatud üksnes terve meessoost seksuaalse organ, selle kasv, ei avaldaks negatiivset mõju organismile. Aktiivsed komponendid:\nvalgu hüdrolüsaat ja hüdrolüüsitud aminohapetest - majanduskasvu ja suurendada mahus\nkollageen - elastsuse ja hoolitseda õrna nahaga\ntrietanoolamiin jaoks vastupidavust ja pikka sugu\ntõmbekapp, saialill - suurendada tundlikkust.\nKuidas kasutada õigesti, et kõrgeid tulemusi - juhis\nEt saavutada kõrge tase tuleb järgida kasutusjuhendit geeli. Vähem tõhus viis kasutada Erogen X - see on vajalik kogus geeli kanda seksuaalne organ etapi erektsioon (kavatseb käivitada, kuid ei ole jõus, vaid 70-80%), hõõru kogu pikkuses kuni täieliku imendumiseni. Alustada tuleks lobus. Ühekordne annus geeli individuaalne, orienteeruvalt - suurus pähkel. Peaasi - et kogus geeli täielikult voodikate peenis ja tekkimise vältimiseks konnasilmad ja kahju, võimaldas hõõruda tema sujuvad liigutused.\nTõhusam kasutamine geeli on lisaks spetsiaalse massaaži. Pildil tutvustab peamisi võimalusi massaaži, mis on keeruline geeliga suurendab kiirust peenise kasvu mitu korda.\nEt tulemus oli märgatav ja tajutav juba kuu aega hiljem, on soovitatav kasutada Erogen X iga päev üks-kaks korda päevas.\nGeel peenise - vastunäidustused\nRange vastunäidustusi kasutamiseks geeli Erogen X ei ole. Siiski tuleb hoiduda kui teil on peenise vigastusi, konnasilmad, kui nakkav ja põletikuliste haiguste kuseteed, veresoonkonna ja teiste haiguste raske vorm.\nOluline info! Tõttu suur nõudlus antud kaup, sagenenud on juhtumid võltsimine, mis ei lasknud tõhus mõju kasvu ja peenise laienemist. Hoiduge petturid. Eestis osta originaal geel peenise laienemist Erogen X saab ainult läbi meie ametlikul kodulehel.


Sirp ja vasar jäävad Tartu bensiinijaamale alles - Äripäev\nSirp ja vasar jäävad Tartu bensiinijaamale alles\n15. jaanuar 2001, 08:26\nÜlo Toomsalu 15. jaanuar 2001, 08:26\nJõuluks ehtis Tartu äärelinna bensiinijaam end uue nõukogudeaegse firmakujundusega. 245 allkirja andnud tartlast nõuavad sirbi ja vasara ärakoristamist, ent nende soov jääb täitmata, kirjutab SL Õhtuleht.\nTankla kuulub firmale Klaabs Oil. Omaniku valitud uus rentnik, osaühing Wostock Oil, kasutab sirpi-vasarat oma kaubamärgil. Firmakujundus riputati bensiinijaama katuseservale, kleebiti tankuritele ja paigaldati ka reklaamipostile Ringtee ääres.\nAvastanud nõukoguliku sümboolika kasutamise taasiseseisvunud Tartu linnas, korjas solvunud tartlane selle vastu mõne päevaga 245 allkirja. Nendega varustatud pöördumised läksid teele linnavalitsusse, riigikogu juhatusele ning ajakirjandusele.\nTartu linnavalitsuse õigusteenistuse juhataja Riina Männiste, kes peab 245 allkirjaga pöördumisele 30 päeva jooksul vastama, on meelestatud leebemalt: ?Põhiseaduse järgi võib igaüks levitada oma arvamusi ja ideid. Sirbi ja vasara kasutamist reklaamis ei käsitle kuriteo ega rikkumisena ei haldusõigusrikkumise seadustik ega kriminaalkoodeks. Tankla kujundus võib riivata inimeste õiglustunnet ja võib neile mitte meeldida, kuid ära keelata me seda küll ei saa.? Seda lubabki Männiste pöördujatele järgmisel nädalal teatada.\nRuut Disaini juhataja Allan Räim: ?Ei tasuks asja arulagedalt poliitiliseks ajada. Tellija soovil andsime Wostock Oili logo ja firmastiiliga mõista, et kütus tuleb Venemaalt, on odav ja et see odavus annab välja nagu töölisklassi tankla - ma ei kujuta ette, mis võiks seda meie inimesele paremini edasi anda kui sirp ja vasar.?


Kingituseks oma pildiga võtmehoidja\nVõtmehoidja kogusuurus on ca 7,5cm (koos kinnitusrõngaga) ja laius kõige paksemal kohal ca 3cm. Trükitav ala on 3,8cm x 2,0cm suurune.\nVõtmehoidja tellimiseks vajutage "Kujunda toode" nupule. Avanenud aknas saate üles laadida oma pildi, valida meelepärase pildi muudatused. Samas arvestage, et trükitav ala on vaid ca 38x20mm suur. Kuna trükitav ala on väga väike, siis tekste me antud võtmehoidjatele eraldi ei trüki. Kuid kui on soov, siis pange selgitusse kirja ja me proovime seda vajadusel kujundusse lisada.


Tasapisi: Kappadi, kappadi koduni - Eesti Kunstimuuseum\nTasapisi: Kappadi, kappadi koduni\nVeebruaris püsinäitusel „Identiteedimaastikud. Eesti kunst 1700–1945“\nVeebruaris vaatleme Kumu püsinäitusel kodusid, jutustame lugusid, tassime kive, otsime üles koduloomad ja kappame koos nendega.\nKumu kunstimuuseumi väikelastehommikud toimuvad septembrist maini iga kuu esimesel ja teisel kolmapäeval kell 11. Sari on mõeldud just kõige pisematele vanuses 1–3 eluaastat. Koos lapsevanema või saatjaga on nad oodatud tutvuma kunstiga läbi lugude jutustamise, mängu, muusika, liikumise ja teiste toredate loovtegevuste. Igal kohtumisel on uus ja huvitav teema, mida avavad mänguliselt näitustel ja stuudios Kumu hariduskeskuse töötajad.


Kommentaarid: GETTER: minu elu seisis aastaid paigal – olin seisakust tüdinud\nAadu 25. oktoober 2017 10:31\nei tää palju isake Virgoke pappi välja ladus, et see asi liikuma hakkas jälle. Ilma maksuta ei liigu siin maailmas mitte kui midagist. Küll oli algul jutt, et Getu kirjutas oma vanaema jaoks laulu ,, me kõik jääme vanaks,, , aga veidi hiljem tuli välja, et hoopis sven lõhmus hoopis laulutegija. Vott nii käibki see\n25. oktoober 2017 06:48\nJah,vöttis teise naise mehe,kellega mehel laps oli-selline elu seiskyb ja roiskubki. Loomulikult ei vöi sellise eluga önnelik olla. Kui oma last ei ole. Ja kui ka selle mehega oma lapse saabki,armastab mees ka oma teist last,keda see uus naine jälle ei armasta ja on sellele lapsele armukade. Eks ta nyyd seda oma keedetud supilörri sööb,önnetu inimene!\nnõukaaegne jahvatamine 27. oktoober 2017 16:10\nKuule,maalt ja hobusega,võta nüüd vähe koomale oma jamajuttudega,millega mutid õhtuti aega viidavad.\nkarm tode. 25. oktoober 2017 04:18\nsul on veel suur karma volg maksta .seda tead sa ise ka.\nBla 25. oktoober 2017 04:12\nSee tema roosamanna jutt hakkas inimestele juba ammu närvidele käima. Pole ime, et siis lõpuks ise ka aru sai, et sellist jama pole mõtet teha ja seisis kohapeal. Oleks võinud sinna kohapeale jäädagi. Hea vaikne oli!\nJama jah, seisak 24. oktoober 2017 23:55\nsama mees, samad lapsed, sama koer - käige kõik minema! Ikka multikulti ja lõpuks tuleb ikka naine võtta.\nAnnan nõu. 24. oktoober 2017 23:53\nNoor, kena neiu, mine mehele, sünnita laps ja siis alles näed kui huvitav on elu. Elul on mõtet!\ntõdemus 25. oktoober 2017 08:35\nmaalritöö paistab ka sobivat...\nMart 24. oktoober 2017 23:11\nMilline saavutus! Selliseid "huvitavaid videosid" on terve youtube täis.


KV.EE: Eesti suurim kinnisvaramess toob kokku rekordarvu arendusprojekte – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nEesti suurim kinnisvaramess KV.EE Kinnisvararalli toimub sel aastal 16. septembril ja toob kokku rekordarvu arendusprojekte. Päeva jooksul saab tutvuda ligi 30 uusarendusega Tallinnas, Harjumaal ja esmakordselt Pärnus.\nKV.ee juht Tarvo Tesloni sõnul võeti avatud uste päeva korraldamine ette, sest huvi uusarenduste vastu on plahvatuslikult tõusnud.\nTesloni sõnul pole suure huvi tõttu uute korterite hinna langust näha, seetõttu tasuks turult otsida avatud silmadega soodsaid eripakkumisi: “Uute korterite hinnad on viimase aasta jooksul olnud väikses, kuid siiski stabiilses tõusus. Aasta jooksul on uute korterite hinnad kerkinud 2-4%. Olukorras, kus pakkumiste arv müügitempo suhtes on pigem madal ja ostujõud tugev, võib pigem prognoosida hinnatõusu jätkumist endisel määral. Aeg-ajalt on turul siiski ka huvitavaid eripakkumisi, millel tuleks silm peal hoida.”\nKuigi korterite hinnad on tõusutrendis, siis võib uusarenduste avatud uste päevadelt leida häid eripakkumisi. “Kohapeal saab oma küsimustele vastuseid otse arenduste esindajatelt, mõnes arenduses on kohal ka pangatöötajad, kes nõustavad laenuküsimustes. Sel korral on ühes suuremas arenduses küsimustele vastamas lausa arendusfirma omanik isiklikult. Kliendipäevade kontekstis on selline asi pigem haruldane, samas tõstab kindlasti taoline personaalne lähenemine arenduse usaldusväärsust,” sõnas KV.EE portaali juht Tarvo Teslon.\nTänaseks on oma arendustega väljas järgmised arendajad ja edasimüüjad: Metro Capital, Endover, Bonava, Trigon Capital, GO Kinnisvara, ProKapital, ALG Liisingu AS, Larsen Kinnisvara, Koidu Ehitus, Sinilille Kodu, LVM Kinnisvara, Kinnisvaraekspert.\nKampaanialehel www.kv.ee/kinnisvararalli on kaardil võimalik valida omale sobiv rallitrajektoor ning arenduste juurest leiab ka nupu “sõida kohale” objektile kohale juhatab.\nUuem uudis: Riigi Kinnisvara: Vändra päästekomando sai nurgakivi ››\n‹‹ Vanem uudis: Arco Vara: Nõmmelt ei taha naljalt keegi ära kolida


Kesklinna kool kiidab lisakoolivaheaega - Paberleht - Tasuline - Sakala\nKesklinna kool kiidab lisakoolivaheaega\nViljandi Kesklinna kooli lapsevanemad (vasakult) Kadri Oras, Reta Lepp, Margus Rekor, Marge Tampere, Piret Mädamürk ja Edith Naarits soovisid ajakirjanikega kohtuda, lootes sel moel tekitada üleüldisem arutelu lisavaheaja üle. Kõik nad olid seda meelt, et uus vaheaeg mõjus lastele hästi ja tasakaalustas õppetööd.\nHulk Viljandi Kesklinna kooli aktiivseid lapsevanemaid leiab, et lisavaheaeg on nende lastele mõjunud hästi, ning laste heaolu ja tervist silmas pidades soovivad nad selle kehtimajäämist. Kartuses, et linn ei pruugi seda toetada, pöördusid nad ajakirjanduse poole.\nEelmisel aastal anti Viljandi gümnaasiumile ja Kesklinna koolile õigus katsetada õppetööd viie koolivaheajaga. Peagi saab prooviaasta läbi ja koolidel tuleb esitada seisukoht, kas nad tahavad lisavaheajaga jätkata või soovivad minna tagasi traditsioonilisele nelja vaheajaga süsteemile. Nii Kesklinna kool kui gümnaasium soovivad uudsel moel jätkata. Paalalinna, Jakobsoni ja Kaare kool olid eelmisel aastal lisavaheaja sisseviimise vastu ning on seda ka nüüd.


.jazzino.: Vürtsikas šokolaadimüsli\nSügis. Jälle. Hommikuti ärgates peab köögis tule põlema panema. Avastan end järjest kauem silmad veel kinni duši all seismast ja veel joosta lastes, sest üldse ei taha sealt soojast ära tulla. Ja kui aken on kogemata ööseks lahti jäänud, on hommikune korter eriti jahe. Brr. Paksud sokid kapist välja. Keskküte ju veel ei ole oma talihooaega alustanud. (Ei ole hullu, rahakott rõõmustab.) Kummikud on kerged suvekingad ammu jalanõuriiuli sügavustesse lükanud ja rattaluku võtme võib vist juba heaga võtmekimbust välja võtta. Mis kindaid ja mütse ma eelmisel aastal kandsingi? Oeh...\nAga kõigega harjub. Juba esimene külmetuski on üle elatud ja vaikselt saab jälle ilma vastutulijaile näkku läkastamata ringi käia. Ju tüdisid pisikud minust ja läksid edasi. Ilmselt tegid oma osa ka need üüratud ingveri ja sidrunikogused, mida ma endale sisse manustasin. Ingver! Jah, ingver on minu söögilauale jõudnud ja sinna ka jäänud. Igati hea nii vokiroogades, marinaadides, kastmetes kui ka magustoitudes, kookides ja eelkõige talve lemmikjoogis: ingveri + sidrun + mesi + tassitäis kuuma vett = tervis ja õndsus. (Okei okei, hõõgvein, mu arm, ära solvu, ma pole sind unustanud ja oled samuti lemmikute seas!)\nMa vist isegi mäletan oma esimest kokkupuudet ingveriga. :D Tegime kunagi algkoolis klassiõe juures ingveriküpsiseid (sõna ingver jätsin meelde klassivenna Ingvari nimega, et saaks ikka kodus pärast kekata, mis imeasju me küpsetasime). Ja siis olime kahekesi, üks osavam kui teine seal köögis. Ja retseptis oli kirjas, mitu grammi ingverit vaja läheb. Eks seda värsket siis. Ja meil oli Santa Maria jahvatatud ingver, peaaegu täis kotike. Retsepti oleks pidanud grammide järgi minema veidi üle kahe kotikese. (Tsekkasin kiirelt köögist, 20 g pakendid on Santa Marial, nii et äkki siis 50 g ingverist pigistatud mahl vms oli originaalis?) No eks me siis kallasime esimese paki ära ja olime just teist lahti tegemas kui klassiõe ema kööki tuli ja noh. Asus kahjusid likvideerima. Tegime tainast juurde ja kokku saime vist 4 plaaditäit küpsiseid. Mäletan, et olid suured ja pehmed ja muredad ja võõra maitsega. Mitte just halvad, aga tol ajal sinna huvitav kategooriasse sobivad. Ai, mis kõik ei annaks, et neid küpsiseid uuesti proovida! Nüüd, kus ingver mu lemmik on. :)\nOeh, nostalgiahetk möödas. Ingverile olen truuks jäänud aga ka siin retseptis: parajalt vürtsikas ja šokolaadiselt magusas kaerahelbemüslis, mis just täpselt hallidesse sügishommikutesse sobib. Munavalge annab müslile krõbeda nn granola tekstuuri, kus helbed ei ole mitte kõik eraldi, vaid ka suuremate tükkidena. Vürtsidega ma siin ei koonerdaks, eriti kardemoniga, mis annab sügava ja veidi isegi eksootilise maitsenüansi. Šokolaad, mille lisan alles lõpus otse ahjust tulnud müslisse, aitab samuti helvestel krõbedaid tükke moodustada ja pealegi...\n...seven days without chocolate makes one weak.\n500 g täistera kaerahelbeid\nLahusta mesi kuumas vees. Vala peale kaerahelbed ja vürtsid ning sega läbi. Viimasena lisa kakaopulber, sega uuesti läbi ning jäta nii veerand tunniks seisma. Klopi munavalge kergeks vahuks ning sega kaerahelvestesse.\nVala segu küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ning rösti 170 kraadi juures keskmisel siinil umbes pool tundi, kuni müsli on krõbe. Sega ka paar korda pannitäit, et äärte pool olevad helbed ära ei kõrbeks. Haki šokolaad peenelt ning sega pannil veel kuuma müsli sisse. Lase jahtuda ning hoia oma lemmik müslipurgis. Hommikul on müsli eriti hea värskete puuviljade-marjade ja piimaga! Ja ei ole see sügishommik midagi nii pime. :)\nHommikuseks äratuseks kõlarisse nostalgialaks vol 2 ehk vana hea Peppers ja nende "Quixoticelixer".\nLabels: hommikusöök, ingver, kaer, šokolaad


Fotoluksi juht: müügimaks tehniliselt keeruline - Raamatupidaja\nFotoluksi juht: müügimaks tehniliselt keeruline\nKaupluste jaoks, kes osutavad ka e-teenuseid, on müügimaks tehniliselt keeruline pähkel, nentis Fotoluks ASi juhataja Assar Jõepera.\nKuigi suures plaanis on müügimaksuga kõik selge, on Fotoluksi kaupluste ees keerulised spetsiifilised probleemid, millistele teenustele maks täpselt rakendub, kui ühte ja sama toodet pakutakse nii e-teenuse kaudu kui tavakaubana.\n„Fotoluksil on väga palju erakliente ning väga palju ka kliente ettevõtete näol, kellele müügimaks ei rakendu. Meil on ka nii e-poe kliendid kui läbi e-teenuse tellitavate fotode kliendid, millele samuti müügimaks ei kehti. Samas koodid, mille alt kaup välja läheb, on ühed ja samad tavakaupluse omadega ning meil on vaja „leiutada” programm, kuidas neid eristada,” nentis Jõepera selgitades, et kõige keerulisem on küsimus, kuidas seda programmiliselt kokku viia, et oleks raamatupidamuslikult lihtne arvestada ning ka maksuametile edastada.\nJõepera märkis, et hetkel on müügiprogrammide haldajatel ja e-teenuse pakkujatel tuli takus, sest süsteemide valmis saamiseks jäi väga vähe aega.\n„Esimene versioon müügimaksust oli ju niivõrd puudulik, et linnavalitsuse infotelefonis laiutati käsi – nad ei ole ise ka teadlikud, kuidas mingeid asju tegema peab. Vastavad osakonnad loodi ju alles selle kuu alguses,” rääkis ta.\nJõepera sõnul loodetakse, et riik tuleks mõistusele ja keelaks müügimaksu ära.\n„See otsus on riigi kätes. Aga tundub, et riik väga ettevõtlust ei toeta ja pigem on see läbi maksuameti kaasamise kohaliku maksu kogumisse nö „kuldne käepigistus” Tallinna linnaga. Nii riigil kui kohalikel omavalitsustel oleks veel palju kohti, kus riiki ja linna saaks efektiivsemaks muuta, aga on selge, et kõige lihtsam on minna ettevõtja kallale ja tõsta mõnda maksumäära või tekitada uus maks,” nentis ta.\nPraegu ongi ettevõtjate jaoks jäänud variant ära oodata, kui keegi kaupmeestest müügimaksu kohtusse annab, seda ei saa aga teha enne, kui määrus on kehtima hakanud. Jõepera kinnitas, et on ka ise valmis ettevõtjate poolt kohtusse minema. „Probleem on ju meil kõikidel üks ja sama,” ütles Fotoluksi juht ja lisas, et lõppkokkuvõttes jääb kaotaja rolli tarbija.\n„Tänasel päeval me ei saa endale enam seda lubada, et kaotame marginaalis veel 1%, sest viimased poolteist aastat oleme tegutsenud kahjumis. Midagi ei ole teha – see õnnetu protsent tuleb tarbijale hinnas juurde.”\nKaupmehed: müügimaks seadusega vastuolus\nMüügimaks — tõlkes kaduma läinud


Hansa Capital võtab 470 miljonit krooni laenu\nLaen läheb täielikult Hansa Capitali liisingu- ja faktooringutegevuse finantseerimiseks Balti riikides, ütles eile Hansa Capitali rahastamise ja välissuhete osakonna juhataja Alar Ehandi.\n«See, kui palju laenust läheb Eesti liisingu- ja faktooringuprojetide rahastamiseks, sõltub turu nõudlusest,» rääkis Ehandi. Tema hinnangul võiks Eesti firmadega tehingute osa olla 50%. Läti ja Leedu turu nõudlus on varasemast suurem.\nLaenu peakorraldajad on Euroopa rekonstruktsiooni ja arengupank (EBRD), Deutsche Bank AG ja Commerzbank AG, kes tagavad kogu laenusumma täismärkimise. Lepingud allkirjastatakse juuni alguses, siis selgub ka laenu tegelik intress.\nEhandi ütles, et 470 miljoni krooni suurune laen ei avalda liisinguintressidele suurt mõju. «Ei usu, et see summa mõjutab midagi oluliselt,» lausus ta. «Panga laenude intressid on juba piisavalt langenud.»\n«Praegu tegeleme mitme 10--20 miljoni krooni suuruse tööstusprojektiga, aga ei tahaks neid avalikustada,» lausus Ehandi. «Nüüd ei jää ükski projekt raha puuduse tõttu rahastamata.»\nSündikaatlaen koosneb kahest osast. 156 miljoni krooni suuruse A-osa, mille tähtaeg on viis aastat ning intressimäär 4,85 protsenti, saab Hansa Capital EBRD-lt.\nKolmeaastase tähtajaga 312 miljoni krooni suuruse laenu B-osas osalemist pakutakse sündikaatlaenuturul kõigile huvilistele ning selle täismärkimise tagavad võrdsetes osades Deutsche Bank AG ja Commerzbank AG. B-osa intressimäär on 4,35 protsenti. Intressimäärale lisandub ühekordne lepingutasu. Sündikaatlaen on tagatud Hansapanga garantiiga.\nEhandi väitel antakse peamiselt laenu kommertssõidukite ehk veokite, busside, sõiduautode ja tööstustehnika ostmiseks. Üks hiljuti teostatud Hansa Capitali Grupi projekte on Eesti Raudteele kahe veduri liisimine 47 miljoni krooni eest. Hansa Capitali intressimäärad kõiguvad 10--14 protsendi vahel sõltuvalt projekti suurusest ja riskist.\nHansa Capitali Grupp, mille kogu varade maht on ligi 7 miljardit krooni, omab ligi 46 protsenti Balti riikide liisingu- ja faktooringuturust. Grupi 1999. aasta esimese kvartali puhaskasum oli 65 miljonit krooni.


Kreemgeel liigeste hinda Kreem-geel Dedushkin Secret liigestele\nSalvi vanaisa saladus on universaalne, kuna sellel on sünergiline toime, leevendades samal ajal valu ja kõrvaldades selle põhjuse. Koosneb triglütseriididest ja rasvhapetest.\nÕla, küünarnuki või käe liigese kahjustustega muutub inimesel raske käega töötada. Kui põlv või pahkluu on kahjustatud, põhjustab iga samm valu. Eriti raske on see vanemate inimeste jaoks, kuna neil on tõenäoliselt kulunud luude ja periartikulaarse vedeliku tõttu kohati Kreemgeel liigeste hinda. Ja mitte kõik pensionärid ei tea, kust Grandfather Secret geeli osta, millest räägime hiljem.\nLiigeset on võimatu täielikult ravida, tagastades selle varasemale funktsionaalsusele. Kuid võite peatada põletikulised ja hävitavad protsessid, pikendades liigeste noorust ja enda jaoks - normaalset aktiivset elu ilma valu. Ja selleks võib aidata tõestatud tööriist.\nTark aastaid ja kogemusi, võivad vanemad inimesed mõnikord isegi arstidele koefitsiente anda, sest nende "arsenalis" on palju rahvapäraseid retsepte mitmesuguste haavandite jaoks. Ja milline vaev kummitab vanuseid inimesi sageli? Õige, valutavad liigesed. Nende haiguste loetelu, millest Vanaisa saladuse geel vabaneda suudab, on muljetavaldav. See pole mitte ainult artriit, artroos, reuma ja bursiit, vaid ka: ishias - seljaaju juurte põletik; osteoporoos on süsteemne haigus, mis väljendub luutiheduse vähenemises muutub hapramaks ; sünoviit - sünoviaalmembraanide põletik; podagra - soola sadestumine liigese erinevates osades; hügroma - sünoviaalkottide kasvajataoline haigus; düsplaasia - luu aparatuuri ebanormaalne areng vigastuste tõttu; dorsopaatia - selgroo süsteemsed haigused; ishias - istmikunärvi põletik, vaagna luude liigesed; kyphosis - selgroo kumerus; Anküloseeriv spondüliit - sakraalsete luude artriit; turse ja valu liigestes sealhulgas ilm ; seljavalu.\nRavim on saadaval kõigile, sealhulgas pensionieas inimestele. Mis on vanaisa saladus See on tõesti saladus, sest kõiki toote komponente ei avalikustata.\nShea või. Koosneb Kreemgeel liigeste hinda ja rasvhapetest. See on võimeline leevendama turset ja kõrvaldama ummikuid, rahustama valu ja suurendama sünoviaalvedeliku viskoossust.\nViimane tegur on eriti oluline, sest see hõlbustab liigesepea libisemist õõnsuse sees. Ja mida vähem hõõrdumist, seda vähem kulumist. See sisaldab palju vitamiine ja mineraale, mis kiirendavad rakkude ainevahetust, toidavad liigest ja avaldavad kasulikku mõju tema tervisele. Hoiab ära Kreemgeel liigeste hinda, tugevdab sidekude, aktiveerib ainevahetust kõhres. See on geeli Vanaisa saladuse mittetäielik koostis, kuid ülejäänud komponentide olemasolust me ei tea.\nSee on kasulik inimestele vanuses ja noorena.\nPese seebiga kehaosa, mida ravitakse kreemiga Vanaisa saladus. Kuivatage rätikuga või õhus. Pigistage kahjustatud alale pisut kreemgeeli ja hõõruge seda kätega.\nOn ebasoovitav kelleltki küsida, kuid parem on seda teha ise, sest seda on kergem rõhku kontrollida.


Spotify Stations - Mis see on? - 89 IT- JA DISAINITEENUSED Spotify Stations - Mis see on? - 89 IT- JA DISAINITEENUSED\ngabriel Rakendused, Tehnoloogia, Varia\nSpotify Stations – Mis see on?\nHiljuti tutvustas Spotify enda uut ja lihtsustatud äppi Spotify Stations. Põhimõtteliselt on tegu nagu tavalise Spotifyga, erinevuseks on ainult oluliselt lihtsam kasutajaliides ja sisu mida esitatakse nö. playlistide või kanalitena. Esialgu on äpp nagu ikka, suunatud ainult Spotify USA-s paiknevatele kasutajatele.\nAlguses võib Spotify Stations kasutamine tunduda suhteliselt tülikas – miks peaks keegi korraga kasutama kahte erinevat Spotify äppi? Peale mõnetunnist kasutamist ütlevad aga paljud, et äpi kasu on märgatav. Värvid on erksad ja väga hõlpsalt saab lisada meeldivaid lugusid enda personaliseeritud playlisti, väga lihtne on sirvida tuhandeid erinevaid tuju- ja žanripõhiseid playliste. Äpp pakub laialdlaselt võimalusi uue muusika avastamiseks nagu näiteks “Discover Weekly”. Klassikaline meetod, kus kasutaja saab valida enda maitse järgi konkreetseid albumeid, esitajaid või laule on siin äpis kõrvale heidetud.\nKa Spotify põhiäpis on palju mooduseid uue muusika avatamiseks aga kahjuks ei paista need äpi mürarikkas disainis väga silma ja paljud kasutajad jätavad need kasutamata. Spotify Stations-i disain on aga rõhu pannud justnimelt uue muusika avastamiseks lihtsalt ja mugavalt, ilma oluliselt aega kulutamata. Põhjalikud algoritmid oskavad ka pidevalt ise uut ja sobivat muusikat soovitada vastavalt varasemalt kuulatule.\nPaljud on ehk ka kuulnud teisest populaarsest muusikateenusest nagu Pandora. On üsna kindel, et selle lükkega üritab Spotify varastada konkreetselt Pandora kasutajaid. Internetiraadio loomine on asi millega Pandora ammusel 2000ndal aastal üldse leiba teenima hakkas kuid praeguseks hakkavad nad ajale jalgu jääma ning Spotify pakub oluliselt rohkem võimalusi. Näiteks on Spotifyl väga võimekad rakendused nii lauaarvutitele, mobiilsetele seadmetele ning lisaks ka väga lihtsalt kasutatav ja hästitoimiv veebirakendus juhuks kui ei ole soovi või võimalust rakendusi alla laadida. Samuti on Pandora kasutajate hulk viimaste aastatega nagunii langustrendis olnud ja Spotify oma kasvab jõudsalt. Spotify teavitas selle aasta esimeses kvartalis, et ületas just 200 miljonilise igakuiste kasutajate piiri.\nKui kõige olulisem on siiski muusika. Kui sa oled väsinud igasugusest visuaalsest virrvarrist ja tahaksid lihtsalt minimaalse vaevaga uut ja huvitavat muusikat avastada, siis on sinu jaoks kindlasti ideaalne Spotify Stations!\nmuusika, spotify, spotify stations, striimimine


Piim võib olla ohtlik toode südame tervist. See ei ole nii ammu soovitanud teadlasi - Rootsi teadlased hiljuti väitis, et lehmapiim võib olla väga ohtlik inimeste tervisele. See on kirjutatud "Pravda.RU." Ekspertide sõnul ärge ületage päevamäär, mis on võrdne kahe klaasi moloka.V näputäis, juua mahepiima südame tervist.\nMis on oht piima\nPiim, peetakse üldiselt kasulik toode tõttu kaltsiumi- siin. Aga just see osa mõningatel juhtudel suurendab riski surra südame-veresoonkonna haigused. See asjaolu suutis tõestada käigus jälgides naised tarbivad keskmiselt poolteist liitrit piima päevas. See on oluline, sest piima - see on väga tõhus vahend vähki.\nKui inimene tarbib rohkem piima kui vaja organi, kaltsium imendub lihtsalt ei ole aega. Selle tulemusena setted moodustusid. Pole saladus, et veresoonte lupjumine vähendab nende elastsuse. Madalamal elastsuse suurendab südamehaiguste riski. Vahepeal muud teadlased on tõestanud, et piima ei soodustaks luude.\nAsjaolu, et meeletu, irratsionaalne tarbimist piim ja piimatooted suudavad kanda kahju oma aega rääkinud ja teadlased Harvardi. Spetsialistid läbi uuringu põhjal järeldus, et lapsed ei ole kasulik üldse piima. Kui piim sisaldab suhkru- või muu magusaine, see on kahtlemata kahjulik.


Mida peaksid õppima enne altari ette astumist? | Buduaar\nMida peaksid õppima enne altari ette astumist?\n2012. aasta 13. november 07:43\nEnne juhilubade saamist pead sa õppima autoga sõitma. Enne abiellumist peaksid sa olema omandanud need neli oskust.\n1. Õppima oma emotsioone kontrollima\nKui väikesed lapsed ärrituvad, siis ei panda neile seda pahaks, sest nad ei oska veel oma emotsioone kontrollida. Täiskasvanud seevastu peaksid oskama jääda rahulikuks ja mitte lapse kombel kisama ega asju katki viskama. Kui tunned, et sinu äkkvihahooge pole võimalik ära hoida, siis peaksid pöörduma terapeudi poole. Keegi ei taha olla koos partneriga, kes ütleb ja teeb asju, mis teisele poolele haiget teevad.\n2. Õppima suhtlema\nKõik täiskasvanud peaksid oskama taktitundeliselt rääkida probleemidest, mis neile muret põhjustavad, ja oskama kuulata nii, et sellest oleks rääkijale abi. Pidevalt kurtes, kritiseerides ja sõnadega oma partnerile haiget tehes ei püsiks teie liit kuigi kaua. Kui pead partneri öeldut tühiseks, kuuldut eitades või hoopis ignoreerides, selle asemel et tema tundeid analüüsida, siis võib see teie suhtele saatuslikuks saada.\n3. Õppima olema positiivne\nIga kord kui jagate naeratust, iga kord kui naerad tema nalja peale, iga kord kui oled tema seisukohaga nõus, väljendad sa talle toetust, kiindumust ja tänu selle eest, et ta sul olemas on. Mida rohkem positiivsust sa endast õhkad, seda õnnelikumad te mõlemad olete.\n4. Õppima konflikte lahendama\nKõikidel paaridel on erimeelsusi. Kuid õnnelikus suhtes olevad paarid teavad, kuidas teha “tema probleemist” “meie probleem” ja seda üheskoos lahendada. Olgu siis konfliktiallikaks laupäevaõhtune filmivalik, elukoha valimine või hoopis voodielu värskendamine.


Kindel jalgelaune | Piiblivõti | Avatud Piibli Ühing\nLoe läbi alltoodud kirjakoht: Ps 40\nMa ootasin Issandat suure ootusega;\nta kummardus mu poole\nja kuulis mu appihüüdmist\n3ja tõmbas mind üles õuduse august\nja paksust porist\nning asetas mu jalad kaljule\nja kinnitas mu sammud.\n4Ta pani mu suhu uue laulu,\nkiituslaulu meie Jumalale.\nPaljud näevad seda ja hakkavad kartma\nja lootma Issanda peale.\n5Õnnis on mees,\n6Palju oled sina, Issand, mu Jumal,\nja mõelnud mõtteid meie kohta;\nei ole kedagi sinu sarnast.\nKui ma hakkaksin neid kuulutama\nja neist kõnelema,\nsiis oleks neid rohkem\nkui jõuab ära lugeda.\nTapa- ja roaohver ei ole su meele järgi -\naga mu kõrvad oled sa avanud -,\n8Siis ma ütlesin: „Vaata, ma tulen,\nrullraamatus on minust kirjutatud.\n9Sinu tahtmist, mu Jumal, teen ma hea meelega\nja sinu Seadus on mu südames.”\n10Ma jutlustan õiglust suures koguduses;\nvaata, ma ei sule oma huuli,\nIssand, sina tead seda!\n11Su õiglust ma ei varjanud oma südames,\nsinu ustavusest ja su abist ma rääkisin,\nsu heldust ja su tõde ma ei salga\nsuure koguduse ees.\nSina, Issand, ära keela mulle oma halastust;\nsinu arm ja su ustavus hoidku mind alati!\n13Sest lugematud õnnetused on mind piiranud,\nkõik mu süüteod on mind kätte saanud -\nmul puudub neist ülevaade,\nneid on rohkem kui juuksekarvu mu peas\nja mu süda kaotab julguse.\n14Issand, olgu sulle meelepärane mind vabastada!\nTõtta mulle appi, Issand!\n15Häbenegu ja kohmetugu nad kõik,\nkes püüavad hävitada mu hinge;\n16Vallaku jubedus oma häbitööst neid,\nkes mulle ütlevad: „Paras, paras!”\n17Olgu rõõmsad ja rõõmutsegu sinus kõik,\nkes armastavad sinu päästet,\n„Suur on Issand!”\n18Mina olen vilets ja vaene,\naga Issand mõtleb mu peale!\nSina oled mu abi ja mu päästja!\nKas keegi võib olla immuune ebakindlusele või kindlustatud raskuste eest? Olgu Taaveti tunnistus sulle täna julgustuseks!\nLugedes seda psalmi hakkab silma Jumala kiituse muutumine isiklikuks palveks salmis 12.\nTaavet alustab väga piltikult. Kas oled kunagi kõndinud läbi sügava, kleepuva soo? Ja kas mäletad seda kergendustunnet, kui viimaks jõudsid kindlale maapinnale? Jumala ustavus on Taaveti jaoks see kindel maapind. Jumal kutsub ka meid kogema, kuidas usaldus Tema vastu saab alguse meie südames ning sirutub sealt edasi meie sõnadesse ja valikutesse (s 8-11).\nPsalmi teises osas tunnistab Taavet oma hirme ja kahtlusi, mis visalt peale tungivad ning mis on omased kõikidele siin elus. Isiklikus elus tehtud patt murendab meie kindlust Jumala loomuse osas. Siin on ainsaks lahednuseks hüüda Jumala poole, paludes Tal taastada visioon Tema suurusest. Seda ei suuda me ise kuidagi saavutada.\nTaavet pani tähele elu erinevaid sõnumeid. Julgust röövivaid skeptikuid leidub peaaegu igas olukorras, ning nad on valmis esitama väljakutset meie usule hüüdes: “Just! Just!” siis kui me komistame (s 16). Kas aga lubame neil inimestel meie tähelepanu eemale juhtida Jumala tõeliselt olemuselt?\nLahenduseks on kinnitumine Jumalasse veel tugevamini - alati hüüdes: “Sina oled minu Jumal, ära viivita!” (s 18)\nMõtiskle oma elu nende aegade üle, mis tundusid sulle otsekui sügava, mudase soona. Kus oli tunne, et ei olegi võimalik kuidagi edasi liikuda. Ometi - kui hüüame appi Jumalat, siis Ta vastab meile armastuses ning tõmbab meid välja turavlisele ja kindlale pinnale.\nSelle kommentaari autor: Ron Frost\n← Laupäev, 28. September 2019\nEsmaspäev, 30. September 2019 →


Pärnu täiskasvanute varjupaik on nüüdsest avatud ka Tori valla elanikele - Pärnu linn\nPärnu täiskasvanute varjupaik on nüüdsest avatud ka Tori valla elanikele\n„Tori vallal endal ei ole täiskasvanute varjupaika, kuid vajadus selleks on olemas. Osalt nende inimeste näol, kes on siiani elanud Sindis osades Pärnu mnt 27a korterites. Ajalooliselt on see nii välja kujunenud, sest Sindi linnal oli palju vabana seisvaid eluruume, mida abivajajatele kasutamiseks jagati. Siiani ongi mõned Pärnu mnt 27a korterid täitnud sisuliselt varjupaiga rolli, kuid on tingimuste poolest väga halvad. Nüüd, mil korrastame valla sotsiaaleluruume, on tekkinud vajadus varjupaiga teenuse järele neile, kes ei pea kinni ühiselu reeglitest ning inimestele, kes vaatamata korduvatele meeldetuletustele ega ka omavalitsuse poolsele järeleandmisele ei ole asunud likvideerima oma üüri- ja kommunaalvõlgnevusi,“ põhjendab varjupaiga teenuse kasutamise vajadust Tori abivallavanem Priit Ruut.\nPärnu linna ja Tori valla vaheline leping näeb ette seda, et Suur-Posti tänava varjupaigas on planeeritud ööbimiskohad kuni kümnele Tori valla kodanikule, ent kui vabu kohti on piisavalt ja olukord seda nõuab, saab varjupaigas peatuda ka rohkem kui kümme Tori valla inimest.\nVallavalitsus teavitab iga abivajaja täiskasvanute varjupaika suunamise soovist üldjuhul vähemalt kolm päeva ette ning linnavalitsus edastab info varjupaiga teenuse osutajale mittetulundusühingule Horisont.\nPärnu linnavalitsuse sotsiaalosakonna juhataja Tõnu Poopuu kinnitusel on varjupaigas ööbimiskohti piisavalt, et võimaldada Tori valla peavarjuta inimestele majutust ilma et, see vähendaks kuidagi teenuse kättesaadavust Pärnu elanikele.\nPärnu täiskasvanute varjupaigas on ööbimiskohad 62le inimesele. Ööbijate hulk on aasta lõikes väga erinev – suvel on teenuse vajajaid vähem, talvekuudel rohkem. Keskmiselt kasutab täiskasvanute varjupaika igapäevaselt 15-20 inimest.\n2019. aastal kasutas Pärnu täiskasvanute varjupaika 123 erinevat inimest, kellest 30 olid teiste omavalitsuste elanikud, kes viibisid varjupaigas lühiajaliselt. Alaliselt ehk 12 kuud elas mullu varjupaigas kolm inimest. 7-12 kuud elas varjupaigas 19 inimest, ülejäänud peatusid siin vähem kui seitse kuud.\nTori vald on esimene omavalitsus, kellega Pärnu linn on sõlminud täiskasvanute varjupaiga teenuse osutamiseks koostöölepingu. Leping kehtib käesoleva aasta 31. detsembrini.\nTori vallavalitsuse kommunikatsiooninõunik


| AIDS 2016: vaginaalne ring HIV ennetamiseks on tõhus ja vastuvõetav\ndapiviriin ASPIRE uuring Naised ja AIDS Mitmesugused uudised Rohkem kui 50i artiklid\nPor Claudio Souza 10 oktoober 2016 10 oktoober 2016 05209\nNaised nautisid äranägemisel ja tegevus ajas tuperõngast\nDapiviriini tuprõngas (Pilt: NIAID)\nASPIRE uuringuga liitunud analüüsi värskendus näitab, et dapiviriini sisaldava tuperõnga järjekindel kasutamine näitas, et nakatunud nakkusega nakatunuid oli 65% vähem HIV, vastavalt hiljutisel rahvusvahelisel AIDSi konverentsil XXI (AIDS 2016) Durbanis .Lisaks rääkisid uuringus osalenud Aafrika naised teadlastele, et toode neile meeldis, nad leidsid, et seda on lihtne kasutada ja eelistavad võimalikke alternatiive, nagu pillid või tupegeelid.\n[Toodetud partnerlus HIV ja hepatiit kuni Aidsmap.com]\nASPIRE-uuringus hinnati HIV-vastase ravimi dapiviriiniga immutatud vaginaalrõnga efektiivsust. Rõngas, mis sarnaneb rasestumisvastase vahendiga kasutatavatele seadmetele, oli ette nähtud kuu jooksul tupe sees kanda; naised saavad sisestada ja eemaldada. Uuringus värviti 2629i naisi Malawis, Lõuna-Aafrikas, Ugandas ja Zimbabwes.\nVeebruaris avaldatud uuringu tulemused olid mõnevõrra pettumusttekitavad - 27% nakkuste üldine vähenemine. Kuid see tulemus oli maskeeritud, kõrgem efektiivsuse määr eakate uuringus osalejate seas, kellel võib olla suurem adherentsus kui noorematel osalejatel. Vanuserühmades, tuperõnga oli null-efektiivsust naistel vanuses 18-21 ja vähendas infektsioonide 56% naistel vanuses 22 kuni 26 ja vähendamine infektsioonide 51% naiste seas 27 aastat või rohkem.\nDurbanis esitas Washingtoni Ülikooli Elizabeth Brown uut analüüsi, milles püüdsid seostada efektiivsust erinevate adherentsustasemetega. Arvestades, et varasemates analüüsides hinnati adherentsust, mõõtes dapiviriini sisaldust veres, võib see peegeldada seda, et see rõngas on sisestatud vaid ambulatoorse kliiniku visiidi päevani. Uues analüüsis keskenduti pärast rõngast jäävatele rühmadesse jäävate ravimite tasemele, mis tagasid teadlastele pärast kasutamist, andes paremini kinnitust kogu kuu jooksul.\nEnne kasutamist sisaldavad rõngad 25 mg dapiviriini. Terve kuu jooksul kulunud rõngaga peab olema 20-21 mg ülejäänud ravim, mida mõnda allpool 22 mg tasemeid raviti kui keskmise ja kõrge adherentsuse näitajat. Rõnga, milles on 23,5 mg või rohkem ravimit, näitab mittesoovitavust.\n33% järelkontrollist moodustasid mittekinnipidamise ajaperioodid. Nagu oodatud, ei olnud neil perioodidel HIV-nakkuste statistiliselt olulist vähenemist.\nAjavahemikud keskmise kuni kõrgema adherentsiga esindavad 42% järelkontrolli. Kasutatud rõngad vähendavad HIV-infektsioonide esinemissagedust 65% -ga võrreldes kontrollgrupiga, kes said ringe platseeboga. [A märkus toimetaja: olen tõesti ei teadlase ja seetõttu ei saa lõpetada mõelda, kui on olemas parem viis täita need testid, näiteks otsida ilma rühm "kontroll", mis sõna otseses mõttes on alateadlikult tekitatud käitumist, mida ta ei võtaks, kui ta ei usu, et tal on "seade, mis kaitseb teda HIV-i nakatumise ohu eest. Ma leian, et see menetlus on ebaeetiline, ebainimlik ja ebamoraalne ...]\nTeadlased viidi läbi täiendavate analüüside tegemisel, et kohandada tegelikku ajavahemikku õppelähetuste vahel ja analüüsida adekvaatsust kaks kuni kolm kuud enne HIV nakatumist (mitte ainult üks kuu ette). Need analüüsid näitavad, et kõrgeima adherentsuse tasemega naiste efektiivsus võib olla 75% või 92%. Lisaks näib, et mittekinnipidamise perioodid moodustavad väikese osa (20%) ajast.\n"Mitmete analüüside kaudu on statistiliselt oluline suhe tupekõnede kasutamise ja HIV-nakkuse kaitse vastu," järeldasid teadlased. "Need analüüsid annavad tõendeid annuse-vastuse suhte kohta rõnga ja HIV-nakkuse vahel."\nPartnerihariduse ja hoiakute tähtsus\nUuringu kvalitatiivne koostisosa, milles küsitletakse 214i osalejaid, annab ülevaate naiste rõngaid, vaginaalset manustamist ja nende kvaliteedi hindamist. Elizabeth Montgomery ja Ariane van der Straten of RTI International esitles tulemusi 2 plakatitel.\nNaised, kes küsitleti (kas põhjaliku intervjuu, seeria süvaintervjuud või osana fookusgrupi) värvati alates 6 15 uuring sites. Selle demograafia kajastub laialdaselt suurte uuringud: keskmine vanus 26 45% nad abiellusid ja 73% oli keskharidus.\nRõnga peeti lihtsaks ja diskreetseks, nagu see naine selgitas:\n"Mulle meeldib neid, sest kui nad vananevad, siis te ei tunne seda ja keegi ei saa kahtlustada, et teil on midagi. Mulle meeldib, sest midagi ei muutu, kui me elame naistena. "\nKuigi mõnedel naistel oli esialgne mure ringi välimuse ja võimalike kõrvalmõjude pärast, lahendati need probleemid üldjuhul grupiväliste arutelude, nõustamiste ja tootega tuttavaks. Sellise toetuse pakkumine võib olla oluline, kui tupe rõngad on rakendatud.\n"Kui näete helinat esimest korda, siis oled šokeeritud. Ma arvasin, et see oli liiga suur ja ma lõpetasin uuringu peaaegu ringi suuruse tõttu ... hariduse ajal teadsin, et rõngas jäi pehmeks, leidsin, et rõnga kandmine oli raske ja valus. Nad näitasid, et selleks, et sisestada rõngas, mida on vaja lihtsalt keerata, muutes selle 8i väljanägemiseks, ja kui ma seda proovisin, oli see hõlbus ja vaikselt seda kasutada. "\nTeadlased on rakendatud võrdlemine mõnedel naistel muid erinevaid tuperõngast ravimi võiks edastada ennetamiseks - suukaudsete tablettide, süstide implantaadid, vaginaalne Suposiitide tupe geele ja tupe filme. Naised on sageli eelistatud meetodid, mis on neile teatavaks - vaginaalrõngaste on kasutatud osana ASPIRE uuringus või sarnaste toodete rasestumisvastaste nad teadsid.\nNaised hindasid pigem pikaajaliselt toimivaid tooteid kui neid, mida igapäevaselt tuleks meeles pidada või tehingu ajal kasutada.\n“Ring on parem kui üks kondoom sest kui hakkate seksima, on sõrmus juba teie sees, erinevalt kondoomist, mille peate enne iga seksuaalakti panema. ”\nSiiski võib pika toimega toodete kõrvaltoimete, invasiivsuse ja pöörduvuse puudumine olla mingi ärevus.\n"Ma olen hirmus ... Ma ei tea, kuidas [süstimine] toimub minu kehas, ma ei tea, kas see mõjutab minu tervist."\nNeed mured vaginaalsete rõngaste puhul vähenesid õpetamise ja kogemuste põhjal.\nMitmed potentsiaalsed toodete (sh sõrmused, geelid, küünlad ja filmide) tuleb rakendada tupes ja see oli ära vajadus panna ja võtta pidevalt, mõned osalejad, eriti need, kellel on vähem kui 25 aastat. Mõned naised eemaldavad tupe rõnga menstruatsiooni ajal.\nNaised kirjeldavad vaginaalse rõnga kasutamise üle läbirääkimisi meessoost partneritega. Partneritel oli üldiselt positiivne või negatiivne mõju naiste hoiakutele ja ringide kasutamisele.\n"Ei, ma ütlesin sulle, et võta rõngas nagu kondoom. Ma ütlesin: "Kuna te ei soovi, et me kasutame kondoomi, on see nüüd meie kondoom, lihtsalt ignoreerige seda, see on minu keha sees ja keha on minu jaoks. Kuna te ei soovi kondoomi mõelda, et see on minu kondoom, sest te ei soovi kondoomi kasutada, kasutan ma oma kondoomi. "Meil polnud kunagi probleemi ja me ei rääkinud sellest kunagi veel kord.\nNaised võivad olla mures ja kartnud, et partner võib seksi ajal ringi tunda.\n"Mõnikord sa oled oma partner, ja ta stimuleerib sind sõrmega ja leiab rõnga, nii et sellele järgneb kahekümne üks küsimus."\nMontgomery ütles AIDSMAP-ile, et mõned osalejad ja nende "kahtlused uurimisprotsessis võivad olla kaasa aidanud madalamale järgimisele. Naised väljendasid muret selle pärast, et nad ei olnud teadlikud, kas nad olid saanud aktiivse komponendiga [...] rõnga või platseebotsõnga, teadmata rõnga tõestatud efektiivsuse ja ohutuse ning idee "otsida". Seetõttu võib osalemine platseebo-kontrollitud uuringus mõjutada ringi mittekasutamist. (NE: mis on täiesti arusaadav! Inimese merisead - minu arvates saab sellest protseduur, mis on lähedane tapmisele või kui seda on vähe, siis protseduurile elu. Miks nad ei katseta Ameerika, Saksa ega Prantsuse naisi? Sest Aafrika peab maksma makse loomulikult)\nKuid paljud naised ütlesid, et nad osalesid uuringus osalemisega. Nad tundsid, et nad on osa "meeskonnast" ja tegid midagi "suurema hea" jaoks. Nad hindasid uuringu raames pakutavat tervishoiu- ja muud hüved. Muidugi võib see mõjutada mõnda naiste vastust intervjuude ajal.\nSuukaudsed kokkupuuteelsed profülaktika uuringud (PREP), kaldub kinnipidamine avalikes uuringutes olema parem kui algses uuringus platseebokontrolliga. Nende uuringute kontekst võib käsitleda mõnda eespool nimetatud uurimisprotsessi muret - osalejad ei teadnud, et nad saavad aktiivset toodet ja on osutunud tõhusaks ja ohutuks. Uuringud on lähemal reaalmaailma tingimustele kui platseebokontrolliga. Perifeerse PrEP puhul on tõestatud kõrgem efektiivsuse tase. [NE: seetõttu tuleks platseebokontrollitud uuringud kaotada, kuna need ei näita, nagu tekst ütleb, "Reaalses maailmas"]\nArvestades seda paigutust, kutsutakse ASPIRE uuringu osalejaid nüüd registreeruma dapiviriini tuppe rõnga järelturu uuringus. Ringi uuringus osalenud naised (sama toote teine randomiseeritud uuring) kutsutakse osalema avatud uuringus. Rahvusvaheline partnerlus mikrobitsiidide jaoks on lootustandev, et reguleerijad saavad 2018is dapiviriini kaudu tupevererveri heaks kiita.\nTõlkinud Cláudio Souza originaalist AIDSi 2016: Tuperõngast HIV ennetamine on tõhus ja vastuvõetav kirjutas Roger Pebody. Vaadanud Mara Macedo\nviited E Brown, Palanee-Philips T, M Marzinke jt Dapiviiriini jääkide tase näitab, et tupe rõngaga seotud suurem seos on seotud HIV-1-i kaitsega. 21i rahvusvaheline AIDSi konverents. Durban, juuli 18-22, 2016. Abstract TUAC0105LB. Ja Montgomery, A van der Straten, M Chitukuta jt. Vaginaalse rõnga vastuvõetavuse ja kasutamise peamised teadmised: MTN-020 ASPIRE uuringu kvalitatiivse komponendi tulemused. 21. rahvusvaheline AIDS-i konverents. Durban, 18. – 22. Juuli 2016. Abstract WEPEC265. Van der Straten, MK Shapley-Quinn, K Reddy jt. ASPIRE (MTN-020) uuringus kvalitatiivses komponendis osalevate naiste kokkupuute-eelse profülaktika (PrEP) formuleerimise eelistamine. 21. rahvusvaheline AIDS-i konverents. Durban, 18. – 22. Juuli 2016. Abstract WEPDC0203\nImmunoloogia peatükk 1 põletikulise reaktsiooni Voiceover Enrique Aznar Manfio\nPor Claudio Souza 23 veebruar 2020 23 veebruar 2020 12750


Eesti Mobiiltelefon ei ole monopol\nViimaste päevade enamkäsitletud uudiseid on olnud EMT mittetunnistamine olulise turujõuga ettevõtjaks (OTE) sidumisteenuse turul.\nMõnevõrra on arusaamatust tekitanud sideameti põhjendus, et ära on langenud telekommunikatsiooniseaduses (TKS) sätestatud olulise turujõuga ettevõtjaks tunnistamise tingimus ehk turuosa suurus üle 25. Paljud meediakanalid märkisid, et EMT turuosa on eelnevalt hinnatud 55 suuruseks ning sideametitki on süüdistatud EMT kui monopoli soosimises.\nArusaamatuse põhjus on see, et meedias aetakse segamini sidumisteenuse turg ja mobiiltelefoniteenuse turg. Sidumisteenuste turul on EMT turuosa tõepoolest alla 25, suuremat turuosa kui 25 omab EMT mobiiltelefoniteenuste turul. OTEks tunnistamise aluseks on kaks kriteeriumi: turuosa üle 25 ja vaba konkurentsi ohustamine. EMT ei vasta sidumisteenuse turul kummalegi kriteeriumile (ka vaba konkurentsi mitteohustamise osas esitasime selgitused sideametile).\nAlusetud on ka süüdistused EMT monopoolses seisundis ning EMT võrdlemine Eesti Energia, Tallinna Vee jt tõepoolest monopoolses seisus olevate ettevõtetega. Eesti turul tegutseb kolm mobiilsideoperaatorit täiesti võrdsetel tingimustel: kõigil on ühesugused raadiosagedusalad, kõik on ehitanud oma võrgu (s.t infrastruktuur ei ole EMT ainuvalduses) ning kõigil on olnud võrdsed võimalused investeeringute tegemiseks ja klientide võitmiseks. Seda ei saa nimetada monopoliks, see on konkurents.\nJah, EMT alustas tegevust teistest operaatoritest varem. 1995, mil turule tuli teine mobiilsideoperaator Radiolinja Eesti AS, oli EMTl vaid 13 800 klienti ? eduseis, mille operaatorid nüüd paari kuuga tasa teevad.\nEMT konkurendid väidavad ka, et EMT tuleb kuulutada OTEks seetõttu, et sundida EMTd pakkuma neile madalamat sidumishinda, mis aitavat neil alandada hinda lõpptarbijale. Tõde on aga, et konkurendid kohtlevad operaatoreid ebavõrdselt ja nende sidumishinnad on EMT omadest pigem kõrgemad. EMT ei saa ka ühepoolselt hindu langetada ? see suurendaks veelgi põhjendamatut ebavõrdsust sidumishindade osas. EMT ettepanekule sidumishindu ühiselt langetada pole konkurendid sisuliselt vastanud. Selle asemel jätkati meedia vahendusel süüdistamist, et EMTd on vaja sundida sidumistariife alandama.\nVõistlejate soov oli lihtne ? kui EMT kuulutatakse OTEks, siis ükskõik millist kulupõhist sidumistariifi peab EMT edaspidi pakkuma, küsivad nemad kõrgemat hinda. Kõrgema sidumishinna kehtestanud operaator võib teenida kuus miljoneid, millest ei võida lõpptarbijad, see raha läheb omanike tasku.


Euroopa Liit plaanib uue direktiiviga kehtestada igat liiki töösuhetele rakendatavad miinimumnõuded, mis peaks tagama suurema kaitse eelkõige paindlikes töösuhetes (osaline tööaeg, tähtajaline töö, renditöö) osalevatele isikutele. Foto: pixabay.com\nUus regulatsioon on mõeldud täiendama osalise tööaja, tähatajalise töö ja renditöö direktiive, mis võimaldavad paindlikke töösuhteid, kuid mille rakendamiseks ei ole kehtestatud ühtseid miinimumnõudeid. Miinimumnõuete eesmärk on paindlikes töösuhetes olevate isikute kaitsmine ning töösuhte läbipaistvamaks ja prognoositavamaks muutmine.\nMuudatused mõjutavad kõiki tööandjaid, kes võimaldavad oma töötajatele paindlikke töösuhteid. Mõnel juhul võib tekkida senise paindlikkuse kadu. Täiendavad kulud võivad kaasneda näiteks dokumentide ülevaatamise ja kohandamisega uue korra kohaselt.\nDirektiiviga kehtestatakse kõikidele töösuhte liikidele kohalduvad ühtsed miinimumtingimused:\nMaksimaalne katseaja kestus, olenemata töösuhte liigist, on kuus kuud.\nTöötajale tuleb kirjaliku tõendiga esitada teave, milles lisaks tavapärastele andmetele (töö tegemise koht, ametinimetus jne) on kirjas ka:\nkatseaja kestus ja tingimused;\nületunnitöö korraldus ja selle tasustamine;\nmuutuva töögraafiku kindlaksmääramise kord;\nteave sotsiaalkindlustussüsteemi kohta, kuhu makseid tehakse.\nTööandja ei tohi töötajale põhjendamatult keelata graafikuvälisel ajal teise tööandja juures töötamist.\nTöötajal on õigus saada tööks vajalikke koolitusi tasuta.\nMuutuva töögraafiku korral, mille määrab kindlaks pigem tööandja kui töötaja, peab tööandja teatama töötajale ajavahemikud, millal ta võib nõuda töötamist (viitetunnid ja –päevad). Väljaspool neid aegasid ei saa eelneva etteteatamiseta töötajalt töötegemist nõuda, kuid töötaja võib nõustuda töötama, kui ta seda soovib.\nTöötajal on õigus taotleda üleminekut suurema stabiilsuse ja kindlustundega töövormile (nt täistööajale).\nNähakse ette õiguskaitsevõimalused puhuks, kui tööandja ei järgi kehtestatud miinimumnõudeid. Õiguste kaitse sõltub üldjoontes tõendamise võimalustest ning seega ei muutu õiguste kaitse siin oluliselt efektiivsemaks võrreldes juba olemasolevate võimalustega.\n2. Liikmesriik võib jätta direktiivi kohaldamata töösuhetele, mille kestus on kuni kaheksa tundi ühe kuu jooksul.\n3. Töölepingu ja töösuhte tingimusi reguleeriv direktiiv 91/533/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.\nMuudatuste täpne jõustumise aeg ei ole veel teada. Liikmesriik peab uued nõuded riigisisesesse õigusesse üle võtma kahe aasta jooksul alates direktiivi jõustumisest.


Osalejad: Adrian Tanner; Alexander Repnik, Emma Nohren, Gerhard Jordan, Gabor Hanak, Helozia, Igor Jursic, Jan Steurs, Justine Pantelejeva, Kreshnek, Maret Merisaar, Vado Pavser, Oras Tynkkynen, Rodolfo Coma, Sara Koef, Jopho Mehedlishvi, Ville Elonheimo, Vitalie Mannuta, Greg Csaszar (EGP), Joline Suikerbuijk (EGP), Rheanna Johnston (EGP), Gebke van Gaal, Gabor Hanak (LMP), Interprefy. Moderaator: Mihal Berg.,\nPanelistid: Carla Denyer Bristolist. Otso Kivekäs Helsingist, ja Ondrey Mirovsky Prahast .\nMihal Berg: “Palun kõigil osalejatel Chat’i riba aktiivselt kasutada ja tutvustada häid saavutusi oma kodulinnas. Bristol oli esimenel linn, kus allkirjastati linna kliimadeklaratsioon ja hiljem järgisid seda paljud teised linnad. Carla Denyeroli Bristolis selle protsesi algataja ja eestvedaja. Kuidas teil on läinud?”\nCarla Denyer: “Kliimategevuskava 200 indikaatori jälgimine on keeruline.”\nOtso Kivekäs: “Külmal aastaajal on vaja hooneid kütta. Linna all on keskkütte veetorustik ja katlamajades kasutatakse nii gaasi kui kivisütt. 2 kivisöel töötavat katlamaja oleme siiski sulgenud ja ainult gaasil töötava katlamaja rajamine ei taha kuidagi ellu rakenduda. Huvilistele on Helsingi uus kliimategevuskava inglise keelsena kättesaadav lingil: https://www.hel.fi/static/liitteet/kaupunkiymparisto/julkaisut/HNH-2035/Carbon_neutral_Helsinki_Action_Plan_1503019_EN.pdf ”\nVille Elonheimo, Soome: “Helsingi jälgib oma kliimakäitumist 147 tegevuse ja indikaatori kaudu: https://ilmastovahti.hel.fi (kahjuks ainult soome keelne koduleht) Hiilineutraali Helsinki 2035 – toimenpieohjelman seurantapalvelu. Helsingi järgmises eelarves on eesmärgiks seatud, et 85% uutest rajatavatest korteritest peavad asuma kesklinnas või vähemalt 300 m kaugusel lähimast bussiliinist.”\nOndrey Mirovsky: “Vaja oleks, et ka keskvalitsuse poliitikud tunneks Kliima Tegevuskava vastu huvi.”\nMihal Berg: “Mis oli esimene samm, mida valituks osutudes tegite süsiniku jalajälje vähendamiseks?”\nCarla Denyer: “Koostasime aruande “Muutused algavad nüüd”, kuhu koondasime teiste linnade häid eeskujusid. Rõhk on päikesepaneelidel ja linnale kuuluvate sotsiaalkortermajade soojustamisel. Bristoli Green Councillors’ “Change Starts Now” aruanne avaldati 8 nädalat peale kliimadeklaratsiooni vastu võtmist. https://bristolgreenparty.orguk/librarry/ChangeStartsNow.pdf Huvilised leiavad veel mõned rohevolinike aruanded lehelt https://bristolonecity.com/com/environment/the-environment-board/ Bristoli Keskkonnaametil on oma Ühelinnaplaan (One City Plan), kus edendatakse säästva arengu põhimõtteid tihedas koostöös majanduse, elamuhalduse, tervishoiu ning heaolu, hariduse ja transpordivaldkondadega. 2020.a. märtsis avaldas keskkonnamet ka Ühelinna kliimastrateegia (One City Climate Strategy).”\nJan Steurs Belgiast Koekelbergist (Brüsseli omavalitsuspiirkonnast): “Brüsseli roheliste linnavolinike põhiline peavalu on transport. Võin rõõmuga ette kanda, et linnas hakkab kehtima uus piirkiirus 30 km/tunnis. Oleme töötanud ka uue automaksustamise põhimõttega, kus aluseks on selle kasutamise intensiivsus, mitte auto omamine ise. Ja viimasena, kuid mitte vähem olulisena, mainin suuri investeeringuid rattateede rajamisse.”\nOtso Kivekäs: “Ka Soomes püüti linnade liikluse piirkiiruseks kehtestada 30 km/h, kuid vanemad parteid hääletasid selle ettepaneku maha. Samas Helsinkis ja Tamperes (mis on suuruselt teine linn Soomes) on see teema kenasti vedu võtmas.”\nAlexander Repnik Marseilles, Prantsusmaa: …\nHeloizia: Oerras, Portugal: “Meil on peateemadeks roheline liikuvus ja munitsipaalhaiglad.”\nAdrian Tanner, Šveits, Ostermundigen (18 000 elanikuga linn Berni lähistel): “Septembris hääletati minu motsiooni poolt, et iga edaspidist otsust kaalume kliimamõju seisukohalt. Aastaks 2028 soovime konkreetse meetmena saada Linnade Energiamajanduse Kuldmärki (Energy City Gold Label) https://www.local-energy.swiss/programme/energiestadt-gold.html#/). Algatuse vastu hääletasid ainult parema tiiiva populistid. Andmepõhine poliitika pole Ida-Euroopas veel nii populaarne nagu Läänes, tundub mulle. Shveitsis on ka konservatiivid kinni auto kasutamises. Keskkonnateemadel on aktiivsed sotsiaaldemokraadid, kuidas mujal nende koostöö rohelistega sujub?”\nOndrey Mirovsky: “Tšehhis protestivad sotsiaaldemokraadid Praha rohealade laiendamise vastu. “100 aastat tagasi ju tänavate ääres puid ei olnud, miks siis nüüd neid istutada?”\nOtso Kivekäs: “Soomes osadele sotsiaaldemokraatidele autod ikka väga meeldivad. Eriti meeldivad need aga konservatiividele. Tahtsin lisada, et aitame ka eramajaomanikel energiatõhusust edendada, kuid linnalt saadud raha investeerimine peab siis tooma 30% kokkuhoidu küttekuludes.”\nRichard Wouters: “Amsterdami linna roheliikumine algas loosungiga “Ärge mõrvake meie lapsi” ja oli seotud debattidega, kas eelistada autoliiklust või puhast õhku ja linnarohelust?”\nGerhard Jordan (Viini 13. linnaosa volinik): “Sotsiaaldemokraatidest: 2010. aastast alates on Viinis Puna-Roheline koalitsioon. Roheline aselinnapea vastutas kliimateemade eest ja mitmed edumeelsed regulatsioonid ehituse ning elamute energiatõhususe valdkonnas on juba jõustunud. Mõned uued kvarta mib Citizens’ Assembly/Jury – juhuslikult valitud linnakodanike seltskond saab paar korda aastas kokku ja arutab linna arenguga seotud küsimusi. Järgmine koosolek on 2 nädala pärast. Linnapea oli pikka aega CO2 piiramise teemade vastu kuid lõpuks otsustas end näidata hoopis ise idee autorina. Aastaks 2030 on seatud eesmärgiks CO2 emissioonid nulli viia.”\nMihal Berg: “Clive Lewis ja Carla Denyer on käima lükanud mitmeid algatusi (motsioone) et linna tasandil Uue Rohelise Leppe raames midagi ette võetaks.”\nCarla Denyer: “Algatusi saab teha 1-2 korda aastas, Leiboristid arutlevad kaasa ja ei soovi vastasseisu väljendada.”\nOtso Kivekäs: “Helsingis on vaskpoolsed rohelistega pigem ühel meelel. Ka rootsikeelsete partei on keskkonnateadlik ja pikkade loodushoiutraditsioonidega.”\nOndrey Mirovsky: “Tshehhis on konservatiivid asunud olemasolevate tööstusettevõtete kaitsele, et uus rohelepe nende huvisid ei kahjustaks ja hääletavad roheliste ettepanekute vastu. Liitlastest saab nimetada pigem keskkonnakaitsega tegelevaid kodanikuühendusi ja ka aastaid tagasi loodud Piraadipartei riismeid.”\nEmma Nohren Lysekil’i aselinnapea (14 500 elanikuga väikelinn Rootsi läänerannikul) suutis peatada Preemi naftarafineerimise tehase laiendamise, millega oleks CO2 emissioon aastas suurenenud miljoni tonni võrra. See oli võimalik tänu heale koostööle riigivalitsuse rohelistega ja Pariisi Kliimaleppega võetud kohustustele tuginedes.\nMaret Merisaar (Tallinna keskkonnakomisjoni liige, Eesimaa Rohelised): “Tallinna linn (kus on eesotsas rohelisi põhimõtteid toetav keskpartei) on uhke tasuta ühistranspordi eduka toimimise üle. Linnal on kliimaagentuur, mis on suuna võtnud päikesepaneelide propageerimisele. Järgmisel aastal saab (Lasnamäel) endise suure tühermaa asemele uus korrastatud roheala koos sportimisvõimalusega. Korteriühistud soojustavad elumaju pangalaenudega, linna hooneid soojustatakse ka euroopa toetustega. Visalt edeneb rohelise aselinnapea algatatud pestitsiidivaba linna tegevuskava, edukamalt jätkuvad linnaiandus ja lasteaedade mahetoiduprogramm. Üldiselt meil Sotsiaaldemokraadid toetavad keskkonnahoiu teemasid, ainult kui Keskerakond tutvustas õhtuses TV uudistesaates uusi biogaasibusse, siis sotsiaaldemokraadid tegid taustal nägusid ja vilistasid kõvasti.”\nOndrey Mirovsky: “Prahas püütakse ühistransporti hoida usaldusväärsena ja mugavana. Probleem on rongiühendustega, mis sõidaks läbi linna, diiselbussid peaksid olema kasutusest väljas 20 aasta pärast.”\nCarla Denyer: “Inglismaal on linnade ühistransport halvasti korraldatud.”\nOtso Kivekäs: “Helsingis on suurenenud trammi kasutamine, trammiliinide rajamine on 10 korda odavam, kui metroo ehitamine. Hinnati tasuta ühistranspordi mõju ja leiti, et sellega inimesi autokasutusest loobuma pane.”\nCarla Denyer: “Bristolis on praegu kuum aruteluteema uue lennujaama rajamine.”\nMärkmeid tegi Maret Merisaar\nMarko Kaasiku kommentaar:\nNõustun täiesti Bristoli mõttega: “Oleme töötanud ka uue automaksustamise põhimõttega, kus aluseks on selle kasutamise intensiivsus, mitte auto omamine ise.” Milline võiks olla maksustamise algoritm, mis arvestab kasutamise intensiivsust, mis on parameetrid ja kuidas neid mõõdetakse? Automaks on Euroopas normaalsus, aga mul on olnud koguaeg tõrge selle vastu lähtuvalt asjaolust, et seisev auto ei saasta. Konstantne maks auto omamise pealt avaldab psühholoogilist survet autot võimalikult intensiivselt kasutada, et maksukulu “tasa teenida”. Vastuoluline, kontraproduktiivne meede sellisena.\nTallinna edulugu mõnedes valdkondades on medali üks ja sealjuures tuhmim pool. Kõlvarti linnavalitsuse mõõdutundetu autostumise soosimise poliitika (Reidi tee – kõige karjuvam näide) sööb kõik selle edu ära. Erinevalt Helsingist on Tallinna tasuta ühistranspordist küll kasu, sest siinpool lahte on nii elatustase üldiselt madalam, kui ka ebavõrdsus suurem. Aga teiselt poolt see on nüüd niisugune klassikuuluvuse põlistamise poliitika (jõukamatele auto, vaestele tramm ja buss), selmet rikaste ja vaeste lõhet vähendada.\nMaret Merisaar, Roheliste volikogu liige, Tallinna Keskkonnakomisjon\nMarko Kaasik, Roheliste juhatuse liige, välissuhtlus\n← Kliimapositiivne transpordipoliitika – Joonas Laks\nPoola import ei vii meid edasi – Johanna Maria Tõugu →\n14.06.2019 14.06.2019 Eestimaa Rohelised\t0\n22.10.2018 21.10.2018 Eestimaa Rohelised\t0


São Bartolomeu da Serra Puhkemajad ja majutuskohad - Setubal, Portugal | Airbnb\nPuhkemajad asukohas São Bartolomeu da Serra\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas São Bartolomeu da Serra\nPeerkest Monte BarreirinhaseniMonte Barreirinhase De Peerke sobib ideaalselt inimestele, kes otsivad vaikust, ruumi, puhast õhku ja eelkõige privaatpuhkust. Pakume puidust bungalo, täiesti iseseisev (Sul on vaja hoolitseda ainult oma sisseoste) pindalaga umbes 2 ha. Elukoht on täiesti privaatne (nii riietus vabatahtlik) ei ole teisi külalisi. Bassein on tasuta kasutamiseks. Asub 30 minuti kaugusel merest, kauplused 20 minuti kaugusel. Kõik see metsa-/põllumajanduskeskkonnas.\nPopulaarsed mugavused linna São Bartolomeu da Serra puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas São Bartolomeu da Serra


Kaalulangus treener mn, kuidas kasutada massist mida juua, et kaalus alla 15 kg kaotamiseks propolisti Tinktuura\nMis on tervise treener?\nKuidas keha poleb rasva pdf-i\nUltraheli nagu ja keha salendav massager\nEnda vaade on alati heaolu ja küllusliku energia pilt. IIN nõuab tervisekoolituse programmi registreerumiseks keskkooli diplomeid ja treenerid läbivad kogu kursuse vältel neli eksamit, et saada diplom.\nÜks potentsiaalseid rakendusi oli elustiili treener - robot, millega te igapäevaselt suhelda, kui proovite kaalust alla võtta. Kidd ehitas prototüübi, värvanud inimesi uuringuks ja leidis, et robotit kasutavad osalejad on kaalulangusprogrammiga kinni kaks korda pikemad kui need, kes kasutasid sülearvutiga identset programmi - ja et enamik tundis, et robot oli usaldusväärsem kui animeeritud tähemärk ekraanil.\nPärast lõpetamist otsustas Kidd moodustada ettevõtte ja turustada seda tehnoloogiat. Alates Saadud kommertsmudel - Autom. Tehnoloogilisest aspektist lähtudes ei ole Automism muljetavaldav.\nSelle pidevalt naeratava näo all, robot on varustatud kuue servomootoriga, mis reguleerivad pea kallutamist, silmad ja silmalau. Mõne silma sees on kaamera, mida robot kasutab erinevate pereliikmete tuvastamiseks.\nKasutajad suhtlevad robotiga peamiselt puutetundliku ekraani abil, mis on paigaldatud statsionaarsesse keha. See näitab igapäevaseid küsitlusi oma harjutuse ja söögikordade jälgimiseks. Lihtne on see, et kui auto on teie kodus seadistatud, on see raske eirata - inimesed jätkavad selle juurde jõudmist ja jäävad oma kaalukaotusplaaniga eesmärgile.\nPraegu Autot räägib teksti kõneks, kuid tal pole kõnetuvastustarkvara - seda veel töödeldakse. Need ja muud funktsioonid laaditakse otse robotile igakuise tellimuse kaudu.\nFitness, ilupeegel, kaalulangus, pole probleeme Fitness, ilupeegel, kaalulangus, pole probleeme Peegel-efekt Olen nüüd mõnda aega mediteerinud ja kasutan peegliefekti väga tõhusalt. Mis on peegel efekt? Peeglisse vaadates näen pilti endast kui oma sisemist olendit. See idee või mõte loob minu jaoks parima versiooni minust kohe silme ees. Justkui vaataks mu füüsiline mina vaimset vormi, millel on selle täiuslikkuse olemus ja oskused mind varustada, et saavutada kõik, mida ma soovin.\nEttevõte pakub ka robotti versiooni, mis on mõeldud arendajatele, kaalulangus treener mn soovivad proovida pilte ja kõnetuvastusi.\nArendajatel on juurdepääs API-le, mis võimaldab kontrollida Automüü mootorite, kaamera, mikrofoni heli, teksti kõnesünteesi ja nende ühendamise ja nende ühendamise võimalust. Nagu me nägime sarnaste toodete, nagu AISOY 1, arendajad võivad lõpuks lisada liikuvust ja muid funktsioone, robot ei olnud kunagi mõeldud.\nCory Kidd, Intuitiivse Automata asutaja, kujutab endast tema robotkaalu kaotamise treenerit Autom Pärast murettekitava pehme käivitamist eelmisel aastal, kus hinnakujunduse üksikasjad olid ebaselged, kasutab ettevõte praegu automaatide tootmiseks raha Indigogo kampaania abil.\nVastavalt ametlikule veebisaidile algab laevandus Ettevõtte video pigi on allpool.\nAllikad: ja MyAutom, indiegogo Automüü tarkvara saab uuendada ja seda uuendatakse igakuise tellimuse kaudu Intuitiivne Automata robot kehakaalu kaotamise treener, Autom, omab kuut liiget, mis kaalulangus treener mn kaela, silmad ja silmalaugude Sisseehitatud ja puutetundlik ekraan sisaldab automaatset teavet ja kõneleb sünteesitud häälega MIT Media Labis välja töötatud prototüüp oli märgatavalt suurem ja tarbimudeliga võrreldes suurem Dr.\nThermo speed fat burner arvustused\nTasuta motiveeriva kaalulangus app\nKas sa poletad rasva kui higi\nShirataki nuudlite kaalulanguse ulevaade\nLean reziim rasvapoletite\nRasvaskaotus toimub esmaspaeval epub-is\nRasva kadu analusaator\n30 paeva rasva poletamise susteem isagenix


Mis on acroyoga\nVõtke Hatha jooga , Tai massaaž ja akrobaatiline võimlemine . Siin segunevad nad harmooniliselt ja siin on acroyoga .\nNimi on kahe erineva tuletamise termin, mis on esimene kreeka ja teine sanskriti keel, mis esindavad kahte maailma ja kahte elu nägemise viisi, lääne ja idapoolset. Sest rekord, kui jooga tähendab "liit", aakri kreeka tähistab nii "tipu" ja "jäseme" jäsemeid. Tegelikult on need käed ja jalad, mida kasutatakse peamiselt acroyogas .\nKes leiutas acroyoga?\nPaljud nõuavad selle üha populaarsema distsipliini autorlust, eriti viimastel aastatel, kuid tundub, et see on kuidagi õnnestunud spontaanselt läbi erinevate koolide .\nKuigi mõned hatha jooga ja klassikalise tantsu meistrid on välja töötanud oma versiooni, nagu paljud õhu-jooga esindajad on teinud, teame, et mõnede India hatha jooga meistrite poolt kasutati juba esimestel aastakümnetel kaasaegse acroyoga omadega sarnaseid positsioone möödunud sajandil.\nRollid acroyoga praktikas\nAcroyoga harjutatakse peamiselt paarides, mõnikord kolmes, kuid mitte kunagi üksi, ja see on üks selle distsipliini võtmetest, mis teda rohkem kui ükski teine iseloomustab ja muudab ta klassikalise jooga eemale.\nMitte ainult tänu praktilisele dünaamikale, vaid ka selle olemuse tõttu: selle asemel, et täielikult enda juurde tagasi tõmmata, on akroogajas vaja seostada partneriga, kes loob lõõgastumise ajal täiesti teistsuguse atmosfääri.\nPaar acroyoga praktikut põhineb kahel erineval rollil: esimene on "baas" , see on isik, kes tegutseb pjedestaalina ja mis toetub maapinnale, peaaegu kõikidel juhtudel lamavas asendis, mis võimaldab tal vabalt kasutada käed ja jalad partneri tõstmiseks tänu stabiilsusele.\nTeine on "flaier", see, mis õhkub, või see, mis on aluse tuge tõttu kõrge . See on roll, mis tõmbab oma kehaga positsioonid ja positsioonid ära, kasutades ära raskusi mängivad liikumised ja tänu "südamiku" või kõhu- ja gluteuslihaste lihaste korrektsele kasutamisele.\nKuigi alus vajab tugevust ja stabiilsust, vajab flaier tasakaalu ja tugevust. Mõlemad peavad töötama usalduse kaudu.\nKolmas roll, mis on väljaspool paari, on "täppija" või "couli", mis väljastpoolt, sageli instruktorilt välja, et aidata flaierit tasakaalu kaotuse korral.\nTegelikult on acroyoga erinevalt kõigist teistest joogialadest, mis põhinevad ka kunsti võimlemisel ja mis toimuvad atmosfääris, oht, et vigastused, mis on sageli väheolulised, on palju kõrgemad kui mis tahes muu sarnane distsipliin. Sellest tuleneb vajadus välise vaatleja järele.\nAcroyoga pakub võimalust toota ennast staatilistes asendites või mõnikord eriti esteetilistes ja kunstilistes järjestustes . Areneb paindlikkus, tasakaal, propriotseptsioon, resistentsus ja lihaste venitamine , sageli alahinnatud, sageli need, kes harjutavad ainult lihaseid, mis põhinevad lihaste kokkutõmbumisel .\nVähesed distsipliinid suudavad jalgade lihaseid, selja ja kõhu lihaseid venitada positsioonide kaupa, mis võimaldavad mõne minuti möödudes täieliku lõõgastumise üle oma "tuumani" täisvõimsusel.\nAcroyoga on tegelikult kogu terapeutiline aspekt, mis on seotud Tai massaažist tuleneva venitus- ja rõhuvormiga, isegi kui masseeritud üks (flaier) on antud juhul masseerija (aluse) kohal.\nKuidas alustada acroyoga praktikat\nKuid enne paari tööle asumist on olemas terve rida eelharjutusi, mille kaudu on oluline õppida acroyoga .\nSageli juhendab juhendaja meid grupi kütte ja algajate puhul lihtsaid harjutusi, et tugevdada "tuum" ja hallata tasakaalu, näiteks vertikaalne pool, vertikaalne seinale, vertikaalne küünarvarred ja lõpuks vertikaalne reaalne.\nAcroyoga edu saladus seisneb nendes elementides: meeskonnatöö, mängulised aspektid, keha tugevdamine, paar töö usalduse, lõõgastumise ja terapeutiliste aspektidega.\nTalvised puuviljad ja köögiviljad\nDieet koliidi puhul: looduslikud abivahendid ilma ravimita\nEakad ja toidulisandid\nChenoti dieet: kuidas see toimib, kasu, vastunäidustused\nChenoti toit on toitumine, mis nõuab, et kindlaks teha, milline on sisemine tasakaalustamatus päritolu mulla identifitseerimise teel: leeliseline oksüdeerija, oksüdeeriva happe3, leeliselise redutseerija, redutseeriv hape. Uurime paremini. Mis on Chenoti dieet Chenoti dieet on oma nime saanud leiutaja Henri Chenot, Hiina meditsiini, naturopaatia, fütoteraapia ja kroonbioloogia ekspert. Sün...\n10 parimat toitu maksale\nKui maks toimib halvasti , märkate seda kohe: tuimad silmad, igav ja "määrdunud" nahk, väsimus, halb hingeõhk, kalduvus kaaluda. Jah, kuna halb ja nõrk töötav maks on ka maks, mis kipub muutma seda, mis ei ole piisavalt rasvaseks. Nii et pöörama tähelepanu ja hoidke ära, et mitte sattuda veelgi hullemasse patoloogiasse, kaitsta oma maksa peamiselt toitumise kaudu, mis peab olema rikas omega-3, A-, C-, E- ja spetsiaalsete mineraalide poolest . Siin on tä...\nKui palju optimism ja pikaealisus käivad käsikäes\nBiodanza: mis see on ja milleks seda kasutatakse\nRambutan: omadused, kasu, kuidas süüa\nKuidas veeta lihavõtted loomulikul viisil\nVäike sissejuhatus Tandava tantsu\nHarjutused selja heaolu jaoks\nFüüsilised abinõud seborrheic dermatiidi raviks\nOsteopaatia: heaolu tuleneb tasakaalust\nAloe vera: omadused, kasutamine, vastunäidustused\nVanamees Banksia, Austraalia lille parandaja\nMust sõstar: omadused, kasutamine, vastunäidustused


Metsküla kutsub näärikommete töötuppa\n30. detsembril kl 16 toimub Metsküla seltsimajas kõigile huvilistele tasuta töötuba ja koolitus, kus folkloristid Reet Hiiemäe ja Taive Särg tutvustavad Saaremaa nääri- ja sokujooksmiskombeid ning asjakohaseid arhiiviallikaid.\nMetsküla rahvas näitab oma sokkusid, aitab soovijatel katkist sokku parandada, makke ja õlenukke teha.\nEnamik saarlasi teab jõulu- ja näärikommetest sokku, nääripoisse, makke. Kui paljud teavad aga sarvilist leiba? Reet Hiiemäe nimetab torniga (või kuhjaga või sarvilist) jõululeiba üheks Saaremaa erijooneks: “Just see sarv või koonus oli eriti maagilise tähendusega.”\nMõlemad folkloristid nimetavad teise Saaremaa iseärasusena võrreldes mandriga lõbusaid karvaseid külalisi, kes mandril käivad külapidi mardi- ja kadripäeval, kuid Saaremaal pigem jõulu- ja nääriajal.\nTöötoas näitavad Metsküla sokujooksjad oma sokkusid ja aitavad kõigil huvilistel, kes oma vana katkise sokuga kohale tulevad, seda parandada. Tööriistu ja materjale kaasa võtma ei pea, need on kohapeal olemas. Pakutakse teed ja piparkooki, õpetatakse makke tegema ja õlenukke meisterdama.\nSamal päeval näitab ETV2 kl 14.25 MTÜ Saaremaailm dokfilmi “Kuidas teha Saaremaal sokku”. Kõik huvilised – Metsküla seltsimaja mahutab ligi 70 inimest – on oodatud dokfilmis näha olevaid sokkusid ja sokujooksjaid oma silmaga kaema ja osa saama, kuidas Metsküla rahvas aastavahetuseks valmistub. Koolituse korraldab MTÜ Metsküla Küla Selts, toetab rahvakultuurikeskus.\nLisatud: 30.12.2018 / 23:13\nKultuuri osa on ka kiriku kütmine jõuluõhtu teenistuseks. Kahju, et seltsile see oluline polnud.\nLisatud: 30.12.2018 / 23:33\nKiriku kütmine on eelkõige kiriku kui kinnisvara omaniku ülesanne. Kirikul on metsa ja preester ka noor mees, kes suudab kiriku kütmist korraldada. Küla organiseeris kirikusse rikkaliku toidulaua.\nLisatud: 31.12.2018 / 19:59\nAsjaolu, et puhtjuriidiselt on kinnisvara kiriku oma, ei tähenda seda, et kogukonnalt ei saaks eeldada suuremat osalust – õpetaja ju koha peal ei viibi, vaid tuleb kaugemalt, lisaks sellele on ju kirikul kultuurielus laiem tähendus.\nipsofacto maakeelne tölge:\nLisatud: 01.01.2019 / 12:51\nKurradi matsid! Kütke ikka templiruumid soojaks kui ladina keelt pilduvad saksad kohale suvatsevad tulla!\nLisatud: 01.01.2019 / 20:43\nMul oli ükskord naabri maja jummala külm. Kuigi puht juriidiliselt ei ole ma naabri maja omanik, siis kütsin ta maja soojaks. Hea kristlasen küttis ta mul naha kuumaks. P.S. Ma käisin Kaarli kirikus ja mul oli seal külm, miks Tallinlased seda soojaks pole kütnud mulle?


Ingrid Puusta purjelauasõit viitab ajaloole - Vaba Eesti Sõna\nIngrid Puusta purjelauasõit viitab ajaloole\nKahe viimase olümpia (Rios oli 11.) kogemusega purjelaudur Ingrid Puusta õnnestunud üritus ületada esimese naisena sel sõiduriistal Läänemeri tähendab eestlastele palju enamat kui rekordikatset või sporti.\nNimelt läksid 72 aastat tagasi septembris Eestist Rootsi poole teele sajad ja sajad suuremad ning vähemad laevad ning paadid (Rootsi andis NSVL nõudel tagasi ligi 700 alust!), et viia eestlasi ära sõjakeerise ning Vene võimu jalust. Tuhanded kaasmaalased jõudsid üle mäsleva mere, paljud mitte. Oleks tore, kui vapra purjelauduri sõit kohalejõudnuid meenutaks ja kaduma jäänuid mälestaks.\nIngrid Puusta plaanis esmalt üle mere purjetada Gotlandilt Saaremaale, paraku polnud tuuled talle soodsad ja kava keerati vastupidiseks. Aga kui 1944 varitsesid eestlaste aluseid nii tormilained kui Vene lennukid ja Saksa allveelaevad, siis nüüdki ei õnnestunud Puusta sõit Saaremaalt Gotlandile kummalgi katsel. Kõigepealt läks rikki saatekaatri mootor, ja kuna neidu üksi raskele mereretkele lubada ei saanud, tuldi randa tagasi. Uue kaatriga teisele üritusele minnes selgus aga, et tuult pole ollagi ja taas jäeti sõit katki.\nNii starditi lõpuks ikkagi Rootsist Farö saarelt ja vapper Ingrid Puusta lõpetas 185 kilomeetrit eemal ning 14 tundi hiljem surmväsinu, aga õnnelikuna lõkketulede valgel Saaremaa rannas. Teda ei takistanud teel mitte suured lained, vaid õhtupoole vaibunud tuul, ja purjelaudur pidi seepärast viis viimast tundi mingikski edasiliikumiseks nii-öelda pumpama ehk sõiduriista lihasjõul edasi viima. Ingrid oli juba katkestamise äärel, aga rannas tulesid nähes pingutas ikka lõpuni.\nÜhe endale seatud rajajoone ületas hiljuti ka 39-aastane kulturist Ott Kiivikas, kes sai Hispaanias Barcelonas mainekal Mr. Olympia ehk Arnold Classic Europe võistlusel 85 kilo kaaluvate meeste seas amatööridest teise koha. Eesti kuulsaim kulturist ütles, et tegi lausa jackpot’i, jõudes pjedestaalile, surudes oma iidoli seitsmekordse maailmameistri Arnold Schwarzeneggeri kätt ja pääsedes temaga ühele pildile.\nKiivikas, kes muide kuulub juba aastaid Eesti Olümpiakomitee juhtivatesse komisjonidesse ja räägib seega kaasa Eesti spordielu kujundamisel, tuli kevadel kulturismis Euroopa meistriks. Järgmiseks astub Kiivikas lavale võistlustel Prahas ja Soomes Lahtis, siis üritab 18 aastat järjest püsida Eesti meistri troonil ja hakkab valmistuma novembris peetavateks maailmameistrivõistlusteks.\n„Olen selles eas ja vormis, et nüüd on lõikuse ehk võitude võtmise aeg. Arnold Classic’ul osales 64 riigi 1400 sportlast nii Euroopast kui mujalt, tasemelt oli see võistlus EM-i ja MM-i vahepealne,“ kommenteeris Kiivikas.\nEesti selleks aastaks peaaegu lõppenud õuespordi (on veel mõni rahvajooks ja jätkavad jalgpallurid, kel Eesti meistrikulla jagamine tõotab kujuneda üle aastate põnevaimaks) võtavad üle saalialad. Korvpallihooaeg on alles nii noor, et sellest pole miskit rääkida, küll aga kütavad põnevust võrkpallimehed. Nimelt tuli Eesti rahvusmeeskond imekombel rongi alt välja Euroopa meistrivõistluste eelturniiril Tšehhis ja alistas esimeses lisavalikmängus ka Läti.\nAga kõigest järjekorras. Eesti jäi eelturniiri esimeses ringis alla vaid Tšehhile, alistas Makedoonia ja Rumeenia ning oli kinni lisavalikmänge andvas teises kohas. Paraku häviti eelturniiri teises ringis ootamatult kehva esinemisega nii Rumeeniale kui Makedooniale ning finaalturniiri unistus muutus olematuks või vähemalt väga ähmaseks. Ent kus häda kõige suurem, seal ootamatu õnn kõige lähemal. Viimase päeva mängudes võitis Makedoonia Rumeenia ja jättis Eestile teise koha šansi. Vaja oli võita grupi esikoha juba kindlustanud Tšehhit ja sellega tuldigi teise kooseisuga esinenud tšehhide (kes ei hakanud põhimehi klubihooajale mõeldes enam piinama) vastu toime. Väike ime oli sündinud.\nJärgnes esimene lisavalikmäng naabrite lätlastega nende karukoopas Jelgavas. Mäng vääris vaatamist nii tasemelt kui pingelt. Selles ei puudunud ameerika mägedele sarnased tõusud ja mõõnad, vastase provotseerimine ja kohtunikult kollaseid-punaseid kaarte nõudnud närviminekud. 1800-pealisest läti publikust siiski ei piisanud 200 eestlase toetatud maarjamaalaste alistamiseks, esimese mängu võitis Eesti 3:2. Korduskohtumine on Tallinnas Tondiraba hallis 9. oktoobril ja selles on lätlastelgi 3:0 või 3:1 võidu korral EM-finaalturniirile pääsemise võimalus.\nOokeanitagustest aladest niipalju, et Eestimaal on rõõm oma ühest kaduma läinud kergejõustikutähest (oli 2006 nii kettaheites kui kuulitõukes noorte maailmameister) Margus Hundist, kes teeb ameerika jalgpalli NFL profiliiga Cincinnati Bengalsi meeskonnas oma seni parimat hooaega. Bengals on küll põhiturniiril teeninud kaks võitu ja kaks kaotust (eelmisel nädalal alistuti 17:29 tiitlikaitsja Denver Broncosele ja võideti 22:7 Miami Dolphins) ning seisab oma konverentsi tabeli keskel, aga Idabloki hüüdnime kandev Margus Hunt on saanud palju mänguaega ja õigustanud treenerite usaldust peaaegu igas mängus vastaste löögiüritusi blokkides.\nEestis räägitakse üle pika aja paar sõna ka niisugusest alast nagu ragbi. Nimelt esineb Eesti meeskond Euroopa Rahvaste Karika 2. divisjonis ehk kontinendi tugevuselt 23.-32. koondise seas. Avamängus saadi suurelt 5:53 sugeda Ungarilt, veel minnakse vastamisi Norra, Soome ja Taaniga. Selgituseks: näiteks Ungaris on 2100 aktiivset ragbimängijat, Eestis 42, kellest 15 tuleb koondislastena väljakule saata. Aga kui on tegemislusti, siis pole ehk mõtet kommenteerida. Andku aga minna.\nEttevaatust oma soovidega\nLühidalt, 6. oktoober 2016


Eesti kardisõitjad jõudsid Euroopa meistrivõistluste etapil finaali - Autogeenius\nEesti kardisõitjad jõudsid Euroopa meistrivõistluste etapil finaali\n21. juuni 2021 kell&nbsp12:13\nMarkus Kajak. Fotod: LRN Photo.\nLäinud nädalavahetusel toimunud kardispordi CIK-FIA Euroopa meistrivõistluste klassi KZ2 avaetapil Wackersdorfis (Saksamaa) oli stardis 3 eestlast: Markus Kajak (Tony Kart Racing Team), Kaspar Kallasmaa (Kaspar Kallasmaa) ja Antti Rammo (Intrepid Driver Program S.R.L.).\nKoos kardispordi tippklassidega käis rajal ka FIA Karting Academy Trophy võistlejad, kus Eestit esindas Mark Dubnitski.\nReede õhtul sõidetud ajasõidud määrasid ära stardikoha laupäevastesse eelsõitudesse. Viie eelsõidu tulemusena selgitatakse välja 36 paremat, kes pääsesid pühapäevasesse finaali.\nKohta finaalis asus püüdma 114 maailma absoluutsesse tippu kuuluvat võidusõitjat, seega ainuüksi pääs finaali on sellises konkurentsis saavutus omaette.\n“Kindlasti olen pettunud, et pidin finaalis katkestama, kuid selle eest proovin järgmine kord stardipositsiooni parandada, et ei juhtuks selliseid olukordi,” ütles Kajak vahetult pärast finaali.\n“Hangitud väärtuslikud kogemused aga aitavad mind palju edasi ning järgmine kord oleme seetõttu tugevamad,” võttis hetke Eesti parim kardisportlane oma nädalavahetuse kokku. Lõpparvestuses jäi Kajaku kohaks 35. koht.\nSamuti ühena kolmest eestlasest nädalavahetusel KZ2 Euroopa meistrivõistlustest osa võtnud Kaspar Kallasmaa koges võistlusnädalavahetuse jooksul palju ebaõnne, seevastu oli kiirus täiesti konkurentsivõimeline: “Kui jätta kõrvale ebaõnnestumised, siis igas sõidus nopitud kohad ja üldine kiirus olid väga head.\nKZ2-klass on kategooria, kus õpid terve elu ja nii meiegi korjasime uusi teadmisi kõrva taha. Järgmine võistlus on aga juba järgmine võimalus,” vaatas Kallasmaa nädalavahetusele positiivselt tagasi.\nEhkki finaalikohast jäi õige pisut puudu, on lõpptulemuseks saadud 50. koht maailma kardieliidi seas kindlasti tunnustust väärt.\n“Viiest eelsõidust kolmel sain sisuliselt nulltulemuse kas karistuse või katkestamise tõttu ehk tunnen, et õnne seekord eriti ei olnud. Teisalt on nii kaugelt startides sellised olukorrad kerged tekkima kahjuks.\nHea on see, et kui õnnestub tehnika ja sõit paika saada, on sõidukiirus samuti täiesti arvestatav. Vaja siin hästi sõitmiseks rohkem kogemusi hankida. Hea nädalavahetus uute sihtide seadmiseks igatahes,” oli Rammo kokkuvõttes rahul kogemusega Euroopa meistrivõistlustelt.\nRahvusvahelise autoliidu FIA poolt ellu kutsutud FIA Karting Academy Trophy sari on mõeldud noortele talentidele võimaluseks silma paista.\nVõisteldake Euroopa meistrivõistluste etappide raames ning võistlejaile on kasutada identsed kardid, mille osas saadakse teha vaid üksikuid muudatusi seadetes. FIA Karting Academy Trophy sarja saab iga riik nimetada omalt poolt võistleja, kuid selle eelduseks on riigi võistlejate varajasem osalemine CIK-FIA tiitlivõistlustel.\nMärksõnad: finaal, kajk, kardisport, kart, markus


Kitarrimängu kool iseseisvaks õppimiseks : Koolielu\nkasutatud 697 korda\nKitarrimängu kool iseseisvaks õppimiseks\nInglisekeelne veebileht sisaldab tohutul hulgal erinevate bändide, artistide lugusid kitarriga mängimiseks ja harjutusi erinevate stiilide omandamiseks.\nrokkmuusika jazz kitarrikool duurid muusikastiilid bändid lauljad artistid kitarr akordid\nTasuta programm, ei vaja registreerimist. (Lisade muretsemine on raha eest.) Valida saab erinevat raskusastet. Lugusid saab otsida nii helilooja, esitaja, bändi või laulu pealkirja järgi. Näidatud on sõrmestus, metronoom aitab hoida tempot. Lihtne kasutada.


Samsungi uus nutitelefon võib USA poelettidelt kaduda - ITuudised\nSamsungi uus nutitelefon võib USA poelettidelt kaduda\nApple taotleb USAs keeldu Samsungi uuele Galaxy nutitelefonile seoses süveneva patendivaidlusega mõlema ettevõtte vahel, kirjutas Bloomberg.\nApple on süüdistanud Samsungit oma toodete kopeerimises ning lisas uue Galaxy S III musta nimekirja, mis Apple'i kinnitusel on rikkunud tema patente. Galaxy S III nutitelefon on kõige uuem versioon Samsungi menukast nutitelefonide seeriast, mis tuli USAs müügile juunis.\nApple nõuab müügikeeldu USAs järgmistele Samsungi toodetele: Galaxy S III - Verizon, Galaxy Note, Galaxy S II Skyrocket, Galaxy S II Epic 4G Touch, Galaxy S II, Galaxy S II - T-Mobile, Galaxy S II - AT&T, Galaxy Nexus, Illusion, Captivate Glide, Exhibit II 4G, Stratosphere, Transform Ultra, Admire, Conquer 4G ja Dart. Lisaks veel seadmed nagu Galaxy Player 4.0 ja Galaxy Player 5.0 meediapleierid ning Galaxy Note 10.1, Galaxy Tab 7.0 Plus ja Galaxy Tab 8.9 tahvelarvutid\nVarem San Jose kohtule esitatud hagis nõudis Apple 8 Samsungi mobiilseadme müügi keeldu USAs.\nSamsungi aktsia kukkus täna Korea börsil 1,4%.


Liliputi.ee - Lilla halliga 4 ühes lapsekandmise jope\nLapsekandmise joped ja muu varustus\nLilla halliga 4 ühes lapsekandmise jope\nVaata tutvustavat videot siin ja siin.\nvee- ja tuulekindlast ning hingavast SoftShell materjalist välimine pind\nseest soojahoidvast mikrofliisist, mis teeb jope sobilikuks ka Eesti talvedele\nkülgedel pikad lukud lihtsamaks selgapanemiseks\n2 magnetkinnitusega termovoodriga taskut, üks sisetasku, kaks väikest lukuga taskut\nhind sisaldab nii raseduse kui ka lapsekandmise lisa\nLiliputi lapsekandmise jope® on 4 ühes SoftShellist igapäeva, lapseoote ja lapsekandmise jope. Jopet saab kanda nägusa ja sooja igapäevajopena, last kandes või raseduse ajal. Jopega tulevad kaasa nii lapsekandmise lisa, mida saab kastutada koos kandekoti või kandelinaga, kandes last kõhu peal või seljas kui ka raseduse lisa. Jope on mugav, praktiline ja ilus.\nJope on disainitud noore andeka Ungari disaineri poolt ja valmistatud kvaliteetsetest materjalidest. Väline pind on tehtud vee- ja tuulekindlast SoftShell materjalist, sisemine pind aga soojast ja hingavast mikrofliisist.\nJope külgedel on pikad lukud, et oleks lihtsam jopet koos lapsega selga panna. Jopel on eemaldatav kapuuts ning eraldi on võimalik osta kapuuts ja kaelasoojendaja lapsele. Taskutel on magnetkinnitused ning termovooder, mis hoiab käed soojas. Jope alumise ääre saab paelaga kokku tõmmata, et lapse jalad alati soojas oleksid.\nSuurused S M L XL\nEL suurus 36 38 40-42 44-46\nRind 98 102 110 116\nVöökoht 86 92 98 104\nPuusad 106 112 118 124\nVarruka pikkus 63,5 64 64,5 65\nJope pikkus 89 92 94 96\nTeame, et lapsekandmise jope ei ole odav toode. Hind tuleneb sellest, et jope on tehtud kõige parematest materjalidest, minemata kompromissidele. Valmistamisel järgitakse kõrgeid nõudeid ning kuna jopesid toodetakse väikeses manufaktuuris, on võimalik iga jope kvaliteeti eraldi kontrollida.\nErgonoomilise kandekoti ning kandelina leiad samuti meie e-poest.\nVaata ka neid...\nMust halliga 4 ühes lapsekandmise jope 239 EUR197 EUR\nMuistend 4 ühes lapsekandmise jope 239 EUR\nSuleline 4 ühes lapsekandmise jope 239 EUR


Koeral kummalised jooksmisehood | Loomaarst vastab | Koer.ee\nMul on suur mure 11 kuuse emase shih-tzu kutsikaga. Nimelt esimese jooksuajaga hakkas koer imelikult käituma hakkas konkreetselt lihtsalt jooksma mööda tuba närviliselt ringi, lamas lamas, siis tõusis ja tal on\nisegi välja kujunenud oma ring mida ta teeb ja seda päevas ikka mitu korda.\nVäljas saab käia siis kui soovib. Meil on oma aed, olen püüdnud ka tähelepanu mujale juhtida, näiteks annan närimiskondi sellel ajal kätte või siis kutsun mängima, aga üldiselt see ei mõju, ikka ta jookseb kas siis\npeale närimist või mängimist.\nNii kaks kuud hiljem avastati tal mädaemakas, arst ei osanud muud öelda, kui et ta on jooksuajal mingi bakteri saanud, selle saime korda, tegime opi ja veel arvas arst, et ta jooksis selle pärast sedasi ringi, et oli kas\nvalus või ebameeldiv, aga opist on nüüd möödas kolm nädalat, aga koer jookseb edasi närviliselt ja isegi hullemalt ringiratast.\nMida teha, kas oskate mingit nõu anda või on rohkem aega vaja et ta sedasi enam ei jookseks? Vahel ta jookseb ikka niimoodi, et pärast lõõtsutab. Sööb ilusti, katsudes nagu kuskilt valus ka pole, ise on rõõmus ja igatepidi.\ntore kutsu, aga kahju on vaadata tema jooksmist ja ei oska ise kuidagi aidata ja välja mõelda millest see võib olla.\nAga päikest teile ja loodal et suudate mind aidata.\nKui loomaarst on koera ülevaadanud ning valu ja ebamugavustunne on välistatud, siis on tõenäoliselt tegemist käitumisprobleemiga. Käitumisprobleeme ei saa kahjuks lahendada kirjateel, sest iga olukord vajab individuaalset lähenemist. Kindlasti on soovitav, et käitumisspetsialist kohtuks koeraga.\nSoovitan hakata Teil regulaarselt käima temaga ka iga päev jalutamas. Lisaks\nvõiks pakkuda talle ka nn ajutegevust- iga päev veidi sõnakuulelikkust ja mänge. Lemmikloomapoodidest leiate lisaks tegevust pakkuvaid mänguasju.\nVõiksite proovida ka lisaks feromoonidega kaelarihma, mis on müügil loomakliinikutes. Sellised kaelarihmad on mõeldud just käitumisprobleemidega loomadele ning need aitavad vähendada stressi ja tekitada loomal turvatunnet.\nbelgia kääbustõud kutsika õpetamine käitumisprobleemid puudlid raamatud seedeprobleemid setterid sotsialiseerimine


Chrysler Club Foorum • Vaata teemat - chrysler neon kütuse kulu\nTänane kuupäev Pühapäev 17 Veebr, 2019 4:22\nchrysler neon kütuse kulu\nPostitatud: Reede 21 Juul, 2006 22:06\nErinevatel rehvidel võib olla erinev veeretakistus isegi samade mõõtmete korral. Mainitud rehvimõõtude ümbermõõdu erinevus on kuni 5% seega on iga su odomeetri järgi sõidetud kilomeeter tegelikust 50 meetri jagu pikem või lühem. Eks seegi mõju.\nRehvimõõte saad võrrelda lehel http://www.hot.ee/spidomeeter/kalkulaator.htm\nPostitatud: Esmaspäev 24 Juul, 2006 15:47\n2,0 L mootoriga on nats palju tahtagi väiksemat kulu! Mul on kogemus 1,8L VW (R4 20 klappi ja autom) kesmine kulu oli 9 - 10,5. No maanteel ca 8L.\nHiljem sõitsin Volksuga mis oli 2,3L V5 mootor ja kulu oli sama!!!!!\nNüüd 2,8L Voyager diisel ja jälle numbrid eriti ei erine, kui siis suts vähem.\nNii, et tuld!!\nPostitatud: Neljapäev 10 Aug, 2006 23:45\nTegelesin natuke oma hobese joomis harjumuste uurimisega - selgus ,et konditsioneer on üks hirmus joodik.\nIlma konditsioneerita maanteel 7 - 8 liitrit 100 km kohta\nKoos konditsioneeriga maanteel aga kus 10 - 11 liitrit 100 km kohta\nPalavuse tõrjumine on üks kallis lõbu !\nPostitatud: Reede 11 Aug, 2006 10:16\nArvan, et Sul mingi muu jama ka seal, sest kütusekulu suurenemine on minuarust tohutu.\nPostitatud: Reede 11 Aug, 2006 11:26\nmul oli lätireis, kus kasutasin konditsioneeri - sõidetud ~600km koos kondiga ülejäänud 900 ilma ning kulu oli 7,7 sajale, mul muidugi 2,5TD aga see poel siin eriti näitaja.\nKui kondi tööle paned ja 3L sajale rohkem võtab on midagi jama!?\nEhk tegid mõõtmisel väikse näpuka\nTeema pealkiri: neon kütuse kulu\nPostitatud: Laupäev 12 Aug, 2006 10:12\nOma arust ma küuse kulu arvutamisel viga ei teinud. Näiteaks sõitsin 320 km 32 liitri bensiiniga ning konditsioneer töötas kogu aeg.\nAuto ise on 1998 aasta Neon 2 liitrise mootriga 98 kW ja automaat käigukastiga. Konditsioneer töötab mingeid erilisi kahtalsi effekte pole märganud. Ainult seda , et kui kondistsioneer sisse lülitada on kõrvaga kuulda (mootor töötab megu teise tooniga) ning kui konditsioneer välja lülitada heli effekt kaob.\nPostitatud: Pühapäev 13 Aug, 2006 1:10\nErilist mootori tooni vahet küll ei tohiks olla. Kui mitte arvestada, et ventilaatorid lülituvad sisse. Äkki on selle kondi kompressoriga siis midagi pahasti, et ta müriseb. Äkki siis käib raskemalt ringi ka vms. ja selle pärast võtabki palju kütust.\nTeema pealkiri: Re: chrysler neon kütuse kulu\nPostitatud: Kolmapäev 26 Okt, 2011 19:40\nMina sain enda Neoni kütusekulu siis järgmise:\nMootor: 2.0 98kw SOCH manuaal käigukast,\nMõõtsin kütusekulu kaks korda peale täispaagi tühjaks sõitmise järel:\nTulemus......6,68 liitirit sajale kilomeetrile\nTulemus oli enamvähem sama mõlema mõõtmisega.\nVot siis niimoodi, mulle see meeldib igatahes\nPostitatud: Neljapäev 27 Okt, 2011 10:55\n2003 Neon 2,0l 98kw automaat, pika sõiduga saab kuskil 8-9l 100km peale kuid linnas kipub ikka 10 (ja rohkem) rahulikult ära võtma. Kont on lülitatav manuaal resziimil (sai natuke modifitseeritud) kuid hetkel kondi siduri puudumise tõttu üldse mängust väljas. Kui võrrelda Voyaga siis kasutasin Voya linnas tema praktilisuse mõttes rohkem sest kütusekulus ei näinud vahet eriti. Mugavus määras rohkem . Maal käisin Neoniga sest siis tundus olema odavam.\nPostitatud: Pühapäev 20 Nov, 2011 21:02\nMul on all samti rehvid 185/65 R14 85H dokementsioonis on öeldud need on akspteeritavad. Rõhuga 2.2 at ehk 220 kPa\nSellest, ei peaks kütuse kulu nii suurelt sõltuma. Rohkem sõltub kütusekulu mootorivõimsusest , käigukasti tüübist (manuaal/automaat), konditsioneerist.\n12.5l/100km keskmine on palju?Suht rahuliku sõidustiiliga olen.Isendiks Neon 2.0 98kw 97a.\nPostitatud: Pühapäev 20 Nov, 2011 21:16\n12.5l/100km keskmine on palju? Suht rahuliku sõidustiiliga olen.Isendiks Neon 2.0 98kw 97a.\nKõik oleneb kus sõidad. Mul on hetkel sama kulu aga sebringul 2,7 V6-l. Sõidan väikelinnas ja maksimaalselt 5-10min otsi, kui neidki ja teekond jääb 3-10 km vahele.\nNii, et otsusta ise kas on suur või mitte.\nPostitatud: Pühapäev 20 Nov, 2011 22:12\nSamad sõidud endalgi.Väikelinn ja lühikesed otsad jne, aga sina sõidad v6-ga aga mina kõigest r4-ga.Aga kas keegi on mõõtnud eest/vene bensiini tulemusi?Äkki on see ka määrav?Hetketulemus oli vene bensiiniga.\nPostitatud: Pühapäev 20 Nov, 2011 23:20\nSellel ei ole mõtet, et keegi teine mõõdab - mõõda ikka ise ja samal masinal.\nPaak tühjaks, teine küte sisse ja jälle paak tühjaks... ja ka siis ei saa sa eriti võrrelda ,sest ilmastiku tingimused on erinevad... aga suures joones saad mingisuguse visiooni kätte.\nMa ise olen kogu aeg UnoX/Alexela automaattanklast kütet võtnud suhteliselt tühja paagi peale (kompuuter näitab 0-i... ja paaki läheb ~52-54L) ja siis paak täis ja 80% olen kasutanud 95-te.\nKorraks panin tühja paagi peale (tõesti hakkas mootor juba vahele jätma... 58L läks paaki... ) 98-t ja pettusin, sest nii kehva mootori tööd pole kohanud. Peale 98-t panin uuesti 95 ja asi korras.\nHetkel sõidan 95 nitro-ga ja pean tunnistama, et mootor töötab isegi tiba paremini, kui tavalise 95-ga.....\nAhjaa, kui rehvimõõtudest rääkida, siis mul on 205/55 16 - peaks aga olema 205/60 16...


Haige kilpnääre 11.09.10 / Endokrinoloogia\nTere! Aasta tagasi hakkas mul kurgus pooma ja ma pöördusin endokrinoloogi poole. Seal vaadati mu kurku ultraheliga ja öeldi, et kilpnääre haige. Pidi olema alles suhteliselt väike ja ei midagi hullu. Kirjutati L-Thyroxini. Poomine kadus alles pikema aja jooksul ja vahel ka andis enda olemasolust märku. Nüüd, nädala jooksul, on asi taas päris hulluks läinud.\nLööb kurgu paiste, aga seekord koos valudega. Valud löövad rinna piirkonda, kurku ja pähe. Tunnen, et keha ei saa korralikult hapnikku kätte. Ma nüüd ei tea, kas kõik need valud rinnus jne on tekitatud nüüd kilpnäärme poolt või võib mul olla juba midagi muud viga?\nTõenäoliselt on Teie kilpnäärmehaiguse nimeks krooniline autoimmuunne türeoidiit ja sellest on tingitud ka kilpnäärme alatalitlus, mille tõttu saate asendusravi L-türoksiiniga. See haigus võib küll põhjustada mõnesugust ebamugavustunnet kõri piirkonnas vahetevahel, kuid valu, paistetust ja hapnikuvaegust mitte kunagi. Soovitan pöörduda oma perearsti vastuvõtule. Võib-olla on tegemist tavalise kõripõletikuga vms.