Jõulusoov põllumeestele, Valguse võitu oodates - Põllumehe Teataja\nautor: VAHUR TÕNISSOO, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse liige\nKategooria: Arvamus, Põllumehe Teataja detsember 2017\nVahur Tõnissoo, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse liige. Foto: Arno Mikkor\nKäes on jälle ootusaeg. Ootame koos talvist pööripäeva, sest siis võidab meie maal valgus pimeduse. Valguse võit on aasta tähtsaim sündmus. Siinne rahvas tähistab talvist pööripäeva juba iidsetest aegadest saati jõuludega. Jõuluajal soovivad kõik kõigile otse südamest ainult head. See on imeline aeg.\nMeie meel muutub jõuluajal vaatamata väljas valitsevale pimedusele palju rõõmsamaks. Rõõmu teeb seegi, et pühade ajal kaotavad inimesed korraks isekuse, enesekesksuse ja omakasupüüdlikkuse. Lähedased tunduvad siis eriti kallid. Seetõttu jagavad päkapikud ning jõuluvanad ohtralt kingitusi. Samuti tehakse abivajajatele rohkelt annetusi. Küll oleks tore, kui selline meeleseisund jääkski kestma.\nTehke rahu kõigepealt endaga\nMulle tähendab ootusaeg eelkõige endaga rahu tegemise aega. Läks hulga aastaid enne, kui selle arusaamani jõudsin. Sünkpime sügise- ja talveaeg soodustab kergesti meeleplekkide tekkimist. Kaamose perioodil täitub meel kergesti häirivate emotsioonidega. Sellises meeleseisundis on kerge teha keha, kõne ja mõttega palju halba nii teistele kui ka endale. Lubasin endale sel aastal, et pärast esimese advendiküünla süütamist püüan hoida meelerahu seisundit. See ei ole üldse kerge ülesanne. Samuti kiidan väga, et meil kuulutatakse avalikult kõigile välja jõulurahu.\nKoer on valvesse asunud\nIdamaade kalendris on järgmine aasta koera aasta, mis algab kuukalendri järgi 16. veebruaril 2018. Koer on truu valvur, kes haugub kohe, kui asjaolud ei ole õiged. Ühiskonna valvekoer on ajakirjandus.\nJuba praegu on näha märke, et ajakirjanikud saavad järgmisel aastal teha rohkesti tööd. Tundub, et koer on juba kohal. Novembri viimasel nädalal kerkisid meedias esile väidetavad viljavargad, pettustes kahtlustati nii õuna- kui ka seakasvatajaid. Mis küll ometi toimub?\nAegade algusest on teada tõsiasi, et kõik inimesed soovivad olla õnnelikud. Seoses jõulupühade ja aastavahetusega soovime meiegi siiralt kõikidele lähedastele ja tuttavatele palju õnne.\nKuid kuhu meie õnn siis kipub kaduma? Iidsed tarkused väidavad, et õnnelikkus on võimalik siis, kui selleks on loodud vastavad põhjused. Idamaade inimesed on teadnud aastatuhandete vältel, et maailmas kehtib karma seadus. See on põhjuse ja tagajärje seadus.\nKarma on alati õiglane ja see tähendab, et mitte ühtegi tagajärge ei saa tekkida ilma varem loodud põhjusteta.\nLühidalt öeldes, me kogeme igal hetkel iseenda poolt varem loodud põhjuste tagajärgi ja samaaegselt loome uusi põhjuseid oma tulevastele tagajärgedele. Seetõttu on väga oluline elada praeguses hetkes ja panna tähele, mis parasjagu meie meeles toimub. Kes oskab märgata ja endale teadvustada oma meeleseisundeid, see õpib ennast tundma. Kes ennast tunneb, see suudab oma elu valitseda. Sedasama kinnitab ju ka tuntud laulusalm: „Iga mees on oma saatuse sepp ja oma õnne valaja”.\nMuutume tõeliseks valitsejaks\nTõelise valitseja meeleseisund on armastav, helde, lahke, abivalmis, kannatlik, koostööaldis, aus, töökas, viisakas, põhjalik, järjekindel, rõõmsameelne, sõbralik, tähelepanelik, otsustusvõimeline, julge, täpne, visa, paindlik, usaldav jms. Samuti on pandud tähele, et tõelise valitseja peale koerad mitte kunagi ei haugu.\nMinu jõulusoov on, et Eesti põllumeestest ja talupidajatest saaksid tõelised valitsejad omal maal. Me oleme kindlasti võimelised muutuma manipuleerimise objektidest iseseisvalt otsustavateks subjektideks. Selleks muutuseks aitavad häid eeldusi luua meie põllumeeste keskorganisatsioonid: Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda ning Eestimaa Talupidajate Keskliit.\nLõpetuseks sobib meelde tuletada ühte india vanasõna: „Lõpuks on kõik hästi ja kui ei ole veel hästi, siis ei ole lõpp käes“. Imelist jõuluaega, head vana aasta lõppu ja palju häid meeleseisundeid uuel aastal!\nSildid: arvamusVahur Tõnissoo


Ettevõtte asutamine Soomes - MyFinance Raamatupidamine\nSoome firma-võti soomlaste südamesse ja rahakotti\nOleme soovitanud oma klientidele juba aastaid asutada Soome ettevõte. Ettevõtte registreerimine on läinud aastatega lihtsamaks ning ka bürokraatia on läinud kergemaks.\nMärkimata ei saa jätta ka soomlaste motot: “maassa maan tavalla”, ehk siis mõttena, aja asju igal maal vastavalt maa tavadele. Kui soov on tegeleda ettevõtlusega Soomes pikaajaliselt, siis igaljuhul tasub teha Soome firma. Väheneb risk maksu-üllatusteks ja nagu pealkirjas mainitud, ka teenuse eest saadav tasu on suurem.\nSaame aidata ka lisaks ettevõttele Soome raamatupidamisega, seega ei pea sa muretsema millegi eest. Sina kasvata oma äri ja meie tegeleme paberimajandusega. Tule juba täna konsultatsioonile. Teeme plaanid valmis, registreerime ettevõtte ära ja hakkame toimetama.\nMiks väikeettevõtjad valivad MyFinance’i\nMeie käest saab infot, kogemusi ja teadmisi, mis seonduvad raamatupidamisega kuid ka ettevõtlusega laiemalt.\nTunneme siirast huvi sinu ettevõtte ning äritegevuse vastu. Oleme sõbralikud ja elame sulle kaasa.\nTeenus sinu jaoks\nSeame üles raamatupidamise täpselt nii nagu sinu ettevõttel vaja ja hoiame selle käigus selliselt nagu sul vaja.\nKas saame Myfinance OÜ-d usalada\nOleme olnud turul tosin aastat. Paljud kliendid on meiega koos siiamaani alates algusest. Usume, et oleme enamat, kui lihtsalt raamatupidaja – oleme partner oma klientidele\nRaamatupidamine vanast kohast MyFinance OÜ-le\nMeiega ei pea muretsema raamatupidamise sisseseadmise pärast. Meie raamatupidaja võtab ühendust teie endise raamatupidajaga ning suhtleme omavahel ning organiseerime teenuse üleviimise muretult ning mõne aja pärast ongi raamatupidamine juba meie juures töös.\nKui MyFinance teeb vea, mis siis saab?\nRaamatupidaja on inimene ning inimesed eksivad, nii ka meie. Et raamatupidamine oleks usaldusväärne on meie töökultuuris esikohal oma vigade tunnistamine nendest teavitamine ning nende korrastamine. Kui veast tekib reaalne rahaline kahju, siis meil on IF:ist vastutuskindlustus võetud.\nTasuta konsultatiooni pakume, et selgitada, kas meie pakutav raamatupidamine on sobilik lahendus sinu firmale või mitte. Saame arutada sinu ettevõtte raamatupidamist ja muid ärilisi aspekte puudutavaid küsimusi. Meie raamatupidaja saab tutvuda juba sinu ettevõtte äritegevusega ning saame koos otsutada, kas meil oleks ka edaspidi pakkuda lahendusi, mis oleksid sulle kasulikud või mitte.\nTegemist on 100% riskivaba teenusega, mis tähendab seda, et lubatud konsultatsioon on igaljuhul tasuta, olenemata sellest, kas soovid meiega jätkata või mitte.\nTeenusega olen väga rahul.\nMinu jaoks on väga oluline, et saan sinu abi mitte ainult raamatupidamisteenuste osas, aga ka kõikide muude küsimustega, mis on seotud firma eluga.\nSamuti on suur pluss, et Tähe samamoodi suudab väga kiiresti lahendada vajalikud asjad.\nKahtlemata suur eelis on, et sinuga saab konsulteerida mis tahes küsimuses.\nOled alati kättesaadav, kui mitte telefoni teel siis kindlasti vastad e-mailidele ka nädalavahetusel.\nTänud Roland, ilma sinuta ITR Putkiasennus Oy elu oleks väga keeruline.\nITR Putkiasennus Oy\nTundes Rolandit juba kuus aastat ja teinud koostööd viimane aasta raamatupidamise alaselt. Ei ole minul, Ardo Kaljuril, mingeid etteheiteid. Ta aitas mul alustada oma väike ettevõttega ja hoolitseb selle eest. Mina olen andnud talle kogu usalduse. Olen saanud vastused kõigile tööalastele küsimustele, mida olen esitanud. Väga hea suhtleja ja abivalmis, ja mitte ainult töö tasandil, vaid ka eraelus. Ma pole märganud tema eksimusi, aga me kõik eksime vahel, aga olen kindel, et kui midagi sellist peaks juhtuma ta tunnistab seda ja parandab vea. Mina olen õnnelik tundes Rolandit ja teha temaga koostööd.\nAWB Maalaus Oy\nMyFinance pakutav raamatupidamisteenus on olnud seni väga mugav ja kõik vajalikud protseduurid on läbi viidud professionaalselt ja kiiresti Mind isiklikult on aidatud alates ettevõtte loomisest Eestis kuni kõikide registreerimisteni Soomes. Ka ilmnenud probleemidele on leitud kiiresti lahendus. Aidatakse alati nõu ja jõuga, mille üle olen väga tänulik.


Jaaniööl politseijaoskonnast vabanenud mehed ründasid õhtul juba uuesti, sel korral noaga - Delfi\nJaaniööl politseijaoskonnast vabanenud mehed ründasid õhtul juba uuesti, sel korral noaga\nTallinna lennujaama parklas löödi inimest noaga\nIda-Virumaal Voorepera külas tungisid noored kaagid jaanilaupäeva õhtul eramajja, ründasid maja peremeest ja põgenesid autoga. Politsei pidas noormehed kinni, kuid lasi nad hommikul vabaks. Jaanipäeva õhtul läksid mehed Varja külas järgmisele ohvrile noaga kallale.\nDelfi lugeja kirjeldas, kuidas jaanilaupäeval tungis neli noort meest Lüganuse vallas Voorepera külas 54-aastase mehe koju, kus lõhkusid ära välisvalgusti, välisukse, toaukse ning läksid maja peremehele kallale. Juhtunust teatanud lugeja sõnul olid noormehed alko- ja narkojoobes. Politsei sellisest joobest päris juttu ei tee.\nJõhvi politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse juht Ene Muttika ütles Delfile, et politsei sai 23. juuni õhtul kella 23 paiku teate, et kolm meest tungisid omavoliliselt eramajja, läksid 54-aastasele mehele kallale ja lahkusid seejärel sõiduautoga. Neljas mees oli politsei kirjelduse järgi auto roolis. Lugeja sõnul sõitsid mehed politsei eest ära ja põgenesid ka joostes. „Tänu kohalikele elanikele saadi nad siiski kätte ja politsei toimetas kõik neli huligaani Jõhvi arestimajja,” kirjeldas lugeja.\nMuttika kirjeldus sündmustest on pisut vähem värvikas. „Politseipatrull pidas kirjeldusele vastava sõiduki kinni Tallinna-Narva maanteel ja kontrollimisel selgus, et roolis olnud 20-aastasel noormehel olid alkoholi tarvitamise tunnused. Politsei toimetas sõiduki roolis olnud 20-aastase noormehe arestimajja. Ülejäänud kolm meest esmasteks menetlustoiminguteks Jõhvi politseijaoskonda, kust nad pärast vabastati,” rääkis Muttika. Autot juhtinud mees lasti tema sõnul vabaks jaanipäeva ennelõunal, mil ta oli kaine ja ka tema kinnipidamiseks enam põhjust ei paistnud olevat.\nLugeja sõnul pidas politsei mehed kinni kella ühe ajal öösel ja viis nad Jõhvi politseijaoskonda, kuid sealt lubati mehed kella viie ajal hommikul taas vabadusse, kuigi üks meestest oli äsja vanglast vabanenud ja katseajal. Politsei kinnitusel oli üks meestest tõesti hiljuti vanglast välja saanud, kuid katseajal ta pole, nii et selle tõttu polnud ka teda kauem kinni hoida vaja.\nSellega sündmused ja noormeeste nn kangelasteod aga jaanipühade ajal ei piirdunud. Jaanipäeva varahommikul (ja ennelõunal) vabanenud mehed vehkisid sama päeva õhtul kella seitsme ajal juba noaga. „Nad haavasid järgmist meest, õnneks kätte, kuna ohver sai käe ette, kuid teda peksti jalaga mitmeid kordi näkku ja kehasse,” ütles lugeja, kellel tekkis küsimus, miks mehed politseijaoskonnast pärast esimest rünnakut nii kiiresti uuesti vabadusse lasti.\nTeisest rünnakust rääkides sõnas Muttika, et 24. juunil kella 19 paiku teatati politseile, et Lüganuse vallas Varja külas tungisid kaks noormeest vanuses 20 ja 21 eluaastat kallale 34-aastasele mehele. Politsei pidas vägivallatsejad kahtlustatavatena kinni. Muttika kinnitas ka, et kummagi kannatanu, ei 54- ega 34-aastase mehe elu ei olnud ohus ja ohvrid said kohapeal esmaabi.\nMõlema juhtumi osas alustas politsei kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis käsitleb kehalist väärkohtlemist. Lisaks tuleb 20-aastasel mehel väärteo korras vastutus võtta ka alkoholitarvitanuna rooli istumise eest.


Helgi ja Audru valla sotsiaalhooldustöötaja Helve Samarina, keda eakas naine vajab appi maakonnalinnas Pärnus arsti juures käimiseks.\nMemm sotsiaaltöötajale: «Parem, kui te ei lähekski!» 28.05.2012 09:32\tRingsõit sotsiaalhooldustöötajaga Pärnumaal Audru vallas näitas, et eakad vajavad abi igapäevatoimingute korraldamisel\nÜhe päeva Pärnumaal Audru kandis sotsiaalhooldustöötaja uhiuue elektriautoga ringi sõites kohtusime mitmesuguste inimestega, kes kõik vähemal või rohkemal määral koduhooldust vajavad. Et selline abi on vajalik, näitab ühe eaka memme ütlus meie lahkumisel: parem, kui te ei lähekski.\nKõigepealt uudistame elektriautot, mis käivitub sotsiaaltöötaja Helve Samarina õuel nii vaikselt, et isegi saksa lambakoer Hugo ei saa aru, kui liikuma hakkame.\nNädala jooksul, mil sõiduk kasutusel olnud, pole selle vastsel valdajal põhjust kurta olnud. Igaks juhuks väldib ta akende põhjuseta avamist-sulgemist ja raadiokuulamist ning jälgib hoolega mõõturit, mis näitab, palju veel sõita saab. Kõige rohkem on siiani sõidetud 100 kilomeetrit päevas.\nVeidi on Samarina küll mures, et mis talvel saama hakkab, aga sinna on veel üksjagu aega. Igal juhul on praegu paljude kirjadega autoga lõbus sõita – inimesed viipavad sõbralikult ja mõned isegi pildistavad, justkui oleks Ott Lepland ise Audru vahele põiganud.\nKabe ja kõbus\nHelgi (82) ongi see, kes meie lahkudes pea auto ukse vahele pistab ja sõnab: «Parem, kui te ei lähekski!» Mitte et tal kellegagi üldse rääkida ei oleks, aga ikka ei tahaks üksi jääda.\nÄsja lahkus tema hoovist tuttav, kes tõi astritaimi ja mustasõstraistiku.\n«Kas sul neid marjapõõsaid veel vähe on?» küsib sotsiaaltöötaja. «Aga must sõstar pidi hästi kasulik olema,» kõlab vastuseks.\nHelgil on kartulimaa küntud ja lillepeenrad hoolitsetud. Nädalavahetusel käis poeg Tallinnast abiks, aga muidu kõpitseb naine haigete jalgade kiuste ise mullas.\nHelgil on pealinnas kuulus poeg Uku, kes mõne aja eest maailmareisi läbi tegi. «Mõtlesin, et ei tulegi enam tagasi, aga õnneks ikka tuli,» lausub ta.\nSotsiaaltöötajat on eakal naisel vaja Pärnus hamba- ja silmaarstil käimiseks. Kuna ta kurdab, et ninast jooksis vahepeal verd, lubab Helve ta nüüd uuesti vereproovi andma viia. Vahel toob abiline poest toidukraami ka, aga muidu peab naine kütmise ja muuga ise hakkama saama.\n«Ma ei taha hooldatavate eest liiga palju ära teha, sest seda õpitud abitust on meil niigi palju. Niipalju kui saavad, peavad ise toime tulema. Teiseks peavad lapsed ka midagi tegema – nad pole ju maa ja mere taga, vaid enamasti siinsamas Eestis,» valgustab sotsiaaltöötaja oma põhimõtteid.\nOngi kummaline, et vahel on lapsed vaid mõnekümne kilomeetri kaugusel, aga ema juures käib valla määratud sotsiaaltöötaja. «Lastel on oma elu, neil on nii palju teha, et pole kunagi aega,» kurdavad vanainimesed alatasa.\n«Mis tähendab, et oma ema või isa jaoks pole aega?» küsib Helve. Ta paneb imeks, et vahel ei tunne lapsed üldse huvi, kuidas emal läheb – ei helista ega küsi sotsiaaltöötajalt, kuidas temaga on.\nJüri (56) jäi ratastooli 33-aastaselt pärast üht ränka kõrgelt kukkumist, millest ta pikemalt rääkida ei taha. Helvel on tema üle väga hea meel, sest mees on viimastel aastatel silmanähtavalt kõbusamaks muutunud.\nEhkki ratastool on ja jääb tõenäoliselt tema põhiliseks abivahendiks, on mees vahepealsest masendusest üle saanud, ta on leidnud elukaaslase ja kolinud uude korterisse.\nKuna Jüri naine Audrus tööd ei leidnud, on ta enamiku ajast kodust eemal, kuid on sellegipoolest suureks toeks. Ka lapsed on võõrsil tööl ja saavad harva isa vaatamas käia.\n«Helve on mu kullatükk, kes aitab mind arsti juurde, toob rohud ja suitsud koju kätte. Tean, et abi on telefonikõne kaugusel,» ütleb Jüri sotsiaaltöötaja kohta. Ta kiidab ka valda, kes on aidanud muretseda ratastooli ja küttepuud.\nOma elu kohta ütleb Jüri, et peab hakkama saama. Kui veel ainult vannitoa ukse suuremaks saaks, nii et ratastooliga sisse pääseks!\nJüri põhitegevus on ootamine. Ta nihutab oma tooli akna alla ja vaatab välja – kas on tulemas abikaasa või sotsiaaltöötaja. Siis saab vähemalt kellegagi juttu ajada. Muidu on kaaslaseks ainult raadio ja arvuti, kuid sellegi ees ei saa üle tunni jutti istuda – jalad lähevad paiste.\nSee on hea, et Jüri viina ei võta. Aga Helve hooldada on ka üks selline mees, kes võtab. Kord öelnud see: «Sa võiks ikka mulle pudeli ka tuua. Muidu tellin sõpradelt, aga need joovad poole ära.»\nAjab asjad sassi\nRoosi, kes oma vanust ei oska öelda, kuid teab, et on sündinud 1925. aastal, rehitseb parasjagu põllulappi. Mida ta sinna maha tahab panna, ei saagi hästi aru, sest külm olla seemnekartuli keldris ära võtnud.\nMehe ja kaks poega on Roosi maha matnud, tütre kohta ütleb, et see on Pärnus prostituudiks ja üldse teda vaatamas ei käi. Võta sa kinni, on see õige jutt või vale, aga nii ta ütleb.\nNaine kurdab, et on täitsa üksi jäänud. Sotsiaaltöötaja teab rääkida, et pojatütar käib Pärnust siiski aeg-ajalt vanaema vaatamas.\nKüsimusele, kas tal süüa on, vastab Roosi, et midagi ei ole ja raha ka ei ole. Tegelikult on naisel külmikus viinerid ja purgisupid, millest sotsiaaltöötaja talle paraja portsu valmis keedab. Pliidi peal on kaks potti putru täis, aga ta pole neist söönud.\nKus Roosi magab, ei saagi aru, sest ase, mille kord jätab parasjagu soovida, on tehtud nii tuppa kui ka kööki, kus talvel küllap soojem. Ise ütleb ta, et tuba on vingu ja suitsu täis, mistõttu ei saa seal magada.\nEi aita siin meie rahustamine, et pole mingit suitsu ega midagi. «On küll, vaadake, seal nurgas,» raiub ta vastu.\nRoosist on kahju, kohe väga kahju. Küllap ta peab õues seda maad kõplama, sest on seda kogu aeg teinud ja kevad kutsub õue.\nSamas peaks sellise inimese koht olema mõnes hooldekodus, kus ööpäevane järelevalve. Mis elu ta elab ja millest mõtleb õhtuti nelja seina vahel istudes, ei tea keegi.\nMeil on oma vanadekodu, mille 17 kohta on kogu aeg täis. Audru vald on suhteliselt suur – 380 ruutkilomeetrit. Kõik inimesed tahavad võimalikult kaua oma kodus elada ja selle võimaluse saamegi tagada koduhooldusega.\nUued autod võimaldavad sotsiaaltöötajail võtta endale rohkem hooldatavaid. Selle tarvis oleme kehtestamas sotsiaalteenustele hinnakirja. Tahame hakata pakkuma mõõduka tasu eest hooldusteenuste paketti neilegi, kes perekonnaseaduse järgi tasuta teenust ei saa, ehk neile, kel on lähedased olemas.\nPaljudel juhtudel on noored välismaale lahkunud ja neil oleks hea meel, kui siia jäänud vanemaid keegi regulaarselt külastaks. Eriti vajalik on see maakohas, kus naabrid kaugel.\n08.10.12Ema süüdistab hooldekodu poja raha taskupistmises\n05.06.12Sugulane süüdistab hooldekodu vanainimeste janusse jätmises\n05.06.12Hiiu- ja Saaremaa eakad hakkavad omavahel arvutis suhtlema 23.05.12Jõhvi ühistu on võimetu end aastateks korterisse peitnud võlgniku ees\n10.05.12Elektriautod jagati ministeeriumide vahel ära\n05.05.12Uurimus: väärkohtlemist on kogenud viiendik kodustest eakatest 02.05.12TV3: sotsiaaltöötaja kardab elektriautoga teele jääda\n02.04.12TV3: TTÜ automehaanika professori sõnul pole elektriauto soodsam\n22.02.12Tasuta elektriautost on loobunud kolm omavalitsust\n15.02.12Sotsiaaltöötaja: meil on rangelt keelatud halvustada elektriautosid!\naudru ·\tpensinärid ·\tsotsiaalhooldustöötaja ·\tsotsiaalhoolekanne ·\tvanurid\tTarbija24 · Tervis\n(14)\t22:58 Lugeja küsib: kuidas saab nii avalikult piraattooteid müüa?\n(96)\t20:33 Lugeja küsib: kas suitsetamine kohviku väliterrassil on lubatud?\n(51)\t20:11 Lugeja küsib: miks tulevane isa ei või kiirabiga sünnitusele sõita?\n(24)\t17:06 Kuidas kodutehnikat äikesekahjude eest ise kaitsta?\n(96)\tLugeja küsib: kuidas on valitud nimed Coca-Cola pudelitele?\n(51)\tHinnasildid jätavad ostudele inetud jäljed


Valu liigese ravis - Topinambur artroosi ravis\nKui pikkus on lühenenud viis või enam sentimeetrit ja selg on küüru vajunud, on diagnoos peaaegu kindel ilma muude uuringuteta. Liigesekõhre ainevahetust parandatakse glükoosamiini või kondroitiinsulfaatpreparaatidega. Galerii Enamlevinud luu- ja liigesehaigused Inimese luud, liigesed, lihased, kõõlused ja liigesesidemed moodustavad toese. Reumatoidartriidi ravi eesmärk on vähendada vaevusi, vältida või vähendada liigesekahjustuse süvenemist, parandada elukvaliteeti ja pikendada eluiga. Psoriaasi põhjust ei teata. Joo kohvi asemel hästitõmmanud teed, saad luid tugevdavat fluoriidi.\nToimetas Einar Ellermaa Pexels. Liiges on keeruline aparaat. Selles on lööke ja hõõrdumisi leevendavaid kõhrepindu ja liigest koos hoidvaid kudesid ning liigesesidemeid. Liigest toetavad ka liigesele kinnitunud lihased ja kõõlused. Liigesevedelik aga toimib liigese määrdeainena. Iga viies inimene maailmas põeb mingit liigesehaigust, Eestis Valu liigese ravis mitmesuguste liigesehaiguste all ligi inimest.\nEsmalt häirib liigese väsimine, kuid seejärel hakkab inimene tundma valu, misjärel tekivad liigese funktsiooni piiratus ja deformatsioonid. Iseloomulike nähtudena Kaed kaed kahjustunud liigestele kühmud ja sõlmed.\nKaugele arenenud liigesekulumuse, sagedamini põlve- ja puusaliigese kahjustuste korral asendatakse kahjustunud liiges proteesi ehk tehisliigesega. ARTRIIDI ehk liigesepõletiku korral on tegu eeskätt liigese sisekesta põletikuga, mille korral esineb liigesepiirkonna valu, Valu liigese ravis, mõnikord ka punetus või liigese funktsioonihäire.\nMassaaž hoiab kehavedelikud liikvel, vähendab Valu liigese ravis ja aitab kudedel jääkainetest vabaneda. Kirjastus Estada K Raamat annab ülevaate keskikka jõudnud inimeste terviseprobleemidest ja pakub lahendusi.


14:15 29.09.2019 (Uuendatud 10:46 29.09.2019)\nTALLINN, 29. september — Sputnik. On selgunud, kui palju raha on Eesti valitsus pedagoogide, päästjate ja teadlaste heaolu ohvriks tuues valmis eraldama idapiiri taristu püstitamiseks.\nSoov maksimaalselt eralduda "hirmsast" idanaabrist muudab niigi rahapuuduse all kannatava Eesti riigieelarve kolme aastaga 56,7 miljoni euro võrra kõhnemaks, millest otseselt investeeringuteks kulub 47,7 miljonit eurot ja piiri teenindamiseks 9 miljonit eurot.\nPraegu toimub vähempakkumine 23,5 km pikkuse maismaapiirilõigu ehitamiseks, millel osalemise sooviavaldused laekuvad juba 2019. aastal. Vene piiri korrastamise prioriteediks on selle maismaalõik ja taristu ehitus.\nSeiresüsteem projekteeritakse samaaegselt piiri ehitamisega, aga seadmed soetatakse alles pärast taristu valmimist.\nKülmutada või odavdada?\nSputnik Eesti on juba kirjutanud, et üks Jüri Ratase uue valitsuse põhiprobleemidest, mille ta on saanud päranduseks "vanalt" ministrite kabinetilt, on Eesti-Vene piiri väljaehitamine.\nKulud uuele "Idamüürile", mis kujutab endast de facto kõrgtehnoloogilist tara elektrooniliste jälgimisseadmetega, on selle ehitamise algusest peale juba ületanud mitmekordselt esialgsed arvestused, ulatudes 79 miljoni asemel 320 miljoni euroni.\nSee on pannud isegi kõige tulihingelisemad patrioodid Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) ministrite ridadest kahtlema vajaduse eraldada riik Venemaast "iga hinnaga".\nNii näiteks kutsus Riigikogu EKRE fraktsiooni kuuluv kirjanik Leo Kunnas, kes on kirjutanud Venemaa invasioonist Eestisse rääkiva ulmeromaani "Sõda 2023", üles võtma eeskuju Soomelt. "Soomlased pole oma pikale maapiirile Venemaaga tõkketarasid rajanud ega kavatse seda teha ka tulevikus. Nad ei näe sel mõtet," teatas ta.\nSiseminister ja EKRE esimees Mart Helme tegi aga riigieelarvestrateegia arutamise ajal ettepaneku "kullast tara" ehitus üldse külmutada, millega pälvis opositsiooni hukkamõistu. Mõne aja pärast teatas Helme, et idapiiri väljaehitamine on küll möödapääsmatu, aga seda tuleb teha odavamalt ja piirirajatisi samm-sammult tehniliselt täiustades.\nsiseministeerium, ajakava, investeeringud, piiritara, Eesti


Allika x Laagri koguduste ühissuvelaager – Tallinna Allika Baptistikogudus\nPublished by Allika on 08/05/2022 08/05/2022\nSel aastal on Allika ja Laagri koguduste ühissuvelaagri teemaks “Rahu Jumalaga”.\nLaagripäevadel on võimalik nii aktiivselt kui rahulikult veeta aega üheskoos, toimuvad seminarid, maastikumäng ja kindlasti saab ka saunast ja sportmängudest osa.\nAlustame õhtusöögiga reedel kell 19.00 ja lõpetame pühapäeval lõunaga kella 13-paiku.\nLaagri hind sisaldab ööbimist majas ja toitlustust:\nEelkooliealine: 10 €\nKämpingu rent 20 €.\nLaagritasu saad tasuda oma kogudusele\nSelgitusse: „Suvelaager 2022, laagriliste nimed“\nRegistreeri end ja oma pere laagrisse siin https://forms.gle/4cdgWgVDSKqnN8Ni7\nRegistreerimine on avatud kuni 21.07.\nLaagrisse on oodatud Allika ja Laagri koguduste liikmed ja nende sõbrad, ning ka kõik teised huvilised, kellel ei pruugi olla varasemat kokkupuudet kristluse või kogudusega.


Legendi jälgedes: Jaapani mägedes ekslev kummituslik auto on üles leitud - Forte\nLegend räägib, et kusagil Jaapani mägedes magab Toyota Supra, mis juhuslikke teelisi mootorimüraga heidutab. Mägimatkajad räägivad hirmulugusid kummitusautost, mille hing pole rahu saanud. Noriyaro ajakirjanik Alexi Smith läks legendi jälgedes mägedesse ja leidis Supra üles.\nDriftijate subkultuuris on Toyota Supra tõeline kultuse objekt: oma märjemates unenägudes näevad kähkusõitjad ikka seda imelist autot külg ees Jaapani mägiteid mööda libisemas. Kui küsida kultuurse jaapani petroseksuaali käest, milline on Jaapani autoajaloo vägevaim neljarattaline, siis nimetab ta suure tõenäosusega just Supra nime.\nSupra naasmist Toyota mudelivalikusse on oodatud juba aastaid. Viimati kerisid ootused kõrgeks enne uuenenud GT86 tulekut – teatud ringkonnad uskusid tõsiselt, et uuenduskuuri asemel antakse Supra. Toyota peainsener Tetsuya Tada ütles möödunud aastal, et kui Toyota tahab püsida uue põlvkonna jaoks pildis, on kindlasti vaja Supra uuesti tootmisse lasta.\nMägedes kummitava superauto lugu on levinud aastaid suust-suhu. Nagu suulise pärimuse puhul ikka, kõik räägivad, aga näinud ei ole keegi. Nüüd võttis Alexi Smith, Jaapani autoväljaande Noriyaro ajakirjanik asja tõsiselt ette ja läks kummitus-Suprat otsima.\nToyota plaanib turule tuua veel mitu sportautot\nToyota Supra järeltulija - 400hobujõuline hübriid\nKui selline ongi uus Toyota Supra, siis on tulevik tõesti helge\nUuendatud Toyota Yaris: hübriidajamiga isend on linnaliikluses mugav


12.09.06, 02:06 #1\nViimaks on teie ees uue tarkvaraga Soccernet.ee foorum!\nKuigi palju on veel pooleli, otsustasime foorumi siiski juba praegu avalikuks teha, kuna kindlasti on paljudele pühendunud foorumikasutajatele tähtis, et meie suhtluskeskkond võimalikult kiiresti taas online saaks.\nSeoses kiire tegutsemisega palume ka mõistvat suhtumist rohkete keelevigade ja muu poolelioleva suhtes.\nKahjuks ei õnnestunud uude foorumisse transportida vanu privaatteateid, kuid nendele saab ligi, kui siseneda vanasse foorumikeskkonda aadressiga http://vana-foorum.soccernet.ee. Sisenemiseks vajalik kasutajanimi ja salasõna on endine.\nPraeguseks hetkeks ei ole me veel jõudnud taastada ka nn. custom-avataride sektsiooni. Kuni sinnamaani jõuame, kasutage tüüpavatare, mida peaks nüüd endisest veidi rohkem olema.\nSeadistamata on ka moderaatorid ja OFF-topicu püsivad teemad on hetkel ülejäänutega koos.\nKKK on veel tõlkimata - loodame inimeste keeleoskusele\nOtsing on hetkel pooliku funktsionaalsusega. Teisipäeva jooksul saab asi korda!\nOotame vastukaja ning soovime uue ning võimsama funktsionaalsusega foorumis mõnusat suhtlemist.\nViimati muudetud wiiner poolt : 12.09.06 at 09:50\n12.09.06, 02:49 #2\nJube kirjuks võttis...\n12.09.06, 02:54 #3\nigasugused pollid on ka valed\n12.09.06, 02:58 #4\n12.09.06, 03:37 #5\nOfkoors on harjumatu, samas sai natuke ringi kolatud ja asjad näikse toimivat esmapilgul suhtkoht loogiliselt. Ainult et enamik avatare on hetkel igavesed lahmakad. Muidu toore asja kohta täitsa ok, eks aja jooksul tulevad probleemid välja ka.\nJa kui mingite tõlkeasjadega on veel abi vaja, siis karjuge.\n12.09.06, 08:58 #6\nigathes minu Standard Liege avatar on selle makeover'iga kadunud? Kas saaks tagsi?(A)\n12.09.06, 09:11 #7\nVõiks veel äärtele frame'd panna...et foorum poleks äärest ääreni....hetkel tundub kuidagi hiigel suur\n12.09.06, 09:30 #8\nOi oi kui harjumatu\n12.09.06, 09:37 #9\nAhjaa, kuna kõik nupud on hetkel ingliskeelsed, siis üleskutse meie foorumit külastavatele kujundusandega kasutajatele: kes viitsiks anda oma panuse uue keskkonna eestindamisse?\nSama kehtib ka näiteks uute skinnide jms kohta.\nViimati muudetud wiiner poolt : 12.09.06 at 09:51\n12.09.06, 09:37 #10\nMidagi jah seal PM-kastis toimub:\nSissetulnud sõnumid on 0 sõnumit.\nSul on hetkel 50 lubatud sõnumist 157\n12.09.06, 09:45 #11\nMulle meeldib. VBulletin on mu lemmik foorumi tarkvara, by faaar\n12.09.06, 09:49 #12\nMnjah, loodan, et tuleb parem skinn siia vastasel juhul teeme 5 sammu tagasi ja hakkame uusi kasutajaid tõrjuma ja jumal teab mis vanadest üldse saab.\nKuraditel on näiteks selline skinn: http://www.kurat.ee/foorum/index.php või õigemini üks mitmetest. Hea, kui siin saaks valida samuti endale sobilikku, preagune on.. liiga suur.. tähed on suured jne. Asi peaks kompaktsem olema.\n12.09.06, 09:51 #13\nPuhh. Esialgu tundub hirmus, aga eks pikapeale harjub. Võib-olla.\n12.09.06, 09:52 #14\nAmority palus edasi öelda, et ta ei saa enam postitada.\n12.09.06, 09:53 #15\nMa ei tea, kas viga on minus või foorumis või veel kuskil, aga mul ei märgi teemasid loetuks. Kas ma teen midagi valesti?\n12.09.06, 09:54 #16\n12.09.06, 09:58 #17\nMa ei tea, kas viga on minus või foorumis või veel kuskil, aga mul ei märgi teemasid loetuks. Kas ma teen midagi valesti?\nEi ole sinu viga....\n12.09.06, 10:00 #18\nÄhäää pras paras.\nMul on case selline:\nTere tulemast, amority.\nSinu viimane külastus: Täna kell 08:45\nPrivaatsõnumid: Lugemata 0, Kokku 218.\nKuid ei näe ühtegi millegipärast.\nJube suur foorum on ikka nagu elevant.\n12.09.06, 10:03 #19\nAhjaa, kuna kõik nupud on hetkel ingliskeelsed, siis üleskutse meie foorumit külastavatele kujundusandega kasutajatele: kes viitsiks anda oma panuse uue keskkonna eestindamisse?\nSama kehtib ka näiteks uute skinnide jms kohta.\nJäi ennist 2 silma vahele. Võin nupud 'eestistada'. Skinni tegemine on juba suurem töö. Skuti saab kindlasti hakkama ma usun\n12.09.06, 10:04 #20\non mis on aga vana oli ilusam


Vanemate valu ravi eakate liigestes Turse liigesed randmele\nPane tähele, kas valu tekkis koormusega või n-ö tühjalt kohalt. Arst suunab teid valu põhjuse väljaselgitamiseks lisauuringutele röntgen, MRT, vereanalüüs , määrab ravi ja soovitab harjutusi.\nReumatoloogid eristavad mittepõletikulisi ja põletikulisi liigesehaiguseid. Laasi sõnul erineb inimestel rohkem Haiget luu kuunarnukis vaevusi, millest kõige levinum on artroos.\nNäiteks viitab liigesepõletikule turses liiges. See on ikkagi väliselt suurem ja [muutus] on näha ka teisele inimesele, mitte ainult endale," sõnas reumatoloog. Isegi turses liigese korral soovitas Laas proovida enne arstile minekut koduseid vahendeid. Eeskätt tasub turses liigesele panna peale midagi külma: jahutavat salvi või sügavkülmas hoitud geelikoti. Viimane võiks Laasi sõnul igal juhul ka traumade puhuks kodus olemas olla.\nArvestades, et soojas kliimas elavate Vanemate valu ravi eakate liigestes liigesed valutavad vähem, saab iga inimene reumatoloogi sõnul ka ise kodus oma liigeseid soojendada.


Annabel Meria outfit video #1 – hele valgus\nSee kampsun/tuunika/kleit on Annabeli vaieldamatu lemmik. Ma ei tea, kas seepärast, et see ongi tõesti ilus ja armas, seepärast et see on imeliselt pehme või seepärast, et ta lihtsalt külgetõmbavate mustade täpikestega on. Igatahes panin ma selle kampsuni riidepuule ja tema riidestangele teiste sekka rippuma, teiste riiete vahele isegi. Ja kui muidu Annabel eriti sealseid riideid alla ei kisu, siis vot just seda kampsunit on ta sealt teiste vahelt mitmeid-mitmeid kordi välja tuhlanud ja riidepuult maha kiskunud. Kindlasti mõeldes midagi sellist, et “Emmeeee, tahan seda selga panna – see on niiiii ilus!” ^^\nMinule aga meeldivad selle juures kõige rohkem mõnusalt vaba (lohvakas) lõige, õrnroosad kuldse SÄDELUSEGA ääreosad/soonik ja nunnud pisikesed taskukesed.\nMa ei ole muidugi eriti osav ei pidevalt liikuva lapse filmimises, jooksu pealt fokusseerimises ega video monteerimises, aga ma nii nii väga tahtsin midagi sellist vahelduseks tema riietest teha. Enda õigustuseks mainin igaks juhuks, et ma ei tahtnudki kogu videot fookusesse ja plaanis oligi hästi palju fookusega mängida ja bokeh’t kasutada. Kas just nii palju, kui teda sai, aga ehk saate aru, mis ma mõtlen. Ärge siis unustage kvaliteet 720p panna. :)\ntuunika/kleit › LINDEX\nAnnabel Meriabeebiriidedlasteriidedlindexoutfitoutfit of the dayvlogyoutube\n21. november 2014 at 05:58 Vasta\nTa on nii muutunud, pole enam sellise paksu beebi näoga nagu titad ikka, vaid pisikese neiu nägu :)\n21. november 2014 at 17:50 Vasta\nNagu päriselt ??! :D Nagu pä-ä-ä-ä-riseee-e-elt ???? Lapse OUTfiti video ? :D :D Tsiiiis, ma olen ikka täiesti normaalne ema veel :D\n22. november 2014 at 12:04 Vasta\nMu arust oled ebanormaalne, aga ok. :D\n21. november 2014 at 20:54 Vasta\nMillega video on monteeritud?\n23. november 2014 at 12:34 Vasta\nPäriselt ka, miks te ei lase lastel olla lapsed, vaid teete neist oma blogi kaudu miskid tsirkuseartistid või tõsielustaarid, kellelt juba beebieast saati privaatsus on ära varastatud?\n23. november 2014 at 13:19 Vasta\nMinu arust on selline ettekujutamine kergelt ülemõeldud, sest lastest on pilte/videosid tehtud ikka sellest ajast saati kui see võimalik on olnud. See, et 20-aastat tagasi ei olnud võimalik neid kuskile internetti toppida, ei tähenda, et see oleks tänapäeval kohe lapsepõlve rikkumine. See on ilmselt lihtsalt uus ja harjumatu ja selle üle vinguvad ikka need, kes ei tahagi asjadest aru saada. Samamoodi “rikub” oma lapse “privaatsust” ka see inimene, kes pilte albumisse lisab ja neid siis sõpradele ju näitab. Äkki laps ei taha, et ta pilte näidataks kellelegi? ;)\nEniveis, kirjutasin sellest kunagi ka pikema postituse, kus ka pikemalt arutelu kommentaarides. Loe: http://helevalgus.com/2013/12/03/kas-oma-lapse-elu-tohib-internetis-avalikult-jagada/\n23. november 2014 at 14:54 Vasta\nJa see on sinu blogi, inimesed, kes seda loevad, loevad seda selle pärast, et neile see täpselt sellisena meeldib:). Minu arust on see video täiesti sobilik.. ja mul pole endal isegi lapsi, nii et ma ei saa ka tibuemme olla :D\n3. detsember 2014 at 21:05 Vasta\nSee kerge poose 0:50 – PÄRL! :D\n1. oktoober 2015 at 14:51 Vasta\nMis selle loo nimi on? :) nii armas laps!\n1. oktoober 2015 at 15:27 Vasta\nMa ei tea. Mingi suvaline lugu, mida võib tasuta videotes kasutada vms. :D


Sõbrakuu stilistikanurgakesed | Fotostuudio ja fotograaf Tartus| Happy Days Fotod\nJaanuaris ja veebruaris saab Tartu stuudios pildistada sellistes ägedates stiliseeritud fotonurgakestes.\nKui soovid sõbrakuud stiilselt tähistada, tule pildistama! Kui oled endaga kõige suurem sõber, tule üksinda. Kui soovid seltskonda, võta kaasa kallim või lihtsalt kallid inimesed.\nIgal juhul mina ja need nunnud dekoratsioonid ootame sind sajaga.\n30 minutiga jõuame pildistada ühes fotonurgas, 60 minutiga juba mitmes.\nTallinnas pildistan Tulbi fotostuudios ja ma tean, et ka neil on plaanis sõbrakuuks vingeid dekoratsioone üles panna, seega kui sa ei ole Tartu inimene, ära muretse, tulen heameelega pildistama ka Tallinnasse. Anna endast lihtsalt märku.\nTallinna stuudios pildistan ainult 60 min fotosessioone, samas kui soovid seda sõbra või õe/venna perega jagada, siis edukalt saab. Tallinna stuudios on broneerides ettemaks 35 EUR. Kohapeal tasumiseks jääb siis ülejäänud summa ehk 60 minuti puhul 110 EUR.\nNagu ikka, kiirematele reageerijatele paremad ajad!\nNii Tartus kui Tallinnas pildistan ka pikemaid portree, buduaari ja aktiseeriaid aga ka buduaarilikku beebiootust. Mõlemad stuudiod on sellisteks sessioonideks ideaalselt kohandatud. Olemas vastavad kujundused, valgustus, rekvisiidid ja kõik mida hing ihaldab. Vaata infot siit ja küsi lisa meili teel: gitta@happydaysfotod.com või helista 55 631 517 (Gitta)\nTartu stilistikanurgad (disainija: Helis Künnap):\nThis entry was posted in Glamuur, Kingiideed by Gitta.\nPrevious Article Buduaar Tartu stuudios


Treatment | kubemesong - ohtlik või mitte?\nKubemesong - ohtlik või mitte? - Ravi\nKubemesong - ohtlik või mitte?\nKui song on väike ja ei viitsinud patsient, võib arst soovitada, et ta regulaarselt läbi kontrollimisi ja jälgida oma kasvu. Raviks suur songa, mis põhjustavad valu ja muud sümptomid, kirurgiline sekkumine vajalik.\nHerniorrhaphy või õmbluskorpuse songa - avatud kirurgia raviks kubeme songa ja teised. Töö käigus arst teeb sisselõike kubeme piirkonnas, ning vajutab väljaulatuv osa soole või rasvik tagasi kõhuõõnde. Siis ta õmbleb kuni auk kõhu kaudu kummis song; mõningatel juhtudel tugevdada nõrkade piirkondade kõhu kasutatakse sünteetilist võrgusilma - sellist toimingut nimetatakse songa. Pärast operatsiooni patsientidel on soovitatav võimalikult kiiresti hakata liikuma - jalutama, teha lihtsaid harjutusi ja nii edasi. Kuid täielik taastumine pärast kubeme songa võib kuluda neli kuni kuus nädalat.\nLaparoscopy - minimaalselt invasiivne abil, mida tehakse läbi mitu väikest sisselõiget kubemes. Läbi ühe sisselõike laparoscope sisestatakse - õrn instrument, mis asub lõpus kaamera ja valguse eest. Juhinduvad ülesvõte kaamera arst siseneb läbi teise avade ja kirurgilised instrumendid, kellega ta vähendada songa, samuti kõrvaldab augud kõhuseina ja vajadusel läbiviimine hernioplasty.\nEnamik inimesi, kes teevad laparoskoopia Laparoskoopia - miks on see vajalik? , Taastusravi pärast kubeme songa on kiirem kui need, kellele tehti avatud operatsiooni. Veelgi enam, nad on tavaliselt vähem märgatavad operatsiooniarmid.\nMõned uuringud näitavad, et laparoskoopia on seotud suurema tüsistuste oht kui avatud operatsiooni. Risk on võimalik oluliselt vähendada, kui menetlus on läbi kirurg, kellel on ulatuslikud kogemused raviks kubeme songa.\nLaparoskoopilised operatsioonid raviks kubemesong on vastunäidustatud järgmistel juhtudel:\nSong on väga suur;\nOsa soolestikus laskunud munandit;\nPatsient varem opereeritud kohta VAAGNAELUNDITE, näiteks eesnäärme;\nPatsient, mingil põhjusel vastunäidustatud üldanesteesia.\nÜkskõik, mis viisil ja milliseid ettevaatusabinõusid raviti jääb alati teatud tõenäosusega, et kubemesong pärast operatsiooni ilmub uuesti.\nHematoom ja seroom. Enamik halli või klastrite seroosi vedelikku, kaovad ilma ravita kuus kuni kaheksa nädalat pärast nende välimust. Kui seroom kestab kauem, võib ta nõuda püüdlus Aspiratsiooni: Peaasi - ärge sattuge segadusse . Verevalumid ka tavaliselt edasi oma, kuid väga suur hematoomid võivad vajada arstiabi.\nInfektsioonid. Juhul ulatusliku ja pikaajalise nakkus on mõnikord vajalik eemaldada sünteetiline kasutatud võrgusilma tugevdada kõhuseina. Iga viirus pärast operatsiooni võib aeglustada taastumisprotsessi ning suurendada retsidiivi riski.\nIsheemilist orhiiti, mis viib munandite atroofia - haruldane, kuid üsna hästi uuritud operatsiooni tüsistusena remondiks kohta kubemesong. Patsiendid, kellel tekib häire tavaliselt kaebavad valu ja paistetus ei ole munandid; Need sümptomid võivad kesta kaks kuni kolm kuud, ja mõningatel juhtudel põhjustab isheemilise orhiiti munandite atroofia. Usutakse, et see rikkumine on põhjustatud operatsiooni muud komplikatsioonid - tromboosi.\nTromboos. Tõenäosus haigestuda tromboos Tromboos - põhjus infarkti ja insuldi See on suurim retsidiveeruvate kubeme songa, kuid see komplikatsioon esineb neid, kes on esimese eemaldati songa.\nRelapse. Kümne aasta jooksul pärast operatsiooni retsidiivide tekkida 1-2,1% patsientidest (kuigi mõned teadlased usuvad, et tagasilanguse määr on palju kõrgem). Kõige tõenäolisemalt retsidiivi inimesed, kellel on teiste raskete haiguste (nt krooniline obstruktiivne kopsuhaigus), on rasvunud või võtta steroidid.\nJärgmised soovitused võivad aidata vähendada kubemesong:\nSäilitada tervislikku kaalu;\nSöö rohkem toitu rikas kiudaine - see aitab ära hoida kõhukinnisust Kõhukinnisus - Vaata ette toidu ;\nTõstke kaal. Enne tõstad midagi rasket, kükitama, mitte painutada - siis vähendada koormust ülakeha;\nLõpeta suitsetamine. Suitsetamine mitte ainult suurendab tõenäosust kubemesong, vaid ka võib viia teiste, ohtlikumate haiguste.\nBPH - süüdistada, kui mehed ise? - Elustiil ja ravi\nMethods eesnäärme adenoomi\nRavimeetodi BPH sõltub vanusest, üldine tervislik seisund patsiendi vajadustest ja sümptomite raskusest. Sümptomid BPH võib tulla ja minna, nii et sa pead olema regulaarne revisjon, mis aitab kontrollida haiguse kulgu. On palju viise, kuidas ravida selle häire, sealhulgas elustiili muutused, ravimid ja kasutamise ravimtaimi. Raskete sümptomite ja kui need meetodid ei aita, on vaja opereerida.\nSest paljud mehed BPH avaldub pigem nõrgalt. Sel juhul ravida patsienti ainult vaja teha mõningaid muudatusi oma elustiili.\nUrineerimisvajadus esimesel urineerida.\nTuleb proovida urineerida igal vabal ajal, isegi kui ei ole soove.\nSee peaks loobuma alkoholi ja jooke, mis sisaldavad kofeiini. Ja eriti pärast õhtusööki. Kaks tundi enne magama minekut Dreams: kuidas mõista meie unistused parem mitte juua mingit jooki.\nOn vaja juua aeglaselt kogu päeva jooksul. Ärge jooge suures koguses vedelikku korraga.\nOn vaja visake ravimeid nohu ja põskkoopapõletik Sinusiit - raske üksi toime tulla . Dekongestandid ja antihistamiinikumid võib tõhustada haiguse tõsidusest.\nVajab regulaarset treeningut.\nEt tugevdada vaagnapõhja lihaste teha Kegel harjutused.\nOn vajalik, et vältida stressiolukorras.\nAlpha blokaatorid, mida tuntakse ka alfa-adrenotseptorantagonistidega, lihaste lõõgastamiseks põie Kusepõis - struktuur ja funktsioon Seega hõlbustab urineerimine. Varem on nendel ravimitel on kasutatud, et vähendada kõrgenenud vererõhk. Parimat, nad aitavad neil patsientidel, kes on eesnäärme ei ole väga tugev. Autor levinumad kõrvaltoimed nõrgenemine ejakulatsioon ja vererõhku. Neid ravimeid ei tohi võtta samaaegselt ravimid erektsioonihäired, nagu Viagra või Cialis. Suhe alfa-blokaatorid hõlmavad järgmisi ravimeid:\nINN terasosiiniga (Hitrin)\nINN Doksasosiinil (Cardura)\nINN Tamsulosiinil (Flomax)\nINN alfusosiinravi (Uroksatral)\nEnsüümi inhibiitorid, mida tuntakse ka inhibiitorid 5-alfa-reduktaasi vähendada testosterooni Viis müüti testosterooni Ümber keha poolt dihüdrotestosterooniks, põhjustades eesnäärme kokkutõmbeid. DHT - hormoon, mis soodustab kasvu eesnääre. Sellised ravimid võtab rohkem aega mõjutada patsiendi kui alfa-blokaatoritega. Lisaks vähendavad nad veres prostata-spetsiifilise antigeeni (kõrge eesnäärme spetsiifilise antigeeni, kujunemisele võib viidata patsiendi eesnäärmevähk), mida on raske diagnoosida eesnäärmevähk. Ensüümi inhibiitorite hulka:\nINN Finasteriidil (enesetunnet)\nINN Dutasteriidil (Avodart'i)\nINN botuliinitoksiini (Botox)\nArst võib määrata kombineeritud ravi patsiendile, näiteks üheaegselt vastu alfa-blokaatorid ja ensüümi inhibiitor.


3. juuli 1962 (58-aastane)\nSyracuse New Yorgi osariik USA\nKatie Holmes (2006 -)\nPenélope Cruz (2001–2004)\nSuri Cruise (18. aprill 2006)\nTa on üks edukamaid filmitähti Hollywoodis, sest ta on ainuke näitleja, kellel on olnud järjest kuus üle 100 000 000 USA dollarise tuluga kassahitti.\nTema esimene peaosa kassahitis oli 1983. aasta film "Risky Business" ("Riskibisnis"). Seejärel on ta mänginud paljudes edukates suurfilmides, nende hulgas 1986. aasta filmis "Top Gun" ja tetraloogias "Võimatu missioon".\nAjakiri Forbes nimetas ta 2006. aastal maailma mõjuvõimsaimaks kuulsuseks.\n18. novembril 2006 abiellus ta Itaalias Bracciano lähistel Odescalchi lossis Katie Holmesiga. Teenistuse viis läbi saientoloogia vaimulik.\nTom Cruise 1989. aastal\nCruise'i karjäär algas kõrvalosadega 1981. aasta filmides "Lõputu armastus" ("Endless Love") ja "Taps". Viimases neist mängis ta hullunud sõjaväekooli õpilast. Esimest korda mängis ta peaosas 1983. aasta filmis "Losin' It". Samal aastal mängis ta filmides "All the Right Moves" ja "Riskibisnes" ("Risky Business"). Neid on kirjeldatud kui "X-generatsiooni klassikat ja Tom Cruise karjääri rajanud filme". Rollid neis filmides ja 1986. aastal linastunud filmis "Tippkutt" ("Top Gun") tegid temast superstaari.\nPärast "Tippkutti" mängis ta koos Oscariga pärjatud Paul Newmaniga filmis "Raha värv" ("The Color of Money"). Aastal 1988 mängis ta peaosa filmis "Kokteil" ("Cocktail") ja esitati Kuldse Vaarika auhinna nominendiks halvima näitleja kategoorias. Sama aasta lõpus mängis ta koos Dustin Hoffmaniga filmis "Vihmamees" ("Rain Man"). Film võitis parima filmi Oscari ja Cruise parima kõrvalosatäitja auhinna: Kansas City Film Critics Circle Award for Best Supporting Actor. Aastal 1989. kehastas ta filmis "Sündinud neljandal juulil" ("Born on the Fourth of July") halvatud Vietnami sõja veterani Ron Kovicit. Selle rolli eest sai ta mitmeid auhindu, muuhulgas Kuldgloobuse parima draamafilmi näitleja kategoorias.\nAastal 1994 mängis ta koos Brad Pitti, Antonio Banderase ja Christian Slateriga Neil Jordani gooti stiilis draama- ja õudusfilmis "Intervjuu vampiiriga: vampiirikroonikad" ("Interview with the Vampire: The Vampire Chronicles"), mis põhineb Anne Rice'i samanimelisel romaanil. Algselt kritiseeris Rice teravalt Cruise'i valimist, kuna tema oleks selles rollis eelistanud näha Julian Sandsi. Pärast filmi nägemist ostis ta ajakirjas Daily Variety 7740 dollari eest kaheleheküljelise reklaami, milles kiitis Cruise'i näitlejatööd ja vabandas temas kahtlemise eest.\nAastal 1996 mängis Cruise filmis "Võimatu missioon" ("Mission: Impossible") superspioon Ethan Hunti. Ta oli ka üks selle filmi produtsentidest. Samal aastal mängis ta peaosa filmis "Jerry Maguire". Selle rolli eest sai ta Kuldgloobuse ja ta esitati teist korda Oscarile. Aastal 1999 mängis ta koos oma abikaasa Nicole Kidmaniga Stanley Kubricku erootilises filmis "Silmad pärani kinni" ("Eyes Wide Shut") ja sai Frank T.J. Mackey rolli eest filmis "Magnoolia" ("Magnolia") veel ühe Kuldgloobuse ning esitati taas Oscarile.\nAastal 2000 kehastas Cruise taas Ethan Hunti filmis "Võimatu missioon 2" ("Mission: Impossible II"). Filmi lavastas Hongkongi lavastaja John Woo talle omases gun fu stiilis ja see kujunes väga edukaks, teenides ülemaailmselt kinodes 547 miljonit dollarit. Cruise sai MTV Filmiauhinna parima meespeaosalise kategoorias. Tema viis järgmist filmi teenisid kriitikute kiituse ja olid majanduslikult edukad. Aastal 2001 mängis ta koos Cameron Diazi ja Penélope Cruziga romantilises trilleris "Vanilla Sky – ava oma silmad". Aasta hiljem mängis ta peaosa Philip K. Dicki lühijutul põhineval ja Steven Spielbergi lavastatud ulmefilmis "Minority Report – kolmas otsus".\nAastal 2003 mängis ta peaosa ajaloolises draamas "Viimane samurai" ("The Last Samurai"), mille eest ta esitati Kuldgloobuse nominendiks. Cruise mängis 2005. aastal Steven Spielbergi filmis "Maailmade sõda" ("War of the Worlds"), mis teenis ülemaailmselt 591,4 miljonit dollarit ja oli sellega aasta enim teeninud filmide seas neljas. Aastal 2006 mängis ta taas Ethan Hunti filmis "Võimatu missioon III" ("Mission: Impossible III"). Film teenis kinodes 400 miljonit dollarit ja sai kriitikutelt eelkäijatest enam kiita. Kümnendi ainuke majanduslikult ebaedukas film oli "Kes liigutavad ettureid?" ("Lions for Lambs") 2007. aastal. Aastal 2008 mängis Cruise koos Ben Stilleri ja Jack Blackiga komöödiafilmis "Troopiline kõu" ("Tropic Thunder") ja mängis keskset rolli ajaloolises draamas "Operatsioon "Valküür"" ("Valkyrie"). Mõlemat filmi saatis edu.\nAastatel 2002–2009 esitati Cruise üheksal korral Saturni auhinnale, kuid võitis ta ainult ühe, seda 2002. aastal. Aastal 2005 võitis ta MTV rahva valiku auhinna lemmikmeesnäitleja kategoorias. Üheksa filmi kümnest, milles Cruise kümne aasta jooksul mängis, teenisid kinodes rohkem kui 100 miljonit dollarit. Aastaks 2009 olid Cruise'i filmid teeninud maailmas kokku 6,5 miljardit dollarit.\nAastal 2010 mängis Cruise koos Cameron Diaziga põnevuskomöödias "Nagu öö ja päev" ("Knight and Day") ja aasta hiljem mängis ta neljandat korda Etan Hunti filmis "Võimatu missioon: Variprotokoll" ("Mission: Impossible – Ghost Protocol") mis on seni Cruise'i enim teeninud film. Juunis 2012 esilinastus Cruise'i viimane film "Rokiajastu" ("Rock of Ages").\nCruise lõi 1993. aastal koos oma endise agendi Paula Wagneriga firma Cruise/Wagner Productions ja ettevõte on sellest alates Cruise'i filme kaasprodutseerinud. Cruise'i enda esimene produtsenditöö oli "Võimatu missioon" 1996. aastal.\nCruisel on õnnestunud sõlmida mõned tulusaimad lepingud Hollywoodis ja majandusteadlane Edward Jay Epstein nimetas teda 2005. aastal üheks mõjukamaks jõuks Hollywoodis ja üheks vähestest produtsentidest George Lucase, Steven Spielbergi ja Jerry Bruckheimeri kõrval, kelle puhul filmi majandusedu on garanteeritud.\nTa kuulus Glen Ridge High Schooli maadlusmeeskonda. Näitlemisega hakkaski ta tegelema siis, kui oli põlvevigastuse tõttu kaotanud koha maadlusmeeskonnas.\nTom Cruise ja Katie Holmes 2009. aastal\nTom Cruise on olnud abielus kolm korda. Aastatel 1987–1990 oli ta abielus näitlejanna Mimi Rogersiga. Aastatel 1990–2001 oli ta abielus näitlejanna Nicole Kidmaniga ja nad adopteerisid kaks last: Isabella Jane ja Connor Antony. Lahkumineku ajal oli Kidman kolmandat kuud rase, kuid rasedus katkes. Pärast abielu oli tal aastatel 2001–2004 romantiline suhe näitlejanna Penélope Cruziga. Aastal 2005 hakkas ta käima näitlejanna Katie Holmesiga ja neil sündis 2006. aastal tütar Suri. Nad abiellusid samal aastal. Holms andis 2012. aasta juunis sisse lahutusavalduse.\nTom Cruise on tuntud saientoloog.\nTom Cruise andmebaasis IMDb (inglise keeles)\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Tom Cruise\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tom_Cruise&oldid=5690424"\nLehekülje viimane muutmine: 7. august 2020, 11:09\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:09, 7. august 2020.


Vilistlaste kokkutuleku ajakava - Kuusalu Keskkool\nVilistlaste kokkutuleku ajakava\nKutsume kõiki huvilisi tutvuma Kuusalu kooli lähiümbruse looduse- ja ajaloo-objektidega. Matk on jõukohane nii suurtele kui väikestele osavõtjatele ja kestab orienteeruvalt 2 tundi. Palume riietuda mugavalt, vastavalt ilmale.\nKoguneme kell 11.00 kooli peaukse ees.\nMatkajuhid on õpetajad Merja Rumm ja Eve Sarap.


Parimad õudusfilmid - oktoober 2020 (uuendatud) - Meelelahutus\nKõigi aegade õõvastavad meistriteosed on nii ettearvamatud. Kunagi ei või teada, millal saabuvad ülimad ehmatused, ja mida öeldakse, õudusfilmidel pole hüppelaudu. Pigem hoiavad need paremini saladusi.Kui ihkad seda hiilivat pimedust, siis tuled ei puutu üldse kokku. Kui soovite kogeda seda realistlikku õõvastavat tunnet, siis olete õiges kohas. Niisiis, laseme mõneks ajaks istuda ja loeme selle hästi läbi.\nAllpool on muudetav kogu parimatest õudusfilmidest, mida 2020. aastal vaadata. Peab ütlema, et need filmid on kaval segu uutest ja vanadest armidest. Niisiis, lepime end kokku, lülitame tuled välja ja valmistume õudseks minekuks.\nParimad õudusfilmid, mida vaadata 2020. aastal:\nSiit leiate mõned parimad õudusfilmid, mida 2020. aastal vaadata alates slasheritest koletiste ja kummitavate hotellideni.\nSärav 1980 on üks õudsemaid filme, mida vaadata. Jack Nicholsoni ettekujutus, kui mees sukeldus mõrvarlikusse absurdi Kubricku halastamatu suuna suunas, kui ta hüpikaga jälgib Dannyt, kolades oma trikil hotelli koridorides. Film ei lase sul kunagi tooli kohal istuda.\nSee on nagu purjus hullu mees. Kuid see, mis järgneb, on kohutav. Tükeldatud väike tüdruk, vereliftid ja 237 vannitoas hiiliv terror, leiate selle filmist järgmisena.\nRegistreeru Netflixi tasuta prooviversioonile\n2. Pärilik (2018)\nNoh, on aus öelda, et filmis pole teist, kus võiks öelda, et te ei hirmuta. Õuduslugu on lihtsalt peidus täiusliku õnneliku perekonna - Ari Asteri algul eesotsas ahistatud Toni Collette. Filmis on kurvastava pereema - nende surm põhjustas kogu kodudes löögilaineid.\nKaks tundi filme ei tunne te seda, kui saate peatuda ja sügavalt sisse hingata. Iga Collette'i kunstniku kaader filmis loob miniatuurse tsükloraama, mis tunneb end ähvardusena, ja iga kangekaelne vestlus perekonna teismeliste vahel tekitab mõneks ajaks šoki.\nRegistreeru Prime Video tasuta prooviversioonile\n3. Võõrustaja (2020)\nSaate korraldada 2020. aasta kõige õõvastavamat filmi, mida seni karantiiniperioodil vaadata sai. Tuginedes Romero kummituslikule tarbijarünnakule, jälgib Ameerika unistus laialivalguvasse kaubanduskeskusesse saabudes Zombie katastroofi nelja paremat ellujäänut.\nNoh, me võime rääkida sujuvalt filmi interaktsioonist ja see on nii meeldiv. Mõned kaasaegsed tehnoloogiad ja uuendused loovad ideaalseima õudseima filmi, mida vaadata 2020. aastal. Seda saab režissöör Rob savage sellel lukustamisperioodil luua. Huvitav on jälgida, kuidas nad zombide rünnakust ellu jäävad.\nRegistreeru Netflixi õpilaste allahindlusele\n4. Asjad (1982)\nAsifilm jääb kogu aeg üheks kümneks õuduseks ja uhkeks pritsimiseks. Antarktika uurimisjaamas asuv ameeriklaste rühm võtab tulnuka. Noh, asjad, mis verd nakatavad. Filmi puhul on nii õudne, et see tekitab infektsiooni levitamiseks intensiivset paranoiat ja osaliselt täpilisi õudusi.\nSiiani on praktilised jõupingutused ja vastutus noore Rob Bottini ja krediteerimata Stan Winstoni ees tõelised tähed pea ära lõigatud, pea tärkab jalgu ja keha on sirutatud. Filmi ja mõrvarlike koletiste nägemus pole väiksem kui tõeline õudusunenägu.\nRegistreerumine Disney Plus õpilaste allahindluseks\n5. Eksortsist (1973)\nExorcist on üsna sarnane särava filmiga ja seetõttu saavutab see meie nimekirjas viienda koha. Film on nii ettearvamatu ja hirmutav, kuna see sisaldab Regani lugu, eduka filminäitleja tütar, kes ühel päeval peidab end keldris Ouija lauaga mängides. Tüdruk soovib aga tahvliga teha erandlikke asju.\nPuhake õudusajalugu, kui filmi saabub tituleeritud eksortsist. Kuigi film põhineb lihtsalt kõige lihtsamatel eeldustel, sisaldab see ka ärevust tekitavaid asju, mis ei lase teil kunagi diivanil tagasi istuda.Näitlejad olid magamistoa külmkapis külmunud, tõmmati füüsiliselt üle komplektide, et taastada füüsiline jõud. Film on nii kohutav ja seda tuleb karantiinis vaadata.\nFilmile meeldivad üsna vars ja kaldkriips. Halloween seab veel ühe standardmärkuse parimast õudusfilmist, mis kunagi ei sobi. Puusepp komponeerib oma kaadrid, mis võimaldavad teil arvata, kartlikku paljastamist ja mõlema segamist klaustrofoobiaga.\nRahutud heliribad ja filmis toimuva haavatavuse tajumine lasevad teil korraks karjuda. See on põhjus, miks hukatus-süntesaagi räsimine on endiselt rõhuv õudus.\n6. Lõuad (1975)\nEnne Et'i ja teiste karjuvate filmide saabumist oli Steven Spielbergi hambulise õudusfilmi loodud film Jaw. See film kummitab teid kauem, sest kättemaksuhimuline haihai rikub kõigi reisi mereranda.\nSee täielik ja ebakindel reis üle ookeani lainete ja kulutavate haide hoiab teid kogu aeg õudne. Lapsed surevad, koer sureb, ujuvad peade uppunud paatide kohal. Sellest piisab, kui öelda selle filmi ja selle terrori kohta, mida te filmi vaadates tunnete.\n7. Tulnukas (1979)\nTulnukas on ulmefilm, mis tehti kõige suurema õudusfilmi jaoks. Algselt tulnukate kosmoselaeva, hirmuäratavate koletiste hädaabikõne. Scott saadab seda uurima oma Nostromo meeskonna. Hirm läheb palju sügavamale, nagu te arvate, ja olend on loonud psühhoseksuaalse õuduse mitmekihilise põhja.\nPinget tekitab ka skottide suuna visuaalne ebaselgus viimase vaatuse ajal. Kui soovite tunda õiget õudusfilmi, peavad nad seda tegema.\n8. Karjed (1996)\nÕudusfilm saabus 90ndate lõpus. Kaldtroop oli segaduses ja vajas tassi kanget espressot. Kuid see, mis ta sai, oli Wes Cravensi karje. Karjumask põhineb munch-maalil, mis võib olla keerdunud kivi õndsusse.\nKarjed jäävad nii ettearvamatuks ja ohvrid löövad kaldkriipsude nuga alla. Lõppmäng on nii stressirohke ja imestab lõpuni, kes ellu jääb.\nparim tasuta biitide valmistamise tarkvara algajatele\nmuusika edastamine iPhone'ist iTunes'i tasuta mac-i\nkas hulul on naruto shippuden\nveebisaidid, kus saate tasuta vaadata telesaateid\nveebisaidil tasuta filmide vaatamiseks pole registreerumist\nparim saade voogesituseks


Teisenda krd mõõtühikuks µGy (Kilorad mõõtühikuks Mikrogrei)\nKilorad to Mikrogrei\nKui palju on Mikrogrei ühes Kilorad?\n1 Kilorad [krd] = 10 000 000 Mikrogrei [µGy] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilorad mõõtühikuks Mikrogrei teisendamiseks.\nTeisenda Kilorad mõõtühikuks Mikrogrei (krd mõõtühikuks µGy):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '11 Kilorad'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilorad' või 'krd'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Neeldunud doos'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '18 krd na µGy' või '21 krd to µGy' või '23 Kilorad -> Mikrogrei' või '22 krd = µGy' või '87 Kilorad na µGy' või '84 krd na Mikrogrei' või '7 Kilorad to Mikrogrei'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(8 * 23) krd'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '11 Kilorad + 33 Mikrogrei' või '69mm x 89cm x 13dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Kõik Volikogu (889)\nReedel, 15. mail tähistataval Tallinna päeval saab teiste põnevate e-sündmuste seas kontaktivabalt tutvuda ka Tallinna linnavolikoguga ning nautida Jaan Pehki veebikontserti.\nJärgmise nädala Tallinna linnavolikogu istungil võetakse kasutusele elektrooniline hääletussüsteem, mis võimaldab linnavolinikel end hääletamisel turvaliselt tuvastada. Et süsteem toimiks tõrgeteta, viiakse enne läbi kaks testistungit.\nNeljapäeval, 16. aprillil pidas Tallinna linnavolikogu esimese e-istungi. Ligi neli ja pool tundi Teams’i vahendusel kestnud istung sujus ilma tehniliste tõrgeteta.\nTallinna linnavolikogu valmistub esimeseks e-istungiks\nTallinna linnavolikogu koguneb erakorralisele istungile\nTallinna linnavolikogu esimees Tiit Terik kutsus järgmiseks neljapäevaks, 26. märtsiks kokku volikogu erakorralise istungi. Sarnaselt 19. märtsi istungiga on ka see kuulutatud eriolukorra tõttu kinniseks ning viiruse leviku vältimiseks osaleb sellel taas igast fraktsioonist vaid üks esindaja.


Viljandi – Sünni ja Imetamise Eesti Tugiühing SIET\nHome / Archive by category "Viljandi"\nMargit 08 apr. 2019 0 Comments\n17. aprillil kell 17:00-18:30 Päikesekillu Perekeskus Viljandis, Posti 24, vestluring: “Rinnast võõrutamine”. Kunas ja kas peaks imetamise lõpetama. Kuidas teha seda võimalikult valult enda ja oma lapse jaoks. Võõrutamisega seotud tunded. Rinnapiima asendamise vajadus. Imetamise vestlusring- tugigruppi on oodatud rasedad, imetavad emad kui ka emad, kes soovivad jagada oma kogemust või otsida küsimusi hinge kriipima jäänud küsimustele. Tugigrupi eesmärk on pakkuda tuge, jagada kogemusi- informatsiooni, mis on küllastatud teaduspõhiste faktidega imetamisnõustaja…


Kiriku juhtimismudeliks ühine platvorm olemas - Eesti Kirik\n01.04.2004 | ek | Rubriik: Uudised\n23. märtsil toimus juriidilise komisjoni, majandusnõukogu ja põhikirjakomisjoni ühine koosolek, kus arutati eri töögruppide alternatiivseid arusaamu kiriku juhtimisest.\nKa Kirikukogu viimasel istungjärgul olid eraldi arutluse all piiskoppide ja Allan Kähriku esitatud ettepanekud muuta põhjalikult kiriku juhtimist.\nEsitatud ettepanekute väljatöötamisel on osalenud EELK majandusnõukogu (MN), kus eksministrite (T. Loodus, H. Arike, A. Tamm), majandusjuhtimises edukate vaimulike (J. Luhamets, J. Tammsalu) ja majandus-haldusasjatundjate (P. Humal, R. Linnas, A. Berzin, M. Maanas, G. Kivirand) osalemisel on juhtimisküsimusi vaagitud juba pikemat aega.\n23. märtsil ühisistungil jõuti kompromissplatvormini. Eesti Kirik küsis esmalt ekssiseminister Heiki Arikeselt, Kirikukogu liikmelt, MN seisukohti, mis algselt EELK juhtimise osas esitati.\nMillised siis olid MN väljatöötatud ettepanekud muuta EELK juhtimist?\nMN näeb kiriku efektiivse tegutsemise ühe alusena juhtimisstruktuuride teatud muudatusi ja lahusust. Vaimulik tippjuhtimine piiskoppide näol oleks eelkõige strateegiline juhtimine. Sellest vaimulikust juhtimisest oleks lahutatud konsistooriumi igapäevaelu ja majanduselu juhtimine.\nSeda selleks, et anda piiskoppidele, eriti peapiiskopile, aega ja võimalust tegeleda vaimulike asjadega, mis on nende esimene ja tähtsaim ülesanne. Majandus- ja igapäevaelu organisatoorsed mured ei peaks lasuma koormana peapiiskopi õlul.\nTekkis diskussioon, kuna MN nägi oma esialgsetes ettepanekutes juhtimise teatavat lahutamist kaheks. Ühelt poolt oleks piiskopid oma vaimuliku organiga (konsistoorium – U. Paju), teisalt valitsus, mis koordineeriks igapäevaelu ja majandusküsimusi.\nSee oleks olnud põhimõtteline struktuurimuutus, milleks jääb aega nüüd juba väheseks, arvestades, et põhikiri peab olema registreeritud 1. juuliks. Tuleb leida natuke lihtsam lahendus, mis oleks arusaadav ja vastuvõetav kõigile.\nÜheskoos otsivadki põhikirja- ja juriidiline komisjon ning MN lahendusi – ühine platvorm, millelt edasi minna, on juba olemas.\nKas juhtimise lahutamine ei oleks koorma kergendamise asemel tekitanud piiskoppidele koormust juurde? Teiste tööd on mõnikord raskemgi kontrollida kui ise teha.\nMN nägi oma ettepanekute taga selgeid kontrollimehhanisme, et vastuolu kahe struktuuri vahel ei saaks tekkida ja süsteem toimiks. Aga me räägime praegu siiski minevikust, komisjonide ühisistungil leiti, et struktuure ei lahutata ja leiame teistsuguseid lahendusi.\nMN ettepanek oli, et kirikul oleks olnud valitav ja täieliku vastutusega organ. See, et esitatud ettepanekute kohaselt piiskopid justkui ei oleks juhtinud kirikut, pole nii. Küsimus, kes kui palju juhib, on juhtimisteoreetiline küsimus, oluline on siiski volituste ja vastutuse määr. Kuid olukord ja areng on alates 23. märtsist teistsugune.\nMissugustest eeskujudest lähtusite?\nLähtusime juhtimise efektiivsusest ja üldistest juhtimisprintsiipidest. Vaieldamatult on kirik teistsugune kui ilmalikud struktuurid ja muidugi on kirikul omad traditsioonid.\nEnt meie pakkumises polnud midagi sügavalt uut, ka EELKd on enne sõda sarnasel kombel juhitud ja veel 15 aastat tagasi oli juhtimine teatud mõttes lahutatud. Näiteid, mille alusel oma ettepanekud tegime, on mitu.\nKirik on ikkagi ühiskonna üks osa ja eelkõige lähtusime sellest, et kirik saaks tänases ühiskonnas efektiivselt juhitud. Praegune ülitugev episkopaalsus kõigis küsimustes pole ainus võimalus. Ka luterlikes sõsarkirikutes on väga erinevaid juhtimismudeleid.\nEdasi küsis Eesti Kirik juriidilise komisjoni volitatud esindajalt, Märjamaa koguduse vaimulikult õpetaja Illimar Toometilt, milles täpsemalt üksmeelele jõudsite?\nJõuti üksmeelele, et kirikuvalitsuse jagamine nõukoguks ja juhatuseks, nagu see oli J. Kiiviti, E. Soone ja A. Kähriku esitatud ettepanekutes, poleks otstarbekas. Juhatus jääb siiski tervikuks ja sinna kuuluvad ka piiskopid (esitatud ettepaneku järgi oleks piiskopid juhatusest välja jäänud. – U. Paju).\nJõudsime seisukohale, et üks assessoritest peaks olema alaliselt tööl, st et ta ei saa samal ajal olla mõne koguduse või suisa praostkonna juhtimisega ametis. Ta on inimene, kes on alati majas. Praeguse kirikujuhtimise probleem ongi, et ainus, kes põhikohaga majas viibib, on peapiiskop. Loomulik, et ta ei suuda üksi täita terve kirikuvalitsuse rolli.\nKas ta on siis n-ö juhtiv assessor, kel on volitus kirikut esindada, otsuseid langetada?\nMitte selles mõistes, kuidas J. Kiivit, E. Soone ja A. Kährik oma ettepanekutes seda sõna kasutasid. Kas ta võib lepinguid allkirjastada, polegi kõige olulisem, sest põhimõtteliselt on õigus kirikut esindada ka teistel assessoritel, kui nad seda kõik koos teevad. Aga tema ülesandeks on jälgida, et otsused viidaks ellu ja olulised otsused ei jääks tegemata.\nKas tema ülesandeks jääb vaid haldus- ja majandusjuhtimine?\nEi. Haldus- ja majandusküsimused on vaid üks murdosa kirikuvalitsuse töömahust. Tema ülesandeks jääb jälgida, et vaimulikud töölõigud saaks oma vajalikud otsused ja seal ei tekiks mingeid seisakuid, samuti olla toeks teistele assessoritele jooksvate küsimuste korraldamisel. Kirikukogu valiks ta eraldi teistest assessoritest ja just sellesse ametisse.\nTal on siis mõnes mõttes kantsleri või peasekretäri funktsioon.\nJah, aga erinevus on selles, et tavaliselt kantsler või peasekretär ei kuulu sellesse organisse, mille otsuste elluviimist ta korraldab, st ta ei hääleta ega otsusta. Aga meie nägemuses ta peaks sinna kuuluma. See on esialgne mudel, mille täpne sõnastus tuleb veel kooskõlastada MN ja peapiiskopiga (intervjuu toimus 25.03.). Praegu on veel vara rääkida, milline lõplik otsus tuleb. Aga juriidilise komisjoni ja majandusnõukogu vastastikune mõistmine tekkis ja väljapääs leiti, seni vaadati juhtimist üsna erinevalt positsioonilt.\nKui räägitakse kiriku juhtimisest, siis väidetakse tihti, et kirikus käivad asjad veidi teisiti kui ilmalikes organisatsioonides. Mis eristab kiriku haldus- ja majandusjuhtimist sama valdkonna juhtimisest mõnes teises suures mittetulundusühingus?\nKiriku juhtimisest ei saa lahutada ega kõrvale jätta vaimulikku poolt, sest kiriku põhitegevus ongi vaimulik tegevus, sõna kuulutamine. Majandus ja haldamine on põhitegevuse tugiteenus ehk abitegevus.\nMeil osaleb peapiiskop ka operatiivjuhtimises, temal on roll täita nt otsustuses, kes saab koguduse diakoniks või abiõpetajaks jne. majandusnõukogu ettepanekutes olid piiskopid rohkem strateegid ja assessorid n-ö töömesilased, elluviijad. Aga meie kirikus ollakse harjunud sellega, et piiskopid on otsuste juures ja nende otsesed mõjutajad.\nJärgmine: Peapiiskopi kandidaatideks esitatud Salumäe ja Põder


Handelsbanken: ka tagatisskeemi järgi võib panka valida - Äripäev\nHandelsbanken: ka tagatisskeemi järgi võib panka valida\n19. september 2008, 16:40\nPiret Reiljan 19. september 2008, 16:40\nEestis Rootsi panga filiaalina tegutseva\nHandelsbankeni korporatiivpanganduse juht Indrek Saapar soovitab omale\npanka valides muude tingimuste hulgas tutvuda ka tagatisskeemidega,\nmis rakenduvad näiteks filiaalide puhul hoopis vastavalt emapanga asukohariigi\n"Meil räägitakse väga palju Rootsi pangandusest, kuid Svenska Handelsbanken AB Eesti filiaal on praegu ainuke, mille hoiuseid tagab Rootsi Riiklik Tagatisfond," sõnab Saapar. Ta lisab, et Eesti Tagatisfond pole seega sugugi mitte ainuke Eesti hoiustajale kättesaadav kaitsemehhanism, teiste Euroopa Liidu tagatisfondide kaitse laieneb siia läbi Eestis tegutsevate pangafiliaalide.\nSaapari sõnul võimaldab tänane turusituatsioon ringi vaadata ka tagatisskeemide maailmas ning sellisest infost lähtudes endale sobivaim pank valida.\nKa Rootsi puhul on Saapari sõnul tegemist riikliku fondiga, ent sellel on tulenevalt suuremast pangandusturust lihtsalt rohkem liikmeid ja suurem fondimaht – ligi 30 miljardit krooni (u 17 miljardit Rootsi krooni - 2007. aasta lõpu seisuga).\nRootsi fond tagab enda liikmeks oleva finantsasutuse pankrotistumise korral deposiidi ja investeeringu sajaprotsendiliselt ning kuni 423 000 krooni (250 000 SEKi) ulatuses ühe kliendi kohta selles konkreetses finantsasutuses. Hoiuse väljamaksmine toimub vähemalt kolme kuu jooksul alates vastava finantsasutuse pankroti väljakuulutamise päevast.\nVäljamakse ei sõltu kliendi võlgadest pankrotistunud asutuse ees, ka ei tehta hoiuse arvel hoiustaja laenukohustuste tasaarvestusi.\nEesti Tagatisfondi liikmespanga hoiustaja on kaetud maksimaalselt 90% ja kuni 313 000 krooni ulatuses. "Kiire tagurpidiarvutus – selle summa säilimiseks võib hoius ühes liikmespangas olla kuni 347 778 krooni," märgib Saapar.\n22. oktoober 2008, 10:00\nHandelsbankeni kasum kasvas ootamatult\n19. september 2008, 13:21\nTarvo Leppik: Eestis tegutsevad pangad saavad hakkama\n19. september 2008, 10:12\nÄripäev: Tagatisfond etem kui mitte midagi\n19. september 2008, 09:21\nPangad: pankrotioht on ebatõenäoline 12\n19. september 2008, 07:38\nHoiustest tagatud vaid sandikopikad 41\n22. October 2008, 10:00


Peaehitusinsener | Töötukassa\nEhitus. Projekteerimine ja nõustamine.\nAvaldati: 26.03.2020 - Tööpakkumise nr: 1411691\n-\tpuitkarkassmoodulmajade ja hoonete projekteerimine, tootmine ja ehitamine;\n-\tgeotehnika ja ehitusgeoloogilised (ehitiste all olevate pinnaste tingimuste ja omaduste) uuringud, vundamentide, kuivendussüsteemide, tammide, tunnelite jms kavandamine ning ehitamine.\nSuuremate hoonete ja rajatiste projekteerimine: tööde koordineerimine, üldkontsepti loomine, üldeelarve koostamine, töömeeskonna määramine ja projekti eri osade kokkuviimine. Projekti osad tähendavad kindlaid ehitussüsteeme. Vastutad, et erinevate süsteemide joonised ja projektid sobivad tellija, arhitekti ja inseneri-tehnoloogi eesmärkidega, vastavad eelarvele ja ehitusnormidele ning on insenertehniliselt teostatavad.\nTöös on palju suhtlemist klientide, arhitektide, (ehitus)tehnoloogide, inseneride, ehitusjuhtide ja ehituslube andvate riigiasutustega. Töö on väga vastutusrikas, sest hoone või rajatis peab olema töökindel ja kvaliteetne.\n- eesti keel suhtlustasandil; vene ning inglise keele oskus tulevad kasuks;\n- varasem töökogemus ehitus/tootmisettevõttes (soovituslik 5 aastat);\n- puitkarkassi majade tootmise kogemus on suureks plussiks!\n- valmidus töötada graafiku alusel esmaspäevast reedeni.\nDiplomeeritud ja volitatud insenerina pead olema võimeline juhtima ja koolitama teisi töötajaid ning korraldama ehitiste omanikujärelevalvet. Insener peab tundma ja juhinduma oma tegevuses üldtunnustatud isiklikest ja tööalastest eetikanõuetest (inseneri kutse-eetika ja käitumiskoodeks). Ehitusinsenerina pead olema kursis tehnoloogiamuutustega ning panustama pidevalt enesearendamisse. Peab olema keskkonnahoidlik ja säästvat arengut toetav hoiak ning tuleb rakendada oma tegevuses energiatõhususe põhimõtteid.\nTöö eeldab head suhtlemisoskust, arvutikasutamis- ja võõrkeeleoskust. Isikuomadustest on tähtsad analüüsivõime, täpsus, ruumiline kujutlusvõime, loovus, otsustamisjulgus, kohanemisvõime ning suhtlemis- ja juhtimisoskus.\nTöö nõuab nii iseseisvust kui ka head koostöövõimet\nOn võimalik pakkuda pikaajalist töösuhet\nStabiilset töökohta edukas ettevõttes\nTööd graafiku alusel E – R 07:00 – 15:30;\nTöötasu 2000- 3000/neto (põhipalk + tulemustasu).\nLisatasu nõutavast tulemuslikuma töö ja kogemuse eest\n2000-3000 € neto.\nGraafiku alusel E – R 07:00 – 15:30\nKandideerimiseks saada oma CV info@contech.ee aadressile\nOlesja Rajevskaja, sekretar, telefon: +37256803178, e-post: äTZeJUeTümUfdmm


Vilja Eerika suri Soome ajaloos kõige koledama mõrva tagajärjel - värske raamat räägib tüdruku raskest lapsepõlvest - eestinen\nVilja Eerika sai üle terve Soome tuntuks 2012. aasta maikuus, kui ta suri isa Touko ja kasuema Sirpa poolt mõrvatuna emadepäeval. Surm oli kole, aga hiljem selgus, et Eerika 8 aastat kestnud ellu mahtus palju kurjust ja vägivalda veel enne seda.\nTüdruku kohta tehti lastekaitse teateid juba siis kui ta oli pooleteise aastane. Täna avaldatud ajakirjaniku Vilja Miettineni värske raamat Eerika kirjeldab tüdruku sünget lapsepõlve, vahendab MTV.\nEerika elu oli sünnist alates tema arengut kahjustav. Teda puudutanud füüsilise vägivalla kohta andmeid pole, aga ta elas väiksest peale alkoholi tarvitamise ja vägivalla keskel.\nPolitsei käis 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta algul korduvalt ema aadressile tulnud väljakutsetel. Eerika isa ja ema tülid muutusid nii suureks, et isale määrati lõpuks lähenemiskeeld. Politsei käis aga nende kodus ka pärast seda, kui ema ja Eerika elasid kahekesi.\nEerika elas koos alkoholisõltuvuses ning vaimse tervise probleemide ja häirete käes vaevlevate vanematega, keset vägivalda ja väärkohtlemist. Eerika elu oli raske sünnist alates, märgib raamatus Vilja Miettinen.\nEerika sündis 2004. aastal. Temast sai lastekaitse klient juba pooleteise aastaselt ja siis elas ta koos ema Maaritiga Helsingi idaosas Mellunmäkis. Isa Touko oli ära läinud, kui Eerika oli nelja kuu vanune.\nEerika ema teine laps, Eerika vanem vend Marko paigutati asendusperesse 2005. aasta suvel. Sotsiaaltöötajad olid pidevalt mures ema alkoholisõltuvuse ning temaga seotud vägivalla pärast. 2003. aasta lõpus ja 2004. aasta algul käis politsei korduvalt ema juures kodus seoses väljakutsetega. Ema ja Eerika paigutati tugikodusse 2005. aasta sügisest kuni 2006. aasta kevadtalveni. 2007. aasta kevadel olid ema ja Eerika koos alkoholi sõltuvusravil ja Eerika paigutati 2007. aasta augustis lasteaia pikapäevarühma.\nEerika käis aga vaid harva lasteaias ja sealt võeti pidevalt ühendust, kuna ema oli kadunud. Raamatu järgi meeldis Eerikal olla lasteaias täiskasvanute lähedal või nende süles. Ta polnud eriti kontaktis teiste lastega ja tal ei tekkinud sõpru. Lasteaias üritati emaga rääkida lapse kasvatamisest, aga aasta jooksul ei tulnud sellest midagi välja, kuna ema ei ilmunud kohale.\nEma alkoholisõltuvuse kohta tehti teine lastekaitse teade, kui Eerika oli vähem kui 5-aastane. Kolmas teade tuli poole aasta pärast. Raamatus on kirjas, et kolmas teade tuli 2009. aasta septembris. Eerika ema oli siis haiglas ja tüdruk vanaema hoida. Ema uus kavaler oli Eerikat tutistanud.\nLäks nädal, kui tuli uus lastekaitseteade. Teataja oli mures ema kodus valitsevate tingimuste ja ema kasvatusmeetodite pärast. Eerika elas koos emaga esimesed kuus eluaastat, mil hooldusõigus läks 2010. aasta juunis üle isale. Põhjuseks oli ema olukord. Ema arvas tookord, et selline lahendus oli tütrele parim. Raamatus on märgitud, et ema hiljem kahetses, et oli andnud isale täieliku hooldusõiguse.\nOlukord isa ja kasuema juures polnud parem kui oli olnud ema juures kodus. Isa ka kasuema elasid Helsingis Puotilas 30-ruutmeetrises korteris, mis oli asju täis. Kasuema rääkis teistele, et on Marokost pärit prantslane Nadia. Ta valetas aastaid nii lastekaitsjatele, sotsiaaltöötajatele kui oma mehele, et on rase ja ootab nelikuid. Ta ütles veel, et on arst ja mõlemad tema pojad sooritasid enesetapu.\nJutud nelikute sünnist ajasid segadusse ka Eerika, kes ootas mitu aastat beebide sündi. Isa juures elades kohtus Eerika aeg-ajalt ka vanaema, ehk isa emaga, kelle kohta kasutatakse raamatus nime Teija. Naine töötas teises kohas lastekaitsetöötajana.\nKui Teija nägi Eerikat, siis nad jutustasid palju. Eerikale meeldis meisterdada lõngast erinevaid asju ja mängida nukkude ning mänguloomadega. Eerikale meeldis mängida koera või kassi. Eerika oli rääkinud vanaemale, et tahaks kassi, aga ema polnud sellega nõus. Eerikal oli olma koer Uke, keda ta armastas.\nEerika vanaisa oli ameti poolest muusikaterapeut ja teinud ise muusikat. Plaate ei müüdud palju, aga need olid olemas. Vanaisa Aare oli enda arvates olnud hea isa ja ta oli mures, kuidas Maarit ja Touko lapse kasvatamisega hakkama saavad.\nVanaisa oli kahtlev ka poja Touko uue elukaaslase Nadia suhtes. Naine ei tundunud usaldusväärne. Isa üritas Toukole mõistust pähe panna, aga see ei õnnestunud.\nIsa juures elades kohtus Eerika oma emaga üle nädala, algul ema juures kodus ja hiljem valve all. Eerika ootas alati neid kohtumisi ja oli õnnelik, kui ema nägi. Ema juures elas ka armastatud koer Uke.\nAastate jooksul pidi Eerika korduvalt emas pettuma, kuna ema ei ilmunud kohale kokku lepitud kohtumistele. Laps teadis, et põhjuseks oli ema joomine. Emal oli veel teine laps Marko, kes oli pandud juba varem lastekodusse. Eerikale meeldis vanem vend, keda ta nägi vahetevahel ema juures. Eerika ja Marko vanusevahe oli paar aastat. Eerika nuttis pea alati, kui pidi minema ema juurest tagasi isa juurde.\nEerikale meeldis vaimusilmas elada oma printsessi fantaasiamaailmas. Ta pani silmad kinni ja elas printsessimaailmas. Seal polnud muresid ega tülitsevaid vanemaid. Printsessimaailmas oli suur roosat värvi linn, mille ümber oli kaunis muinasjutuaed.\nEerika sammus mööda pehmet rohtu linna väravate poole, avas selle ja astus sisse. Linnas oli ere valgus. Eerika pigistas silmad veel kõvemini kinni, et mitte naasta reaalsusse. Pisarad voolasid mööda põski alla. Linn kadus fantaasiamaailma. Eerika ei saanud aru, miks ema ja isa kogu aeg tülitsevad.\nIsa juures elades hakkas Eerika siiski käima rohkem lasteaias ja ta sai seal hästi hakkama. Tekkisid sõbrad. Ema mure lapse pärast aga suurenes. Juba 2010. aasta augustis rääkis ema asjast lastekaitsele. Ema väitel kasutas Nadia kangeid ravimeid ja ta oli mures tüdruku pärast isa juures. Ema väitel oli tüdruku käitumine isa juures elades muutunud.\nLastekaitse külastas isa ja nad üritasid jõuda selgusele Nadia valedes, aga see ei õnnestunud. Juba 2010. aasta sügisel sai Eerikaga tegelenud sotsiaaltöötaja teada, et Nadia tegelik nimi oli Sirpa ja et kogu raseduse jutt oli väljamõeldis. Nadia polnud ka mingi arst. Kasuema selline valetamine oli ennekuulmatu, aga see polnud piisav põhjus, et Eerika mujale elama panna.\nSotsiaaltöötajale oli Eerika rääkinud, et ei usalda ühtegi täiskasvanut. Kui temalt küsiti, kas on mõni täiskasvanu, keda ta võib usaldada, vastas Eerika, et eriti pole. 2010. aasta sügisel hakkasid isa Touko naabrid lapse pärast muretsema. Naabrid kahtlustasid, et isa tarvitab narkootikume. Liikusid jutud, et kasuema tarvitas morfiinitablette väidetava ajukasvaja tõttu.\nIsa oli sel ajal tihti õhtuti tööl ja Nadia oli koos Eerikaga. Raamatu järgi oli kasuema alati raevus, kui isa õhtul koju tuli. Eerika nuttis. Naine rääkis, et tüdruk oli lõhkunud ära taldriku ja lõikunud riideid. Nadia rääkis, kuidas oli sundinud last sööma ja kirus isa, et too pole suutnud last kasvatada. Hiljem selgus, et kasuema oli kõike lapse kohta isale valetanud, tegelikult midagi sellist ei olnud.\nNaabrid nägid 2011. aasta kevadel üha enam märke Eerika väärkohtlemise kohta. Allkorruse naabrid kuulsid, kuidas kasuema sõimas Eerikat paksuks. Aeg-ajalt tundus, et Eerikale söödeti vägisi toitu, mis talle ei meeldunud, kuna ülevalt oli kuulda öökimist. Kuulda oli lapse nuttu. Korterist oli kuulda mütsatusi ning naabrid arvasid, et tüdrukut väärkoheldi ka füüsiliselt.\nNaabrid nägid 2011. aasta suvel Eerikat väljas üksinda mängimas. Augustis kuulsid naabrid, kuidas Nadia sõimas Eerikat kõva häälega paksuks. Eerika istus laua otsas, nuttis ja silmitses taldrikut. Oli hommik ja ta polnud läinud õigeks ajaks kooli. Söö, saatan, oled kooli hiljaks jäämas, ütles Nadia hammaste vahelt sisisedes. Erika nuttis ja see ajas Nadia veel enam raevu.\nTouko seisis nende ees ning filmis Eerikat ja pudrutaldrikut. Tee nüüd nii nagu Nadia ütles, tähendas isa valjult. Pisarais Eerika vaatas isa poole. Isa polnud varem niimoodi kõva häält kasutanud.\nNadia võttis lusika kätte ja pani selle tüdrukule näo ette. No nii, suu lahti. Eerika nuttis ja üritas suud kinni hoida, aga Nadia karjus veel rohkem, et selle videoga näeb ka vanaema, et laps korralikult ei söö.\nSügisel 2011. aastal tehti Eerika kohta lastekaitsele neli teadet. Kolm neist puudutasid Nadiat. Teadetes oli märgitud, et ta pole suuteline Eerika eest hoolitsema.\nEerika läks Mellunmäki kooli 2011. aasta augustis. Kooli tervishoiutöötaja märkas kohe algul tüdruku näol sinikat, aga seda põhjendati jalgpalli mängimisega. Pärast seda oli veel siniseid plekke, mille üle koolis imestati. Koolis oldi mures ka seepärast, et Eerika jäi kooli pidevalt hiljaks ja ta pidi üksinda käima esimeses klassis kooli mitu kilomeetrit. Isa väitel oli kooli käimine tüdrukule karistus, et tal läks hommikul nii kaua aega. Kooli töötaja kohtus isaga, aga sellest asjad ei paranenud.\nPere naabrid nägid 2011. aasta sügisel aknast taas ebameeldivat pilti, mis jätkus mitu kuud. Eerikat jooksutati kortermaja hoovis pea iga teine päev, vahel lausa iga päev. Tüdruk pidi jooksma üle kahe tunni. naabrid üritasid tüdrukuga kontakti saada, ent ta ei peatunud ega rääkinud.\nVahepeal küsis Eerika isalt ja kasuemalt, kas ta tohib tuppa tulla ja lõpetada jooksmise, aga luba ei antud. Samal ajal 2011. aasta sügisel märkas ema, et Eerika peas olid juusteta laigud. Juuksed olid pandud nii, et laigud olid kaetud. Ema otsustas lapse peast pilti teha. Eerika aga nuttis ja ütles, et pilti ei tohi teha, see on keelatud. Ema küsimusele, kas keegi on juukseid lõiganud, raputas Eerika pead. Eerika ütles emale, et nendest asjadest ei tohi rääkida. Pisarad valgusid tüdruku põskedele.\nEma püüdis rääkida sotsiaaltöötajatele, et need sekkuksid. Kooliski küsiti isalt, miks tüdrukul olid sinised plekid ja miks tal olid juuksed kadunud. Isa seletas juuste kadumist kaalulangusega ja sinikaid tüdruku huvitegevusega. Isa väitel tekitas Eerika ise omale sinikaid end kraapides ja näpistades.\nMuretsema hakkasid ka need sotsiaaltöötajad, kes olid Eerika ja ema kohtumiste juures, kuna tüdrukul kadus üha enam juukseid ja sinikaid tuli kogu aeg juurde. Lisaks olid Eerikal seljas mustad ja ebasobivad riided. Kooli tervishoiutöötajad püüdsid asjas selgusele jõuda, aga tulemusteta.\nKasuema ja isa jätkasid tüdruku sundsöötmist terve 2011. aasta sügise. Raamatu järgi tüdruk vahepeal oksendas ja nuttis. Kasuema sundis Eerikat sööma ka oma okset. Isa filmis kõrval kõike videosse. Hoovis jooksmised muutusid sügisel samuti sagedaseks. Oktoobris jooksis Eerika juba mitu korda päevas.\nEerikat nähti jooksmas kolme nädala vältel, iga päev kolm korda kaks tundi. Enne seda oli tüdruk jooksnud vähem aega. Kõike seda saatis karjumine ja karjujaks polnud Eerika, vaid tema kasuema. Ta karjus tüdrukule, et jookse, jookse, tuppa veel tulla ei tohi.\nOktoobri lõpus küsisid lastekaitsetöötajad isa käest tüdruku jooksmiste kohta. Isa rääkis, et jooks on tüdrukule karistus selle eest, et ta valetab, lõhub ehteid ja lõigub riideid katki. Eerika oli kohtumistel kohal, aga ta ei rääkinud midagi.\nKooli töötajad informeerisid lastekaitset 2011. aasta novembris. Eerika puhul oli näha, et peres pole kõik korras. Eerika hilines kooli hommikuti üha enam ja see oli märk kodustest probleemidest. Eerika kohta tuli palju teateid, aga teda ei suudetud õigel ajal aidata. Ta hukkus 2012. aasta maikuus kasuema ja isa poolt jõhkralt mõrvatuna.\nRaamatus on kirjas, et ametivõimude koostöö ei toiminud, aga praeguseks on olukord paranenud. Hilisema aruande kohaselt oli Eerika surmas mitmeid põhjuseid, üks neist oli tüdruku kiire uude kohta elama panek ilma tausta põhjalikumalt uurimata. Samuti puudus ametivõimude koostöö, mistõttu vägivalla märke ei võetud tõsiselt.\nKui näiteks kooliarst märkas tüdruku põselt sinist laiku, siis ei teadnud ta midagi jooksutamistest, asenduskodust ega ka lasteakaitse teadete kohta. Samuti tõdeti, et Eerika osas tehti otsuseid lapsevanemate seletuste põhjal, Eerikat ennast põhjalikult küsitlemata.


Kehaväline viljastamine 648 nõuannet\nTegin 16.01 tsükli 21-l päeval Diphereline 3.75 süsti.\nMure aga selles,et sooviksin kogu protsessi pooleli arvatavasti jätta.\nKas see diphereline mõjub mulle halvasti kui ei alusta munasarjade ...\nKui munasarjade stimulatsioon jääb ära, kestavad ravimi kõrvaltoimed (kui need peaks tekkima) kauem. Oodatav menstruatsioon võib venida pikale.\nTsükkel taastub umbes kahe kuu pärast iseenesest ...\nKui pikk on ligikaudu järjekord TÜKis IVFile (haigekassa poolt rahastatud)?\njärjekorra pikkus on 4 kuud.


Müntide hindamine NGC-s - Leht 163 - Eesti Mündifoorum\n163. leht 178-st\nPostitus Postitas Andvari » 27 Dets 2018, 17:53\nTere. Ei ngc karbis. PCGS-is ei näita hetkel ühtegi populatsioonis.\nPostitus Postitas viitas » 29 Dets 2018, 13:56\nHommik ja head lõppevat aastat\nMul olid ka mõned, mis nüüd saabusid\n1/2 kop 1916 MS65BN\n1/2 kop 1895 MS63BN\n1 kop 1869EM MS64BN\n3 kop 1896 MS63BN\n1 kop 1763MM XF40\nPostitus Postitas platinum » 30 Dets 2018, 14:10\nAasta jälle möödas, palju münte taas hinnatud. Eelmine desember panin omale kirja mis mu oma väikesest kogus olid parima hindega. Kogu aasta jooksul ainult 1 münt kaotas oma positsiooni. 1785 grivennik MS62, nüüdseks 1 münt MS64.\n53-st mündist siis hetkel 9 kõrgeima hindega. Üks väga ilus münt, 1818 rubla NC sai amatööride kaudu 2x UNC details. Münt on tõesti vormi poleerimisjälgedega aga kindlasti pole seda puhastatud. Saadan korra läbi Viljari ja mitte economyga.\n2828208-032 hetkel database maas, ei saa linki panna. Ennem alla ei anna kui 64-65 saan\nUuel aastal endale juurde koguda ei plaani, kui just midagi sülle ei kuku. Müügiks kindlasti ostan ja hindamisele saadan ka teiste asju edasi.\nPostitus Postitas muhfff » 30 Dets 2018, 15:47\nHead vana aasta lõppu ka minu poolt!\n30 Dets 2018, 14:10\nUuel aastal endale juurde koguda ei plaani, kui just midagi sülle ei kuku.\nKas komplekt koos või lihtsalt pole huvi rohkem juurde koguda?\nVaatasin ka enda "saavutused" üle. Umbes sadakond münti panin karpi, aga kõik ei läinud muidugi oma kogusse.\nSamas ostsin 14 münti, mis olid juba karbis (aasta pole muidugi veel läbi).\nKuna "vanad varud" on otsas, siis kardetavasti läheb uuel aastal sama tempo hoidmine raskeks. Aga aeg-ajalt midagi huvitavat õnneks ikka leiab.\nPostitus Postitas mart » 30 Dets 2018, 16:09\n30 Dets 2018, 15:47\nnii ta on, kogumine on kui kalapüük, kunagi ei tea, millal ja mis näkkab\nPostitus Postitas Andvari » 30 Dets 2018, 18:52\nTere. Vaatan, paljud on nagu raamatupidajad. Kõik kirjas, mis, kus, kui palju. Mina mingit arvet ei pea ja sellepärast ei saa ka mingit omapoolset statistikat siin välja tuua. Kui ew karbimüntidest rääkida, siis aasta oli ju väga edukas. Ngc-s pandi mitmele mündile ka ms67 välja. Inimesed ikka leiavad mida saata ja nii öelda põrandaaluseid karbitajaid on juurde tulnud. Just karbitajaid mitte kogujaid kuna inimesed on aru saanud, et karbis väga hea hinnanguga mündi eest saab kordades rohkem raha, kui maha müüa.\nMulle tundub, et Viljar astub Raini ärile kandadele - isegi Rain ise plaanib tema kaudu saatmist . Viljari kaudu saatmisel on aeg see, mis asjad tema poole kallutab. Raini kaudu saatmine võtab oluliselt kauem aega ja hinnavahe ei ole ka enam teab mis suur. Ise sain sel aastal mõned ew karbimündid ka oma kogusse. Ka viimasest saatmisest tuli üks 3 marka 1925 ms64. Hea meel on veel laulupeo ms66 üle mida väga kaua taga ajasin. Viimase ajal olen rõhku pannud hoopis faleristikale ja sellesse kogumisharusse meeletuid summasid matnud . Nii, et veel üks võimalus minuga ew karbimünte vahetada. Minu poolt ka head vana aasta lõppu ja luup tasku järgmine aasta!\nPostitus Postitas Andvari » 31 Dets 2018, 10:15\nAh jaa, vahepeal olin hindamistes nii pettunud, et võtsin oma mündid ngc registrist maha. Homme on plaanis nad uuesti sinna välja panna, ehk siis uuel aastal uue hooga.\nPostitus Postitas platinum » 31 Dets 2018, 13:41\nPole mul midagi koos. Alex3 on koos minu parameetrite järgi, hõbe ja tüübi järgi. Alex2 on puudu ainult 20kop1859-1860\nNikolai 2 on puudu "ainult" gangut ja troon jne.\nMa tegeleks muude asjadega vahepeal. Selliseid paarisaja euroseid münte enam väga pole mul koguda, kipuvad sinna tuhandesse ikka minema.\nÄriliselt on hea osta odavalt, karbistada ja müüa kallilt. Samas kui ma nad omale kappi seisma panen, siis tuleb palgast koguaeg lisa raha leida. Ma noor mees, jõuan hiljem neid koguda küll. Uus maja, uus pereauto ja jõululaupäeval sündinud teine laps võtavad oma.\nMa ise olen arvanud alati, et Viljari saatmisäri on suurem olnud kui minu. Meil siin selline kommuunisisene ja hobikorras rohkem.\nPostitus Postitas mvahtra » 31 Dets 2018, 21:00\nTervist ja Head Vana Aasta Lõppu !\n"Raamatupidamisega" ma otseselt ei tegelenud aga mul on iga saatmise kohta fail koos piltidega ,seega hea väikest statistikat teha. Nimekirja panin ainult need mündid ,mida ise saatsin. Ei viitsinud nimekirja säilivuse järgi teha,lihtsalt minu enda saadetud EW mündid nov.2017-nov.2018\n1 sent 1929 0\n1 sent 1939 4\n2 senti 6\n5 senti 6\n10 senti 6\n20 senti 10\n25 senti 5\n50 senti 9\n1 mark 1922 7\n1 mark 1924 4\n1 mark 1926 5\n3 marka 1922 3\n3 marka 1925 5\n3 marka 1926 1\n5 marka 1922 6\n5 marka 1924 3\n5 marka 1926 1\n10 marka 1925 4\nEv modern 32\nTsaari Vene 31\nMuud riigid 8\nKokku siis 120 EW münti, 32 moderni, 51 Tsaari-Vene jne. Ainuüksi hindamise peale 4915.- 120-nest EW mündist lõhkusin 4 tk välja ja saatsin uuesti. Sahtlisse pole karpe kogunenud ,kõik on enam-vähem müügiks läinud,peale moderni ja Läti-Leedu.Aastaga võrreldes on endiseks jäänud ainult 2 münti krooni-sendi setist ja 2 münti marga setist,ülejäänud olen kõik välja vahetanud.\nLiitunud: 07 Dets 2016, 19:03\nPostitus Postitas arkin » 02 Jaan 2019, 14:52\nKui uus maja ja auto on ära ostetud siis peaks just jääma raha ,et münte juurde osta.


Eesnäärmevähi veretesti: peamised näitajad. Vähi varajane diagnoosimine. - Põhjused June\nPSA (eesnäärmepetsiifiline antigeen) on spetsiaalne valgu keemiline struktuur, mis on loodud ejakulaadi lahjendamiseks. Tavaliselt toodab seda valku eesnäärme rakud ja on osa selle mahlast, sisenevad veres minimaalsetes kogustes. PSA suurenemine ei halvenda patsiendi seisundit, kuna ligikaudu 60% -l kliinilistest juhtudest esineb eesnäärme vähkkasvaja. Mõnevõrra vähem räägime eesnäärme muudest haigustest.\nMillised on probleemi põhjused ja mehhanism?\nSuurenenud PSA areneb kõige sagedamini organi vähki. Kuid see ei ole vajalik, PSA suurenemine ei ole onkoloogia jaoks selge märge. Mõnikord on teisi eesnäärme kahjustusi. Kõige tavalisem põhjus on järgmised haigused:\nEesnäärme pahaloomuline kahjustus on kolmandas kohas kõigi pahaloomuliste patoloogiate struktuuris meeste hulgas üldiselt. Mõnevõrra levinum on ainult kopsu- ja maovähk. Patogeense protsessi käigus täheldatakse näärme elundi kudede kasvu ja nende infiltratsiooni, difusiooni. Haiguse põhjused on mitmesugused. Enamasti on see androgeenide taseme tõstmine (samas kui androgeene ei peeta kantserogeenseteks aineteks). Meeskeha metaboolsed muutused ei ole alati haiguse peamine põhjus. Mõnikord peame rääkima nakkushaiguste, kiirguse (ioniseeriva kiirguse) jne mõjudest.\nSee on defineeritud kui eesnäärme degeneratiivne-düstroofne haigus koos järk-järgulise düsplaasia suurenemise ja lihas-näärmelise organi atroofiaga. Enamikul juhtudel on see mitteinfektsioosne. Seda haigust iseloomustab intensiivne valu eesnäärme projektsioonis, rektaalse avanemise ebamugavustunne, kahjustatud tugevus (nõrk, ebapiisav erektsioon, ejakulatsioon puudub), probleeme põie tühjendamisega (tugevama soo esindaja sõna otseses mõttes saab tualeti pantvangi). Haigusprotsessi käigus märgivad patsiendid viljakushäireid: laps on võimeline istuvama.\nSeda põhjustab androgeenide ülemäärase toodangu. Tulemuseks on keha näärmekoe kasv: massiline või fookuskaugus. Kuna sünteesimisrakkude arv suureneb, suureneb ka PSA süntees. Selle tulemusena suureneb aine kontsentratsioon. See põhjus on mõnevõrra vähem levinud kui vähk, kuid see siiski esineb.\nKõnealuse valgu suurenemine ei ole alati kasulik neoplastiliste protsesside kasuks. Arstlikus praktikas on selline termin nagu prostata spetsiifilise antigeeni vale suurenemine. Sarnane seisund ilmneb siis, kui:\nejakulatsioon (kohe pärast);\neesnäärme massaaž (PSA-d hakatakse aktiivsemalt tootma);\ntransurethral sekkumiste kohta näärmevoor.\nPatsienti tuleb hoolikalt intervjueerida ja anda soovitusi uuringu ettevalmistamiseks.\n2-4 päeva enne analüüsi on soovitatav järgida mõningaid lihtsaid reegleid:\nkeelduda seksist ja masturbatsioonist;\nkeelduda vannide, saunade, kuuma vannide külastamisest.\nTavaliselt on PSA kontsentratsioon vahemikus 2-4 ühikut. Midagi muud on juba tinglik patoloogia. Eakatega suureneb spetsiifilise eesnäärme antigeeni produktsioon, kuna kontrollväärtus suureneb ka: keskmiselt kasvab iga eluaasta keskmine tase 0,1-0,2 ühikult. Nii saab 80-aastaseks ajaks 4 ühikut 7,3 ühikuni. Siiski räägime normi ülemisest piirist.\nAinult PSA suurenemine ei ole piisavalt informatiivne diagnoosi tegemiseks ja selle kontrollimiseks. Suurenenud näitaja tuvastamine viitab ühele kolmest eespool nimetatud haigusest. Seega võimaldab objektiivse uuringu tulemus kindlaks teha, millises suunas diagnoosimisse liikuda. Näitab ajalugu ja täiendavaid uuringuid. Silma poolt nimetatav vähk on võimatu eristada vähki hüperplaasia ja prostatiidi vahel.\nOluline on arvestada järgmisi tegureid:\nkas seksuaalne kontaktid toimuvad hiljuti?\nkas on olnud intensiivne harjutus?\nKas on tõestatud prostatiit või eesnäärme adenoom?\nNendele küsimustele vastuste saamiseks saab spetsialist olukorda kiiresti navigeerida. Järgnevad uuringud on toodud allpool:\nEesnäärme ultraheli. See annab võimaluse diagnoosida kasvajaid ja neoplastilisi protsesse, samuti prostatiiti vastavalt tüüpilistele kajakile.\nSpermogram Lubab teil tuvastada prostatiiti isegi varajases staadiumis.\nEesnäärme mahla analüüs. Samuti annab võimaluse määrata eesnäärme põletikku.\nKui kasvaja tuvastatakse, viiakse läbi biopsia, et hinnata lihas-nääreliste organite histoloogilist ja morfoloogilist struktuuri. See on kohustuslik protseduur, isegi eesnäärme hüperplaasia korral.\nTeraapia eesmärk ei ole mitte ainult PSA vähendamine, vaid ka algpõhjuse kõrvaldamine, mis on loogiline: põhjus kaob ja mõju kaob. Peamise haiguse ravi, sealhulgas ravimaine, viiakse läbi, kasutades:\n5-alfa-reduktaasi inhibiitorid (kasvajate kasvu kiiruse vähendamiseks).\nSeega võib pikaajalise praeguse haiguse korral esineda prostatiidi PSA suurenemine. Vähktõbi on kõige tõenäolisem, kuid mitte ainus võimalus. Kuid haigusseisundi algpõhjuse kindlakstegemiseks on vaja põhjalikku täiendavat diagnoosimist. Enesediagnostika ja eriti enesehooldamine on tee kuhugi.\nEesnäärme biopsia viitab elundi uurimiseks kasutatavate kõige informatiivsemate menetluste kategooriale. See hõlmab bioloogilise materjali võtmist histoloogiliseks uurimiseks. Selleks, et minimeerida kõrvaltoimeid, on vaja mõista, kuidas seda manipuleerimist teostatakse, samuti selle ettevalmistamise tunnused.


Tallinna Tehnikakõrgkoolis algab avalduste vastuvõtt19.06.2015\nTallinna Tehnikakõrgkoolis algab pärast jaanipäeva neljapäeval, 25. juunil avalduste vastuvõtt, kandideerida saab 665 tasuta õppekohale ja nelja aastaga omandada rakenduskõrgharidus tehnikavaldkonnas.\nTTK on ühinenud elektroonse sisseastujate infosüsteemiga SAIS ja need, kelle lõputunnistuse hinded ja riigieksamitunnistus on riiklikus andmebaasis, ei pea vastuvõtukomisjoni kohale tulema, vaid saavad esitada avalduse internetis (www.sais.ee). Neil, kelle hindeid ei ole andmebaasides (lõpetanud enne 2004. a), samuti kutseõppeasutuste lõpetanutel, tuleb tulla dokumentidega isiklikult vastuvõtukomisjoni. Rakendusarhitektuuri õppekavale kandideerijatel on vaja sooritada joonistamise ja kompositsiooni katsed. Rõivaste tehnilise disaini ja tehnoloogia ning logistika õppekavadele kandideerimisel toimub erialasobivustest. Soodustingimused on kutseõppeasutuste lõpetanutel, kui nad kandideerivad profileerivale õppekavale.\nVastuvõtukomisjon on avatud tööpäeviti kell 9.00-15.00 e-õppekeskuses 0 korrusel.\nTallinna Tehnikakõrgkool asub Pärnu mnt 62.


Marko Sildoja: „Miks tasub pöörduda personaaltreeneri poole?“ — Audentes\nAudentes/Fitness/Uudised/Fitnessi uudised/Marko Sildoja: „Miks tasub pöörduda personaaltreeneri poole?“\nMarko Sildoja: „Miks tasub pöörduda personaaltreeneri poole?“\nNagu igal hooajal, nii pakume ka sel sügisel jõusaalis kolme võimalust treenida personaaltreeneri juhendamisel: võid valida personaaltreeningud või liituda treeninguprogrammiga „Keha vormi“ või salenemisprogrammiga.\nMiks valida üks neist kolmest?\nOmapäi jõusaalis treenides võid leida ennast olukorrast, kus seisad arengus ühe koha peal: mingit edenemist paremuse poole ei toimu või on see väga aeglane, halvemal juhul kehakaal hoopis tõuseb ning jõud ja vastupidavus kahanevad.\nVõib-olla tunned, et paar korda nädalas trennis käimine on muutunud igavaks ja üksluiseks, kuna harjutused, mis veel aasta tagasi tõid tulemusi ning tekitasid hea enesetunde, on oma mõju kaotanud.\nSelle kõige tagajärjel hakkab trennimotivatsioon kaduma. Ka kõige parema enesedistsipliiniga inimene vajab aeg-ajalt veidi tagant utsitamist. Väga tihti inimesed ütlevad, et nad poleks muidu tõenäoliselt trenni tulnud, kui poleks enne personaaltreeneriga aega kokku leppinud.\nIsiklik koostöö motiveerib\nPersonaaltreeneriga kohtudes arutate läbi, kuidas Sa oma treeningutega edasi liigud ja milline neist kolmest eeltoodud variandist – kas üks programmidest või personaaltreeningud – oleks sobivaim ning kuidas muuta treeningud jälle nauditavaks ja tulemuslikuks.\nPersonaaltreener aitab Sul seada selged ja realistlikud sihid, kuhu võid mingi aja jooksul välja jõuda. Ta koostab selle saavutamiseks treeningukava ning selgitab, miks, kuidas ja milliste lihastega iga konkreetset harjutust tehakse.\nKui valid salenemisprogrammi või treeninguprogrammi „Keha vormi“, siis kohtud personaaltreeneriga iga nädal, et vaadata koos temaga üle oma treeningu- ja toitumispäevik. Kohustus sinna päevikusse kõik kirja panna distsiplineerib Sind ning annab treenerile infot, kuidas Sa oled treeninud ja toitunud. Selle teabe põhjal saab treener vajaduse korral Sinu toitumis- ja treeningukava aja jooksul kohandada.\nEi ole kahtlust, et treening koos personaaltreeneriga on produktiivsem: sel moel suudad anda endast rohkem. Personaaltreeningus ja programmides osalejad on alati hämmastunud, kuivõrd palju paremaid tulemusi nad koos treeneriga saavutavad. Mulle on kümned inimesed öelnud, et neil on kahju sellest kaotatud ajast, kui nad treenisid ilma otsese sihi ja teadmisteta: nad lihtsalt kulgesid, käisid kohal, lootes sel moel soovitud tulemuseni jõuda.\nKui Sul on tekkinud mõte mugavustsoonist välja tulla, ennast kasvõi veidi proovile panna ja saavutada treeneri abiga paremaid tulemusi, siis võta ühendust ühega meie personaaltreeneritest: Signe, Siimu või minuga. Kindlasti leiame viisi, kuidas muuta Sinu treeningud taas huvitavaks ja viia sportlik vorm järgmisele tasemele!