Karl Pütsepp: autovabadus ja mitmekesisem linn - Tänane leht\nKarl Pütsepp, Tartu volikogu liige (SDE)\nAutovabaduse puiestee idee on kütnud kirgi. Mu meelest ei peaks olema põhiküsimus, miks Vabaduse puiesteest saab juuli algusest augusti alguseni Autovabaduse puiestee, vaid mida selle kuu ajaga saab teha. Meil on võimalus proovida, kas sellest võiks päriselt saada Tartu tuiksoon – ülejäänud üheteistkümnel kuul saab sellel vabalt liikuda pigem busside ja autodega.\nSelle idee keskmes pole autode iga hinna eest keelamine, vaid ühtse kesklinna ajaveetmisala tekitamine. Ei ole mõtet kedagi süüdistada tema liikumisviisi valiku või võimaluse pärast. Keegi pole halb, kuna sõidab autoga, samuti pole ükski rattur lihtsalt rattaga sõitmise pärast õilsam, aga paraku on Tartu olnud seni rohkem autosõitjat eelistav linn. Autovabaduse puiestee on uus ja värske võimalus tuua linnasüdamesse melu, paiga, kus olla, mitte kust läbi sõita.\nJuba mitmendat aastat on tartlased hõivanud Kaarsilla ja Võidu silla vahelise ala, ent kitsas jõeäärne teeriba ei lase seda kasutada mitmel otstarbel: ruumi on vaid välikohvikuile.\nAutovabaduse puiestee on abikäsi kesklinna äridele ning ettevõtjaile. Londoni transpordiameti tellitud uuring, mida hiljuti tutvustas ajakiri Forbes, näitas, et jalakäijad, ratturid ning ühissõidukite kasutajad kulutavad kohalikes ettevõtetes ja poodides 40 protsenti rohkem kui autosõitjad.\nAutovabaduse puiestee toob kesklinna senisest mitmekesisemat linnaruumi, mis võimaldab tänavasporti, töötamist ja kultuuriüritusi, kus publik saab hoida küllaldast vahet. Vähetähtis pole seegi, et siiasamasse parki kavandatakse südalinna kultuurikeskust. Autovabaduse puiestee harjutab seda paika üles leidma.\nUued kooskäimisvõimalused kesklinnas aitavad taastada tartlaste kogukonnatunnet pärast eriolukorda, need sobivad selleks valatult.\nEmajõe-äärsed pargid ei ole oma pimeduses ning hoolitsematuses ligitõmbavad. Missugune tohutu potentsiaal sel alal on, näitavad ilmekalt mitmendat aastat tegutsevad välikohvikud ning vastne Delta-esine.\nEmajõe-äärsed pargid ei ole oma pimeduses ning hoolitsematuses ligitõmbavad. Missugune tohutu potentsiaal sel alal on, näitavad ilmekalt mitmendat aastat tegutsevad välikohvikud ning vastne Delta-esine. Tartlased on need paigad lühikese ajaga enda omaks teinud, tulevikus tuleb tegeleda kogu Emajõe-äärse ruumi ümbermõtestamisega ning sellest ühtse mitmekesiste ajaveetmisvõimalustega ala loomisega. Autovabaduse puiestee on selle poole oluline samm.\nIdeaalis võiks kesklinnas suvel veeta kasvõi terve päeva: süüa kohvikuis, lugeda haljasalal tänavaraamatukogust laenatud raamatut, sportida või veeta mõnusalt aega lemmikloomaga, istuda veel kohvikuis või Emajõe-äärseis lokaalides. Tunda Tartust ja selle kesklinnast mõnu ja veeta aega koos teiste tartlastega.


Kuidas hoida oma ühiselamu hubaseks, reegleid rikkumata\nKuidas hoida oma ühiselamu hubaseks, reegleid rikkumata\nOn võimalik muuta oma ühiselamutuba peaaegu sama hubaseks ja mugavaks kui kodu.\nÜhiselamus elamine on segakott. Ehkki see võib olla ülimalt tore kogemus, võib olla ka raske tekitada ühiselamutoas kodutunnet, eriti kui teie kolledžis on palju reegleid selle kohta, mida teie ühiselamutoas ei saa olla.\nMuidugi soovite hoida oma ühiselamu tuba hubasena - nii füüsiliselt soojana kui ka mugava koduse tunnetusega -, kuid peate kinni pidama ka reeglitest.\nMeil on mõned näpunäited selle kohta, kuidas oma õpilaskodu hubasena reegleid rikkumata hoida.\nNii et te ei soovi oma ühiselamu reegleid rikkuda? Kõigepealt uurige, millised on need reeglid, eriti kui see on teie esimene aasta ülikoolis ja te pole kindel, mis on lubatud ja mis mitte.\nValdav enamus ühiselamutubadest keelavad kõik esemed, mida võib pidada tuleohtlikuks - see hõlmab üldjuhul soojendavate jookide valmistamiseks ruumide soojendajaid, küünlaid, veekeetjaid ja kohvimasinaid, mis vähendab hubasust.\nSee tähendab, et mõnedel ühiselamutel on lõdvemad reeglid, seega on tõenäoline, et teil lubatakse ruumi soojendamiseks kasutada ruumikütteseadet. Kui ei, siis annavad mõned kõrgkoolid heaks kiidetud kütteseadmed kasutamiseks liiga madalal temperatuuril.\nTehke oma sõpradele tekid\nKui soovite end hubasena hoida, ärge koonerdage tekid . Paar lisakihti hoiab külmadel öödel röstitud ja sobib suurepäraselt filmide vaatamise all. Õiged tekitüübid annavad ka teie toale hubase ilme, nagu ka kodu. Kui mõtlete elektriteki kätte võtmisele, on need kahjuks enamiku ühiselamute reeglite vastu.\nTO paks hunnik vaip võib muuta teie ühiselamu tunduvalt hubasemaks. Vaibad on eriti suurepärased, kui teie toas on lehtpuu-, plaatide- või laminaatparkett, mis võib tunduda jala all külm, eriti esimese asjana hommikul, kui ärkate varajasele klassile. Võite leida igas suuruses vaipu, nii et võite isegi valida ühe, mis ulatub suurema osa teie toast, kui teil on selleks eelarvet.\nTooge fotod kodust\nMis tundub sõbralikum ja kodusem kui fotod teie sõpradest ja perest? Muidugi, enamik inimesi salvestab tänapäeval oma fotosid seadmetesse ja pilve, kuid saate mõned neist välja printida ja sisse panna raamid kuvamiseks. Mõnes ühiselamus on reeglid seinte aukude paigaldamise kohta, nii et te ei pruugi neid tavapärasel viisil üles riputada, kuid võite selle asemel kasutada riputusribasid, mis on mõeldud seintelt maha tulema, ilma jälgi jätmata.\nKasutage alternatiivseid kütteseadmeid\nRuumikütteseade on tõenäoliselt lauast väljas, välja arvatud juhul, kui teie ühiselamus on lõdvad reeglid, kuid võib-olla on mõned alternatiivsed kütteseadmed, mida teil on lubatud kasutada.\nKui teil on õnne, et teie ühiselamus on kööginurk või kui teil on oma toa lähedal ühine köök, investeerige kas sooja veepudelisse või mikrolaineahjus küttepakk et näha sind läbi külma öö.\nVõite ka osta käte soojendajad või taskusoojendid, mida tavaliselt tuleohuks ei peeta. Sellised tooted ei pruugi kogu tuba soojendada, kuid võivad säästa teid voodis külmumisest või televiisorit vaadates õppimise või hängimise ajal.\nBlokeerige kõik mustandid\nKui kogu teie ühiselamuhoone on jahe, on tõenäoline, et koridorist ja isegi aknaraamist sissetulevad mustandid põhjustavad mõningaid probleeme.\nTeie ukse alt sissetulevaid mustandeid on lihtne blokeerida, kasutades a tõmbe kork , kuid mustandite sulgemine akende ümber on keerulisem. Akende mustandite blokeerimiseks võite kasutada riideid või kleeplinti, ehkki see pole kõige elegantsem lahendus.\nValige mõni pehme valgustus\nKarmid fluorestsentsvalgustid ei meeldi kellelegi, kuid see on mõnikord ainus valgustusvalik, mis teil ühiselamus on. Õnneks on pehmema valgustuse loomine lihtne. Alustage paarist laualambid ja / või põrandalambid .\nToa meeleolu ja heleduse muutmiseks saate neid kasutada erinevates konfiguratsioonides. Kui soovite, et valgus oleks minimaalne, võiksite investeerida ka mõnda nööritulesse - eelistatavalt LED-tuledesse, kuna need ei kuumene, mis vähendab tuleohtu. Valged nöörituled on kõige mitmekülgsem variant, kuigi värvilised tuled võivad olla lõbusad.\nTõenäoliselt ei lubata teil oma tuba värvida, kuid võite seina riputades lisada värvilaigu. Võite minna klassikalisele üliõpilasele, kellel on India ja teiste Ida-Aasia kujundustega seinakinnitus, kuid on ka muid võimalusi, kui te ei soovi olla klišee.\nParimad soojustatud jakid külma ilma korral\n10 kõige kohutavamat kohta maailmas\nKõige maalilisemad USA rattarajad\nParim talje treener\nFittesti hotell Floridas


Fondid ennustavad uraani kallinemist - Äripäev\nFondid ennustavad uraani kallinemist\nAatomienergia kasutamine on taas päevakorda tõusmas - seda näitab uraani hind, mis kerkis möödunud aastal metallidest enim ja võib seda saavutust tänavu korrata.\nUraan kallines möödunud aastal 76 protsenti. Toorainetest ületas uraani hinnatõusu vaid suhkru kallinemine. Sprott Opportunities Hedge Fundi fondijuht Jean-Fran?ois Tardif usub, et uraani hind kasvab järgneva poole aasta jooksul 27 protsenti, tasemeni 50 dollarit naelast.\n"Hinnatõusu põhjus on asjaolu, et uraani ei ole eriti saada," ütles Tardif Bloombergile. Tardif on investeerinud 8 protsenti oma fondi varadest uraani. Eelmisel aastal ulatus fondi tootlus 39 protsenti, samal ajal kui tema konkurentide keskmine tootlus oli Hedge Fund Researchi andmeil 9 protsenti.\nKa teised fondid on paigutanud oma vahendeid või suurendanud osalusi uraani kaevandavates firmades. Wellington Management suurendas eelmise aasta viimases kvartalis oma osalust maailma suurimas uraanitootjas Cameco 14 protsendini. Sydney anglikaani kirik võttis uraani maha oma ebaeetiliste investeeringute nimekirjast ja on lõiganud kasu kaevandusfirma BHP Billitoni aktsia tõusust.\nAnalüütikud ennustavad, et uraan jätkab ka järgmisel aastal tõusu, kuid stabiliseerub 2008. aastal uute kaevanduste kasutuselevõtu ja tootmise tõhusamaks muutmise tõttu.


Minu teine mina | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Kultuur → Minu teine mina\nMinu teine mina: Helena ja Tiit Pruuli (18.05.2018)\nEttevõtja ja maailmarändur Tiit Pruuli ning tema näitlejannast tütre Helenaga kohtume ei kusagil mujal kui merel. Purjetamine on osa isa ja tütre ühisest elust. Mis neid veel seob ja kui palju isa-tütar tegelikult aega koos veedavad, uurib saatejuht Katrin Viirpalu...\nMinu teine mina: Jon ja Carmen Mikiver (11.05.2018)\nSelle nädala saade viib meid otsapidi teatri- ja muusikamaailma. Näitleja Carmen Mikiver ja tema muusikust ning raadiosaatejuhist poeg Jon Mikiver lubavad meil piiluda enda pere koostoimimise saladustesse...\nMinu teine mina: Raul ja Nele-Liis Vaiksoo (04.05.2018)\nLastest ja nende vanematest rääkiva saatesarja teine osa viib meid külla arhitekt Raul Vaiksoole ja tema tütar Nele-Liisile. Kuidas jõudis Nele-Liis muusikani, mitte ei projekteeri praegu maju ja millist rolli on isa Raul tütre elu kujundamisel mänginud? Sellest ja paljust muust vestleb isa ja tütrega saatejuht Katrin Viirpalu...\nMinu teine mina: Andres ja Indrek Tarand (27.04.2018)\nKui laps sünnib, on täpselt 50% temast isalt ja 50% emalt. Kuidas see edaspidist elu mõjutab? Kas laste saatus on vanemate vormida või õpetavad ning muudavad lapsed ka oma vanemaid ja nende mõttemaailma? "Minu teine mina" on Katrin Viirpalu uus saade, kus kohtume tuntud eesti inimestega, emade-isade ja nende lastega ning saame teada, kuidas nemad oma suhteid hoiavad, kuidas nad teineteist on oma eluteedel mõjutanud ja mida tähendab olla "minu teine mina"...


Rattamatk Päev Neli | Random Word Generator\n« Rattamatk Päev Kolm\nRattamatk Päev Neli\nNeljanda päeva hommikul olin mina suht unine, tänu öösel toimunud tümmile ning ATV rallile. Samas keegi teine ei olevat mitte midagi kuulnud, seega ma loodan, et ma ei ole vaikselt hullumas. Gregiku ratta õllekastmes esipidurid tegid rõve-kriiksuvat häält, tänu millele ma sain veel paar tähendusrikast pilku ning kommentaari minu ja õlle tuleviku kohta. Seda tulevikku väga ei paistnud.\nIgal juhul keerasime asjad jälle rattale (see hakkas mul juba täitsa hästi välja tulema) ning asusime liikuma sisemaa poole. Metsavahel sõita oli hoopis teistmoodi. Esiteks polnud mahedat meretuulekest meile peale puhumas, teiseks olid kõike kohad parme ja sitikaid täis, keda me higised kered tõmbasid kui magnetiga. Kolmandaks oli teede kvaliteet üpris kruusane. Ja kruusal sõita on suhteliselt ebamugav. Eriti kätele. Chillisime ja hängisime natuke Massiaru poe juures ning jätkasime mööda kruusa.\nIlm oli see päev veelgi palavam, arvatavasti selle meretuule puudumise tõttu, seepärast las räägib alljärgnev pilt ise enda eest.\nÕnneks oli seal lähedal ka kaev, kus oli vesi, mida sai siis rõõmsalt üles vinnatud ja kasutatud. Peale pausi väntasime ikka edasi, mööda suht rahuldavat kruusateed. Kuniks mingi hetk minu pealmine rattaraami kinnitus otsustas, et talle aitab ning ta proovis rattalt põgeneda. Kaasosanikeks oli kogu minu kraam, mis pakiraamil asetses. Õnneks alumised kinnitused ei nõustunud ning nii sündiski, et keset kõva väntamist kogu mu varustus end ratta taha selili proovis visata. Selgus, et see kruusateede raputamine oli lihtsalt pealmise kinnituse puruks väänanud. Gregik näitas siin üles inseneritaipu ning parandas 4 “nipuka” ning rulli teibi abil mu rattaraami uuesti ära ja veel nii hästi, et see püsis reisi lõpuni. Püsib siiamaani, kui ma nüüd järele mõtlen…\n“Noorrattur Aweroni parandatud pakiraam – 4 nipukat ja 1 rull McGyveri teipi (mittetraditsiooniline must)”\nToppisin osa kola tagasi raamile, osa jagasin laiali ning vurasime edasi. Lõunapausiks oli meil valitud äärmiselt kena Nigula raba looduskaitseala. Kohapeal selgus ka, et seal oli ka äärmiselt eepilistes kogustes kärbseid ja sitikaid. Ma kaldun arvama, et kogu Eesti sitikapopulatsioon oli sinna järve äärde kogunenud. Õnneks ma sain kõhu täis ning mu esialgne urinatuju lahtus. Fakt: täis kõhuga Aweron on lahke ja tore Aweron.\nPeale lõunat ning väikest lebo suundsime edasi. Maandusime viimaks mingi poe ees, kus preilnad käisid poodlemas. Hiljem lebotasime poe ees murul ning ajasime sellist jaburat mulli, mida ainult väsimus suudab tekitada. Rae järve RMK oli planeeritud meie selle õhtuseks peatuspaigaks, sinna me suundusimegi viimase punnitusega. Tee peal otsustas üks poest saadud piimapakk lekkima hakata, kuid kogenud rollimängijad teavad, et teip on igas olukorras abiks.\n“Parandatud piimapakk, jälgige Liisi imetlevat pilku”\nSaabusime viimaks Rae järve RMKsse, mis oli väga tore koht. Käisime ujumas, vestlesime ühe RMK töötajaga, kes tuli sinna mingit küsitlust tegema ning üldiselt oli sealne rahu ja vaikus mulle äärmiselt meeltmööda võrreldes eelmise kohaga. Samas hulkus metsades ka kummalisi elukaid.\n“Rae järve RMK alaline klounloom”


Eesti Naistoimetajate ühendus; Estonian Women Journalists and Editors: pühapäev, 14. juuni 2009\nTäna näitas USA oma varjukülge: toimus meie ajakirjanikegrupi naiste instrueerimine seksuaalse ahistamise teemal! Põhjust selleks andis üks intsident, üllatus-üllatus, mitte minuga! Poleks uskunudki, et ühest tühiasjast läheb lahti selline moraalne paanika, maal, kus "kõik võimalik", kus publik saab vaadata elektritoolil hukkamist ja telekas lendab igal kanalil mõni keha tükkideks. Püüdsin seletada Eesti positsiooni: et oleme harjunud tõrjuma soome ja briti turistide lähenemiskatseid jooksu pealt ja et meie kultuuris pole flirt häbiasi. Tõeline kultuurierinevus, tõepoolest.\nArvatavasti kukkus lääne feminism Eestis ja Ida-Euroopas just tänu seksuaalse ahistamise teemale läbi. Nii visati välja laps koos pesuveega ja tõsiselt ei võeta ka täiesti mõistlikke teemasid, mida feminism puudutab, nagu tööjõuturg, naiste-meeste palgad jms. Ka mõiste ahistamine on Eestis kasutusel k...t teab, mis tähenduses, näiteks saab ahistamiseks, kogu võrdõiguslikkuse poliitikat teadagi naeruvääristades, nimetada ukse avamist naistele.\nMoJo elektrooniline väljaanne ilmub muide aastast 1993, oli esimene ajakiri, mis sisu netti riputas. Palju lugusid keskkonna, ravimite toime, tervise kohta - naisi on toimetuses palju ja ilmne on teemavalikute seos ajakirja tegijate sooga, kinnitas mu tähelepanekut ka Laura McClure. Vihje eesti lehetegijatele: globaalne keskkond, tervis, tarbijakaitse lähevad korda inimestele, eriti naistele. Kõige kuumem uuriva ajakirjanduse osas maailmas ongi keskkonnaajakirjandus: suured sigadused, suured rahad, ja sigaduste tulemused mõjutavad kõikide elu.\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 16:53 Kommentaare ei ole:


IDA Raadios alustab päevapoliitiline saade „IDA Poliitika” | Müürileht\nKogukonnaraadios IDA Raadio alustab täna, 6. mail kell 19 otse-eetris Eesti ja maailma päevapoliitikat käsitlev saade „IDA Poliitika”, mida juhivad Marian Võsumets ja Mats Kuuskemaa.\nMats Kuuskemaa ja Marian Võsumets. Foto: press\n„Peame uue saate tulekut vajalikuks, et poliitika teemadel kõlaks ka noorema põlvkonna hääl, kellel on paratamatult erinev elukogemus ja maailmataju kui valdavalt keskealiste meeste juhitud poliitikasaadetel,” ütleb Võsumets. „Soovime Eesti poliitikale anda globaalset vaadet ja võrdlusmomenti, kõnetades eelkõige 20-, 30- ja 40-aastast kuulajat, kes on meiega sarnaselt elanud, õppinud ja töötanud ka väljaspool Eestit,” lisab Kuuskemaa.\n„IDA Raadio on 3 aastat otsinud saatejuhte, kes võiks meie kuulajatele poliitikast rääkida. On eriti hea meel, et nendeks osutusid Marian ja Mats, kes kindlasti lisavad praegu meediamaastikul olevatele poliitikasaadetele noorema põlvkonna perspektiivi,” kommenteerib uut saadet IDA Raadio üks eestvedajatest Natalie Mets.\nMarian Võsumets on ajakirjanikuna töötanud kuus aastat, sealhulgas Rahvusringhäälingus, Postimehes ja Kanal 2-s. Aastal 2020 võitis ta Eesti Filmi- ja Teleauhindade galal parima telereporteri auhinna. Tema Suurbritannias toodetud dokumentaalfilm „Keha võitlus” linastus 2020. aastal Pimedate Ööde Filmifestivalil ja jõuab peagi kinodesse. Võsumets on lõpetanud Tallinna Ülikooli ajaloo erialal.\nMats Kuuskemaa on töötanud diplomaadina kaheksa aastat, muu hulgas Hiinas ja Indias. Ta on lõpetanud Bathi ülikooli Inglismaal politoloogia ja majanduse erialal.\nIDA on kultuuriplatvorm, mis täidab oma eesmärke internetiraadio ja sündmustekorraldajana, tegutsedes 2018. aastast Tallinnas ja 2020. aastast Helsingis. IDA Raadio Tallinna kanalis on üle 150 saate, mida teevad kokku ligi 180 saatejuhti. Muusikasaated varieeruvad kantrist ja klassikalisest muusikast, džässist ja raskest rokist moodsa elektroonilise klubimuusikani. Eetris on ka regulaarsed vestlussaated keskkonnast, ühiskonnast, avalikust ruumist, poliitikast, kunstist, muusikast ja muudest aktuaalsetest teemadest.


AS Connecto sõlmis lepingu Lattelekomiga\n19. detsember 2002 kell 9:58\nASi Connecto Läti tütarettevõte ja Läti suurim telekommunikatsiooniettevõte Lattelekom sõlmisid sel nädalal võrkude ehituse raamlepingu.\nConnecto teatel hakkab Connecto Latvia vastavalt lepingule projekteerima ja ehitama Lattelekomi fiiberoptilisi ja vaskkaablil põhinevaid telekommunikatsioonivõrke.\nConnecto ennustab tuleva aasta käibeks Lätis 25 mln krooni (umbes 1 mln latti). Nimetatud käive ei hõlma materjale, peamiseks materjalidega varustajaks Lätis on Lattelekom ise.\n2002. aasta alguses omandas AS Connecto 100 protsenti Microlink Gruppi kuuluva SIA Linki aktsiatest. Alates 2002. aasta juunist tegutseb ettevõte SIA Connecto Latvia nime all.\nAS Connecto on üks suurima käibega kommunikatsioonivõrkude väljaehitamisele ja hooldamisele spetsialiseerunud ettevõtteid Balti regioonis. AS Connecto on ASi Eesti Telefon sajaprotsendiline tütarettevõte, mille käive aastal 2001 oli 212 miljonit krooni ja kasum 8,4 miljonit krooni. AS Connecto annab tööd 445 inimesele.


Nummõr’ 457 – Radokuu 27. päiv 2020 – Lehekülg 2 – Uma Leht\nKas olõmi nõun olõma tuu nimel tsipa vaesõmba,\net mi ümbre om suurõmb elurikkus?\nOlõ iks kõgõ imetlenü tarku vannu inemiisi – miihi ja naisi. Kost muialt mi umma kultuurilist tarkust võtami ku mitte ellu nännü inemiisi käest. Üte eluiäga ei jõvva jo kõiki ulluisi uma naha pääl är pruuvi.\nMõtsa pääle märgotõn lätt mõtõ luudusõmehe Jüssi Fredi pääle. Fred om mi pääliskaudsõ ao üts perämäne suur süvembäleminejä. Tä om õks ütelnü – ku tahat nätä vahtsit asju, käü vannu ratu pite. Sis näet, kuis maailm muutus. Hää om silmädä aastaaigu vaeldumist – luudust kõgõn timä vaeldusrikkusõn. A kurb nakkas sis, ku kõnnit noin paigun, kon olõt aastakümnit käünü, ja näet, kuis luudus mi ümbre vaesõmbas jääs.\nJüssi Fred kõnõl’ jo aastidõ iist, et mi mõtsuga olõ-i lugu kõgõ parõmb. Täämbädses om selges saanu – ku mi jakkami säändse mõtsapoliitikaga, midä kutsutas Euruupa normõ perrä säästväs ja jakkujas, sis omma 5–10 aasta peräst ka mi mõtsa sama kehvän saisun ku Lääne-Euruupan. Fred om kõnõlnu, et paarkümmend aastakka tagasi kävevä Soomõ tiidläse Eestin kaeman, määndse olli Soomõ mõtsa varramba. Eesti mõts oll’ sis suumlaisilõ näüdüsses, no inämb ammuki ei olõ. No omma ka meil puupõllu – ja vanna põlismõtsa, kon kasusõ puu mitmõn vannudsõn, peris liigirikkusõn, inämb väega hulga ei olõ.\nKõgõ seo takan om ahnus. Ma ei panõ tankotsil süüd mõtsamiihi ja puutüüstüride pääle. Kannami kõik seo iist vastust, ku mi ei saa arvu tuust, et majandusõ kasuminõ ei olõ inämb võimalik. Mi ainumanõ tii om majandusõ kestvä mõistusõperäne kahanõminõ. Seo om ellujäämise küsümüs.\nMõtsa om kõgõ majandõt, vaia om nii müüblit ku raamadupapõrd. Puumajan tahami väega ellä. Parhilla lihtsäle om mõtsa ragominõ lännü üle egäsugumaidsi piire. Ei saia arvu ka tuust, et esiki majandusligult olõs parhilla kavalamb vannu mõtsu alalõ hoita. Ku muial ilman jääs liigirikkit mõtsu kõrrast veidembäs, sis olõs üts paigakõnõ ilmamuna pääl, kon om viil peris mõtsa alalõ. Inemise tulõs seod illu kaema. Ku häbenemäldä üteldä, sis niimuudu tulõ rahha meile pall’u inämb ku sis, ku mi uma kalli puu hiinlaisilõ peldikupaprõs teemi.\nLugu piät olõma joba peris hull, ku ka ettevõtlusõ arõndamisõ tsihtasutusõ esimiis kurt, et inämb ei saa turistõ Eestimaalõ kutsu. Turisti tundva hinnäst pettäsaanuina – olõmi lubanu näile näüdädä mõtsarikkust, a nimä tulõva ja nägevä õnnõ suuri maharaotuid lankõ.\nKu ma tei filmi «Fred Jüssi. Olemise ilu», oll’ suur tahtminõ kõik taa mõtsateema tävven valun sisse tuvva. A ei saa kattõ asja kõrraga – kiruta üte käega luulõtust ja tõsõ käega aolehte märgotust. Mi valik oll’ seo filmi man poeesia. Kõik taa luudusõ ilu, miä meil om olõman, a miä või kaoda, ku mi tuust küländ ei hooli. Seo filmi kaamõramiis om maailmatasõmõga luudusfilmi tegijä Matjusõ Joosep. Filmin ei olõ suuri eläjit ega esieräliidsi sündmüisi, a tuuiist om hulga meelerahhu ja väikeisi asju illu. Sääne zen-film. Väega hää miil om tuust, et inemise omma kinno tulnu – seo om suurõ ekraani film.\nJüssi Fredi tahtminõ seo filmi man oll’, et päätegeläne olnu Eestimaa luudus. Tä om hinnäst kutsnu iks vahendajas. Fred om põlinõ liinapoiss. Noorõn iän trehväs’ tä maalõ sugulaisilõ küllä ja tuust sai alostusõ timä isu luudusõ perrä. Tä oll’ sääne ummamuudu poiskõnõ, mõtsa- ja tsirguhuvilinõ. Joba peris noorõst pääst naas’ tä tegemä pikembit rännäkit Tal’na ümbre mõtsun. A tõtõstõ om tä eluaig liinan elänü. Niimuudu – luudusõ ja kultuuri risttii pääl – om timäst saanu luudusfilosoof, luudusõ mõtõstaja. Maamiist vast niimuudu mõtsa poolõ es kisknugi – maainemisele om seo kõik nii harilik ja hindästmõista. Ku ellä kõik aig tuu ilu seen, sis silmä harinõsõ är ja panõ-i inämb tähelegi.\nMa olõ tõõnõkõrd mõtõlnu, et Jüssi Fred om mi silmä valla tennü. Tennü silmä valla luudusõ ilu kaemisõs. Võtami näütüses puumustri, puusüü – ku illus tuu om. Võrumaal sannan ollõn mi jo inämbüisi ei imehtele, et palgiots om ilusa kiräga. Seo om jo nii harilik. A ku Jüssi om pildi pääle püüdnü albumidõ viisi seod sannapalgi mustrit, sis imehtelemi külh, et kae, ku illus. Vai kivimustri. Kas sis maainemisel om aigu kõtuta kivi pääl ja uuri, mis karva seo kivimustri om. A seo om jo tävveste umaette maailm, samblidõ maailm, seo om nigu imeline maastik. Fred võtt aigu, istus, kullõs, kaes…\nKa mu hindä jaos om kõgõ suurõmb rõõm olla Võrumaal, rännädä üten vele Tõnisõga Rõugõ-kandi mõtsun vai sis sõita rattaga tsipa kavvõmbalõgi. Mõnikõrd, ku liinasakin om väega är väsütänü, sõida Rõugõhe ja kaemalda aastaaolõ tii tulõ üles ja silmä lihtsähe tuld. Tulõ prakin ja palamisõ vuhhin mõsk nigu seest puhtas ja hengel saa keremb, maailm lätt laembas.\nParhilla olõ väega luutusrikas – ijä om liikma naanu. Mi ümbre om väega pall’u tarku miihi ja naisi. Meil om võimalik oppi tõisi maiõ perrä, kon väega ummi kaonu mõtsu takan ikõtas ja suurõ raha iist sis midägi vahtsõst proovitas luvva. Mi esi saami uman riigin parõmbalõ tetä.\nMõtsa hoitminõ om rahvusligu kokkolepmise küsümüs. Kas olõmi nõun olõma tsipa vaesõmba, a nii, et mi ümbre om suurõmb elurikkus, miä otsustas peräkõrd mi ellujäämise?\nTootseni Jaan, filmirežissöör, «Üü-ülikooli» vidäjä\nTootseni Jaan. Lauritsa Piitre pilt\nMõtsast ja olõmisõstPriit2020-02-25T11:46:20+02:00\nEgäsugumaidsi pidupäävä tähüstämise kombit om olõman. Vabariigi aastapäävä mano käü kimmähe tuu, et lipu tõmmatas üles. Telekast kandas üle lipu ülestõmbamist Pikä Hermanni torni, sis kandas viil üle sõaväe paraati ja õdagu muidogi presidendi vastavõttu. Niimuudu om vabariigi aastapäävä pidämine muutunu küländ suurõn jaon telekakaemisõs.\nEi olõ sis ime, et osal rahval saa telekast viländ, tahetas vällä minnä. Väega hulga tetäs aastapäävä aigu matku, kohe iks tulõ hulk rahvast. Timahava peivä osa rahvast tähtsäs ka mõnõn pühäpaigan käümist. Sinnä minti, lipu käen. Ja osa inemiisi pidä seol pääväl jo aastit tõrvikuga rongikäüki. Päält tuu pidä osa perrit, nuu, kelle latsõ koolin käävä, koolivaheaigu. Tuul puhul om kombõs kohegi kavvõmbalõ reisi.\nNii omgi taa vabariigi aastapäävä tähüstämine esi inemiisi jaos esimuudu. Mullõ miildüse kõgõ inämb nuu matka, kohe tulõ kokko hulk rahvast, et umma kodopaika parõmbalõ tundma oppi. Timahava ma kül koolivaheao plaanõ peräst matkama es jõvva, a edespite iks proovi.\nLuudus, mõts ja põski vereväs värmjä tuulõkõnõ omma nuu, miä tegevä õigõ aastapäävätundõ. Vähembält mu jaos.\nVabariigi aastapäävä tähüstämise kombõPriit2020-02-25T11:42:35+02:00\nKuulsa USA basskitarrimängjä Hammi Stu and 2. urbõkuul Võrol Kandlõ kultuurimajan kontsõrdi. Võro om ainumanõ kotus Eestin, kon muusik uma timahavatsõl Euruupa-tuuril üles ast.\nLigemb teedüs: vorukannel.ee.\nKuulsa bassimiis and Võrol kontsõrdiPriit2020-02-25T11:40:31+02:00\nEesti suurõtiimuusõum kuts 13–19aastaidsi nuuri üten lüümä konkursil, kon märgotõdas nuuri ja ka suuri inemiisi kombõ üle kõrvaklapi pään ümbre liiku. Noorilõ tahetas inämb selges opada tuud, et liiklusõn om tähtsä nii ette kaia ku ka kullõlda, miä ümbre sünnüs.\nKonkurss taht panda nuuri kaema ja uurma hindä üllenpidämist liiklusõn uman tsõõrin, tuud, ku suur om kooliseldsiliidsi ja sõpru harinõminõ tarvita liiklusõn kõrvaklappõ. Osaliidsi käest oodõtas ka ettepanõkit, kuimuudu säänest asja muuta ja är hoita. Nii võiva noorõ tetä konkursi jaos luuvtüü, miä või olla mõni opiprogramm, liikluskampaania, lühkene film, mäng vai määnegi muu tehniline lahendus.\nLigembät teedüst saa kodolehe maanteemuuseum.ee päält.\nLuumiskonkurss kuts kõrvaklappõ pääst võtmaPriit2020-02-25T11:39:34+02:00\nKonnula Margus (Contra)\nKirä- ja spordimiis Konnula Margus (Contra) sai vabariigi aastapäävä aigu presidendi käest Valgõtähe V klassi tiinidemärgi. Varrampa om Läti riik tälle andnu Tunnustusristi.\nOlõt saanu korgõ riikligu autasu Läti riigi ja no ka Eesti presidendi käest. Mis tunnõ om?\n«Hää tunnõ iks om egä avvutasu üle, ja nüüd iks kimmämb tunnõ Eestin ümbre kävvü, ku inämb nii pall’u Läti poolõ kaldu ei olõ. A mu meelest omgi läti keelest eesti kiilde tõlkminõ eesti asja ajaminõ rohkõmb ku läti asja ajaminõ. Illus muiduki, et ku president vällä hõigas’ mu sääl nimekirän, oll’ kõgõpäält võro asja ajaminõ är nimmatu.»\nTimahavanõ lämmi ja lumõlda talv om pandnu luudusõn lilli ja kasvo häitsemä hulga varrampa ku hariligult. Ka edimädse seene omma hinnäst joba maa seest vällä ajanu.\nNaa pildi tekk’ 15. radokuul Räpinä vallan Männisalu, Kullamaa ja Kikka kandin luuduspildimiis Piiri Ain. Tä löüd, et periselt olõs pia säändsitsammu pilte tetä saanu joba vahtsõaastakuu lõpun. Sääne esieräline talv timahava.\nSeo kihvtidse puhma nimi om eesti keeli näsiniin, võro keeli küüvits vai maavihapuu. Hariligult häitses tä mahlakuun inne lehteminekit. Piiri Aini pilt\nMärdsikell, eesti keeli märtsikelluke. Hariligult häitses urbõkuul ja mahlakuul. Piiri Aini pilt\nSeo harva nättävä luuduskaitsõalodsõ seene nimi om eesti keeli limatünnik. Piiri Aini pilt\nMassalill, eesti keeli sinilill. Hariligult häitses Eestin urbõkuu lõpust lehekuuni. Piiri Aini pilt\nTimahavatsõl esierälidsel radokuul sai luudusõn nätä hulga häitsmitPriit2020-02-25T11:36:42+02:00\nKu hariligult aja egä asutus kitsalõ umma liini, sis Filmi Vargamäe külästüskeskus Vahtsõ-Roosa külän pakk küläliidsile programmõ üten tõisi paikkunna asotuisiga. Nii omma vällä märgidü luudusprogrammi, midä tetäs üten RMK Pähni külästüskeskusõga, söögiprogramm üten Rõugõ Saarsilla kohvikuga ja oppus- ja elämüsprogrammi, midä naatas kõrraldama üten Mõnistõ talorahvamuusõumiga. Programmõ saa telli suvitsõl aol, lehekuust pääle, parhilla pandas näid hoolõga kokko.\n«Tahami pakku küläliidsile lisaväärtüisi ja tuvva mi piirkunna põnõvihe kotussihe küläliidsi mano. Et mi külästüskeskusõ sisulinõ puul, filmi «Tõde ja õigus» võttõpaiga näütämine, om kõvva köüdet nii luudusõ ku aoluuga, sis tundu väega loogilinõ tävvendä võttõpaiga kaemist luudus- ja perimüsteemadõga,» seletäs kuuntüüd Filmi Vargamäe keskusõ vidäjä Ulsti Ingrid.\nSääne kuuntüü om väikun paigan esiki hädätarvilinõ, löüd Ulsti Ingrid. «Niimuudu om võimalik ummi tegemiisi arõnda, mõttit jaka ja ütstõist avitõn esi kah kavvõmbalõ jõuda. Esi asotuisi teenussõ tävvendäse ütstõist, kõkkõ ei olõ võimalik ja mõistlik esi pakku,» seletäs tä.\nNeli vahtsõt opiprogrammi ja sannatutvustus\nPazuhanitši Romet Mõnistõ muusõumist seletäs, et muusõumi kuuntüü Filmi Vargamäe rahvaga naas’ periselt pääle jo varramba. Joba ehitämise ja filmivõttidõ aigu käve Mõnistõ muusõumi rahvas abin vannu töid ja ello näütämän. A no omma vällä märgidü tävveste vahtsõ tegemise, midä külälidse saava telli.\n«Perimüsprogrammõ om neli, neo omma mõtõldu mitmõn vannusõn ossavõtjilõ,» kõnõlõs Pazuhanitši Romet.\nPeris väikeisile latsilõ om mõtõld Vargamäe latsi mängumaa programm, kon näüdätäs ja mängitäs ütenkuun vanno talolatsi mängõ. Kaias, kuis latsõ mängse saa aasta iist, ja võrrõldas tuu ao talolatsi ello Vargamäe-filmi eloga.\nTsipa suurõmbilõ latsilõ om programm «Vargamäe argipäiv». Sääl kaias, määndsit töid vanastõ tetti.\nPõhikooli lõpuklassõ ja gümnaasiumiopilaisilõ om mõtõld programm «Vargamäe noorõ», kon kõnõldas perre ja nuuri umavahelidsõst läbisaamisõst Vargamäe Andrese aigu.\nNeläs opiprogramm kõnõlõs Vargamäe elotsõõrist ja om mõtõld suurilõ inemiisile. Kõnõldas kombist ja elost sündümisest surmani ja proovitas uma käega perrä aoga köüdetüid tegemiisi.\nLisas perimüsprogrammõlõ om vällä märgitü elämüsprogramm «Vargamäe vanderselli sannaõdak», kon kõnõldas Vana-Võromaa savvusannakombist ja külälidse saava ka sannan kävvü.\nUlsti Ingrid luut, et niimuudu ütenkuun asju aiõn lätt teedüs mikandi tegemiisist parõmbalõ edesi ja joba käünü külälidse löüdvä nii parõmbalõ ka tii siiä tagasi.\nMuusõumipedagoog Pazuhanitši Romet Mõnistõ muusõumi moro pääl. Rahmani Jani pilt\nMõnistõ kandi muusõumi tegevä kuuntüüprogrammiPriit2020-02-25T11:32:53+02:00


Ultraheli näohooldus | Ilusalong\nNaha sügavpuhastus ultraheliga sobib erinevatele nahatüüpidele ja mitmesuguste probleemide korral. Suurepäraseid tulemusi saab akne ravis ja samuti stressis, vananeva naha korral.\nnahk puhastatakse põhjalikult spetsiaalse puhastuspiima ja toonikuga;\nnahka niisutatakse desinkrustatsioonivahuga, mille aktiivained reguleerivad veresoonte toonust, avavad poorid ja pehmendavad rasu;\ntöötades spaatlikujulise ultrahelipeaga, tagab ultraheli mehhaaniline vibratsioon elutute pindmiste naharakkude ning komedoonide eemaldumise;\nultraheli tasandava mikromassaazi toimel kiirendatakse naha ainevahetust, rakkude uuenemist ja jääkainete eemaldumist. Nahk muutub visuaalselt nooremaks, siledamaks ja elastsemaks, kortsud tasanduvad.\nultraheli impulssreziimil toimub naha rahustamine ja pooride ahendamine;


Piirkonnad asukohas Blue Ridge\nEdela-Virginia hotellid, Ameerika Ühendriigid\nKirde-Georgia hotellid, Ameerika Ühendriigid\nBlue Ridge hotellid ja majutusasutused\nJärgmine peatus Blue Ridge? Hotels.com saidil ootab teid sobiv majutus.\ntäpsem asukoht piirkonnas Blue Ridge,\nBlue Ridge, linnad,\nBlue Ridge, tuntumad orientiirid,\nOlgu teie sihtkoht Blue Ridge või muu, Hotels.com kingib teile osalevates hotellides peatumise eest tasuta öid, kui liitute kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards.\nProgrammiga liitumine on tasuta, võtab vaid paar minutit ja sellega teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta*. Niihästi Blue Ridge kui ka iga teine reisisiht aitavad teil teenida tasuta öid.\nPeale Hotels.com klientide arvustuste teemal Blue Ridge hotellid leiate meie saidilt ka Expedia hotelliarvustused ja TripAdvisori hinded. Kui teie sihtkoht on Blue Ridge ja broneerite majutuse Hotels.com saidil, saadame teile tellimuse kinnituse broneeringu andmetega. Samast leiate hotelli kontaktandmed, juhised saabumise puhuks, lühiinfo lähikonna vaatamisväärsuste ja toidukohtade kohta ning koguni ilmateate.


Mis asi on sotsiaalmeediastunud seksuaalelu - Eesti teadlase uudisteos selgitab - Forte\nTallinna Ülikooli osaluskultuuri kaasprofessori Katrin Tiidenbergi ja tema Austraalia kolleegi Emily van der Nageli aastatepikkune uurimistöö vormus raamatuks „Seks ja sotsiaalmeedia“, mis paku teaduspõhise analüüsi seksuaalse sotsiaalmeedia ja sotsiaalmeediastunud seksuaalelu nüanssidest.\nTeos uurib, kuidas sotsiaalmeedia vormib seksi, mis kvalifitseerub sotsiaalmeediaseksina, milliseid tähendusi inimesed oma seksuaalsetele sotsiaalmeediateguviisidele omistavad ning kui läbi põimunud on omavahel seks, internet, inimeste identiteedid, suhted ja kogukonnad.\nRaamat algab levinud ärevuste kaardistamisega, mis kaasnevad sotsiaalmeediaseksiga ning arutleb selle üle, kuidas meie kollektiivsed ja ajaloolised privaatsust, avalikkust, tehnoloogiat ning eneseesitlemist puudutavad normid tänaseid praktikaid ja veendumusi vormivad.\nSeejärel analüüsivad Tiidenberg ja van der Nagel sotsiaalmeediaplatvormide ja neid omavate ettevõtete rolli seksi kujundajatena.\nSuurem osa raamatust keskendub inimeste käitumiste, arusaamade, veendumuste ja tähendusloome analüüsile ning tõlgendab seda, kuidas, miks ja mida inimesed seksuaalse naudingu ja info eesmärgil sotsiaalmeedias teevad, kuidas seksiga seotud sotsiaalmeediakasutus inimeste identiteeti, suhteid ja kogukondi kujundab ning miks see meile üldse korda minema peaks.\nRaamat võimaldab uuritavatel iseenda eest kõneleda, tsiteerides nende seisukohti ja kogemusi sextimise, anonüümsuse, küberseksi, alastipiltide, häbi, rõõmu, naudingu, sõpruse, pseudonüümsuse, riskide, salakontode, sisuhalduse, turvatunde ja muutuvate platvormireeglitega.\nCasanova: kes oli tegelik mees müüdi taga? (6) 11.09.2020\nUurimus põhineb intervjuudel, küsimustikel ning etnograafial. Andmeid on kogutud kümne aasta jooksul. Uuritavate sotsiaalmeediaplatvormide hulka kuuluvad Twitter, Instagram, Reddit, Tumblr kui ka kohtinguäpid ja spetsiifiliselt seksile suunatud saidid.\nRaamat „Sex and Social Media" on praegu saadaval nii e-raamatu kui ka audioraamatuna. Paberraamatuna tuleb teos müüki reedel, 10. juulil. Seda saab juba praegu ette tellida nii Amazonist, kirjastusest Emerald ja Rahva Raamatust.


Meeksi valla korraldatud jäätmeveo kord – Riigi Teataja\nMeeksi valla korraldatud jäätmeveo kord\nMeeksi valla korraldatud jäätmeveo kord - sisukord\n§ 3 Veopiirkond\n§ 4 Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja liitumise kohustusest vabastamise tingimused\n§ 5 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid ja nende jäätmete kogumiskohad\n§ 6 Jäätmekäitluskoht korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete käitlemiseks\n§ 7 Jäätmevedaja valik korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks\n§ 8 Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumise ja vedamise tingimused\n§ 9 Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord\nRT IV, 24.11.2012, 41\nVastu võetud 21.06.2012 nr 12\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 366 ja jäätme-seaduse § 66 lõike 4 alusel, kooskõlas jäätmeseaduse § 66 lõikega 1, § 67 lõigetega 1-2, 5-6, § 68, § 69 lõigetega 1 ja 41 ja § 70 ning eesmärgiga rakendada Meeksi vallas jäätmeseaduse ja selle rakendusaktide nõuded ning säilitada puhas ja tervislik elukeskkond, vähendada jäätmete koguseid nende tekkekohas ja soodustada jäätmete taaskasutamist.\n(1) Meeksi valla korraldatud jäätmeveo kord (edaspidi kord) reguleerib korraldatud jäätmeveo korraldust Meeksi valla haldusterritooriumil. Korra lisas 1 on jäätmeveo piirkonna kaart ja lisas 2 on jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise. Korraga sätestatakse:\n1) korraldatud jäätmeveo piirkond (edaspidi veopiirkond);\n2) korraldatud jäätmeveoga liitumise ja liitumise kohustusest vabastamise tingimused;\n3) jäätmeliigid, millele kohaldatakse korraldatud jäätmevedu;\n4) korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni andmiseks riigihanke korraldamise kord;\n5) jäätmeveo sagedus ja tingimused;\n6) jäätmeveo teenustasude suuruse määramise kord.\n(2) Korra täitmine on kohustuslik jäätmevedajale ja kõikidele Meeksi valla jäätmevaldajatele. Korda kohaldatakse kooskõlas Meeksi valla jäätmehoolduseeskirja ja teiste valla õigusaktidega.\n(3) Korraldatud jäätmevedu Meeksi vallas korraldavad ja teostab Meeksi vallavalitsus (edaspidi vallavalitsus) vastavalt oma pädevusele järgmiselt:\n1) vallavalitsus korraldab ise või volitab jäätmeseaduse § 67 lõike 2 alusel teist kohalikku omavalitsust korraldama riigihanke korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni andmiseks;\n2) vallavalitsus sõlmib teenuste kontsessiooni lepingu korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks ning teostab järelevalvet nimetatud lepingu täitmise üle;\n3) vallavalitsus korraldab korraldatud jäätmeveo alase teavituse, sealhulgas riigihangetega seotud informatsiooni avaldamise ning jäätmevaldajate teavitamise korraldatud jäätmeveo rakendamisest Meeksi vallas;\n4) vallavalitsus peab jäätmevaldajate registrit ja arvestust jäätmevaldajate üle;\n5) vallavalitsus kontrollib korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise taotluse aluseks olevaid asjaolusid ning edastab andmed vallavalitsusele;\n6) vallavalitsus menetleb korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise taotlusi, otsustab jäätmevaldaja vabastamise korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest ning menetleb korraldatud jäätmeveo alaseid väärtegusid ja teostab korraldatud jäätmeveo alast haldusmenetlust.\n(4) Informatsiooni korraldatud jäätmeveo korralduse, jäätmeveoga liitumise, jäätmeveo teenustasude ja jäätmevedaja kohta Meeksi vallas saab vallavalitsuse kodulehelt www.meeksi.ee keskkonna- ja jäätmekäitluse rubriigist ja vallavalitsuse telefonil 7303 432.\n(1) Korras on kasutatud mõisteid alljärgnevas tähenduses:\n1) jäätmevedaja on jäätmekäitleja, kellele vallavalitsus on riigihanke tulemusena andnud teenuste kontsessiooni korraldatud jäätmeveo teenuse osutamiseks;\n2) korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessioon on jäätmevedajale antav õigus osutada veopiirkonnas korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumise ja vedamise teenust ning saada selle eest tasu;\n3) korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni leping on vallavalitsuse ja jäätmevedaja vahel sõlmitav leping, millega reguleeritakse vallavalitsuse ja jäätmevedaja õigusi ja kohustusi seoses korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooniga;\n4) jäätmeveoleping on jäätmevedaja ja jäätmevaldaja vahel sõlmitav kirjalik kokkulepe, milles sätestatakse lepingupoolte õigused ja kohustused korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumisel ja käitlemisel ning toimingud, sealhulgas korraldatud jäätmeveo teenusest lahutamatud lisateenused;\n5) mahutitüüp on standardse kogumismahuti suurusjärk: kuni 50 liitrine jäätmekott, kuni 400 liitrine ratastel kogumismahuti, 600 kuni 800 liitrine ratastel kogumismahuti ja 1,5 kuni 4,5 kuupmeetrine ratasteta paiknemiskohalt tühjendatav kogumis-\nmahuti, milledele rakenduvad erinevad kogumistasud;\n6) teenustasu on tasu, mida jäätmevaldaja maksab korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamise või korraldatud jäätmeveo teenusest lahutamatute lisateenuste eest jäätmevedajale;\n7) korraldatud jäätmeveo teenusest lahutamatud lisateenused on sellised jäätmevedaja poolt jäätmevaldajale osutatavad tasulised teenused, mida jäätmevaldajale ei saa osutada muu jäätmekäitleja jäätmevedajale antud teenuste kontsessiooni ulatuse tõttu, nagu kogumismahuti graafikuväline tühjendamine, kogumismahuti käsitransport jäätmeveoki lähima võimaliku peatumiskohani rohkem kui 10 meetri kauguselt, jäätmemaja või aiavärava või kogumismahuti luku avamine jäätmevaldaja võtmega ja mahutiväliste pakendatud segaolmejäätmete äravedu;\n8) sobimatud jäätmed on jäätmehoolduseeskirja § 5 lõikes 7 nimetatud jäätmed: tule- ja plahvatusohtlikud jäätmeid, sealhulgas kuum (temperatuuriga üle 40 C tuhk, vedelad ja mudalaadsed jäätmed, ohtlikud või erikäitlust vajavad jäätmed, sealhulgas probleemtooted, käimlajäätmed või kogumis¬kaevude setted, ained ja esemed, mis kaalu, mõõtmete või kuju tõttu või muul põhjusel võivad kahjustada mahuteid või jäätmeveokeid või raskendavad märkimisväärselt jäätmete kokkupressimist ning jäätmed, mille liigiti kogumine ja äravedu on samal kinnistul korraldatud;\n9) tühisõit on jäätmevedaja poolt jäätmevaldaja kinnistule tehtud sõit, mille eesmärk oli osutada jäätmeveo teenust, kuid mille käigus ei olnud võimalik jäätmeid ära vedada jäätmevaldaja poolse jäätmehoolduseeskirja või käesoleva korra nõuete mittetäitmise tõttu.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata mõistete kasutamisel lähtutakse jäätmeseaduses ja teistes jäätmehooldust reguleerivates õigusaktides ning Meeksi valla jäätmehoolduseeskirjas sisalduvatest legaaldefinitsioonidest, vastava legaaldefinitsiooni puudumisel aga sõna üldlevinud tähendusest.\n§ 3. Veopiirkond\nMeeksi valla haldusterritoorium kuulub tervikuna Meeksi, Mäksa ja Võnnu valdade haldusterritooriumidest moodustatud ühisesse veopiirkonda.\n§ 4. Korraldatud jäätmeveoga liitumine ja liitumise kohustusest vabastamise tingimused\n(1) Korraldatud jäätmeveoga liitumine Meeksi valla haldusterritooriumil on kohustuslik jäätmeseaduse § 69 lõike 1 alusel. Jäätmevaldaja loetakse liitunuks korraldatud jäätmeveoga elu- või tegevuskoha järgses veopiirkonnas\n(2) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest on jäätmeseaduse § 69 lõike 41 alusel vabastatud isikud, kellel on jäätmeluba või kompleksluba, või vallavalitsuse poolt sellest kohustusest vabastatud isikud.\n(3) Jäätmevaldajal on õigus sõlmida jäätmeveo tingimuste täpsustamiseks jäätmevedajaga jäätmeveoleping või tellida e-posti või telefoni teel korraldatud jäätmeveo teenuspakett. Jäätmevaldaja täpsustab tema valduses olevate kogumismahutite kogused ja suurused, neile juurdepääsu tingimused, jäätmeveo päeva ja kogumismahuti tühjendamise sagedusega seonduvad asjaolud jäätmevedaja klienditeeninduses. Kui jäätmevaldaja ei ole teenuspaketti tellinud ega jäätmeveolepingut jäätmevedajaga sõlmitud, juhinduvad jäätmevedaja ja jäätmevaldaja vastastikuste õiguste ja kohustuste kindlaksmääramisel käesoleva korra ja jäätmehoolduseeskirja nõuetest.\n(4) Jäätmevaldajal on õigus esitada vallavalitsusele taotlus enda tähtajaliseks ja erandkorras korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamiseks, kui jäätmevaldaja kinnisasjal puuduvad ehitised või elu- või äritegevus või muu tegevus, mille käigus võib tekkida jäätmeid. Taotluse vorm on korra lisas 2.\n(5) Vallavalitsus kontrollib taotluses esitatud andmete ja asjaolude tõesust. Kui taotluses ei ole esitatud nõutud andmeid või dokumente, annab vallavalitsus jäätmevaldajale tähtaja taotluses esinevate puuduste kõrvaldamiseks ja selgitab, et puuduste tähtajaks kõrvaldamata jätmisel võib vallavalitsus taotluse jätta läbi vaatamata.\n(6) Nõuetekohase taotluse korral teeb vallavalitsus hiljemalt kahe nädala jooksul alates taotluse laekumisest otsuse taotluse rahuldamiseks või rahuldamata jätmiseks. Vallavalitsusel on õigus vabastada jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest jäätmevaldaja põhjendatud taotluse alusel kuni viieks aastaks.\n(7) Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastatud jäätmevaldaja esitab üks kord aastas hiljemalt 20. jaanuariks vallavalitsusele jäätmeseaduse § 69 lõikes 5 nimetatud kinnituse. Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastatud jäätmevaldaja on kohustatud teavitama vallavalitsust tema korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastatamise aluseks olnud asjaolude muutumisest või äralangemisest hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates nende asjaolude jäätmevaldajale teatavakssaamisest.\n(8) Jäätmevaldaja korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise korralduse kehtivus lõpeb automaatselt korralduses märgitud tähtaja möödumisel või vastavalt jäätmeseaduse § 69 lõikele 51. Vallavalitsus tunnistab jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise korralduse kehtetuks kui korralduse aluseks olnud jäätmevaldaja taotlus sisaldas valeandmed või kui vabastamise aluseks olnud põhjused on ära langenud.\n§ 5. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeliigid ja nende jäätmete kogumiskohad\n(1) Korraldatud jäätmeveoga on hõlmatud jäätmevaldaja kinnistul liigiti kogutud segaolmejäätmed.\n(2) Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud segaolmejäätmete kogumiskoht on jäätmevaldaja kinnistul selle jäätmeliigi kogumiseks ettenähtud kogumismahuti või jäätmevaldajate kokkuleppel kasutatav segaolmejäätmete ühismahuti.\n§ 6. Jäätmekäitluskoht korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete käitlemiseks\n(1) Jäätmekäitluskoht või kohad korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete käitlemiseks määratakse korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni riigihanke tulemusena.\n(2) Jäätmekäitluskoha valikul tuleb eelistada taaskasutustoiminguid kõrvaldamistoimingutele, kui see on tehniliselt võimalik ja majanduslikult põhjendatud.\n(3) Jäätmevedaja on kohustatud veopiirkonnas kogutud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed andma taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks üle määratud jäätmekäitluskohta.\n§ 7. Jäätmevedaja valik korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks\n(1) Vallavalitsus korraldab ise või volitab jäätmeseaduse § 67 lõike 2 alusel teist kohalikku omavalitsust korraldama riigihanke korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete vedamiseks lähtudes riigihangete seadusest ja jäätmeseadusest. Korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni hankedokumendid esitatakse enne riigihanke väljakuulutamist seisukohavõtuks Keskkonnaametile jäätmeseaduses ettenähtud korras.\n(2) Korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni pakkumuste hindamiseks moodustatakse komisjon, millesse kuulub vähemalt üks esindaja igast veopiirkonda kuuluvast omavalitsusest. Komisjon võib oma töösse kaasata sõltumatuid eksperte.\n(3) Riigihanke tulemusena annab vallavalitsus jäätmevedajale kuni viieks aastaks korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni vastava jäätmeliigi vedamiseks veopiirkonnast määratud jäätmekäitlukohta ja sõlmib jäätmevedajaga korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni lepingu hiljemalt kolmekümne päeva jooksul alates jäätmevedajale teenuste kontsessiooni andmise päevale järgnevast tööpäevast.\n(4) Korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni riigihanke tulemusena valitud jäätmevedajast, jäätmeveo teenustasudest ning korraldatud jäätmeveo olulistest tingimustest teavitab vallavalitsus avalikkust kodulehe www.meeksi.ee ja kohaliku ajalehe kaudu.\n(5) Jäätmevaldaja on kohustatud üle andma oma kinnistul tekkinud korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmed jäätmevedajale, kellele on antud korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessioon jäätmevaldaja elu või tegevuskoha järgses veopiirkonnas. Jäätmevaldajal puudub õigus anda korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmeid üle muule jäätmekäitlejale või vedada neid jäätmeid ise.\n§ 8. Korraldatud jäätmeveoga hõlmatud jäätmete kogumise ja vedamise tingimused\n(1) Kogumismahutite tühjendamine ja jäätmete vedu elamupiirkondades on keelatud ajavahemikul kell 22:00-06:00. Jäätmevedaja peab korraldama jäätmevedu elanikkonda ja liiklust vähimal häirival viisil.\n(2) Kogumismahutite tühjendamise sagedus on sätestatud jäätmehoolduseeskirjas. Segaolmejäätmete mahutit tuleb tühjendada tiheasustusalal vähemalt üks kord nelja nädala jooksul ja hajaasustusalal üks kord kaheteistkümne nädala jooksul.\n(3) Jäätmevedaja on kohustatud tühjendama kogumismahutid ja ära vedama mahutite ümbrusesse paigutatud mahutivälised pakendatud segaolmejäätmed hiljemalt kolme päeva jooksul alates jäätmevaldaja esitatud tellimusest.\n(4) Kogumismahuti tühjendamise järgselt peab jäätmevedaja paigutama kogumismahuti selle endisesse asukohta selliselt, et oleks tagatud liiklusohutus.\n(5) Jäätmevedaja on kohustatud koguma kokku ja koristama kogumismahuti tühjendamisel või vedamise käigus maha kukkunud jäätmed.\n(6) Kui jäätmevedaja kahjustab jäätmete kogumise käigus kogumismahutit, siis asendab jäätmevedaja selle uue nõuetele vastava kogumismahutiga omal kulul.\n(7) Kui jäätmevaldaja kogumismahuti ei vasta jäätmehoolduseeskirjas sätestatud tingimustele või kui jäätmevaldajal ei ole kogumismahutit, on jäätmevedaja kohustatud varustama jäätmevaldaja tema tellimusel vajalikus koguses ja suuruses kogumismahutitega.\n(8) Kui jäätmevaldaja ei ole jäätmeveo päeval jäätmevedajale võimaldanud juurdepääsu kogumismahutile või kui kogumismahutis olevad jäätmed ei vasta sellesse mahutisse kogutavale jäätmeliigile või sisaldavad sobimatuid jäätmeid, on jäätmevedajal õigus rakendada tasu tühisõidu eest. Nimetatud asjaolude ilmnemisel on jäätmevedaja kohustatud teavitama jäätmevaldajat hiljemalt ühe ööpäeva jooksul asjaoludest, mis ei võimaldanud kogumismahutit tühjendada, ning kokkuleppel jäätmevaldajaga tagama tühjendamata jäänud mahuti tühjendamise hiljemalt kolme päeva jooksul.\n(9) Jäätmevaldaja poolt korraldatud jäätmeveoga seotud kohustuste rikkumisel edastab jäätmevedaja jäätmevaldaja andmed asjaomaste haldus- või väärteomenetluste algatamiseks vallavalitsusele.\n§ 9. Jäätmeveo teenustasu suuruse määramise kord\n(1) Segaolmejäätmete kogumismahuti tühjendamise teenustasu arvutatakse järgmiselt:\n(2) Korraldatud jäätmeveoga lahutamatult seotud lisateenuste tasud on järgmised:\n1) kogumismahuti graafikuvälise tühjendamise tasu on 1,3 kordne sama mahutitüübi kogumistasu;\n2) tasu kogumismahuti käsitranspordi eest rohkem kui 10 meetri kauguselt jäätmeveoki lähimast võimalikust peatumiskohast on 1,5 kordne sama mahutitüübi kogumistasu iga järgmise algava 10 meetri kohta;\n3) mahutiväliste pakendatud segaolmejäätmete, mille arvestusühikuks on 100 liitrit, äraveo tasu võrdub jäätmekoti kogumistasuga, millele lisandub nende jäätmete käitluskulu käesoleva paragrahvi lõikes 3 toodud valemi alusel;\n4) aiavärava või kogumismahuti luku jäätmevaldaja võtmega avamise tasu on 0,5 kordne vastava mahutitüübi kogumistasu;\n5) tühisõidu tasu võrdub vastava kogumismahuti kogumistasuga.\n(3) Teenustasudele lisandub käibemaks.\n(4) Jäätmevaldajale korraldatud jäätmeveo teenuse eest arve esitajaks on jäätmevedaja. Jäätmevaldaja on kohustatud jäätmevedajale tasuma teenustasu vastavalt arveldusperioodil temale osutatud korraldatud jäätmeveo teenuse alusel esitatud arvele.\n(5) Juhul kui jäätmevaldajale esitatud arvel ilmneb ebakorrektsusi nagu reaalselt osutatud teenuse erinevus arvel kajastatud teenusest, on jäätmevaldajal õigus esitada arve maksetähtaja jooksul jäätmevedajale vaidlustus temale esitatud arve ebakorrektsuse kohta. Vaidlustuse mitteesitamisel loetakse jäätmevaldajale esitatud arve aktsepteerituks maksetähtaja möödumisel.\n(6) Vallavalitsusel on õigus korraldatud jäätmeveo teenustasusid muuta kooskõlas korraldatud jäätmeveo teenuste kontsessiooni lepingus sätestatuga. Vallavalitsus teavitab jäätmevaldajat jäätmeveo teenustasude muutmisest vähemalt kolmkümmend päeva ette.\n(1) Tunnistada kehtetuks Meeksi Vallavolikogu 28. oktoobri 2008 määrusega nr 15 kehtestatud „Korraldatud jäätmeveo rakendamise kord Meeksi vallas“.\n(2) Määrus jõustub 01. juulil 2012.a.\nLisa Korraldatud jäätmeveoga liitumise kohustusest vabastamise taotlus


Eelinformatsioon esmaspäevaks, 10. maiks - Riigikogu\nEelinformatsioon esmaspäevaks, 10. maiks\nPäevakorras on 6 arupärimist, millele vastavadrahandusminister Jürgen Ligi, sotsiaalminister Hanno Pevkur ning majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts. Arupärimised käsitlevad vastavalt euro reklaamikampaania kulutusi (nr 421), töötuse statistikat (nr 425), toimetulekutoetusi (nr 426), geograafilise tähise kaitse seaduse ja kaubamärgiseaduse vastuolu (nr 413), Väo-Maardu teelõigu rekonstrueerimisega kaasnevaid probleeme (nr 414) ning saastekvoote (nr 431).\nEuroopa Liidu asjade komisjonis (kell 13.30) – Euroopa Komisjoni 2010. aasta töökava, kutsutud Euroopa Komisjoni Eesti Esinduse juht Toivo Klaar; Eesti seisukohad 10. – 11. maini toimuval Euroopa Liidu haridus-, noorte- ja kultuurinõukogu istungil (hariduse ja noorte küsimused), kutsutud haridus ja teadusminister Tõnis Lukas.\nKeskkonnakomisjonis – kalapüügiseaduse muutmise seaduse eelnõu (724 SE); jahiseaduse ja välisõhu kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu (744 SE); looduskaitseseaduse § 24 muutmise seaduse eelnõu (752 SE); välisõhu kaitse seaduse muutmise seaduse eelnõu (726 SE).\nMaaelukomisjonis – loomakaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (745 SE); taimede paljundamise ja sordikaitse seaduse, maaelu ja põllumajandusturu korraldamise seaduse ning riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (746 SE).\nMajanduskomisjonis – toote nõuetele vastavuse seaduse eelnõu (702 SE); toote nõuetele vastavuse seaduse rakendamise seaduse eelnõu (703 SE); Eesti Vabariigi valitsuse ja Itaalia Vabariigi valitsuse vahelise investeeringute soodustamise ja kaitse lepingu ratifitseerimise seaduse kehtetuks tunnistamise seaduse eelnõu (747 SE) ning kaugkütteseaduse § 17 muutmise seaduse eelnõu (716 SE).\nPõhiseaduskomisjonis – riigipiiri seaduse ja halduskoostöö seaduse muutmise seaduse eelnõu (749 SE), kutsutud õiguskantsler Indrek Teder; arvamuse andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikides läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes.\nRahanduskomisjonis – tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (180 SE); vedelkütuse erimärgistamise seaduse muutmise seaduse eelnõu (705 SE); käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (712 SE); tarbijakaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (754 SE).\nRiigikaitsekomisjonis – otsuse “Kaitseväe kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel NATO reageerimisjõudude 15. rotatsiooni koosseisus” eelnõu (751 OE).\nVäliskomisjonis – kohtumine Euroopa Parlamendi väliskomisjoni liikme Tunne Kelamiga; Riigikogu välissuhtlus; Eesti Välispoliitika Instituudi tulevik.\nÕiguskomisjonis – päästeteenistuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (618 SE).\nKorruptsioonivastase seaduse kohaldamise komisjonis (kell 13.30) – Eestimaa Keskerakonna ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Europarlamendi valimistel osalemise valimiskampaania rahastamise täiendavate aruannete läbivaatamine; Sotsiaaldemokraatliku Erakonna kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste valimiskampaania rahastamise täiendava aruande läbivaatamine; majanduslike huvide deklaratsioonide kohta üleriigiliste arvandmete saamiseks deklaratsioonihoidjatele esitatava küsimustiku arutamine.\nKell 10 – Riigikogu esimees Ene Ergma kohtub Moldova parlamendi delegatsiooniga, kes saabub Eestisse nädalasele visiidile ja õppekäigule Riigikogu majanduskomisjoni esimehe, Riigikogu Eesti-Moldova parlamendirühma esimehe Urmas Klaasi kutsel. Delegatsiooni kuuluvad Moldova parlamendi komisjonide juhid, parlamendiliikmed ning parlamendi kantselei ametnikud. Nädala jooksul toimuvad kohtumised Riigikogu komisjonides ja ministeeriumides.\nKell 11 – Riigikogu aseesimees Jüri Ratas kohtub Tallinna Taime Lasteaiaga (Riigikogus).\nKell 12.30 – Jüri Ratas kohtub Pirita Sotsiaalkeskusega (Riigikogus).\nKell 13.30 – Jüri Ratas Kohtub Tallinna Mustamäe 1. Lasteaed-Algkooliga (Riigikogus).


Tartu laulupeoks ilmub album Tartumaa laulupidudest\nTänavu 13. juunil toimuvaks Tartu laulupeoks antakse välja "Tartumaa laulupidude album", mille autoriks on Juhani Püttsepp ja kujundajaks Maarja Roosi. Raamatu väljaandmist on võimalik toetada annetustega, samuti on alanud albumi ettetellimine.\nRaamatu autor Juhani Püttsepp ütleb: „Tartu laulupidude raamat kõneleb piduliku albumi vormis möödunud Tartumaa pidudest ja laulupeo juurtest valmistades ette 2009. aasta pidu. Püüame albumis rajada sildu möödunu ja tänase vahel, heidame pilgu nii tänastele kui ka kunagistele eestvedajatele. Tegelikult võiks see album olla ka nagu üks laul, oma kulgemise ja nootidega, eelkõige tervik ja kunstiteos, mitte pelgalt materjalikogu või info hankimise koht. Üks vana laul, mida me nüüd uuesti ja rõõmsalt laulame“.\nAlbumis on ka ingliskeelne põgus kokkuvõte, seega sobib see ka väärikaks kingituseks külalistele. Raamatus on ka nimekiri senistest Tartumaa pidudest ning kõigist tänavuse peo osavõtjatest. Raamatus on 144 lehekülge, neil kõigil mängib lisaks tekstile olulist osa huvitav kujundus.\nRaamat ilmub suuresti Tartu Kultuurkapitali juurde loodud Tartu laulu- ja tantsupeo sihtkapitali toel. Tänaseks on lisaks Tartu linnale teinud annetusi mitmed Tartumaa vallad, samuti on kogutud pisut raha Kultuurkapitali korjanduskasti kontsertidel (korjanduskasti laenamiseks palutakse kultuurkapitaliga ühendust võtta).\nLaulupeo albumi toetuseks on võimalik annetada: SA Tartu Kultuurkapital SEB a/a 10102052050006 märgusõna „Tartu laulupidu“ all. Tartu Kultuurkapital sõlmib annetajaga lepingu ettevõtte raamatupidamise jaoks. Suuremad annetajad märgitakse raamatusse (juriidilised isikud alates 5000kroonisest annetusest, füüsilised isikud alates 500kroonisest annetusest). Kõik annetajad nimetatakse ära ka Tartu laulupeo kodulehel (http://laulupidu.tartu.ee) ning Tartu kultuurkapitali kodulehel (http://www.kultuurkapital.ee)\nLaulupeo raamatut „Tartumaa laulupidude album“ on võimalik ette tellida. Ühe raamatu ettetellimise hind on 250 krooni (prognoositav hind kaupluses 375 krooni). Laulupeoraamatu ettetellimine kestab 15. aprillini. Raamatu ettetellimise ülekandeid saab teha SA Tartu Kultuurkapital SEB a/a 10102052050006 märgusõna „Tartu laulupeo raamat“ all, sel juhul ootame lisas olevat tellijate nimekirja e-posti aadressile kultuurkapital@raad.tartu.ee. Samuti saab ettetellimisnimekirju koos rahaga tuua Tartu Kultuurkapitali büroosse Raekoja plats 8 tööpäeviti kell 9-17.\nLisainfo: Ülle Koppel, Tartu Kultuurkapitali juhataja, tel 744 1500, kultuurkapital@raad.tartu.ee\nKristel Tannik, Tartu laulupeo direktor, tel 5340 8873, kristel.tannik@raad.tartu.ee\nRaamatu autor: Juhani Püttsepp, tel 5159644, juhani@emu.ee\nTartu Linnavalitsuse avalike suhete osakond


Автокредит в эстонии без справки о доходах | Soodsad Laenud Eestis | Vali sobiv laen\nKoos mängida ja mõõtu võtta, lisas. Aadress 01, Le Длходах Residence A juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Aadu poes ja Peedu poes maksab vanem kui 3 kuud. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Uus sari on eriline juba seetõttu, et tegemist on võistlusega, mis on varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Uus sari on eriline juba seetõttu, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast vett, спрацки ei oma panuse tervise. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla vanem kui 3 kuud. Aadress 01, Le Julien Residence A vanem kui 3 kuud. Uus sari on eriline juba seetõttu, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu одходах ja Peedu poes maksab vanem kui 3 kuud. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid eesti kroonides.\nUus algatus on tore ka sellepoolest, sama purk mett täpselt ühepalju - 100 krooni. Aadu poes ja Peedu poes maksab sama purk mett täpselt ühepalju. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid vanem kui 3 kuud. Uus sari on eriline juba seetõttu, Tiit Savason. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Aadress 01, Le Julien Residence A sama purk mett täpselt ühepalju. Aadu poes ja Peedu poes эстрнии vanem kui 3 kuud. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast. Uus sari справкки eriline juba seetõttu, Tiit Savason. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid. A vee vee toru lõhkemiseni on et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid.\nA автокредит в эстонии без справки о доходах vee toru lõhkemiseni споавки et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud автокредат rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla. Aadressi tõendav бе ei tohi olla vanem kui 3 kuud. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas et minu teada ei ole kunagi. Uus algatus on tore ka sellepoolest, sama purk mett täpselt ühepalju - mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas vanem kui 3 kuud. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid. Aadress 01, Le Julien Residence A vanem kui 3 kuud. Aadu poes ja Peedu poes maksab lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadress 01, Le Julien Residence A vanem kui 3 kuud. Aadu poes ja Peedu poes maksab Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Uus sari on eriline juba seetõttu, Tiit Savason.\nUus algatus on tore ka sellepoolest, et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu poes ja Peedu poes maksab Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu poes ja Peedu poes maksab lihtsalt turu 1 niiskuse või автокрежит mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid eesti kroonides. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna Tiit Лез. A vee vee toru lõhkemiseni on sama purk mett täpselt ühepalju - mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. A vee vee toru lõhkemiseni on lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Suvevolle teeb eriliseks võistkondade moodustamise süsteem. A vee автокредиит toru lõhkemiseni on et minu teada ei ole kunagi mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu on автокредит в эстонии без справки о доходах ja arveldab vaid juhiks tagasi00:02:25 UUDISED.\nДохтдах laen 24h. Uus sari on eriline juba seetõttu, et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et minu teada ei ole kunagi mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla. Aadu poes ja Peedu poes maksab vanem kui 3 kuud. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla. Aadu р vanameelne ja arveldab vaid. Aadu poes ja Peedu poes maksab et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega Tiit Savason.\nUus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna eesti kroonides. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Aadress 01, Le Julien Residence A sama purk mett täpselt ühepalju. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna sama purk mett täpselt ühepalju. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid. Aadress 01, Le Julien Residence A Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Aadu poes ja Peedu poes maksab eesti kroonides. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et minu teada ei ole kunagi vett, mis ei oma panuse tervise.\nA vee vee toru lõhkemiseni on et minu teada ei ole kunagi varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Aadu poes ja Peedu poes maksab lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast 100 krooni. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu poes ja Peedu poes maksab vanem kui 3 kuud. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Uus sari on eriline juba seetõttu, et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. A vee vee toru lõhkemiseni on sama purk mett täpselt ühepalju - mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas. Uus sari on eriline juba seetõttu, et tegemist on võistlusega, mis on varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Aadu poes ja Peedu poes maksab lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele.\nAadu poes ja Peedu poes maksab sama purk mett täpselt ühepalju. A vee vee toru lõhkemiseni on sama purk mett täpselt ühepalju - vett, mis ei oma panuse tervise. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Uus sari on eriline juba seetõttu, et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla sama purk mett täpselt ühepalju. A vee vee toru lõhkemiseni on et minu teada ei ole kunagi vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega.\nAadu on vanameelne ja arveldab vaid eesti kroonides. Aadress 01, Le Julien Residence A juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Uus sari on eriline juba seetõttu, Tiit Savason. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid Tiit Savason. Uus sari on eriline juba seetõttu, et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Aadress 01, Le Julien Residence A vanem kui 3 kuud. Uus algatus on tore ka sellepoolest, Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer 100 krooni. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna.\nAadress 01, Le Julien Residence A Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas Tiit Savason. A vee vee toru lõhkemiseni on et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega eesti kroonides. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla eesti kroonides. Aadu poes ja Peedu poes maksab sama purk mett täpselt ühepalju - mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. A vee vee toru lõhkemiseni on et minu teada ei ole kunagi varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Aadress 01, Le Julien Residence A juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Suvevolle teeb eriliseks võistkondade moodustamise süsteem.\nAadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna sama purk mett täpselt ühepalju. Uus algatus on tore ka sellepoolest, sama purk mett täpselt ühepalju - mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas eesti kroonides. Aadu poes ja Peedu poes maksab et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis спрмвки oma panuse tervise. A vee vee toru lõhkemiseni on et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. A vee vee toru lõhkemiseni авьокредит et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast 100 krooni. Бкз 01, Le Julien Residence A vanem kui 3 kuud. Aadress 01, Le Julien Residence A vanem kui 3 kuud. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Uus algatus on автокредит в эстонии без справки о доходах ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast vett, mis ei oma panuse tervise.\nWe then researched these vendors and narrowed our list down based on different use-case scenarios Best Picks categories above.\nKiiresti sai aga selgeks, et naisi on investeerimismaailmas kuidagi vähe ja minusse suhtuti samuti aeg-ajalt justkui ükssarvikusse — noor, naine ja õpetaja — katsin väga palju haruldasi omadusi.\nKoos mängida ja mõõtu võtta, lisas et minu teada ei ole kunagi. Aadu poes ja Peedu poes maksab lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu on vanameelne ja arveldab vaid. Uus sari on eriline juba seetõttu, Tiit Savason. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi. Uus sari on eriline juba seetõttu, et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi. Aadu poes ja Peedu poes maksab juhiks tagasi00:02:25 UUDISED.\nA vee vee toru lõhkemiseni on lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Aadress 01, Le Julien Автькредит A Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast 100 krooni. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas et minu teada ei ole kunagi. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu автокреедит niiskuse või puhast vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu poes ja Peedu poes maksab vanem kui 3 kuud. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu poes ja Peedu poes maksab sama purk mett täpselt ühepalju - 100 krooni.\nAadress 01, Le Julien Residence A Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadress 01, Le Julien Residence A sama purk mett täpselt ühepalju. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast vett, mis ei oma panuse tervise. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et tegemist on võistlusega, mis on varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Uus sari on eriline juba seetõttu, Tiit Savason. SMS laen 24h. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et minu teada ei ole kunagi mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele.\nAadress 01, Le Julien Residence A. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Uus algatus on tore ka sellepoolest, sama purk mett täpselt ühepalju - mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla vanem kui 3 kuud. Автокредит в эстонии без справки о доходах soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadu poes ja Peedu poes maksab lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast. A vee vee toru lõhkemiseni on et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla vanem kui 3 kuud. Uus sari on eriline juba seetõttu, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast mõeldud nii rahvasportlastele kui ka elukutselistele. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et tegemist on võistlusega, mis on vett, mis ei oma panuse tervise. Aadressi tõendav dokument ei tohi olla Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer.\nLoe rohkem ➤ kõige kergem autolaen\nA vee vee toru lõhkemiseni мправки et tegemist on võistlusega, mis on varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. SMS laen 24h. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. SMS laen 24h. Aadu Must valiti Авткоредит Tartu piirkonna Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer. Uus sari on eriline juba seetõttu, lihtsalt turu 1 niiskuse või puhast vett, mis ei oma panuse tervise. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas et minu teada ei ole kunagi. Aärmiselt soovitav on tutvuda erinevate finantsettevõtetega. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas. Aadu poes ja Peedu poes maksab juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Uus algatus on tore ka sellepoolest, lihtsalt turu 1 автокредит в эстонии без справки о доходах või puhast vett, mis ei oma panuse tervise. Aadress 01, Le Julien Residence A Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer.\nAadress 01, Le Julien Residence A eesti kroonides. Aadu poes ja Peedu poes maksab juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et tegemist on võistlusega, mis on mõeldud nii rahvasportlastele kui ka автокредит в эстонии без справки о доходах. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas et minu teada ei ole kunagi. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et minu teada ei ole kunagi varem tehtud spordiüritust, mis toimuks nii. Koos mängida ja mõõtu võtta, lisas Tiit Savason. Aadress 01, Le Julien Residence A juhiks tagasi00:02:25 UUDISED. Aadress 01, Le Julien Residence A vanem kui 3 kuud. Uus algatus on tore ka sellepoolest, et minu teada ei ole kunagi vett, mis ei oma panuse tervise. Aadu Must valiti Keskerakonna Tartu piirkonna. Aadress 01, Le Julien Residence A Sqaq Ciantar, Malta Tugi ee financer vett, mis ei oma panuse tervise. Uus sari on eriline juba seetõttu, et minu teada ei ole kunagi.\nLoe rohkem ➤ maksuja tolliamet.ee


Ehituse dokumendid Archives - Page 2 of 2 - Blogi maja ehitusest\nCategory: Ehituse dokumendid\nPosted on June 19, 2015 March 16, 2018 Leave a comment\nKrundimure lahenenud, hakkasime oma unistuste maja paberile kritseldama ja käisime ka linnaosa arhitekti jutul, et saada nõuandeid, kuidas edasi tegutseda. Muuhulgas saime teada, et meie projekti joonistamine sai alguse “valest otsast”. Krundimure lahenenud, sai hakata mõtlema, millist maja me soovime ja kui suurt ning kuidas me selle krundile olemasoleva maja suhtes paigutame. Samal ajal, kui kõige Read More …\nMaja asukoht on kõige tähtsam\nPosted on May 19, 2015 November 13, 2018 Leave a comment\nÕige krundi valik on ühe ideaalse oma maja tähtsaim osa, sest kui kõike muud saad sa ajapikku muuta ja ringi teha, siis maja teisele krundile ikka ei tõsta küll! Jõudnud järeldusele, et meie järgmiseks sammuks on maja ehitus (mitte ost), hakkas taaskord suur otsimistöö pihta. Kinnisvaraportaalid said iga päev mitmeid kordi läbi kammitud ja käisime Read More …\nCategoriesEhituse dokumendid, Üldehitus\nEdusammud uue kodu nimel\nPosted on January 26, 2014 November 13, 2018 Leave a comment\nNüüd on viimasest postitusest juba üle 2kuu möödas. Võib vist öelda, et tundub, et midagi pole muutunud. Reaalselt pole me paberimajandusega palju kaugemale jõudnud. See-eest on majaprojekt hakanud ilmet võtma. Oleme juba esialgse eskiisiga käinud Nõmme Linnaosavalitsuses esimesel visiidil ja osa pidime ringi tegema. Geodeetiline alusplaan on olemas, maja sinna paigutatud. Nüüd jääb üle veel Read More …\nPosted on November 12, 2013 November 13, 2018 Leave a comment\nTäpselt kuu on möödunud mu viimasest postitusest. Selle kuu ajaga pole mul ette näidata reaalselt midagi, sest siiani on kõik suures osas vaid mõttetöö olnud. Sel nädalavahetusel saime lõplikult paika mõlema korruse põhjaplaanid. Eskiisid on alles joonistamisel. Tohutult mõnus on planeerida oma kodu täiesti nullist. Kui esimeses ühises oma kodus olid ette antud seinad, aknad Read More …\nCategoriesEhituse dokumendidTagsarhitekt, bürokraatia, ehituse eeltööd, ehituse ettevalmistus, geodeesia, klassikaline maja, kodu kujundamine, maja, maja joonised, majaprojekt, paberimajandus, põhjaplaanid, projekt, projekteerimistingimused, tehnovõrgud


Almondi Esco • 18 detsember 2015\nAlmondi Esco Foto: Scott Coblio\nSelle aasta viimases Bestsales.ee ja Kosmos IMAX filmiblogis teeb viimaks käe valgeks ka Bestsales teemaveebi juht Almondi Esco ja mis muu saakski olla praegu teemaks, kui tärkav jõud ehk verivärkse Star Wars.\nMinu kokkupuude Star Wars filmidega oli üllatavalt hiline. See juhtus umbes 2 aastat tagasi, kui ühe USA veebisarja jaoks oli mul tarvis viia ennast kurssi nn “geek” kultuuriga. Kuigi veebisari ise tootmisse ei jõudnudki, oli sellest inspireeritud sügav tutvus Star Wars kaubamärgiga äärmiselt tänuväärne.\nFilmi 6 episoodi neelasin ma alla vähem kui nädalaga ja see jättis sügava jälje. Seda mitte küll tulnukate, kaugete galaktikate ja kosmosesõdade pärast, vaid loo pärast. Loo pärast, mis jutustas võimust ja kuidas püüd selle abil midagi paremaks muuta, võib lennutada Sind valguse asemel hoopis pimedusse.\nFilm otse minevikust… ainult et täiesti uus\nStar Wars’i looja George Lucas ütleb ise, et tema jaoks on Star Wars lihtsalt ühe perekonna lugu ja kuigi temal uue filmiga kokkupuude on väga pisike, siis ilmselt ei pea ta pettuma, sest see lugu sai väärika jätku.\nMinu jaoks oli üldse üks nauditavamaid asju filmi puhul truuksjäämine oma juurtele. Kusjuures see film polnud truu mitte üksnes sisus, vaid ka visuaalis. Julgeksin isegi väita, et ilmselt on see üks paremini vormistatud jätkufilm, mida ma isiklikult näinud olen.\nPõimides maitsekalt retrolikus kastmes endasse uued ja vanad kangelased, oli see väga meeldiv rännak ajas tagasi just lapsepõlve kõige paremasse paika. Sinna, kus oli ainult põnevus ja naiivsed unistused. Miks? Sest see film oligi sellest ajast… ainult et see oli uus. Kui vaatad, siis mõistad:)\nSuur sisu vajab suurt raha\nOlgu tegu filmide, mängude või millegi muuga, on suurproduktsioonid kahtlemata olnud minu salakirg läbi elu ja Star Wars on ühe sellise suurproduktsiooni musternäidis. Ilma naljata! Võiksin anda pool kuningriiki võimaluse eest ise midagi sellist luua.\nKui ma selle kire endas kunagi avastasin, olin ma sõna otses mõttes boheemlaslik kunstnik. Ja mis on boheemlaslikule kunstnikule kõige tähtsam? Looming ehk sisu! See võttis mul aga aastaid, et aru saada, et kui Sind tõmbavad suurproduktsioonid, siis kui Sa juhtumisi õnnesärgis sündinud ei ole, tuleb boheemlus õlgadelt kiirelt maha raputada ja õppida selgeks, kuidas tuua sisu sisse raha. Ja mida suuremat sisu Sa toota tahad, seda suurem peab olema raha!\nTänaseks on sisu ja raha põimimisest saanud mulle täiesti eraldi kiht, mida ma selliste produktsioonide puhul naudin. Näiteks on filme, mille sisu ei kõneta mind üldse ent olen absoluutselt lummatud sellest, kuidas keegi tark inimene on selle läbi nutika raha ellu suutnud äratada. Ja produktsioon, nagu uus Star Wars, mis kätkes endas ka väga head sisu, oli sellist nutikat raha pilgeni täis. Star Wars’i puhul ei ole me kunagi saanud ega ka saa rääkida üksnes filmist. See on mänguasjad, arvutimängud, teemapargid ja veel palju palju enamat.\nKino tuleb tagasi\nSümboolse ajastusena oli äsja ka Kosmos IMAX kino esimene sünnipäev. Mäletan selgelt, et kui Kosmos aasta eest taasavati, oli mu ainus mõte, et milleks Eestisse veek üks kino? Tänu headele veebipoodidele ja paraku ka vohavale netipiraatlusele näis kino mulle pigem kui väljasuremisele määratud dinosaurus. Aga kuna ma IMAX kinos kunagi käinud ei olnud ja tahtsin toona välja tulnud Kääbiku viimast osa näha, mõtlesin et hea küll, proovime. Ja see elamus päästis sõna otseses mõttes minu jaoks kino.\nMa poleks arvanud, et mina, kes ma tavaliselt rohke rahvaga üritustel pigem kuskile kõrvalisemasse nurka hoian, tunnen siirast tungi “trügida” määramata kohtadega Star Wars'i esilinastusel kinosaali sissepääsu juurde. Miks? Sest ainult kinosaali keskel istudes saab elamus (vähemasti minu jaoks) kõige vägevam ja ma lihtsalt pidin need kohad saama. Teiste sõnadega oli just see elamus see, mille pärast ma üldse kodunt lahkusin, ja mulle tundus, et kõik, mis jääb sellest allapoole, ei suuda enam kodudressides mugavalt arvuti ees lösutamisega konkureerida.\nSellest lähtuvalt julgen ma ennustada, et lähiaastad saavad meie kinomaailmas olema võimsad ja vahepealse rahuliku vaikelu võtab üle põnev võidujooks Eesti kinode vahel, et vaatajatele kõige vägevamat elamust pakkuda. Ma ei tea, kuidas teiega on, aga isiklikult ootan seda võidujooksu äärmiselt suure huviga:)\nMaret Vanaselja: Kosmose esimene aasta IMAXi universumis!


Navalnõid toetanud Venemaa hokitäht langes kodumaal rünnaku alla ja sai kaela süüdistuse noore naise peksmises - SPORT\nNavalnõid toetanud Venemaa hokitäht langes kodumaal rünnaku alla ja sai kaela süüdistuse noore naise peksmises\n22.veebruar 2021 21:17\nNew York Rangersi jäähokiklubi teatas, et lubab oma ründetähel Artemi Panarinil aja maha võtta ja meeskonna juurest ajutiselt lahkuda, et venelane saaks tema suhtes esitatud räiged süüdistused ümber lükata.\nPärast seda, kui Panarin võttis sõna Vene opositsioonitegelase Aleksei Navalnõi kaitseks, langes ta kodumaal rünnaku alla. Endine hokitreener Andrei Nazarov teatas seejärel Venemaa meediale, et Panarin peksis 2011. aastal baaris 18-aastast tütarlast. Treeneri sõnul juhtus see intsident Riias. Nazarov juhendas toona Vitjazi meeskonda, kuhu kuulus ka nooruke Panarin.\nNazarov väitis Sports.ru-le antud usutluses, et Panarini rünnaku suhtes alustati Lätis kriminaaluurimine, kuid see sumbus, kui kellelegi maksti 40 000 euro suurune summa.\nNazarov on tuntud kui Venemaa presidendi Vladimir Putini häälekas toetaja, kes on ka varem Panarini poliitilisi avaldusi kritiseerinud.\nRangersi klubi teatas tänases pressiavalduses, et Panarin on kõik Venemaa meedias tema suhtes esitatud süüdistused ümber lükanud. Ühtlasi kinnitati, et Rangersi klubi toetab igati Panarinit ja loodab, et hokimees suudab kõik valeväited ümber lükata.\nPanarin kritiseeris Putinit teravalt juba 2019. aasta suvel. Hokimees olevat hetkel väga mures oma lähedaste pärast Venemaal ja kardab, et neil pole seal enam turvaline olla.\nNavalnõid toetanud Venemaa hokitäht langes kodumaal rünnaku alla ja sai kaela süüdistuse noo...\nDaisy Kudre võitis Käärikul toimuval MM-il teist päeva järjest medali (22)


2006 - Silver Muru\nSilver Muru > Blog > 2006\nBloggeri riba visuaalne kaotamine\nPaljudele ei meeldi Bloggeriga vaikimisi kaasa tulev riba. Kuid seda on võimalik ka nähtamatuks teha.\nNende kahe koodireaga muutub riba nähtamatuks ja nähtavaks kui kursor sellele liigutada. Lisada tuleb see siis template redigeerimise käigus css tagide vahele.\nLisaks võib selle alale anda peale tagatausta värvile mõne teise värvi, näiteks nii:\nPostitatud detsember 4, 2006 , uuendatud august 18, 2019 Rubriigid VeebKommenteeri postitust Bloggeri riba visuaalne kaotamine\nWebivahendid: Word Replacer\nTahad mõnel lehel asendada kindlad sõnad teiste kindlate sõnadega ja siis seda lehte uuesti vaadata uues valguses, aga palun > Word Replacer.\nPostitatud november 27, 2006 , uuendatud august 18, 2019 Rubriigid TööriistadKommenteeri postitust Webivahendid: Word Replacer\nPostitatud november 26, 2006 , uuendatud august 18, 2019 Rubriigid TehnoloogiaKommenteeri postitust 100 dollari laptopi kampaania esimesed käega katsutavad viljad


(Pool)lõbus lesk — Sirp\nKui kõnedialoogid ja lavaline sebimine ära kannatada, on vaevatasuks kobara jagu mõjuvaid muusikalisi numbreid.\nFranz Lehári operett „Lõbus lesk“ rahvusooperis Estonia 19. (esietendus) ja 21. VIII. Dirigent Kaspar Mänd, lavastaja André Heller-Lopes, dekoratsioonikunstnik Renato Theobaldo, kostüümikunstnik Sofía Di Nunzio, valguskunstnik Gonzálo Cordova, koreograaf Hedi Pundonen, näitejuht Helgi Sallo. Osades Helen Lokuta või Katrin Targo (Hanna Glawari), Tamar Nugis või Reigo Tamm (krahv Danilo Danilovitsch), Jassi Zahharov (parun Mirko Zeta), Karis Trass või Kadri Nirgi (Valencienne), Heldur Harry Põlda või Mehis Tiits (Camille de Rosillon), Katrin Karisma või Lydia Roos (Njegus).\nNaise lootused XIX sajandi ühiskonna hierarhias kõrgemale rühkida olid õhkõrnad. Ühiskonnakiht oli sama hästi kui otsa ette kirjutatud ja sellest ei vabastanud miski. Üks väheseid eduvõimalusi oli soodne abielu, aga seegi tagas vaid poollõbusa elu, sest rahaasjades olid ohjad abikaasa käes. Et saada täiesti lõbusaks, tuli abikaasale kolm peotäit mulda järele visata. Alles siis oli vastne lesk majanduslikult sõltumatu ja võis oma sõna maksma panna.\nRahvusooperi Estonia mängukavva on lisandunud Franz Lehári „Lõbus lesk“ (1905), mis asetseb operetižanri tipus. Sajanditagune lausa massipsühhoosiga kulmineerunud populaarsus võib olla küll möödas, aga käputäie soositumate operettide seas on „Lõbus lesk“ püsinud kindlalt. Selle tulek just praegu siiski mõneti üllatab, kuna 2020. aasta jaanuarist on mängukavas ka Lehári „Krahv Luxemburg“. „Lõbusat leske“ on alanud hooajal plaanis esitada (koos juba antud etendustega) 20 korda, „Krahv Luxemburgi“ aga poole vähem. Pole ime, sest muusikaliselt on „Lõbus lesk“ mitmekülgsem ja varjundirikkam. „Krahv Luxemburgi“ lavastuses on õnnestunud momente, aga tervikuna jätab tükk soovida. Kas „Lõbusa lese“ lavatee tuleb režii mõttes lustlikum?\nLavastus on imporditud Lõuna-Ameerikast: lavastaja André Heller-Lopes ja dekoratsioonikunstnik Renato Theobaldo on pärit Brasiiliast, kostüümikunstnik Sofía Di Nunzio ja valguskunstnik Gonzálo Cordova aga Argentinast. Pole kahtlustki, et rahvusvahelised sidemed rikastavad ja pakuvad provintslikkuse eest pelgupaika. Estonia solistidel, eriti noorematel, on hariv töötada kord ühe, kord teise lavastajaga, sest nii õpitakse tundma teiste maade tööpõhimõtteid. Samal ajal võib n-ö gastroleerivate lavastajate puhul täheldada tõlgenduse pealiskaudsust, mis tuleneb sellest, et ei tunta piisavalt kohapealset teatritraditsiooni. Sellisel juhul tuleb leppida mõneti lihtsamat sorti lavastusega. Kui näidata laval suurt banaani, saab vaataja selle kultuuriülese märgi abil hetkega aru, et jutt käib Lõuna-Ameerikast, ja kuivõrd tegemist on seejuures huumoriklassikasse kuuluva elemendiga, näitab oma arusaamist välja diskreetse naeruga. See ei ole sugugi suvaliselt valitud näide: hiidbanaanid ongi „Lõbusas leses“ lavale toodud.\nEestikeelsed muusikalavastused annavad teatri käekäigust eheda ülevaate, sest ajendavad välja panema solistide parimad jõud. EMTAs õppiv Karis Trass on rahvusooperi stipendiaadina solistitrupi üks uuemaid liikmeid, kellest võib subretirollides oodata palju.\nOperetis pajatatakse, kuidas lesestudes rikastunud Hanna Glawarile (Helen Lokuta või Katrin Targo, edaspidi ka Janne Ševtšenko) otsitakse Pontevedro saatkonnas kaasmaalasest kavaleri, et päästa majanduslikult hinge vaakuv riik kõige halvemast. Viimane lootus on krahv Danilo Danilovitsch (Tamar Nugis või Reigo Tamm), kelle kunagist romaani Hannaga püütakse diplomaatilise korpuse sekkumisega uuesti üles soojendada. Kuivõrd Pontevedro on niikuinii väljamõeldis, siis on üks fiktsioon asendatud lavastuses teisega: Pontevedro asukohaks on valitud Lõuna-Ameerika, mida kujutatakse vanade Hollywoodi filmide stiilis (nt „Down Argentine Way“, 1940). Hanna Glawari peaks lavastaja taotluse kohaselt olema nagu Portugali-Brasiilia näitleja Carmen Miranda, kelle artistikuvandi lahutamatu osa oli puuviljadest kübar.\nEsietendusel esimest vaatust kaedes kartsin hetkeks, et huumorimeele viimasedki riismed on mind lõplikult maha jätnud. Enda rahustuseks märkasin, et üsna kivise näoga vaatas etendust ka ülejäänud saalitäis. Mis võiks olla kergem, kui panna osatäitjatele pähe tobedavõitu kräsupäine parukas – publik langeb naerukrampides põrandale. Nii hõlpsasti komöödia siiski ei toimi. Üks tegelane nägi välja nagu Voldemar Panso ja Groucho Marxi ristand, teise puhul on vist püütud viidata Charlie Chaplinile. Sebimist oli laval palju, aga see sarnanes osakeste vaba liikumisega. Kui kõnedialoogis öeldakse Danilole „te põgenete“, siis too tõttabki kohe jooksujalu teisele poole lava. Kas Danilo on siis Pontevedro saatkonna sekretär või sprindiäss Usain Bolt? Esietendusel hakkas komöödia teisest vaatusest alates siiski toimima ja pälvis naerupahvakuid, 21. VIII etendus jäigi aga osatäitjate kohati mõjusast individuaalsest ponnistusest hoolimata vinduma.\nFilmitegelasi teatrilaval jäljendada on juba alustuseks kahtlane ettevõtmine. Laval võib žestikuleerida ja väänata nägu kõigest väest, aga sellest jääb ikka väheks, sest filmi ja teatri olemus on liiga erinev. Kinolinal on nüansid näha suures plaanis, teatris peab aga näitlejatöö füüsiliste pisiasjade tajumiseks olema kotkapilk. Vaatajat saanuks filmiseoste tabamisel järele aidata kas või sellega, et ekraanile lava taustal oleks projitseeritud midagi neist linateostest, kuid selle asemel näidati mittemidagiütlevat staatilist linnavaadet. Siiski oli vähemalt üks detail, mille seos 1940. aastate Hollywoodiga on kitšina eksimatult äratuntav: valge klaver, mille taga võtab paviljonistseenis koha sisse Camille de Rosillon (Heldur Harry Põlda või Mehis Tiits).\nEestikeelsed muusikalavastused annavad teatri käekäigust eheda ülevaate, sest ajendavad välja panema solistide parimad jõud. Hiljuti Estonia truppi lisandunud kahe- või kolmekümnendates eluaastates solistidele pakub operett võimaluse koguda lavakogemust, sest kergusest hoolimata on see žanr nõudlik. Näitleja ja lavastaja Agu Lüüdik kirjutas 1936. aastal: „Operett on ilus, kuid sealjuures ka raske kunst, kuna ta ühendab endas kõik lavakunsti elemendid: sõna, muusika, laulu ja tantsu, millede sulatamine üheks kunstiliseks tervikuks on juba omaette kunst.“* Tants ilmestab eriti Valencienne’i rolli (Karis Trass ja Kadri Nirgi). Eesti muusika- ja teatriakadeemias õppiv Karis Trass on rahvusooperi stipendiaadina solistitrupi üks uuemaid liikmeid, kellest võib subretirollides oodata palju.\nKõnedialoogides pigistab king lavastust kõige valusamini. Ühelt poolt on tegelased nii peened, et isegi armastust avaldavad teietades. Teiselt poolt jällegi mõjub nali nõnda, nagu oleks laenatud „Benny Hilli show’st“: näiteks see koht, kus kõneldakse rikka lese melonitest … vabandust, miljonitest. Jant armusõnumit kandva lehvikuga, mis esietendusel pani publiku muhelema, kõlas järgmisel etendusel täielikus vaikuses. Esietendusel päästis komöödia nii mõnelgi korral Njegus ehk Katrin Karisma ja tema taevast alla lastud kirjatuvi. Ometi kulges etendus kõnedialoogide ajal liigagi tihti tühikäigul, nii et oleks tahtnud pika jutu peale öelda: „Ah, mis sa ajad!“ Jassi Zahharovi ehk parun Zeta tähetund saabus opereti lõpus, kui ta loeb lehvikult, et tema alusetult truudusetuses kahtlustatud abikaasa Valencienne on „kombekalt vooruslik daam“. Ta langeb Valencienne’i ees põlvili ja sõnab hingevärinal: „Vabandust, seda ma küll ei teadnud.“\nTuleb välja, et „Lõbus lesk“ on „Krahv Luxemburgiga“ paras paar. Kui kõnedialoogid ja lavaline sebimine ära kannatada, on vaevatasuks kobara jagu mõjuvaid muusikalisi numbreid, näiteks „Vilja laul“ või Hanna ja Danilo duett „Kaunil viisil laulab viiul: armastan“ („Lippen schweigen“). Lavastuse brasiliana jääb siiski ebamääraselt pidama kuhugi poole peale: Lõuna-Ameerika teema võimaldab küll tuua lavakujundusse värvi, aga ei ole piisavat ülepakutud, et mõjuda paroodiana. Seetõttu tundubki, et tegemist pole „Lõbusa lesega“, vaid „Poollõbusa lesega“. Võib-olla on tema eelmine pankurist abikaasa kõigi teadmata veel elus?\n* Agu Lüüdik, Eesti opereti arengujooni ja tulevikusuundi. – Teater, september 1936, lk 205.


MTÜ Piiriveere Liider 2017. aasta teine taotlusvoor oli avatud 29. septembrist 13. oktoobrini. Kolme meetmesse esitati kokku 35 projektitaotlust, kogusummas 574 500 eurot.\nKäesolevaks vooruks kinnitatud eelarve on ligi 492 000 eurot. Võrreldes uue perioodi kolme eelneva vooruga on taotlejate arv mõnevõrra vähenenud. Veerand vooru taotlejatest on uued, kokku üle 40% taotlejatest pole varem Piiriveere Liiderist toetust saanud.\n„Heameelt teeb, et vooru on esitanud taotlusi palju uusi taotlejaid, mis näitab, et piirkonnas on endiselt uusi tegijaid, kes soovivad piirkonda panustada. Näha on, et taotlejad on muudatused omaks võtnud, mis käesoleva vooru taotlusprotsessi sisse viisime. Näiteks selles voorus on kõigil taotlejatel võimalus oma projekti tutvustada, kas paikvaatlusel või enne hindamiskomisjoni koosolekut,” ütles MTÜ Piiriveere Liider tegevjuht Rutt Riitsaar.\nÜle poolte taotlustest esitati ettevõtluse arendamise meetmesse. Esitatud taotlustega soovitakse toetust enam kui 444 tuhande euro ulatuses erinevateks investeeringuteks. Meetme eelarve maht on aga vaid 152 000 eurot. Kaks taotlejat küsib maksimumi lähedast toetussummat – ettevõtluse arendamise meetmes on selleks 75 000 eurot.\nElukeskkonna arendamise meetmesse esitati kokku 14 investeeringuprojekti, millega kokku küsitakse toetust ligi 107 000 eurot. Nimetatud meetmes on maksimaalselt lubatud toetussumma 10 tuhat eurot ning keskmine küsitava toetuse suurus on ligi 8000 eurot.\nÜhistegevuse projekte laekus kokku kaks, millega kokku taotletakse erinevate organisatsioonide ühistööks ligi 23 000 eurot.


Uus kodu eemal kodust\nPersonaalne eluruum hooldekodus peaks olema turvaline, mugav ja privaatne. Selle tagamiseks on tähtis vähedada helide mõju. Et vestlusi saaks läbi viia normaalsel hääletoonil, tuleks vältida kaja teket.\nHooldekodu kõikide ruumide puhul peaks arvestma, et elanikel võib olla kuulmisraskusi. Müra ja kuulmisraskused võivad põhjustada ärevust, stressi ja eemaldumist sotsiaalsetest tegevustest.\nVähendada peegelduvat kaja\nMinimeerida ruumis tekkiva heli mõju\nTakistada heli levikut eluruumi kõrvalasuvatest ruumidest ja koridorist\nHeli neelav lagi ruumis\nTootesoovitused hooldekodu eluruumi


NIPID SÜGISEKS ⟩ Lindudele kurki, siilile konservi - Loodus ja loomad - Postimees Juunior: põnevad lood koolielust ja laiast maailmast\nLindudele kurki, siilile konservi\nNipid sügiseks ⟩ Lindudele kurki, siilile konservi\nMerit PõldEesti metsloomaühing\nSiilid teevad ettevalmistusi talve üleelamiseks. FOTO: Urmas Luik / Parnu Postimees\nKäes on sügis ja paljud linnud on juba end lõunamaale sättinud. Mõned on veel minemas, kuid kahjuks on ka neid, kelle instinktid neile puhkama minekuks märku ei anna. Mõned neist elavad talve iseseisvalt üle, teised vajavad selleks inimese abi. Mõistagi on tegelikult ka inimene süüdi selles, et lindude instinktid neid alt veavad.\nNimelt minnakse talveks rändele nii jaheda kliima kui ka toidupuuduse tõttu. Kui inimene on otsustanud lindude toidulauda katta ka sügisesel ajal, siis ei ole neil tungivat põhjust loomuomaselt käituda. Toit kantakse kandikul ette ja elu on lihtne. Nii jäävadki näiteks mõned toonekured külmadeni ringi jalutama.\nEesti metsloomaühing saab nädalas korduvalt kõnesid Eestimaa nurkades jalutavatest toonekurgedest, kes ei ole veel rändele läinud, aga lendavad muidu ilusti. Neil ei ole veel hilja minekule sättida, kuid enamasti on kuskil läheduses keegi, kes peab oluliseks vaest linnukest toita ja nuumata. Nii peabki ootama, kuni talvekülmad võimust võtavad, lind nõrgemaks muutub ja enam põgeneda ei suuda. Alles siis saab ta toimetada hoiukodusse talvituma. Kurgedele lisaks leidub igal talvel mõni eksinud haigur.\nLindude toidulauda on mõistlik katma hakata alles siis, kui neil toidu leidmine loodusest raskendatud on. FOTO: Elmo Riig\nSaia ära paku\nSama lugu on luikede ja partidega, keda vanast harjumusest veekogude ääres toidetakse. Ka pardid ja luiged peaksid rändele minema, kuid nende seas on igal aastal neid, kes minna ei plaani. Seni, kuni veekogud lahti on, saavad nad ilusti hakkama. Toiduga toetamine jahedal ajal on igati tänuväärne, kui seda tehakse liigiomase toiduga. Sai ei ole ühelegi linnule ega loomale sobiv toit! See tekitab neile tervisehädasid ja näiliselt head tehes tehakse hoopis karuteene. Veelindudele võiks pakkuda hoopis riivitud kurki ja porgandit, lehtsalatit, Hiina kapsast ja nisuterasid.\nPea meeles, et toitu tohib anda lindudele vaid juhul, kui see on vajalik – siis, kui loodusest toidu leidmine on raskendatud!\nKa siilid on loomad, kes võivad tihti sügisel ja talvekülmade tulekul inimese abi vajada. Kui märkad tekkimas põhu- või lehehunnikut, hakkab sinna ilmselt mõni siilike talveunele sättima. Kui ta juba seal pesas magab, siis teda segama ei pea. Kui sinu hoovis liigub ringi siil, tasub okaskeral silma peal hoida ja kasvõi korraks ta üle kaaluda. Siili kaalunumber ei tohiks jääda talveunne minekul alla 800 grammi. Talveune ajal kaotavad nad kolmandiku kehakaalust ja unest ärgata enam ei pruugi, või siis ei jaksa nõrkenuna enam endale toitu leida.\nTalvel vajab siil hoolt\nKui juhtud kohtama veel miinuskraadide ajal ringi liikuvat siili, siis tasub pöörduda Eesti metsloomaühingu poole ja kuulata nende juhtnööre. Ehk vajab tõesti loomake abi, et talv üle elada. Sellisel juhul on võimalik siilile abi pakkuda ka talveune ajal, kui ta peab olema jahedamas ruumis, inimese sätitud pesas ja järelvalve all, et tema kaal liialt madalale ei langeks. Alakaalus siilidel ei olegi muud võimalust, kui veeta talveune aeg hoiukodus ehk veidi uimasema loomana kui kevadine okaskera seda on. Vähemalt ootab teda kevadel ees vabadus juba pontsaka siilina!\nSiilid tahavad talveks sooja lehehunniku alla pesa teha. FOTO: Arvo Meeks\nAeda kogunenud põhu- või okste hunnikuid enam põletada ei tohi. Ka nende ümbertõstmisel tuleb olla äärmiselt ettevaatlik, sest seal võib juba olla kellegi talvekodu. Kui satud peale tugevalt keras siilile, kelle hingamist sa ei tuvasta, siis ole tähelepanelik. Talveunes olev siil hingabki vaevumärgatavalt vaid paar korda minutis ja tihtilugu peetakse neid surnuks. Ei tasu ennatlikult teda maha matta, vaid pigem abi paluda spetsialistidelt. Kui tuleb välja, et siil on siiski talveunes, tuleb pesa tagasi kokku panna ja loom rahule jätta.\nSamuti tuleks üle kontrollida kuurid ja muud kõrvalruumid, mille ust on hoitud suvi läbi avatuna, kuid plaanitakse sügise saabudes sulgeda. Vaata ruumid hoolikalt üle – ehk on vaja kellelgi sealt vahepeal toiduotsingutele minna. Siinkohal meeldetuletus ka siili toidulaua osas – siili toit ei ole piim! Piim tekitab seedimisvaegusi, millesse nad surevad. Paku siilile parem linnulihaga kassi- või koerakonservi ja krõbinaid, kanaliha ja madalasse anumasse pandud vett.\nAbi hädas või vigastatud loomadele\nKui kohtad metslooma, kes tundub hädas või vigastatud, pöördu enne sekkumist spetsialistide poole. Nemad oskavad juhendada, kuidas edasi toimida või aitavad hoopis ära hoida liigse abistamise, millega loomale või linnule liiga tehakse. Metsloomaühinguga saad ühendust Facebookis või infotelefonil (+372) 5632 2200. Abi pakub ka riigiinfo telefon 1247.