kultuuritarbija60+: märts 2014\nJohn Coates. "Kui koerast saab hunt".\nKui koerast saab hunt.\nKuidas riskimine meie keha ja mõtlemist mõjutab.\nTõlkija Signe Rammo\nToimetaja Triin Olvet\nTutvustusest: Inimese mõtted ja käitumine ning sealhulgas ka riskivalmidus kujunevad aju ja keha koostöös. Riskimine muudab meie keha keemiat. Võitmine suurendab riskihimu sageli niivõrd, et muutume eufooriliseks ja hulljulgeks. Kaotusperioodil võitleme aga hirmuga, elame ikka ja jälle ebaõnnestumisi uuesti läbi, nõnda et stressihormoonid jäävad meie ajju püsima, kutsudes esile haiglaslikku riskipelgust ning isegi depressiooni. Need bioloogilised mehhanismid mõjutavad iga kaupleja tegutsemist ning kumuleerudes võivad esile kutsuda ka börsibuumi ja -krahhi.\nVäga hea saatesõna on kirjutanud Peeter Koppel SEB Privaatpanganduse strateeg, kes ütleb, et selle raamatu peaks läbi lugema iga börsilkaupleja enne esimest tehingut.\nRaamat sobibki eelkõige börsimaakleritele ja börsil investeerijatele. Mulle see teema päris võõra ei ole , sestap võtsin lugeda. Aga sobib ka kõigile neile, keda huvitavad psühholoogia ja käitumisökonoomika\nRaamatus selgitab autor teaduslikele andmetele toetudes, et kui inimene riskib, valmistub tema keha võitluseks ja lülitab sisse füsioloogilise hädaabivõrgustiku. Selle tulemusel vallanduvad elektrilised ja keemilised impulsid, mis jõuavad ajju ja mõjutavad selle mõtlemisviisi. Raamatu näited on börsimaakleritest ja raamat valdavalt riskimisest rahaturgudel.Loe edasi\nMoto pärineb ilukirjandusest:\nHundiks muutumise tund ehk videvikutund, aeg, mil kaks poolust on eristamatud, viitab palju enamale kui vaid kellaajale. (---) See on aeg, mil [---] igast olevusest saab tema enda vari ja ta pole enam päriselt tema ise. See on muundumise tund, mil inimesed osalt loodavad ja osalt kardavad, et koerast saab hunt. See on tund, mis kandub meieni kaugest ajast, vähemasti keskajast, kui inimesed uskusid, et muundumine võib toimuda iga hetk.\nJean Genet „Armastuse vang“\nAutor kirjutab naistest finantsmaailmas ja märgib , et turu stabiilsus vajab bioloogilist mitmekesisust ja seetõttu peaks finantsturul tegutsema rohkem naisi ja vanemaid mehi. Mitte sellepärast, et nad on paremad vaid sellepärast, et nad on teistsugused. Vanemaid mehi välditakse finantsturgudel väiksema reaktsiooni-kiiruse ja ettevaatlikuma lähenemise tõttu, mida ekslikult peetakse hirmuks. Kuid tegelikult olevat asi selles, et nende langenud testosteroonitaseme tõttu esineb neil riskikäitumist tunduvalt vähem kui noortel meestel.\nNaiste bioloogia on teistsugune, neid ei mõjuta nii palju testosteroon, samuti on naiste stressitaluvus suurem. Mõned teadlased on väitnud, et tuntud „Võitle-või-põgene reaktsioon“ on pigem mehelik reaktsioon ohule; et naistel asendub see "hoolitse ja sõbrusta" reaktsiooniga. Naistel ei põhjusta pikaajalist stressi niivõrd ebaõnnestumine võistluslikus olukorras nagu meestel, seevastu põhjustavad naistel stressi pere ja suhetega seotud sotsiaalsed probleemid.\nRaamatus kirjutatakse, et närviteadlaste hiljuti välja arendatud mudel pakub kurnatusele sellist selgitust: kurnatus on signaal, mida aju ja keha kasutavad meie teavitamiseks, et meie käesoleva tegevuse oodatav kasum on langenud allapoole selle ainevahetuslikke kulusid. Aju otsib tasakaalu tähelepanu ja ainevahetuse ressursside vahel ja kurnatus on üks tema viis tulemustest teada anda ja öelda, et me raiskame ainult aega. Kurnatuse sündroomi puhul osutub uudsus värskendavaks ravimiks. Kurnatuse vastu ei aita puhkus vaid mujale vaatamine, teise probleemiga tegelemine. Seevastu kroonilise tööstressi puhul võib üle mõistliku taseme uudsust esile kutsuda ärevust. Seetõttu on soovitav tugeva kroonilise stressi puhul vältida uudsust. Kuigi tavaliselt arvatakse, et stressi puhul aitab keskkonnavahetus- lõunamaine puhkus, lisab see suure stressi puhul pingeid. Kasulikum oleks püsida kodumurul, suhelda sõprade ja sugulastega, kuulata head muusikat. Küllap ei ole minu stress nii suur olnud, päike ja soojus lõunapoolsel maal on alati aidanud ja energiat lisanud.\nPikalt on raamatus juttu ka nn. kõhutundest ehk sellest, et aju saab kehalt teavet ja tegutseb selle alusel, mitte ainult ratsionaalselt nagu arvatakse. Autor juhib tähelepanu mõtlemise füüsilistele aspektidele ja väidab, et hea otsustusvõime ja ratsionaalse mõtlemise jaoks peab kuulama hoolikalt keha tagasisidet. Autor viitab Nobeli majanduspreemia kandidaadi Kahnemani raamatule käitumisökonoomikast „Kiire ja aeglane mõtlemine“, mis ka minu raamaturiiulil lugemisjärge ootab.\nKeda teema huvitab, sellele tõeliselt huvitav raamat.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 16:44 Kommentaare ei ole:\nDavid Servan-Schreiber "Kehale meeldib tõde"\nKehale meeldib tõde\nPrantsuse keelest Madis Jürviste\nToimetanud Mart Paberit.\nDavid Servan-Schreiber (1961–2011) oli prantsuse arst ja neuroteadlane.\nEesti keeles on avaldatud tema raamatud „ Stressist vabaks ilma ravimiteta“ 2005 ja „Vähi vastu“ 2009 ja 2014.\nDavid Servan-Schreiber suri pärast 20-aastast võitlust kasvajaga 2011. aastal.\nLoetud raamat on Prantsusmaal avaldatud pärast tema surma ja sisaldab autori 1999-2011 ilmunud lühiartikleid ajakirjas „Psyhologies magasine“ .\nMinu lugemislauale sattus see raamat teadlikult. Teos paigutub kategooriasse tervis ja eneseabi. Selle nimistu raamatutest arvatakse , et need ongi n.ö. minuvanuste naiste lugemisnurk. Vanasti nimetanuks ma seda tüüpi raamatut populaarteaduslikuks. Olen selliseid lugenud kogu elu , nüüd järjest vähem. Raamaturiiulis ootavad „Imeline teadus“ sarja raamatud.\nRaamatut võib soovitada kõigile, kes psühholoogia vastu huvi tunnevad. Lihtsalt, loetavalt ja lühidalt on selgitatud uusi ja vanu tõdesid, armas raamat. Autori kreedo on lihtne: inimeses endas peituvad kõik tervendavad jõud.\n„Vähehaaval mõistsin, et keha ei saa võrrelda, mitte mootoriga, mille osa on purunenud, vaid taimega, mille eest tuleb hoolt kanda. Et taim end paremini tunneks, luuakse ta elutingimustes-valgus, niiskus, temperatuur , pinnas jne. -parem tasakaal. Taime koormavad surnud oksad toestatakse, et ta saaks oma elujõudu koondada ja paremini kanaliseerida. Tema eest hoolitsetakse lõppude lõpuks samamoodi nagu armastatakse: antakse talle kõik vajalik, et ta saaks täielikult olla tema ise.“\nPeatükis „Teismeliste aju on …. ebaküps?“ sõnab autor nii\n„Kuidas siis aidata lastel see delikaatne eriood üle elada?\n[…] Seega tuleb alustada sellest, et tahame kuulata seda , mis neile muret tekitab, mitte ei keskendu sellele, mis meid muretsema paneb. Ja mööda ei saa ka sellest, mis on tähtis kõigi meie elus tähtsate suhte puhul: vaja läheb korralikku annust kannatlikust ja armastust….“\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 08:29 Kommentaare ei ole:\nMärtsikuu kuulsaim luuletus\nKüllap ei ole see üksnes märtsikuu, vaid ka 2014 aasta kõige kuulsam luuletus.\nJa kes seda enne näinud on, et autor võtab luuletuse üksipulgi lahti ning seletab\niga rea mõtte :http://arvamus.postimees.ee/2738930/peep-ilmet-ise-seisvad.\nTõtt öelda sarnanes see luuletuse lahtivõtmise lugu suuresti kohtukõnele, kus mõnikord pead selgitama sündmuste käiku ja tagamaid ning seejuures ka "luuletama". Kes mõistab öelda, mis luuletajal inspiratsiooni ajal peas mõlkus. Kas luuletaja ise oskab? Selline tunne tekkis.\nMulle "Taandujad" meeldib, sümbolite ja vihjete rohke luuletus. Aga ma ei pea seda laulma, nii et ei oska öelda.\nMe taandume taandume tuhandeid aastaid\nveel otsata pikk on too taandumistee\nme taandudes maid pole viljatuks laastand\nmeist puhtana maha jäid järvedeveed\nei raiund me lagedaks laiuvaid laasi\nei valanud aplusest võõraste verd\nnüüd kolmtuhat aastat me harime paasi\nning lõputus lootuses künname merd\nmerd viimset kord otsides tulime läände\nja peataski meid mere soolane tuul\nme käekäik sai siin vastupidise käände\nmeil pleekisid juuksed sai teiseks me luul\nme juured on viistuhat aastat siin paigas\nme taandume seistes kui põline hiis\nmeid on siit küll viidud ja tapetud taigas\nkuid lahti ei öelnud me Eestist ka siis\nmeid on siit küll mõõgaga minema aetud\net häviks me laialipillatult paos\nmeid pikalt on tasase tule peal praetud\nkuid idanev iva siit mullast ei kao\nkui jälle uus sõjasõud viirastub taevas\nsiis endile päriseks ihkame saart\nkoos randuks et sinna me valevas laevas\nkuid lohtu ei paku suur maailmakaart\nei põlga me väikseid ei kadesta suuri\nme püsime visalt sel taandumisteel\nning tihedaks kamaraks põimib me juuri\nüks aegade hämarast pärinev keel.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 11:45 Kommentaare ei ole:\nBarbara Sternthal. "Sõnaseadjad"\nKirjastus Juura 2007\nTõlge eesti keelde Krista Wasner\nKeeletoimetaja Aime Vettik\nEga see nüüd põnevust pakkuv raamat ei ole. Aga huvitav lugeda küll.\nBarbara Sternthal on kirjutanud lisaks loetule veel Gustav Klimtist ja Sigmund Freudist ning hulgaliselt reisijuhte Viinist ja teistest linnadest, muuhulgas reisijuhid juristidele Viinist, Veneetsiast, Pariisist ja Londonist. Ma ei ole varem kohanud reisijuhte, mis on kirjutatud konkreetse ameti esindajatele, näiteks arstidele, aga küllap neidki on .\nReisijuhti jahtides ma temani jõudsingi, mais seisab ees Viini reis.\nAutor on austerlanna, doktorikraadiga teatritegelane, nii et juuraga tal tegemist ei ole. Küsimusele, miks ta reisijuhid juristidele kirjutas, vastas Sternthal intervjuus naljatamisi , et tema esimene kallim oli juuratudeng, kellest nüüd on saanud edukas notar. Samas lisas ta ,et tema reisijuhtide ajaloolises kontekstis on viited õiguslikele teemadele väga asjakohased.\nRaamatus „Sõnaseadjad“ esitab autor 14. õigusteadust õppinud kirjaniku lühieluloo, loetleb nende raamatud ning on valinud igaühelt sobiva tsitaadi.\nNäiteks Heinrich Heine ütles nii: „Omavahel öeldes, jurisprudents on kõikidest teadustest just see, millest mul kõige vähem aimu on“.\nKuna autor on austerlanna , siis on esikohal teiste Lääne –Euroopa kirjanike kõrval Austria autorid.\nLoetlen minagi siin autorid ,kuna neid ei ole palju:\nMichle Eyquem de Montaigne\nErnts Theodor Amadeus Hoffmann\nJakob ja Wilhelm Grimm\nSelles loetelus ehk üllatasid mind vennad Grimmid ja Jules Verne ,aga ma olen neid ainult lugenud, mitte nende elulugusid uurinud.\nLisaks nimetas ta sellised kirjanikud: Pierre Corneille; Henry Fielding; Walther Scott; Federico Garcia Lorca; Carlos Fuentes ja Nikos Kazantsakis.\nKirjanikud, kelle juristiharidus jäi pooleli: Friedrich Schiller; Gustave Flaubert; Honore de Balzac; Johann Nestroy; Adalbert Stifter; Karl Kraus ja Hugo von Hofmannstahl.\nJuristidest kirjanikud, kes on lasknud õpitul „vahetult loomingusse imenduda“:\nWilkie Collins. Tema romaane „Naine valges“ 1860 ja “ Kuukivi 1868“ peetakse üldse esimesteks kriminaalromaanideks.\nJohn Grisham. Rahvusvaheliselt tunnustatud kirjanik on kuulus ka selle poolest, et 1996.a. pöördus tagasi kohtusse ja esindas ühe raudteelase perekonda, kes oli ametikohustusi täites kahe vaguni vahele surutuna surma saanud, võitles välja ligi 700 000 USD hüvituse.\nAutor püüab vastata küsimusele, miks just juristidest saavad nii sageli kirjanikud. Küllap on kirjanike hulgas piisavalt palju ka teiste elualade esindajaid, aga kui keskenduda vaid juristidele, siis tõesti on neid palju. Kui tahaksin aga lisada juristi haridusega eesti kirjanikud, siis meenuvad vaid Jaan Kross ja Indrek Hargla.\nLoetletud kirjanike kohta peab ütlema, et vaid vähesed neist lõpuni välja juristina ning keegi neist ei armastanud oma eriala. Juurat õpiti pigem sellepärast, et tõotas lahedamat äraelamist\nRaamatule sissejuhatuse kirjutanud Austria põhiseaduskohtu president Karl Korinek märgib et juristina tegutsemine mõjutab kirjandusliku käsitluse alust, teemavalikut- mitte küll alati nii selgelt kui Kafkal- aga siiski tuntavalt.\nRahulolematus maailmaga , jurist näeb pidevalt ebakohti ja piirisituatsioone, kuid ei saa tegelikult nende vastu midagi ette võtta. Kirjanduslik loomingu kaudu saab rahulolematu jurist sõnastada oma idee paremast maailmast. Lisan, et Ameerika Ühendriikide psühholoog, positiivse psühholoogia üks alustalasid Martin Seligman kirjutab 2008.a. eesti keeles ilmunud raamatus „Ehe õnn“ , et juristina töötavad inimesed ei ole õnnelikud.\nTeise seosena märgib K. Korinek, et õigustekstile mõjub hästi , kui selle keelega käiaks ümber nii ,nagu seda harrastab kirjanik ja ootab lugeja ning viitab tuntud Austria õigusteadlase Merkl’i mõistele „seaduspoeetika“.\nNõustun, et juristilt nõutaks täpset ja arusaadavat sõnakasutust, aga nii nagu meie seaduste keel on poeetikast kaugel, on ka juristide keel kuiv ja üksluine.\nBarbara Sternthal (kui ilus nimi tõlkes: „täheorg“) kirjutas Viini reisijuhis juristidele, et spetsiaalselt Viini advokaatide balli jaoks kirjutas Eduard Strauß , kes on Johann (II) ja Josef Straussi vend valsi "Aus dem Rechtsleben". Seda ma Youtubest ei leidnud, küll aga leidus sama helilooja poolt raudteelaste balliks komponeeritud " Ohne Bremse" ("Piduriteta"), seda kuulangi.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 12:49 Kommentaare ei ole:\nHenning Mankell. "Enne külma"\nLinda Wallanderi lugu.\nToimetanud Kadi- Riin Haasmaa\nVana hea ja ületamatu Henning Mankell! Kes teda loeb, jääbki lugema.\nEesti keeles ilmunud 12 raamatut. Neist viimane, 2014 aastal ilmunud „Käsi„, on mul veel lugemata.\nAlgusest lõpuni haarav. Isegi kõrvalepõiked ususekti „hullu maailma“ läbiloetavad.\nPeategelased: kõige raskema ja vastuolulisema iseloomuga uurija krimi-kirjanduses Kurt Wallander ja tema tütar Linda Wallander. Ega Linda iseloom palju parem ei ole kui isal.\nRaamatus on jutustajaks Linda Wallander, kes on lõpetanud politseikooli ja valmistub asuma politseitööle, kuid kistakse sündmuste keskele juba enne tööleasumist. Linda silmade läbi nähtuna on antud üsna värskendav pilt jaoskonna tööst ja Kurt Wallanderist\nMuusikat selles raamatus ei vali Kurt Wallander, kes on teadagi klassikalise muusika austaja. Linda Wallander muusikat ei kuula, ta on hädas politseiniku ametisse sisseelamisega ja isa varjust väljarabelemisega. Just selles raamatus on Kurt Wallander väga hoolitsev isa, kes üritab tütrele ka ametioskusi edasi anda.\nKui paarimehe autoraadios mängib rootsi džäss-saksofonist, pianist ja helilooja Lars Gullin , deklareerib Linda Wallander, et ta džässi ei armasta ,\nSiin kuulangi Lars Gullini tuntumat lugu: 1950.a. lindistatud Danny's Dream.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 11:57 Kommentaare ei ole:\n"Kõik on täis" Taavi Teplenkovi monoetendus.\n"Kõik on täis"\nMängib Taavi Teplenkov\nKunstnik Riiba Degtjarenko\nEsietendus 1999. aastal New York Vineyard Theatre’s;\n18. jaanuaril 2008 Eesti Draamateatri Maalisaalis.\nInglise keelest tõlkinud Kaisa Kaer\nSisust: Sam on noor teatrikooli lõpetanud näitleja, kes töötab New Yorgi restoranis reserveeringute vastuvõtjana. Tegu on eduka restoraniga ning Sami tegevus meenutab meie maailmapildis rohkem kiirabi dispetšeri tööd gripihooajal. Oma keldrikorruse töötoas žongleerib Sam telefonidega, rääkides klientide, peakoka, töökaaslaste , teatriagentuuri, sõbra ja isaga, mõnikord üheaegselt mitmega neist. Vähemalt pooled helistajatest on naised.\nNäidendi teksti moodustavadki need telefonivestlused. Mulle ei meenu, et Sam oleks öelnud mõne lause ka mujale kui telefoni ja telefonis, vist paar korda siiski vandus.\nKui alates 2008.aastast, siis peaks monoetenduse peategelane juba näitleja üheks paljudest minadest olema ja rutiini pidama jäänud.\nRutiini ei oska ma hinnata : Taavi Teplenkov teeb oma osa hoogsalt ja energiliselt, ise oma mängu nautides. Mingi särav tegelaskuju Sam ju pole, alles etenduse lõpus kui teatri prooviesinemistel II vooru kutsutakse, lisab ta endale ka tööalaselt „staatust“. Minu kaaslane ütles, et oleks piisanud ka poolest tunnist. Mitte et oleks igav olnud- etendusel ei olnud puänti.\nParaku läheb palju etenduse teksti kaduma. Esiteks sellepärast, et tehes järgi erinevaid inimesi , ( etenduse tutvustuse kohaselt kogunisti 40 ), muudab näitleja oma häält ja diktsiooni. Mina mõtlen, et kui tema telefonis tekstist aru saab, Sam ei palu helistajal korrata, peaksin ka mina saalis tekstist aru saama. Aga ei saa. Teiseks rääkis peategelane kohati liiga kiiresti.\nSelle teatritüki huumori mõistmiseks peab omama natuke laiemat silmaringi. Tundma USA avaliku elu tegelasi ,näiteks Naomi Campbelli ja Dustin Hoffmannit (veel hulk nimesid) ja New Yorgi populaarsete restoranide täituvust. Kahtlen kas selles saalis, kus mina vaatasin, kõik naljadest aru said. Kas ehk sama lugu Eesti oludele lähendatuna oleks huvitavam olnud.\nNalja oskab ju Taavi Teplenkov teha küll nii teatris kui ka teles.\nJa küllap on see siiski väikese saali etendus. Sellesse saali ,kus mina vaatasin, müüdi pileteid küll ainult saali esimesse poolde, kuid istudes 11. reas seletasin ma näitleja ilmeid üsna kaugelt ja põhiliselt grimassidena.\nMängides mõttega vaadata mingit etendust teist korda, vaataksin just seda tükki väikeses saalis ja esimestes ridades. Teist korda vaatamiseks on tükk piisavalt lühike .\nJa väikeses saalis soovitan ma ka etendust vaadata.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 08:19 Kommentaare ei ole:\nSildid: Draamateater, teater\nArnaldur Indriðason "Klaaskamber"\nSarjast Põhjamaade põnevik.\nIslandi keelest tõlkinud Mart Kuldkepp\nRaamatu tõlkimist on toetanud Icelandic Literature fond\nToimetanud Hille Lagerspetz\nArnaldur Indriðason (1961) on väidetavalt tänapäeva Islandi kõige populaarsem krimikirjanik, kelle Erlenduri raamatuid on tõlgitud enam kui kahekümnesse Euroopa keelde.\nKõnealuse raamatuga võitis autor 2002.a Põhjamaade krimikirjanikke ühendava organisatsiooni Skandinaviska Kriminalsällskapet auhinna „Klaasist võti“, islandi keeles "Glerlykillinn". Kirjanik võitis selle auhinna ka järgmisel aastal.\n2006.a vändati raamatu põhjal Saksa –Islandi ühisfilm originaalpealkirjaga „Mýrin“ .\nFilm võitis 2007.aastal Karlovy Vary rahvusvahelisel filmifestivalil peaauhinna - Kristallgloobuse. Filmis mängis Erlendurit Ingvar Eggert Sigurðsson.\nRaamat on algusest peale mõnusalt põhjamaine - sajab, puhuvad külmad tuuled, niiske ja udune .\n„Hommikul, kui Erlendur oli teel Keflaviki, sadas lausvihma ja vesi kogunes maanteele sügavatesse roobastesse, mida juhid püüdsid vältida. Vihmavalingud olid nii tugevad, et veest looritatud autoakendest ei olnud võimalik peaaegu üldse välja näha ja auto ise rappus tugevas edelatuules. Kojamehed ei jõudnud vett tuuleklaasidelt küllalt kiiresti maha pühkida ja Erlendur hoidis roolist nii kramplikult kinni, et sõrmenukid valged. Ta suutis vaevu eristada eessõitva auto punaseid tagatulesid, kuid püüdis neid silmas pidada nii hästi kui suutis.“\nPeategelane Erlendur Sveinsson on keskealine raske iseloomuga uurija , kelle abielu on lahutatud, kes on hädas probleemsete suhetega oma täiskasvanud lastega, suitsetamise mahajätmise ja tervisehädadega. Tal on erakordne tähele-panuvõime, kahtlusaluste välimust on raamatus tema silme läbi kirjelda-tud põhjalikult ja täpselt. Oma töös on ta edukas ja isepäine, hoiab jäärapäiselt kinni oma uurimisversioonist: laseb haudu lahti kaevata ja küsitleda ühe alevi naisi selle kohta, ega neid 40 aastat tagasi ei vägistatud. Uurija püsivus viib sihile ja mõrv leiab lahenduse.\nRaamatus ei ole saritapmisi ja palju vägivalda. Leitakse vanema mehe surnukeha. Mõrva asjaolud viivad minevikku, kus selgub, et tapetu oli vägistaja ja pervert, kes lisaks kandis edasi surmavat pärilikku haigust. Kuriteo avastamise käigus on teemaks vägistamised, pärilikud haigused ja elundivargus teaduse huvides. Süüdlasel on tapmiseks justkui moraalne õigus ja lõpuks sooritab ta enesetapu. Klaaskamber selles raamatus tähendab ruumi ülikoolides ja teadusasutustes (nagu Tartu anatoomikumis), kus purkides hoitakse formaliinilahuses elundeid.\nRaamatu on toredad Islandi nimed: Erlendur, Auður, Sigurður Óli, Elínborg , Elin, Kolbrun ja Eva Lind.\nMuusikat selles raamatus ei kuulata. Erlendur Sveisson on hädas oma narkomaanist raseda tütrega ja liiga väsinud, et raadio või teler lahti keerata.\nFilmile tegi aga muusika Islandi muusik Mugison , täisnimega Örn Elías Guðmundsson. Kui on nii keeruline nimi, siis peabki artistinime võtma.\nSarjas Põhjamaade Põnevik on ilmunud veel üks raamat, mida ma pole lugenud:\nFrederik Skagen „Head ööd, mu arm“ NyNorden 2010\nNorra keelest tõlkinud Enno Turmen.\nTutvustus kohaselt on Fredrik Skagen (1936) on norra üks viljakamaid, auhinnatumaid, loetavamaid ja tõlgitumaid krimikirjanikke. Tema sulest on ilmunud üle kolmekümne raamatu. Lisaks kriminaalromaanidele on ta kirjutanud lühiproosat, kuuldemänge ja lasteraamatuid. Skageni teostele on omane ladus keel, värvikad tegelaskujud ja pingeline õhustik. «Head ööd, mu arm» on Põhjamaade põneviku sarja avaraamat. Romaanist «Head ööd, mu arm» valmis 2009. aastal ka film.\nVõtan plaani kunagi hiljem kui Mankelli „Enne külma „ läbi saab. Praegu tundub küll, et krimisid tükk aega ei loe.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 19:20 Kommentaare ei ole:\nTimur Vermes. "Ta on tagasi"\nTa on tagasi.\nSaksa keelest tõlkinud Piret Pääsuke.\nToimetaja Inna Lusti\nKellest raamat on saab aru tähelepanelikult kaant silmitsedes.\nOn aasta 2011, Hitler ärkab Berliinis tühermaal türklaste keskel ja alguse saab tema tegevus 21. sajandil, mis viib ta saksa televisiooni ning raamatu lõpuks oma partei moodustamiseni. Kõik see saab võimalikuks, kuna enamus inimesi peab teda andekaks naljameheks, kes teeb Hitlerit järgi. Seda ,mida teised peavad jandiks, kasutab raamatu peategelane ära enda taastulemiseks.\nMa ei ole lugenud ühtegi arvukatest eesti keelde tõlgitud Hitleri raamatutest. Ei ole huvi pakkunud. Sellepärast ma ka ei tea, kuidas Hitlerit neis raamatuis kujutatakse. Timur Vermes oma raamatus on Hitlerile andnud inimlikud jooned: ta on sarmikas, viisakas ja paindlik aga järjekindel ja loogiline. Kirjanik justkui küsiks, kas Hitler võis ka selline olla? Mina olen sellest põlvkonnast, kellele Hitler oli koletis ja sõjaroimar, seetõttu mõjub selline lähenemine mulle segadust-tekitavalt.\nKohati pidin teksti üle lugema, et aru saada, kuid see ei ole tõlkija süü, tõlge on hea. Raamat on kirjutatud peategelase sisemonoloogina ja võrdlemisi väsitav lugeda, kohati nagu propagandistlik ülespuhutud tekst.\nAlguses on raamat naljakas, naerad Hitleri üle ja kogu südamest. Aga samamoodi naeraksid ju ükskõik kelle üle, kes üle poole sajandi hiljem surnuist üles ärkab ja tänapäevas toimetama hakkab. Kui näiteks Andrus Kivirähk kirjutaks raamatu, kuidas Kalevipoeg 21. sajandil ellu ärkaks ja toimetaks, oleks tõenäoliselt ka naljakas.\nRaamatu keskpaigas naerad juba koos Hitleriga, kes leiab üles tänapäeva Saksamaa kitsaskohad ning neid teravmeelselt nahutab. Lisaks imetled tema püsivust, järjekindlust ja strateegiat.\nAga kas Hitlerit sobib imetleda ja temaga koos naerda. Võib-olla on ta selles raamatus liiga inimlikuks tehtud, mõtled ja loed edasi, lootuses et lõpuks klaaritakse kõik ära. Tõenäoliselt sureb ta uuesti raamatu lõpuks või selgub, et on lihtsalt üks haletsusväärne hull vanamees. Aga nii ei lähe.\nTsitaat raamatu viimaselt leheküljelt : .. Kui terve pihutäis parteisid sult küsib, kas sa tahaksid nende liikmeks saada, siis on ju hea nõuanne mitte raisata oma isiku väärtust teiste eesmärkidele, vaid ikka enda heaks. 1919.aastal oleksin ma kuskil teises parteis hävinud. Selle asemel võtsin ma üle tähtsusetu pisipartei ja vormisin seda oma soovide kohaselt, mis oli oluliselt tõhusam. Antud juhul võiksin ma raamatu avaldamise tuules ja samaaegselt startiva uue saatega käivitada propagandarünnaku ja siis asutada uue liikumise. Sawatzki saatis mu mobiilsesse telefoniaparaati juba ka mõned visandid plakatite jaoks. Need meeldivad mulle hästi, tõesti hästi.\nNeed kujutavad mind ja on väljanägemiselt tublisti vanade plakatite moodi.\n……Ta pakkus juba ka uue valimislausungi välja. See toretseb kõikide plakatite allservas, ühendava elemendina. See hõlmab vanu teeneid, vanu kahtlusi, aga pealekauba on selles humoorikas –lepitav element, millega saab nende piraatide ja muu noorrahva valijaskonda oma poole tõmmata. Lausung kõlab:\n„Mitte kõik polnud halb“.\nSellega annab tööd teha.\nVõiks ju raamatut pidada ohuromaaniks: kirjanik soovis näidata, kuhu võib jõuda masside mõjutamisega.\nAga nii ei ole. Kirjaniku soov on just näidata, et Hitleril olid ka inimlikud jooned .\nIntervjuus BBC –le ütles Timur Vermes „He was elected and people don't elect idiots. We are used to thinking that he wasn't able to think clearly and have a certain kind of logic. I think that is the surprise in the book is that Hitler has a certain kind of logic. Mina oskasin selle tõlkida nii: Ta valiti ja inimesed ei vali idioote. Me oleme harjunud mõtlema, et ta ei suutnud selgelt ja loogiliselt mõelda. Ma arvan, et see on üllatus, et raamatus on Hitler loogiline.\nSee jutt, et rahvas valis, mulle eriti ei meeldi. Kohe tuleb meelde rahva poolt valitud Janukovitš ja Putingi, kellest on paras füürer saanud.\nSaksamaal on raamat populaarne, antud välja ka audio raamatuna, mida saab Youtubes kuulata. Aga see on ehmatav kogemus, sest Christoph Maria Herbst loeb raamatut Hitleri häälega.\nRaamatu muusikalise kujunduses nimetatakse Wagneri ooperit „Nürnbergi meistrilauljad“ ja „Valküüride lendu“, viimasest valis Hitler oma mobiilihelina. Riputan siia katkendi „Valküüride lennust“. Ilus muusika, vaatamata sellele, et meeldis ka füürerile.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 21:43 Kommentaare ei ole:\nMassenet "Werther", Metropolitan Opera ülekanne Coca Cola Plazas\nJules Massenet ooper Werther Metropolitan Opera laval.\n16. märts 2014 kl Tallinnas Coca Cola Plazas.\nLavastaja Richard Eyre, on tuntud Briti teatri- ja filmilavastaja ning telerežissöör. Filmidest nimetan „Ühe skandaali märkmed“, mis ka meil jooksis. METis lavastas ta suurepärase „Carmeni“.\nLavakujundus ja kostüümid Rob Howell\nValguskujundus Peter Mumford\nVideoinstallatsioonid Wendall Harrington\nKoreograafia Sara Erde.\nDirigent Alain Altinoglu, armeenia päritolu Prantsuse\ndirigent, tõusev täht.\nCharlotte- Sophie Koch\nSophie- Lisette Oropesa\nAlbert- David Bižic\nLe Bailli- Jonathan Summers\nKunagi arvasin, et ooperit ei kõlba kinolinalt vaadata. Tõsi ta on, sellist atmosfääri nagu päris teatris, kinosaalis ei teki. Samas ei näe kunagi ooperisaalis lava nii lähedalt. Lähedalt vaatamisel on ka oma miinus. Laulmine on raske töö ning meeslauljad on tihti üsna higised, puuderdatakse neid alles vaheajal.\nKuna New York Metropolitan Opera ülekanded on enamikule meist ainus võimalus näha ja kuulda maailmakuulsaid lauljaid, siis tõeline ooperisõber kasutab seda võimalust ja plussid kaaluvad miinused üle. Kinosaali suurelt ekraanilt korraliku heliga on igatahes parem vaadata kui kodus arvutist. Viini ooperiteatri live ülekandeid on näiteks võimalik internetist osta.\nOoperi „Werther „ tutvustuse võtsin seekord Klassikaraadio koduleheküljelt:\nLüürilise draama-ooper “Werther” aluseks on Goethe romaan “Noore Wertheri kannatused”, mis on inspireeritud tõsielus asetleidnud sündmustest. 1772. aastal armus sel ajal 23-aastane Goethe Johann Christian Kestneriga abielus olevasse Charlotte Buffi, samal ajal lasi õnnetu armuloo pärast abielus oleva naisega, end maha nende ühine sõber Karl Wilhelm Jerusalem, kes kasutas selleks Kestnerilt laenatud relva, mis tekitas segadust ja arusaamatust ning kujunes seltskondlikuks vapustuseks. Ka romaani “Werther” ilmumine 1774. aastal tekitas eriti kirikuringkondades vastuseisu, kuna käsitles sellist tabuteemat nagu enesetapp. Väidetavalt tekitas populaarne romaan ja Wertheri meeleheitlik surmaminek romantiliste imetlejate seas ka järgijaid. Intrigeeriv teema leidis käsitlemist ka paljude heliloojate poolt – üsna pea valmisid samal teemal ooperid Rudolphe Kreutzeril Pariisis 1792. aastal ja Vincenzo Pucittal Veneetsias 1802. aastal.\nMassenet ooper “Werther” on helilooja parim näide tema keskmise loomeperioodi töödest. Ka libreto, mille autorid on Edouard Blau, Paul Milliet ja Georges Hartmann, on Massenet teiste ooperitega võrreldes parim. Massenet on kirjutanud 34 ooperit. Tuntumad neist on Manon, Don Quiote, Herodiade, Thais ja Werther.\nWerther valmis 1886.a ja. esietendus pidi toimuma aasta hiljem Pariisis, kuid tulekahju tõttu teatris lükkus esietendus määramata ajaks edasi. Lõpuks kanti see1892.a. Viini Hofoperis ette. Pariisis esietendus Werther teatris Comique 1893. aastal.\n“Werther” on lüüriline ja dramaatiline muusikaline jutustus väga noore ja idealistliku noore inimese suurtest ja romantilistest tunnetest, mis karmi reaalsusesse sobimatutena tekitavad hingelise konflikti, mille lahenduseks on enesetapp, kuna elu ilma niiöelda “tõelise” armastuseta Wertheri arvates elamisväärne pole. Libretistid Blau, Millet ja Hartmann säilitasid sündmuste sama järjekorra, nagu romaaniski, kui lisasid episoode ja mõne uue tegelase. Loomulikult ei ole ooperis võimalik edasi anda ka kogu romaani probleemistikku, kesksel kohal on armastus ja armusuhted. Erinevalt romaanist on Albertil, Charlotte peigmehel ja hilisemal abikaasal, suurem roll, kes oma tasakaalukuse ja küpsusega vastandub Wertheri kirglikule natuurile.\nMET-i lavastused on alati väga suurejoonelised ja filmilikud. "Werther" on küll väga intiimne ooper, siin ei ole massistseene ja suuri koore, ainsa koori laulavad lapsed. Keskmes on kahe inimese armastus ja nii seda kamängitakse. Lavakujundus on MET-is alati võimas, kasutatakse kõiki tänapäeva võimalusi, dekoratsioonidest videoinstallatsioonideni juba sellepärast tasub vaadata. Ka näeb MET ülekannetel vaheaegadel intervjuusid lauljate ja lavastajatega ning näidatakse ooperi lavatagust- kuidas vahetatakse dekoratsioone.\nMinult on küsitud, et ooper on ju pikk, kuidas sa suudad istuda nii pikalt. Ooperi ülekannetel on vaheajad nii nagu päris ooperiski. Kui on pikem ooper, siis kaks vaheaega. Wagneril oli vist isegi kolm vaheaega. „Werther on lühike ooper: kestus 3 tundi ja vaheaeg 20 minutit.\nEelmisel kevadel nägin „Wertherit“ Viini Riigiooperis peaosas Roberto Alagna ja Elina Garanca. Väga erinevad lavastused ja ma ei oska öelda kumb rohkem meeldis. Roberto Alagna prantsuse keel on muidugi parem, aga Jonas Kaufmann sobib välimuselt rohkem romantilise poeedi osasse.\nÜhte ja sama ooperit võib vaadata mitu korda ja heast ooperist ei saa kunagi küllalt. Ooper ei ole surnud, nagu „Wertheri“ vaheaja intervjuus ütles Jonas Kaufmann.\nLõpuks Wertheri aaria II vaatusest Jonas Kaufmanni esituses:\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 14:36 Kommentaare ei ole:\nSujata Massey. "Zen aitab."\nToimetanud Laura Salumets\n„1Q84“ lugedes imestasin, et raamatu tegevustik toimub Jaapanis aga pole jaapani toitu, jooki ega olustikku. Raamatus „Zen aitab“ on kõik jaapanipärane: juuakse ochat, süüakse onigirisid, kasutatakse Shiseido kosmeetikat, loetakse Banana Yoshimotot (eesti keeles "Köök" sarjas "Moodne aeg" 2002) ja kuulatakse Akiko Yanot. Jaapanit on selles raamatus nii palju, et saan aru: kui „1Q84“ oleks sama palju Jaapani elu-olu sisaldanud, seganuks see raamatusse sisseelamist.\nAutor Suijata Massey on Inglismaal sündinud ameerika krimikirjanik, ema poolt sakslane, isa poolt Indiast. Jaapanis elas ta aastatel 1991-1993.\nKoos esimese eesti keelde tõlgitud raamatuga „Surm lumes“\n( kirjastus „Tänapäev“ 2012), kuulub „Zen aitab„ autori Ray Shimura lugude sarja.\nTegemist ei ole klassikalises mõttes kriminaalromaaniga, sest nii nagu esimeses raamatuski, jookseb krimiliini kõrval küllaltki olulisena armastuse liin ja põhjalik ülevaade Jaapani olustikust, kasutatav peaaegu reisijuhina. Krimiloole see "üleküllus" kasuks ei tule aga inimesele, keda huvitab Jaapan, vägagi huvitav lugeda.\nTegevus toimub Tokios, peategelane Ray Shimura elab koos boyfriendist advokaadiga prestiižses linnajaos ning on alustanud oma antiigivahenduse äri. Jaapani antiigist, eriti kummutitest ja kirjarullidest, saab põhjaliku ülevaate. Ray (raamatus tõlgitud Rei) maksab liiga palju ühe vana haruldase tansu (kummut)eest, mille tellis rikas klient kuulsa zen-templi omanike perekonnast. Tansu osutub võltsinguks ja Ray jätab selle endale, sest ei soovi antiigi-vahendajana mainet rikkuda. Kelm, kellelt Ray tansu ostis, leitakse surnuna ja see käivitab sündmuste ahela, kust Ray leiab end tagaaetava rollis. Umbes poole peal on selge, kes kurikael on.\nRaamat esindab minu jaoks beibekirjandust, kus minategelasest tarmukas noor naine lobedalt, pealiskaudselt ja sõnaohtralt jutustab oma elust, armastusest, juhtumistest ning täiesti ootamatult satub krimiloo keskmesse nagu miss Marple. Aga autor ei ole siiski Agatha Christie, kuigi raamatu „Surm lumes„ eest võitis ta Ameerikas välja antava Agatha auhinna. Mullegi meeldis „Surm lumes“ rohkem kui „Zen aitab“, oli kuidagi kargem, isikliku elu liin jäi ehk rohkem tahaplaanile ja mõrvarit ei arvanud poole raamatu peal ära.\nKokku on autor kirjutanud 10 Ray Shimura lugu. Kui ma neid veel loeksin, siis selle Jaapani kultuuri ja traditsioonide minikursuse tõttu, mis krimilooga kaasas käib. Jaapan on mu unistuste maa, seni on takistanud reisi kõrge hind ja hirm (maavärinad, radioaktiivsus) . Aga teen selle reisi kord ära.\nRaamatu muusikalises kujunduses on lisaks mainitud Jaapani artistile, peategelase elukaaslase venna lemmikmuusikat; Simply Red; industriaalrocki esindajad Nine Inch Nails ja Revolting Cocks, elektroonilist muusikat esindab Skinni Puppy, ning inglise rockbänd Bush.\nRaamat on kirjutatud 1997.aastal ja sellest ka muusikavalik.\nKuulasin esimest korda Nine Inch Nails, pole küll 60+ muusika, aga väikestes kogustes kuulan igasugust muusikat ja selline raske rock meeldis mulle enne, kui jõudsin klassikalise muusika juurde.\nViidatakse jaapani pärimusmuusikale chindoyale, aga see meenutab Tallinnaski tänavatel lauluga liikuvaid pikkades ürpides tegelasi.\nStiilinäiteks sobilikku kohta raamatust ei leidnud, aga riputan siia pildi, millel toredad pandakarudena kaunistatud onigirid, internetis leiab ka nende tegemise õpetuse.\nSelline näeb välja Edo ajastu tansu.\nJa nii laulab Jaapani artist Akiko Yano, mulle meeldis ja oli huvitav kuulata.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 12:37 Kommentaare ei ole:\nLavastaja: John Wells\nOsatäitjad: Meryl Streep, Julia Roberts, Benedict Cumberbatch, Ewan McGregor, Juliette Lewis, Dermot Mulroney .\nPean ausalt tunnistama, et Draamateatris on mul „Augustikuu“ vaatamata. Suuresti sellepärast, et kusagil keegi ütles, et ei ole suurem asi tükk.\nAga nüüd pärast filmi , küllap lähen ka teatrisse.\nKinno läksin vaatama Meryl Streepi. Imetlusväärne näitlejanna, nähtud filmidest meenuvad eelkõige:\n“Saatan kannab Pradat”\n“Julie ja Julia”\n“Raudne leedi” .\n„Augustikuu“ tutvustes märgiti, Tracy Lettsi kirjutatud ülimenukal näidendil „Augustikuu“ põhinev peredraama jutustab nukra, kuid samas humoorika ja liigutava loo meelekindlatest Westoni perekonna naistest.\nMina huumorile pihta ei saanud. Liigutav ka ei olnud kuigi pisara pigistas välja.\nRaske, mõtlemapanev , kohati julm, masendav , valus ja väga aus film.\nKinolinal ei olnud ühtegi õnnelikku inimest. Tõsi oli üks paar, kes filmi alguses pidi oma õnne perekonna eest varjama ,aga filmi lõpuks jättis raske perekondlik taak ka nemad õnnest ilma.\nJa ei olnud ainult naistest, ka meeste tüübid: joodik, hädavares, gigolo, tuhvlialune joonistusid hästi välja ning mõned neist suutsid filmi lõpuks oma tüübist loobuda/väljuda.\nFilm tekitas mitmeid mõtteid:\n-kas perekonnaks piisab vaid veresidemetest või eeldab see ka lähemaid suhteid pereliikmete vahel;\n-kui palju kanname elus oma lapsepõlve peremudelit üle oma suhetesse lastega ;\n-kui palju võivad vanemad oodata lastelt tasu selle eest, et nad üles kasvatasime ja n.ö. „ennast ohverdasime“.\nNagu järg neile mõtetele, mis tekkisid Draamateatris „Aiamajas“ vaatamist.\nNauditav oli kõigi näitlejate mäng.\nMeelde jäi filmi algusest Beverly (Sam Sheppardi) ütlus: „ „Elu on liiga pikk.“ T.S. Eliot. Paljud on nii öelnud, kuid ainult tema sai selle eest Nobeli preemia.“\nNüüd sai vist liiga palju jutumärke viimasesse lõiku. Kirjutasin just e-etteütlust, ise arvan, et läks hästi.\nMuusikaliseks näiteks valisin filmi soundtrackist Ben Iveri "Hinnom TX", taustaks Oklahoma tühjad väljad.\nPostitaja: kultuuritarbija60+ kell 11:10 Kommentaare ei ole:\nMassenet "Werther", Metropolitan Opera ülekanne C...\n"Vares" Endla teatris 08.03.2014\nJane Bowles. "Aiamajas".\nDeborah Crombie. "Surmaosak".


Eelniisutatud pesukindad TENA ProSkin Wet Wash Glove\nEelniisutatud pesukindad TENA ProSkin Wash Glove ühendavad endas niiskete puhastusrätikute õrnuse ja kinnaste mugavuse ning sobivad ideaalselt keha igapäevaseks puhastamiseks ilma vee ja seebita. Ühekordselt kasutatavad pehmed pesukindad on lõhnatud ning eelniisutatud loputamist mittevajava koostisega ainetega, mis teevad tundliku vananeva naha õrnalt puhtaks. Käepärased kindad on mugavad ja tagavad kasutaja käe hügieenilisuse pidamatuse hooldusel. Et hügieenitoimingud oleksid veelgi mugavamad, võib kindaid enne kasutamist mikrolaineahjus soojendada.\nÕrnatoimeline ja mugav\nÜhekordselt kasutatavad kindad on kiire ja lihtne lahendus tundliku naha puhastamiseks.\nErinevalt seebist ei vaja mahaloputamist.\nÕrnatoimelise puhastava ihupiimaga eelniisutatud. Et hügieenitoimingud oleksid veelgi mugavamad, võib soojendada mikrolaineahjus.\nLõhnatu koostis tundliku naha jaoks.


Positiivse otsuse korral sõlmime Sinuga laenulepingu. Soovitud laenusumma kanname Sinu arveldusarvele üle peale laenu- ja tagatislepingu sõlmimist.\n. Stamp Duty peab tasuma ja vajaliku dokumentatsiooni esitama väärtpaberite ostja otse Poola maksuametile. Iga järgneva arvelduskonto avamisel tasu ei kohaldu. Kambja Hoiu-Laenuühistu.\n. Täiendavate teenuste osutamisel ja/või töömahukate tehingute puhul jätab AS SEB Pank endale õiguse võtta teenustasusid lisaks hinnakirjale. Laenulepingu sõlmimisega kaasnevad kulud: Lepingutasu suurus - kokkuleppel; Hüpoteegi seadmisega seotud notaritasu ja riigilõiv; Tagatise kindlustuse tasu. Liikmetele kuutasu ei laiene.\nMinicredit Tallinn, kiirlaenud puhade ajal lahti. Tasu debiteeritakse kliendi arvelduskontolt kalendrikuu esimesel dekaadil eelmise kuu eest. Kuuenda ja iga järgneva erineva ISIN-koodiga väärtpaberipositsioonide üleviimise eest lisandub makseta väärtpaberitehingu tasu. Krediidi kulukuse aastamäära arvutamisel eeldatakse, et BestCredit OÜ ja klient täidavad oma kohustusi laenulepingus kokku lepitud tingimustel ja tähtaegadel. Lisaks eluasemega seotud ostudele ja kulutustele saab kinnisvaralaenuga rahastada ka oma äri alustamist ja teisi olulisi ettevõtmisi. Kui saaja pank asub väljaspool Eestit, siis peab saaja pank olema märgitud korrektse BIC-iga..\n. Liisingulepingu lõppemisel / ennetähtaegsel lõpetamisel omanikuvahetuse algatamine tasuta. NB! Teise panga kasutamisel võivad lisanduda vastava panga teenustasud. - Esimene kontokaart konto avamisel – tasuta. Kui kliendil on sõlmitud mõni eeltoodud lepingutest, siis täiendava lepingu sõlmimise eest klient lepingu sõlmimise tasu ei maksa. Saaja pank asub Euroopa Liidu liikmesriigis, Islandil, Liechtensteinis, Norras, Šveitsis, Andorras, San Marinos või Monacos. Balti väärtpaberikonto avamisel lisandub hinnakirjajärgne teenustasu. Selleks palume pangaga enne tehingu tegemist ühendust võtta. Sealjuures rakendatakse tühjale Balti väärtpaberikontole hinnakirjas välja toodud minimaalset hooldustasu. Säilitustähtaja möödumise tõttu ei ole pangal võimalik esitada üle kümne aasta tagasi pangakontoris tehtud tehingute alusdokumente. Paketi lõppemise kuu eest võetakse konto kuutasu täissummas. Määras ei ole arvestatud tagatise seadmise ja kindlustamisega seotud kulusid. Raha Hoiu-Laenuühistu. Pank tagab välismakse täissummana edasikandmise panga korrespondentkontolt, kuid ei garanteeri, et makse jõuab täissummana ka saaja kontole. sobib laenusoovijatele, kes omavad laenu teenindamiseks piisavalt regulaarseid ja tõendatavaid tulusid. Meie kliendihaldur võtab Sinuga ühendust ning vajadusel küsib lisainfot. Tasu ei tagastata, kui pank otsustab esmast arvelduskontot mitte avada. Kui klient soovib sõlmida mitut eeltoodud lepingut, maksab klient pangale lepingu sõlmimise tasu ainult ühe lepingu eest. Saaja pank peab olema märgitud korrektse BIC-ga ja kontonumber IBAN-ina.\n. Omaniku laenu kapitaliseerimine, PTF laen. Laenu taotlemise protsess: Järgi juhiseid meie kodulehel ning esita laenutaotlus, täites kõik kohustuslikud väljad. Pangal on õigus erilahendust vajavate tõendite vm dokumentide koostamise tellimuse vastuvõtmisest keelduda. Ülejäänud väärtpaberite puhul lähtub pank väärtpaberi nimiväärtusest või väärtpaberi arvestuslikust nimiväärtusest. Laenu otsusest anname Sulle teada paari tööpäeva jooksul. Kuuhooldustasule käibemaksu ei lisandu, kui väärtpaberikontol on ainult investeerimisfondide seaduses sätestatud investeerimisfondi või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi investeerimisfondi osakud või aktsiad. Tasu arvestatakse iga kalendripäeva lõpus positiivselt päevalõpu jäägilt, mis ületab vastava valuuta juures märgitud piirmäära. Kuuhooldustasu ei arvestata juhul, kui terve kalendrikuu jooksul on väärtpaberikontol hoitud vaid pankrotis või likvideerimisel olevaid Eesti äriühingute väärtpabereid. Kinnisvaralaenu anname kinnisvara tagatisel ning laenuraha kasutamiseks mingeid piiranguid ei seata. Kinnisvaralaenu puhul hindame eelkõige kinnisvaratagatise väärtust ja seisukorda\nLaen kalkulaator, laenu refinantseering\nSmskiirlaenud, tasuta kuulutused laenu pakkumised


Tunnustused - Oma Fassaad OÜ\nOMA Fassaad OÜ on saanud mitmeid fassaaditööde tunnustusi:\nSalme 15, Tallinn:\nTallinna Kultuuriväärtuste Amet tunnustas meie pingutusi ühe 2009 aasta paremini renoveeritud puitfassaadi osas.\nOlemasolev muinsuskaitsealune puitvooder osaliselt restaureeriti ja pehastunud lauad vahetati välja. Vahetatud puitvooderialune\npalksein kaeti tuuletõkke tekstiiliga tagamaks\nhoone välisseinte tuulekindlust.\nKentmanni 18, Tallinn:\nTallinna Kultuuriväärtuste Ameti tunnustas meie pingutusi ühe 2013 aasta paremini renoveeritud terrassiit- ja lubikrohvfassaadi osas.\nRestaureerisime hoone esiküljel stalinistlikus stiilis dekoreeritud terrassiitkrohvfassaadi ja renoveerisime sambad ning karniisid. Maja tagumine küljel renoveerisime olemasoleva lubikrohvfassaadi. Tulemus sai sedavõrd autentne, et Kultuuriväärtuste Amet leidis selle olevat esile tõstmist väärt.\nLaidoneri Villa, Õllepruuli 5, Tallinn:\n2013.a. sai ajalooline Laidoneri villa OMA Fassaad OÜ osalusel ajalooliselt autentse uue välisviimistluse. Oma Fassaadi poolt renoveeritud Laidoneri villa omanikud said taastamise eest autasu. Tallinna kesklinna valitsus andis eelmise aasta väljapaistvaima teo auhinna ajaloo alal ettevõtja Gert Tiivasele,\nkes koos abikaasa Kristiga renoveerisid kunagise Johan Laidoneri villa. Loe artiklit Äripäevast!\nPronksi 10, Tallinn:\nTallinna Linnavalitsus tänas ja tunnustas KÜ Pronksi 10 eduka osalemise eest projektis\n“Fassaadid korda 2015 “. Lisaks preemia neljale paremale ühistule (osales 22).\nAruküla mõis, Paide tee 18, Koeru:\n2015 a renoveeriti ajalooline Aruküla mõisakool nii seest kui väljast. Muinsuskaitseamet tunnustas Tarrest LT OÜ ja Oma Fassaad OÜ koostöös valminud\nAruküla Mõisa peahoone renoveerimist “Hästi restaureeritud mälestise” tiitliga. Sama renoveerimishanke raames tunnustas Muinsuskaitseamet eraldi OMA Fassaad OÜ krohvimeistreid.\nOMA Fassaad OÜ on saanud tunnustuse katusetöö eest:\nKohtu tn 6, Tallinn:\n2012 a vahetasime välja olemasoleva valtsplekk-katuse uue vasest valtsplekk-katte vastu. Tegemist oli arhitektuurselt väga liigendatud ja keeruka katusega. Lisaks oli katusel palju ehisdetaile. Eesti katuseliit pidas meie tööd sedavõrd väljapaistvaks, et esitasid antud katuse maailma katusemeistrite organisatsioonile (IFD) aasta parima viilkatuse valimiste üheks Eestipoolseks nominendiks metallkatete osas.\nLoe täpsemalt katuseliidu kodulehelt\nEesti Gaselleettevõte 2014 a:\nOMA Fassaad OÜ-d tunnustati 2014 aastal gasellettevõtte tiitliga.\nOleme püüdnud alati olla korrektset partnerid oma tarnijatele ja alltöövõtjatele. Samuti oleme alati püüdnud olla innnovatiivsed ja efektiivsed ning areneda koos turgude ja renoveerimisoskuste kasvuga. Meie püüdlusi ja saavutusi on Krediidiinfo tunnustanud meie erinevate A-reitingutega läbi aastate:\n2011-2012: reiting AA (väga hea)\n2012-2013: reiting A (hea)


Kalev Spa Hotell & Veekeskus - Spaad Eestis\nKalev Spa Hotell &…\nVAATA LISA (17)\nKalev Spa Hotell & Veekeskus asub Tallinna Vanalinnas, 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel reisisadamast ja rongijaamast ning 10-minutilise sõidu kaugusel lennujaamast. Kalev Spa on spaahotell Tallinna südames ja just nagu ütleb ka slogan: keset vett ja keset linna!\nKalev Spa Hotell & Veekeskuse ujula projekteeriti 1950ndatel tolleaegse tipparhitekti Uno Tölpuse poolt ning ehitusega alustati 1957. a. Esimesed suuremad ujumisvõistlused peeti juba aastal 1965. Kalevi ujulas peeti mitmeid omaaegseid suurvõistlusi, näiteks USSR ja USA, USSR ja GDR. Püstitati ka ujumisrekordeid.\n2004. aastal alustati hoone täieliku renoveerimisega. Renoveerimise käigus ehitati 100 modernset ja hubast hotellituba, lisati veekeskusesse atraktsioone (liutorud, lasteatraktsioonid, mullivannid, saunad) ja lõõgastusala. Samuti ehitati juurde toitlustuskohad ja laia teenustevalikuga tervise-, heaolu -ning ilukeskus. Kalev Spa Hotell & Veekeskus avati täielikult uuenenuna 2005. aasta lõpus ja on sestpeale olnud väga populaarne lõõgastus-ja treenimiskoht kohalike elanike ja lähinaabrite hulgas.\nUnikaalseks teeb Kalev Spa Hotelli & Veekeskuse nii asukoht UNESCO Maailmapärandisse kuuluvas Tallinna Vanalinnas kui ka täismõõtmetes bassein, mis meeldib ühtemoodi nii väikelastele, lõõgastujatele, harrastusujujatele kui ka tippsportlastele. Täna võib kindalt öelda, et see on parim hotell ja spaakeskus pealinnas perega puhkajatele ja kõigile neile, kes soovivad ilma kaugele sõitmata korraks argimured unustada ja lasta ennast hellitada spaa- ja veeprotseduuridega.\nAia 18, Tallinn 10111, Eesti


Puidutöökoda - Infotöötlemise OÜ\nHange puidutöökoja aspiratsioonisüsteemi seadmete ostmiseks. Pakkumuste tähtaeg: 11.11.2013.\nPärnumaa Kutsehariduskeskus kuulutab välja avatud hanke puidutöökoja aspiratsioonisüsteemi seadmete ostmiseks. Riigihanke objektiks on Pärnu linna Rääma linnaossa asukohaga Niidupargi 10 puidutöökoja aspiratsioonisüsteemi seadmete, süsteemide soetamine, kohaletoimetamine, paigaldamine, paigaldustööde käigus tekkinud prügi koristus ja äravedu ning seadmete ja süsteemide tarnimise ja paigaldamise käigus kahjustada saanud pindade, detailide jms remonttööd.\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 11. november 2013 kell 11:45.\nPärnumaa Kutsehariduskeskus kuulutab välja avatud hanke CNC juhtimisega metallitreipingi ostmiseks. Riigihanke objektiks on Pärnu linna Rääma linnaossa asukohaga Niidupargi 8//12 rajatud õppehoonesse metallieriala õpperuumidesse CNC juhtimisega metallitreipingi soetamine.\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 23. september 2013 kell 11:00.\nPärnumaa Kutsehariduskeskus kuulutab välja avatud hanke puidutöökoja mürataseme vähendamise seadmete, süsteemide ostmiseks ja paigaldustöödeks. Riigihanke objektiks on Pärnu linna Rääma linnaossa asukohaga Niidupargi 10 puidutöökoja aspiratsioonisüsteemi seadmete, süsteemide soetamine, kohaletoimetamine, paigaldamine, paigaldustööde käigus tekkinud prügi koristus ja äravedu ning seadmete ja süsteemide tarnimise ja paigaldamise käigus kahjustada saanud pindade, detailide jms remonttööd.\nAspiratsioonisüsteemi seadmed peavad vastama plahvatusohutuse nõuetele, peavad omama ATEX ja EC sertifikaate ning vastama EU-nõuetele.\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 26. juuli 2013 kell 10:00.\nPärnumaa Kutsehariduskeskus kuulutab välja avatud hanke puidutöökoja mürataseme vähendamise seadmete, süsteemide ostmiseks ja paigaldustöödeks. Riigihanke objektiks on Pärnu linna Rääma linnaossa asukohaga Niidupargi tn 10 puidutöökoja aspiratsioonisüsteemi seadmete, süsteemide soetamine, kohaletoimetamine, paigaldamine, paigaldustööde käigus tekkinud prügi koristus ja äravedu ning seadmete ja süsteemide tarnimise ja paigaldamise käigus kahjustada saanud pindade, detailide jms remonttööd.\nHankedokumentide saamiseks tuleb eelnevalt registreerida telefonil 444 7190 või e-posti teel birgit.peterson@hariduskeskus.ee kontaktisik Birgit Peterson. E-posti teel HD saamiseks tuleb saata kontaktisikule e-kiri, milles peab sisalduma sooviavaldus hankedokumentide väljastamiseks. Hankedokumendid väljastatakse igal tööpäeval kell 09.00 kuni 16.00. HD kättesaamise kinnitab pakkuja e-kirja teel Hankija kontaktisikule. HD väljastatakse ainult elektroonilisel kujul. HD on kättesaadavad ka Riigihangete registri e-keskkonnas.\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 05. juuni 2013 kell 11:00.\nMetos AS-lt ostetakse Pärnumaa Kutsehariduskeskusele köögiseadmed. Uue õppehoone suurköögi ja õppeköökide toidu valmistamise, käitlemise ja toiduainete säilitamise seadmed ja sisseseade koos paigaldamisega. Seadmete hulk 429 ühikut.\nPärnumaa Kutsehariduskeskus kuulutab välja avatud hanke köögiseadmete ostmisele.\nUue õppehoone suurköögi ja õppeköökide toidu valmistamise, käitlemise ja toiduainete säilitamise seadmed ja sisseseade koos paigaldamisega. Seadmete hulk 429 ühikut.\nTööde tesotamise aeg on 90 päeva.\nPakkuja peab koos pakkumusega esitama pakkumuse tagatise 30 000 EEK. Tagatiseks on eelmärgitud summa kohta panga või kindlustusasutuse garantii esitamine või ülekanne Pärnumaa Kutsehariduskeskuse, Saaja: Rahandusministeerium, arveldusarvele 10220034799018 SEB Eesti Ühispank, viitenumber 3100060633. Tagatis peab olema jõus vähemalt pakkumuse jõusoleku aja.\nPakkuja peab omama vähemalt viieaastast (5) kogemust analoogsete seadmete müügi ja paigaldamise osas ja Pakkuja peab olema teostanud viimase 5 (viie) majandusaasta jooksul kokku vähemalt 5 (viiel) korral ja sealhulgas vähemalt 2 (kahel) korral suurköökidele analoogsete seadmete (köögiseadmed ja tarvikud) müüki koos paigaldusega.\nPakkuja peab esitama väga põhjaliku materjali – tehnilised parameetrid ja mõõtmed- (koos üheselt mõistetava viitega pakutava toote positsiooni numbrile vastavalt HD Lisa 1 tehnilises kirjelduses märgitule) kõigi tema poolt antud hanke raames pakutavate toodete kohta, ning tehnoloogiliste seadmete täpsed margid ja tehnilised kirjeldused ja kinnituse köögiseadmete CE-sertifikaadi olemasolu kohta, et Hankijal oleks võimalik kontrollida pakutavate toodete vastavust hankedokumentides nõutule.\nLisaks pakutavate toodete tehnilistele parameetritele, mõõtmetele, seadmete markidele ja tehnilistele kirjeldusele esitab Pakkuja illustreeriva materjali - fotod ja/või joonised nende toodete kohta (koos üheselt mõistetava viitega pakutava toote positsiooni numbrile vastavalt HD Lisa 1 tehnilises kirjelduses märgitule), mis pakkumuse maksumuse esildises (HD Lisa 9) on märgistatud tähisega "*".\nKui pakkuja kavatseb kasutada allhankeid, siis Pakkuja esitab hankelepingu osa suurused, mille suhtes pakkuja kavatseb sõlmida allhankelepingud, koos allhankijate äramärkimisega vastavalt HD lisa 6 vormile.\nKui pakkuja ei kavatse kasutada allhankeid, siis Pakkuja esitab vastava kinnituse allhankelepingute mittesõlmimise kohta vastavalt HD lisa 7 vormile.\nPakkuja peab järgima kvaliteedi tagamise standardi EVS-EN ISO 9001 meetmeid.\nPakkuja käsutuses peavad olema vajalikud rahalised vahendid hankelepingu täitmiseks või tal peab olema võimalus need saada.\nPakkumuse maksumus peab sisaldama kõiki kulutusi köögiseadmete ja sisustuse valmistamiseks, kohaleveoks objektidele ja paigaldamiseks (ehitaja poolt on tagatud ehitusobjekti käikuandmiseks ja tulevaseks kasutamiseks vajalikud mõõdistus-, häälestus- ja seadistustööd) - maksumus, transport, paigalduskulud, kommunikatsioonidega ühendamine ja sellega seotud tarvikud (liivapüüdurid, rasvapüüdurid, põrandatrapid jne), koristus, esmane koolitus jms.\nHankedokumendid väljastatakse pakkujatele elektrooniliselt kolme tööpäeva jooksul vastavasislulise teate saamisest e-posti aadressile elve.laats@hariduskeskus.ee.\nInfo ja dokumendid: Pärnumaa Kutsehariduskeskus, Elve Lääts, tel: 442 7879, faks: 442 7889, e-post: elve.laats@hariduskeskus.ee.


Keskkonnaamet kinnitas huntide esmase küttimismahu - Maa Elu\nKeskkonnaamet kinnitas huntide esmase küttimismahu\n31. oktoober 2017, 17:32\nHundijahi eesmärgiks on ohjata huntide arvukust ning seeläbi vähendada hundi põhjustatud kiskjakahjustusi loomapidajatele. Esimesel novembril algab hundijahi hooaeg, mille esimeses etapis tohib küttida 74 hunti.\n«Jaht on suunatud eelkõige rohkete kiskjakahjustustega piirkondadesse ning vähem suurematel loodusmaastikel asuvatele hundikarjadele. Selliselt majandades saab paremini tagada hundi asurkonna soodsa seisundi säilimise ja liigi ökoloogilise funktsiooni toimimise, hoidudes seejuures ülemäärastest kahjudest loomakasvatajatele,» lausus Aimar Rakko, Keskkonnaameti jahinduse ja vee-elustiku büroo juhataja.\nPopulatsioon soovitakse ühtlaselt jaotada\n«Kuna jahihooaja alguses ei ole veel täit ülevaadet hundi tänavuse aasta juurdekasvust, siis vajadusel korrigeerime küttimismahtusid jooksvalt vastavalt laekuvatele seireandmetele. Oluline roll on siin ka jahimeestel, kellelt ootame infot kütitud isendite ja jäljevaatluste kohta. Nende andmete alusel saab Keskkonnaagentuur hinnata huntide juurdekasvu ning teha meile ettepaneku küttimismahu muutmiseks,» selgitas Aimar Rakko.\nMöödunud aasta jahihooajal kütiti Eestis 114 hunti, lubatud oli 117. Hundijahti on lubatud pidada varitsus- või hiilimisjahina 1. novembrist kuni 28. veebruarini. Hundi küttimismahud ja küttimisandmed on leitavad Keskkonnaameti kodulehelt.\nAlkoholimüügile seatakse uued keelud (11) Loe artiklit\nMinister, kes ei vabanda ealeski (36) Loe artiklit


6 parimat hotelli huviväärsuse Metroojaam Borgweg lähedal, sihtkohas Hamburg, riigis Saksamaa – Booking.com\nHotellid ja peatuspaigad huviväärsuse Metroojaam Borgweg lähedal sihtkohas Hamburg (Saksamaa)\nMetroojaam Borgweg – kas otsite majutust selle lähedal?\nEelistatuimad hotellid: Metroojaam Borgweg\nHotel Cristobal 3-tärnihotell\nWinterhude, Hamburg (1 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Borgweg)\nHeikotel - Hotel Am Stadtpark 3-tärnihotell\nWinterhude, Hamburg (1,3 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Borgweg)\nAspria Hamburg Uhlenhorst See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet. See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nUhlenhorst, Hamburg (2,2 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Borgweg)\nHarvestehude, Hamburg (1,9 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Borgweg)\nHamburg Nord, Hamburg (1,9 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Borgweg)\nHarvestehude, Hamburg (2 km kaugusel sihtkohast Metroojaam Borgweg)\nRohkem majutusasutusi sihtkoha lähedal: Metroojaam Borgweg


RT I, 02.07.2013, 20\n(1) Isiklik rehabilitatsiooniplaan (edaspidi rehabilitatsiooniplaan) on sotsiaalhoolekande seaduse §-s 117 nimetatud rehabilitatsiooniteenuse osutaja poolt isiku enda või isiku ja tema seadusliku esindaja osalemisel koostatud kirjalik dokument, milles antakse hinnang isiku tegevusvõimele, kõrvalabi, juhendamise või järelevalve vajadusele ning tuuakse ära isiku iseseisvaks toimetulekuks ja sotsiaalseks integreerumiseks vajalikud tegevused. Rehabilitatsiooniplaani vormi ja nõuded selle täitmisele kehtestab sotsiaalminister.\n(1) Puude raskusastme ja lisakulud tuvastab Sotsiaalkindlustusamet, kaasates ekspertarste. Ekspertarste kaasatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse § 16 kohaselt. Puude raskusastme ja lisakulude tuvastamise tingimused, korra ja tähtajad ning hüvitatavate lisakulude arvutamise tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega. Puude raskusastme ja lisakulude tuvastamiseks vajalike dokumentide loetelu ja vormid kehtestab sotsiaalminister määrusega.\n(13) Puude raskusastme ja lisakulude tuvastamiseks vajalike tervise infosüsteemi andmete loetelu ja päringute perioodid kehtestab sotsiaalminister määrusega.\n(2) Puudega isiku kaardi vormi ja väljastamise korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.\n(1) Last üksi kasvatavale puudega isikule, kui temaga on sõlmitud sotsiaalhoolekande seaduse alusel kirjalik perekonnas hooldamise leping, puudega üksikvanemale, last üksi kasvatavale puudega võõrasvanemale, last üksi kasvatavale puudega eestkostjale või ühele puudega abikaasadest makstakse kuni 16-aastase lapse ja põhikoolis, gümnaasiumis, kutseõppeasutuse või rakenduskõrgkooli kutseõppe tasemeõppes õppiva kuni 19-aastase lapse kasvatamisel igakuiselt puudega vanema toetust 75 protsenti sotsiaaltoetuste määrast.\n(3) Töötamistoetuse maksmise tingimused ja korra kehtestab sotsiaalminister määrusega.\n(1) Puuetega inimeste sotsiaaltoetused määrab ja nende suuruse otsustab Sotsiaalkindlustusamet. Puuetega inimeste sotsiaaltoetuste määramise ja väljamaksmise korra ning tähtajad kehtestab sotsiaalminister määrusega.


Lady gaga: halb romantika ja see, mida see tõesti tähendab, et olla autentsed | EE.Superenlightme.com\nLady gaga: halb romantika ja see, mida see tõesti tähendab, et olla autentsed\nLeian Lady Gaga selline põnev tegelane, mitte sellepärast, et tema kunsti andeid nii palju kui paradoksaalne milline tema avaliku ise. Ühelt poolt on ta sageli mõjub naiivne või lihtsustatud, kus "armastada ennast" message ta pidevalt saadab välja oma jumaldav fänni. Nagu ma olen kirjutanud enne, sa ei saa saavutada autentne enesehinnang sel viisil, kuid ta siiski tundub tõeliselt uskuda, et sõnum. Ajal palju jutusaade intervjuud ta on andnud iga kord, kui ta räägib fännid publiku ta mõjub siiras ja hooliv.\nTeiselt poolt, siin on, mida ta ütles Anderson Cooper umbes "hall juhtimise ajal" intervjuu 60 minutit: "Üks mu suurimaid kunstiteosed on kunst hall. Ma olen kapten kunsti hall." See muudab tema heli peaaegu arvutamisel, nii täiesti teadlik enda ja mulje ta teeb igal hetkel iga päev, et sa pead mõtlema, kas tema "armastada ennast" sõnum on lihtsalt üks osa pildi juhtimise.\nSest ta mõistab, et kuulsus eluiga sõltub täielikult sellest, ustavust tema fännid, ei ta pidevalt reguleerida, kuidas inimesed tajuvad "Lady Gaga", et suurendada oma aega tähelepanu keskpunktis? Olles jälginud pool tosinat tema intervjuud viimastel päevadel, ma tabanud, kui tihti ta viitab tema fännid - kui palju ta armastab neid, kes soovib olla eeskujuks neile, kes soovib, et aidata neil ennast paremini tundma ennast jne Kuulmine tema öelda täpselt sama asja nii mitu korda, see on raske mitte muutuda küüniliseks tema ilmne siirus. Võibolla ta on lihtsalt hea näitleja.\nMinu oletus on, et Lady Gaga on kuidagi suutnud teha ise usuvad, et ta tegelikult hoolib miljoneid võõrad, kes jumaldan teda; mingil määral, et ta on võtnud tema enda pildi juhtimise nii, et ta ka usub "Lady Gaga." Sel ja muudel põhjustel, ma ei leia oma kaalukaid eeskujuks autentsuse ja tõeline enesehinnang, vähemalt mitte nii tema "armastada ennast" sõnum. Samal ajal, ma arvan, et ta on üsna palju öelda, mida see tegelikult tähendab olla autentne ja aktsepteerida ennast. Olles tõeline, kui te tähelepanelikult kuulama, mida ta ütleb, tähendab tegelikult aru, et teil on tunne kaotaja palju aega, et teil jätkuvalt tunda, et viis, ja et hoolimata soovist uskuda, et sa oled ilus, seal on üsna palju, et on "kole".\nJa see on okei.\nVarases stseeni HBO erilist temast Monster Ball Tour, enne kui ta tegelikult läheb laval, Lady Gaga muutub ärritunud ja nutune tema garderoob: "Ma lihtsalt mõnikord tunne, nagu luuser ikka, sa tead? Ma tean, et see on hull" põhjustada see on nagu me Garden [Madison Square Garden], aga ikka mõnikord tunne, nagu kuradi luuser poiss keskkoolis.... Ma tahan olla kuninganna neile [tema fännid], tead, ja mõnikord ma ei 't tunne üks. " Vaatamata kõigile hype, see on, kuidas Stephani Germanotta tunneb ennast.\nSaate luua vapustav avaliku pilti ja on miljoneid inimesi, kes usuvad, kuid see ei muuda, kuidas te tunnete sees. Nagu enamik kliente Olen näinud, kes kannatavad selliseid tundeid, ta kahtlemata võitleb aluseks häbi-, kuidas kasvab üles "kaotaja poiss" on kahjustatud tema; ta võib soovi põgeneda kõik, et "inetus" ümber hämmastav glamuurne persona, kuid see ei takista teda vastuvõtul ta tunneb end nagu häbi vaevatud kaotaja aeg-ajalt.\nOma laulu "Bad Romance", Lady Gaga viidatakse "inetus" romantiline suhted. "Ma tahan oma inetu, ma tahan oma haiguse." Teistes read, ta ütleb tema väljavalitu: "Ma tahan oma psühho, oma vertikaalse stick / Tahad sa minu tagaklaasi, baby, sa haige / Ma tahan oma armastust." Mis iganes ta võib olla teadlikult kavandatud lyrics seda laulu, vaatamata seksuaalse vihjed, mulle nad räägivad paratamatus kole, raske, häbiväärne ja hull kõik suhted. Kuid toretsev, erootilise ja lõbusa video, sõnad öelda teine lugu. See võib olla "Bad Romance", kuid see on täiesti reaalne ja mitte-idealiseeritud silmas romantiline armastus, üks, kus inetus ja hullus on vastuvõetavad.\nEt olla tõeline iseendaga tähendab näkku ja aktsepteerida tunne, et sa oled luuser, koos "kole" osad, et sa ei taha teistele inimestele näidata. Et olla autentne suhe tähendab siiski jagada, et "inetus", tunnistama, et see ei ole ilus, õnnelikult üha pärast sellist armastust, kuid raske ja valulik palju aega.\nJa see on okei, liiga. See vaade autentsust on põhjus, miks ma imetlen Lady Gaga.\n[Kui sa leiad selle tükk huvi, ma kirjutasin varasemat postitust Lady Gaga Born This Way video, mida saate lugeda klikkides siia]\nVarju uurides: rongis elav inimene (osa i)\nKummitusliku väljavalitu avastamine: pandora ja lendav hollandlane (osa ii)\n20 hämmastavat ja mitte nii pauke ajakirja, mis näitab ise avastamist\nArmastuse transformatiivne jõud maapõu päev, osa ii\nMeditatsiooni kasutamine oma elu loomiseks ja kujundamiseks\nMida tähendab teie loomingulises töös eksitav\n3 nõuannet oma loovuse suurendamiseks, projekti taaselustamiseks ja midagi uut\n21 fill-in-blank küsib teie ajakirja uurimiseks


Soodsaimaks ja kõige mõistlikumaks „iks-kuueks“ on 30d, mille keskmiseks kütusekuluks on tootja poolselt 7,5-8,4 l/100 km. Mis näib reaalse numbrina, sest maanteel saime meie Eco-Pro sõidurežiimis tulemuseks 6,4 l/100 km ja linnas 7,6-7,8 l/100 km. Sõidustiili jälgimata jäi keskmine kütusekulu linnas pisut alla üheksa liitri, mis on tühjalt 2,1 tonni kaaluva suure nelikveolise kohta samuti tubli tulemus.\nEnamat suutlikkust ihates tuleb 76 950 € asemel lauale panna 100 800 eurot, mille eest saab 135 hj enam arendava M50d (8,2-9,0 l/100 km). Ottomootorite baasmudel 40i maksab 78 400 € (9,9-11,3 l/100) ja M50i 100 300 € (12,0-13,0 l/100 km). Linnaoludes tasuks mõelda ka juhitavate tagarataste soetamise peale, mis teevad auto pöörderingi väiksemaks (1270 €, mudelite M50i ja M50d korral ainult koos 5500 € maksva M-sportveermikuga).\nSelle BMW sõitjate ruum pärineb otsekui moodsa disaini õpikust, olles lisaks piinliku täpsusega kokku kruvitud ja valmistatud väga headest materjalidest. 12,3-tollise digitaalse näidikupaneeli ja sama suure ekraaniga infolustisüsteemi graafika ja resolutsioon on suurepärased ning viimase juhtimist võimaldav kasutajaliides on jätkuvasti üks parimaid – kui mitte kõige parem – omasuguste hulgas.\nBMW lõpetas meie rahulolu uuringus 31. tootja hulgas pettumust valmistava 21. kohaga ning suurem asi pole ka nende 4,4-liitriseid ottomootoreid saatev renomee. Siinkohal pakub ehk lohutust viis aastat või 200 000 kilomeetrit kestev garantii, mis sisaldab kas viie aasta või 100 000 km vältel ka tasuta hooldusi. Lisaks laieneb neile autodele veel BMW Mobile Care Euroopa autoabi pakett, mille kestvuseks on samuti viis aastat.\nKolmanda põlvkonna X6 on veel liialt uus, et osaleda Euro NCAP turvatestides, kuid see auto jagab platvormi olemasoleva „iks-viiega“, mis teenis 2018. aastal hindeks maksimaalsed viis tärni. Põhivarustuses kuuluvad turvavarustuse hulka turvapadjad juhi ja kaassõitja jaoks, külgmised turvapadjad mõlema rea tarvis, sõidurajalt eemaldumise hoiatus, kiiruspiirangute alane info, avariihoiatus jne.\nStonic on väikesele linnamaasturile sarnanev hea juhitavusega auto, mis omab palju võimalusi isikupärase sõiduki koostamiseks, kuid selle hind võiks olla madalam ning auto ise pisut prakilisem. …


LÄÄNE-VIRUMAA, MOONAKÜLA ANTSU, müük, kuulutus 82202009 - Kuldne Börs\nLÄÄNE-VIRUMAA, MOONAKÜLA ANTSU\nKrundid ja maavaldused (2325)\nID: 82202009, muudetud 06:33 28.09.2018\nmaa, kinnisasi, katastri nr 66201:001:0493, üldpind 8800 m², krunt 8800 m², maakler: Andrus Peiel\nMüüa suurepärase asukohas Rakvere linna ja valla piiril Põhjakeskuse lähedal kinnistu suurusega 8800 m². Kinnistule on kehtestatud det. planeering otstarbega elamumaa ja kinnistu kruntideks jagamiseks.\nPlaneeritud on 3 üksikelamu krunti , üks paarismaja krunt ja üks ridamaja krunt.\nPlaneeritavad kinnistud on erineva suurusega 1024-1291 m².\nEhitusaluse pinnaga 250 m², max kõrgusega 8 m ja max 2 hoonet.\nRidaelamu kinnistu suuruseks on planeeritud 3010 m² ja ehitusalune pinda suurus 800 m².\nKinnistule on avalikult teelt juurdepääs, vee- ja kanalisatsioonitrassid on planeeritud rajada mööda Tähe ja Niidu tn.\nGaasitrassiga saab liituda.


Botid ebakõla jaoks - Kasulikke näpunäiteid - 2021\nBotid ebakõla jaoks\nDiscord on kõneühenduse või tekstisõnumite kaudu suhtlemiseks mõeldud programm. Talle meeldisid kasutajad: stabiilse töö eest, võimalusega luua privaatseid või avalikke servereid (kanaleid), intuitiivsele kasutajaliidesele, arendajate toele.\nIga värskenduse väljaandmisega paraneb tõrgete ja süsteemivigade vastu võitlemise olukord rindel. See avaldab positiivset mõju projekti populaarsusele, selle kvaliteedinäitajatele.\nDiskorobotid - tehisintellekti alusel loodud funktsioon. Mõned meeskonnad vastutavad kasutajaga dialoogi pidamise eest, teised aga huvipakkuva teabe, muusika leidmiseks.\nKuidas lisada Discordi bot\nEsiteks vaatame boti Discordi lisamise protseduuri. Traditsiooni järgi juhindub teie tähelepanu samm-sammult:\nMäärake virtuaalne märk.\nMe läheme arendaja saidile, klõpsake selle ühendamiseks nuppu.\nMe läbime volituse ja anname loa kõigi programmiga nõutavate toimingute jaoks.\nPärast installimist peate logima sisse bot-keskkonda, käivitama kanali või serveri Diskordis.\nKontrollige selle toimivust.\nPopulaarsetel projektidel on oma veebiressursid ja sellise programmi levitamine on vabalt saadaval.\nVirtuaalseid abilisi on märkimisväärsel arvul, nende hulgast paistavad silma järgmised:\nDyno - serveri boti seadistamine Diskordi jaoks toimub mugava veebipaneeli abil. Selle ülesanded hõlmavad järgmist: sissetulevate teadete filtreerimine kolmanda osapoole rakendustelt, muusikafailide või teabe otsimine, rollide haldamine, sisseehitatud algoritmide kasutamine organisatsiooni struktuuri modereerimiseks,\ndabBot - programm on spetsialiseerunud muusikaga suhtlemisele. Ta suudab kasutuskõlbmatuid radu välja rikkuda, otsida neile alternatiivi,\nMee6 on armas interaktiivne olend, kes vestleb kõne all oleva kanali või serveri osalejatega. See on asendamatu abiline Diskordi teiste robotite meeskondade arendamisel ja suhtlusplatvormi haldamisel. Tal on väljendunud "kirg" animekultuuri vastu.\nErinevad serverite tagamaad\nVaatame muusikaboti disordi lisamise protsessi. Mugavuse huvides struktureerime teabe samm-sammult juhiste kujul:\nJärgige dabBoti arendajate lehe ülaltoodud linki.\nKlõpsake nuppu Kutsu bot, mille järel näitame kutse serverit.\nKohandage virtuaalse osaleja rolli käsitsi, kasutades sisseehitatud käskude loendit, millega me edasisi tegevusi reguleerime.\nSaadaolevate käskude täielikule loendile tuginedes kasutatakse avaldist . abi. Oletame, et soovite raadiot kuulata. Nende nimekirja kuvamiseks sisestage . raadio. Ja kui määrate käsule jaama nime, algab selle taasesitus. Tippige peatamiseks . peatus.\nAndroidi näpunäited: 7 viisi aku säästmiseks\nKuidas nädala jooksul kooli hindeid kinnitada?\nKuidas surfilaual vana vaha eemaldada\nKuidas saada Jaggaloks\n13 nippi oma Android-telefoni kiirendamiseks\nTänu õpetajatele kooli lõpetamisel\nMida vanematelt raha küsida\nKas Allen Carri raamat loobub suitsetamisest?\nCopyright 2021 \_ Internetiajakiri, kuidas kõike teha \_ Botid ebakõla jaoks


Kas tasuks hakata õppima midagi? :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 18.09.2021 22:10\nTarkvara » Programmeerimine » Kas tasuks hakata õppima midagi? märgi kõik teemad loetuks\nM: 30x Sapphire Nitro+ RX570 4GB [Säästu labidad] 11 546\n07.09.2012 20:28 Kas tasuks hakata õppima midagi?\nKas tasuks siis õppima hakata mingit programmeerimist, neid html koode jne? Või video monteerimist, tulevikus mingi suurema ekraaniga saaks kõike teha, kui oskused on.\nMilliseid koode peaksin esimesena õppima hakkama? Kergemaid.\n2) Seda mis huvitab\nNo ma ei ole kumbagi varem teinud ja ei oska kuskilt alustada.\nSellest ei tuleks midagi välja nii...\nMõtle mingi lõpptulemus välja ja siis uuri kuidas seda saavutada. Selle protsessi käigus jõuad kiirelt selgusele mida sul on vaja õppida ja siis aga võtadki vastava ala algajate õppematerjalid kätte.\nAga tegelt ma olen kirjutanud küll mängus mõnda algelist pluginat. Videtöötlus vist sobiks paremini.\nProovi kõigepealt HTML'is üks koduleht valmis teha.\nNatukene vihastab mind see, et küsid kas tasub õppida, muidugi tasub ennast harida kui, aga üldse ei viitsi harida ennast, siis võid minna kaubanduskeskusesse chillima koos teiste nolkidega.\nNing lõpetuseks ütlen, et ikkagi tee seda, mis sulle kõige rohkem meeldib ning ära lase teistel oma otsust mõjutada.\nEdu enda harimise motivatsiooni leidmisel!\nIga progeja algus : http://en.wikipedia.org/wiki/LOLCODE\nTegelikult, on a serious note, tundub nagu sa kuskilt lugesid, et IT inimesi on vähe/nad on hästi tasustatud ja mõtlesid, et just nendel kahel põhjusel, et tööd on hästi saada ja palk on hea, hakkad seda õppima, kuigi tundub, et sind see üldse ei huvitagi\nPigem lihtsalt millegagi toimetada.\nKui üldse pole mingisugust ettekujutust siis vast äkki alustada programmeerimise alustega, see annab hea ülevaate kuidas üldse need asjad käivad. Siis võid keele valida mida õppima hakata, programmeerimise alused lihtustavad ükskõik millese keele nullist õppimist. Ja kui peale seda ei tulegi mingisugust isu ühtegi keelt õppida siis oled targem ikka, see aitab mõista loogikat, logaritme ja arendab üldse mõtlemist (: edu!\nPaari nädala pärast hakkab Courseras programmeerimise alused Pythoni põhjal pihta - https://www.coursera.org/course/programming1\nIse olen sealt keskkonnast üht kursust kuulanud ja oli väga asjalik. Lähtekohaks võiks vast täitsa hea olla.\nKui kursust ei taha võtta siis seal http://see.stanford.edu/see/courseinfo.aspx?coll=824a47e1-135f-4508-a5aa-866adcae1111 on online lecture algajatele, kasutab Javat (mis pole üldse halb valik arvestades praegust Eesti tööturgu).\nJava pole halb valik tööturu mõttes.. aga algõppeks on ta küll üks paganama tüütu keel tegelikult. Boilerplate'i on HelloWorld-is selgelt liiga palju ja selle kohta ju alguses öeldakse, et "nii peab, kunagi hiljem räägime, mis, kuidas ja milleks".\nAlustuseks on ilmselt Visual Basic´u näppimisest juba küllalt.\nVB poleks vast kül päris õige valik. Objekte ekraanile lohistada, selle saab selgeks, kuid mis ja kuidas neid programmeerida ja kuidas programmi kood välja näeb, see jääb seal veidi hajusaks, kõik asjad on omades plokkides ja kogu koodi ülevaade ja selle koostöö jääb silmale nähtamatuks. Pealegi on tegu objekt orienteeritud keelega ja peab kohe mitmest otsast algja end täiendama hakkama.\nAlgajal peaks olema mingi selline keel ikka kus võtad koodiakna lahti ja sul on kogu kood silmeees ja võid julgelt alustada tühjalt lehelt Hellow world kuvamisega ning 1+1 proovimisega. Sul peab olema ettekujutus, kuidas asjad ka algselt toimivad, mitte kohe mingit pilti liigutama kukkuma või nupule käskusid lisama hakkama.\nJa OOP võiks lisanduda alles siis, kui mingigi ettekujutus programmeerimisest juba olemas.\nMinu arust on üks parimaid keeli alustamiseks on python, hea lihtne, samas võimekas. Samuti kuna tegu on intepreteeritava keelega, siis saab seda reaalajas testida, rida-realt toksid koodi sisse ja kohe näed mida vastav rida teeb. Väga mõnus minu arvates. Pealegi on ka netis selle kohta hulganiselt infot ja tutoriale, seega väga hea keel, et saada selgeks progemise põhitõed.\nKui sa tuled siia küsima, et kas tasub õppima hakata, siis ma poleks üldse nii kindel kas peaks üldse JAH vastama.\nMulle tundub, et isiklik huvi Sul asja vastu praktiliselt puudub ja soov progeda on tingitud pigem sellest, et kuulsid, et progejad saavad head palka.\nSa oleks nagu punktis, kus pole vahet mida sa õppima hakkad niikaua kuni selle eest head raha saab.\nJa muidugi, progejaid on alati puudu ning oskajad saavad häid summasid, kuid mina isiklikult arvan, et kui asja vastu huvi puudub, siis mine tee parem midagi mis pakub huvi, isegi kui selle eest vähem raha saab.\nProgejal kes teeb asja raha eest ja progejal kes teeb asja huvist on suur vahe.\nKuid oletades, et ma eksin ja Sul tõesti on huvi asja vastu:\n1. Uuri millised keeled üldse olemas on, mis keelega mida tahekse ning mida teised mingite keelte kohta kirjutavad.\n2. Vaata näidiseid ja mingeid lihtsaid tutoriale erinevatest keeltest.\n3. Mõtle välja mida sa tahaks teha (veebi, mänge, progesid, telefonile appe jms)\nKui sa need 3 punkti oled ära teinud, siis suure tõenäosusega oled Sa juba otsa kätte saanud.\nJa soovitan nende uurimiseks Googlet kasutada (niikuinii progedes põhiline tööriist) mitte foorumisse uut teemat teha.\nHea koht kust alustada, on minu meelest Khan Academy Computer Science materjalid:\nSoovitan alustada mingitest lihtsamatest.\nIse alustasin mIRC scriptimisest, sest seal oli tulemust kohe näha. Ei pidanud kompilleerima ega midagi.\nTulevikule mõeldes õpi Java, sest praegusel juhul on Android appid enamjaolt Java baasil ja kasu on sellest raudselt.\nmIRC skriptikeel on porno, PHP on porno (kipub enamasti olema - saab korralikku koodi kirjutada, aga algõpet sellega teha on porno). Ei ole mõistlik soovitada keeli, mis kipuvad spagetiks (php) minema või on oma olemuselt millegipoolest kiiksuga (mIRC). Javasript ei ole ka hea valik - seal oled käsist-jalust brauseriga seotud ja fookus läheb kohe sisulise poole ehk kontrollstruktuuride ja progemise algtõdede selgeks saamise pealt ära ning keskendutakse brauseriga nusserdamisele, et oma soovitud div kätte saada DOM hierarhiast jne.\nTulemust näed kohe ka nt pythoniga, mida siin korduvalt soovitet on.\nTarkvara » Programmeerimine » Kas tasuks hakata õppima midagi? mine lehele 1, 2, 3 järgmine


Imeline talv. - MARDI TALU\nImeline talv. published on 23.01.2016 Read more posts by the author of Imeline talv., Mardi taluImeline talv. kohta on 1 kommentaar\nNo nii no nii, tervitused teile! Viimane postitus lõppes lausega “Ma ei luba aga ma püüan, edaspidi olla tublim ja mitte teid nii kaua lasta oodata. Olgem hoitud!”\nUsun, et hoitud oleme olnud?! Mina täitsa seda tunnen, ehk see tunne koorub, on tunnetatav, jutu käigus. Aga tubli ma nüüd olen ja siin mu uus lugu on. Ei tulnud mitte kaua oodata?!\nVanasti küsiti ikka, mitu suitsu külas on. Mardi on külas täitsa olemas! Kus suitsu, seal tuli all ja kambrid soojad.\nLähme edasi ühe kena pildiga. Mardi kiviaed lumise kaunistusega. Sissejuhatuseks edasisele jutule.\nEks ole, alles olime lumeta ja vingusime. Siis tuli talv, lumi ja kraadid ja jälle halvasti. Kõike liiga palju. Alguses mõtlesin, et annan siin tuld aga jah, kes Tallinnas elab, ega see tore ei ole. Käid mööda ühte tänavat päeva, teise, kolmanda, ei ole see tänav näinud ei labidat ega sahka. Külma vastu aga aitab kindlasti, kui stringid koju jätta ja karupüksid jalga panna. Ja selleks, et lumest rõõmu tunda, olles ise üli mugav inimene, soovitan istuda bussi, sõita punktist A punkti B. Eestimaa on praegu imelius! Need lumised metsad, lumised puhtad põllud… aknast nii kena nautida ja positiivset laengut saada. Mina ahmisin seda endasse terve sõidu, kui saarde teel olin.\nÕnneks see blogi ei kajasta elu Tallinnas. Mardil oli lumi, oli külm, oli…. aga üks huvitav tähelepanek. Mitte kordagi ei olnud põhjust ja ma ei tundnud, et külmetad. Kuigi, võis olla külm, vahel. Lambavill on imeline. Olgu need sussid, kampsun, tekk…. Soovitan.\nSeekord tegemistest ei ole rääkida midagi. Vahel on tegemine ju ka lihtstalt mõnus olemine?! Mõnele on pildistaminegi töö ja töö mis leiva lauale toob, oli minu töökski seekord talvist Mardit pildistada. Pane end mõtteis kenasti riide ja tule jaluta minuga kaasa. Usun, et naudid.\nJalutades tulevad kenad mõtted. Uuel aastal antakse lubadusi. Ma lubama ei hakka, kõik on niikuinii nagu olema peab ja iga asi, nagu ikka, tuleb siis, kui tema õige aeg. Aga ühe otsuse tegin küll. Inimesed, kes me ellu tulevad, kellega me ühes ruumis viibime, otseselt või kaudselt, on meie peegeldused. Ja mina otsustasin, et uuel aastal vaatan ma ainult peeglisse, kus on ilus peegeldus või siis midagi, millest õppida. Kolepiltidele ütlen – ei! Kui need peegeldused on sama kenad kui järgmised kaks pilti, olen mina rahul.\nElus ei ole midagi juhuslikku. Ei peegeldused, ei märgid, oska vaid näha!\nElo Lutsepp, Maa-arhitektuuri Keskusest, kutsus mind Vana maamaja päevale rääkima Mardi talust. Kirjutasin pika vastuse, miks ma selleks valmis ei ole, ei ole ju millestki rääkida. Ja justkui selle kinnituseks, et mul nagu vist natukene oleks, potsatas mu postkasti ühelt healt inimeselt järgnev kiri –\nSinu blogi on nii ehe ja aus. Töö ongi raske, nagu kõigi inimeste jaoks, raha ongi vähe, nagu tegelikult kõigil, autod lähevadki katki kui need just uued ja kallid pole, kotid ja kivid ongi rasked tassida. Sa kirjutad elust nii nagu see enamus inimeste jaoks ongi, aga alati nii positiivses võtmes. Ja see toob ikka ja jälle tagasi lugema 🙂 Ja see on hämmastav, mis sa ära oled teinud seal talus.”\nTagasihoidlikult tänades ja mainides ka Elo kutset, sain järgmise vastuse-\n“Sul on kindlasti paljust rääkida. Alati ei pea rääkima sellest, mis on kõige parem isolatsioonimaterjal vanale vundamendile või kuidas kõige otstarbekam on põrandaid soojustada. Neid spetsialiste ikka leidub. Sinul aga on seda, mida paljudel ei ole – otsatul hulgal armastust, austust ja töökust ja see on tegelikult kõige tähtsam. Sellest räägidki ja seda jagadki teistega. Kui sind on sinna kutsutud, siis korraldajad teavad, et sinul on just seda, mida nende üritus vajab 🙂 Nii, et marss kohale ja ütle mulle ka, kus see asi toimub. ”\nMa siis ütlen teile kõigile. 6 veebruar, Vabaõhumuuseum, Kolu kõrts. http://maaarhitektuur.blogspot.com.ee/2016/01/vana-maamaja-paev-tuleb-taas.html\nKäisin Kasel sõbral külas. Sai “oma” lambad ülevaadatud.\nOn ju, mu Proua on nii ära tuntav?! Ikka see teine jah, proua näoga.\nTalve naudivad aga kõik.\nKui lammastest rääkida, siis mul ei ole põhjust küll väga hõisata. Veel. Aga hästi suur rõõm on jagada head uudist!\nKihnu maalammas on nüüd ametlikult tunnustatud tõug! Ehk on see märk ka mulle?! Ivar, ole ometigi mees ja võta asi käsile. Aga mine tea, eelmine kevad tulid ju hoiulambad, endalegi ootamatult, mis see kevad toob….\nMis toob elu veel ennem kevadet, tean. Mõtlesin siin asja üle, iga kevad, enavähem ja põhimõtteliselt üksi teen vaikselt metsatööd. Et kui võtaks kord asja jälle suuremalt ette? Ajaga juba saarel lähemal ja kaugemal sõpru ka, kui teeks ühed talgud! Et esimesel päeval kohe varavalgest hilisõhtuni ja lõpetaks päeva uhke simmaniga. Ja kellel jaksu võib teiselgi päeval appi tulla ja asjale lihvi anda.\nKuidas tundub, aasta on alanud ju hästi?! Mulle märgid näitavad küll, et usku aastasse on. Olgu usku ka teil endisse, siis kõik laabubki. Ikka kenasti ja hästi, ilusti takka kah veel! Ja kui usku väheks jääb, tasub peeglisse vaadata.\nPrevious post: Oli kena. Suvi! Ja juba sügis ka. Ja mis seal salata, nüüd juba, terve aasta.\nNext post: Sai käidud, kuuldud, nähtud…..\nTiiaComment by Tiia published on 23.01.2016 @ 11:10\nImelised pildid ja imeline lugemine! Ilusat talve ja peegeldusi!


Kaubanduskeskused konkurendi tööjõudu pigem väldivad - Kaubandus\nKaubanduskeskused konkurendi tööjõudu pigem väldivad\nÜritusturundus OÜ omanik Riina Paavo peab eelmist aastat kordaläinuks – olgugi, et firma käive vähenes 0,74 korda ehk 2012. aastal teenitud 180 000 eurolt 2013. aastal 132 000 eurole, suudeti teenida 25 000 eurot kasumit.\nEttevõte teeb peamiselt koostööd kaubanduskeskustega. Näiteks löövad nad kaasa Stockmanni Hullude Päevade korraldamisel.\n“Teeme töid ka Selverile. Kui nemad on mõne suurürituse sponsoriks, siis me hoolitseme selle eest, et nad oleks ka üritusel nähtavad, näiteks oma telgi või lastele mõeldud batuudi ja maskottidega,” selgitab Paavo. Muidugi on kaubanduskettide vahel ka konkurents ja tihtipeale nad samu tegijaid ei palka. Näiteks oleks Paavo firma puhul pea võimatu, et nad Hullude Päevadega samal ajal Kaubamaja Osturallit korraldaksid. Ta lisab siiski, et tihtipeale teevad nad töid allvõtu korras ehk ühte juppi kogu organisatsiooni kampaaniast.\nFirmal on Paavo sõnul üsna kindel kliendibaas ja uute klientide haaramine on keerukas. “Kui väga kõvasti vaeva näha, siis saad prooviürituse. Kui läheb hästi, on edaspidine koostöö võimalik, vastasel korral ei.” Ta tunnistab, et neil on siiski väike firma ja turuhiidudega nad võidu joosta ei suuda.\nLisaks kaubanduskeskustele on nende klientideks ka erinevad firmad oma suvepäevadega. “Meie vastutame üldiselt lasteprogrammi eest, kui tullakse terve perekonnaga. Meil on oma inventar (batuudid jms – toim), millega saame kohale minna. Aga neid me muidu välja ei laenuta, sest pole eritehnika firma. Kus oleme meie, on ka meie inventar.”\nVaadates majanduslikku poolt, on mõnel suurel üritusturundusfirmal käive pea kümme korda suurem kui Paavo ettevõttel, samas kasum väiksemgi. “Neil on ka väga suured meeskonnad ja jooksvaid kulusid palju. Meie teeme oma väikest asja ja võimaluste piires.” Suuremaks nad kasvada ei tahagi. “Ei hakka inventari investeerima, tuleb jälle masu peale, mis nende asjadega siis teha?”


Savisaar annab Krugmani raamatu eesti keeles välja - Kommentaarid 1-20\nõnneks Jumal hävitab jumala\nnäha kohe,kes selle maailma j u m a l on :\n2. korintose 4--\n4neile uskmatuile, kellel praeguse aja.... jumal... on mõtted\nIlm 12:12Seepärast rõõmustage, taevad, ning teie, kes neis viibite! Häda maale ja merele, sest kurat on tulnud alla teie juurde; ta on suures raevus, teades, et tal on aega üürikeseks."\nIlm 20:2Ja ta võttis kinni lohe, selle muistse mao, kes on Kurat ja Saatan, ning aheldas ta tuhandeks aastaks\nIlm 20:10Ja kurat, nende eksitaja, visatakse tule- ja väävlijärve, kus on ka metsaline ja valeprohvet; ning neid piinatakse päevad ja ööd igavesest ajast igavesti.\ntäiesti normaalne on, et keegi annab välja ka krugmani raamatuid. aga kui seda teeb savisaar, siis pole kahtlust valiku põhimõtetes: välja andmist väärib kõik, kus on vähegi midagi, mida saab näidata eesti vastasena. olgu siis teemaks majandus või seksuaalkasvatus. ja: "lähiajaloo uuringute instituut" eesotsas eediku ja jekateriinaga! neil jatkub kindlasti põlvkondadeks tegevust uurimaks eesti politsei jõhkrat vägivalda demokraatlikul teel armani ja bossi kapitalistlikku rämpsu erastada soovinud ühiskondlikult aktiivsete noorte suhtes pronksiajastul.\nmida saab näidata eesti vastasena\nKas reformierakond ja tema poliitika ongi eesti? Väga kahtlen selles. Pealekauba millise eesti????? Kas liiduvabariik eesti või Eesti Vabariik. Eesti Vabariik'i praktiliselt enam ei eksisteeri, kuna sinu reformisõbrad ehk siis sinu niinimetatud eesti teeb ju MEELETUID jõupingutusi, et eesti oma iseseisvuse kiiremas korras kaotaks. Maha on müüdud krooni katevara ja hävitatud majandus.\nNo nüüd siis jälle meedial kergem, ei ole vaja otsida hapukurgi tünnist teemasid lehelugeja ajude kuumarabandusest või trombihirmust, Savisaar ise andis end leheneegritele kätte - pekske ja tümitage!\nSavisaare raamatust, lk 655:\nVäga raske on seletada, mis ajenditest lähtusid need inimesed Toompea lossis. Põldroos arvab, et ühtedel põhjustas tõrkeid hirm, teistel rivaliteet\n"Ei mingit vabadust, kui ise taastuva riigi etteotsa ei saa. Olgu või putšistlik Venemaa, peaasi, et mitte omad, eestimaised konkurendid!"\nPS: Sealt peale algas Eesti lähiajaloo vägivaldne ümbertegemine. Ja käib tänaseni!\nkitser & joobul\nMis Krugmani raamat ! Nautige parem ajalehte ,,Kesknädal,, , kus ,,koomikajakirjanik,, Urmi Reinde võtab sõltumatu (ma toonitan SÕLTUMATU) intervjuu Tallinna füürerbojaarsultani , Edgar Savisaarega . Nautige , palju huvitavat INFORMATSIOONI , eriti psühhiaatritele . Aga miks ainult Krugman ? Miks mitte ,,Avameelselt abielus,, uustrükk ja seda läikival paberil ja värvifotodega . MODELLE värvifotodel situatsioonide lavastamiseks , peaks endiste ja praeguste Kesknoorte hulgas palju olema . Vasta\nkAS NUPU AUTOR EELDaks, et mõni koalitsioonipoliitik "määriks oma käsi" selle raamatu välja andmisega. Ehk on päris hea ka kiidulaulu taha vaadata. ja mõnda teist arvamust kuulda-lugeda?\nTundub, et Krugman on justkui kelatud autorite hulka arvatud ja nüüd va savikal jälle plekk küljes!\nJa MIDA siis oodati?! On ju teada, et reform ja kesk lähenevad üksteisele ülihelikiirusel ja seda lähenemist kiirendab just selline tsirkus, mis praegu erakondade rahastamise j selle "UURIMISEGA" käib!\nÄrgake üles! kommentaari teks ton ammu sisestatud, te haukate selle aga ära ja siis nõuate sisetamist. TEKS oli: reform ja kesk lähenevad üksteisele suure kiirusega ja vahet nende vahel muudab ühaväiksmaks see tsirkus, mis praegu selle rahastamise "UURIMISEGA" kaasas käib!\nMillal Kuressaare Elamute Hoolduse omanik\nHain Vaher kirjutab oma raamatu inimestelt\nraha välja petmisest fiktiivsete arvete\nnäol ja raha pesust?\nHuvitav kas nii lihtsalt käibki ühe instituudi tegemine? Et lihtsalt ütled, et 'Seksuaalkasvatuse Instituut' ja võidki kohe selle teemalist kasvatust teha? Samas on tore kui keegi Krugmani teoseid eestindama hakkab - minule on küll huvitav teada viimast 20 aastat USA majandust käivitanud ideoloogia alused, et miks asi ikka kriisini läks. Et kas Krugman tahtlikult juhtis USA majanduse kriisi või oli see vaid rumalus. Ja kindlasti ei saa väita nii, et Krugmani ideed on valed. Kindel on see, et Krugmani teed mööda jätkates sammume kuristikku. Samas järsult pöörates läheme veel kiiremini kuristikku. Nii et õigus on seal kusagil keskel - vaadata, mis läks valesti ja seada uued eesmärgid (mis on suuresti anti-krugmanlikud), kuid sinna liikuda pigem Krugmani meetoditega s.t arutult raha loopides. Vasta\nmiks Krugman ise ei anna, nobelist peaks seda ju suutma.\nSa oled rohkem nagu ennast ärajoonud säinas. Viimased 30 aastat ei käinud USA majandusideoloogia mitte Krugmani, vaid Friedmani järgi, mille võttis üle ka Eesti Reformierakond.Sellepärast see värk nüüd nii pees ongi.\nVõiks parem selgitada partei rahastamist võlgadega...\nKeskerakond on tema juhi näo järgi kujundatud ja tahaks teada, miks mõlemale pole seni pankrotti välja kuulutatud? Sest võlgadega samas suurusjärgus sissetulekud ju puuduvad. Tsitaat: :"raamatule on kavas lisada Eesti konteksti puudutav selgitus..."\nAga väga hea ju, siis saavad ka eestlased oma emakeeles lugeda Krugmani mõtteid majanduse ja majanduskriisi kohta. Krugman on Eestis palju tähelepanu pälvinud ja nüüd saaks ka tema mõtete ja arvamustega põhjalikumalt tutvuda. Muidu on meediasse jõudnud vaid Ilvese emotsioonitsemine, aga nüüd tuuakse eestikeelse raamatuna koju kätte Krugmani argumentatsioon. Ega see mees niisma Nobeli preemiat saanud, raamatut tasub lugeda. Miks aga kommentaariumis on nii palju sõimajaid? Kui pole midagi sisulist ja argumenteeritut öelda, siis sõimatakse. See aga on madala intellekti näitajaks. 2 vastust\nOlen seda raamatut inglise keeles lugenud ja soovitaks kõigile Eesti hurraa-optimistlikele sedaq lugeda. Kadri Simson praegu tõlgib seda ja kui eestikeelne versioon valmis on, siis kui osta ei raatsi, lugege raamatukogu raamatut, aga kahjuks see teile igatahes ei tule. Vasta\nSa oled rohkem nagu ennast ärajoonud säinas. Viimased 30 aastat ei käinud USA majandusideoloogia mitte Krugmani, vaid Friedmani järgi, mille võttis üle ka Eesti Reformier... 1 vastus\nFriedmani järgi tegutses Reagan. Võibolla ka vanem Bush. Clinton tegutses Krugmani järgi, noorem Bush vist kah, aga Obama on täiega krugmanlik.\nAga väga hea ju, siis saavad ka eestlased oma emakeeles lugeda Krugmani mõtteid majanduse ja majanduskriisi kohta. Krugman on Eestis palju tähelepanu pälvinud ja nüüd saa... 2 vastust\nMuidugi sai Krugman Nobeli preemia asja eest. Aga enamik lugejaid loebki teda emotsioonitades.\nKuipalju Eestis on neid, kes raamatust ka aru saavad? Noh, mõnedkümned vahest on. Aga need on asja juba inglikeeles läbi lugenud. Nii et ei taipa, kelle jaoks seda tõlgitakse.\nMeie võime võõraid teoseid isegi enda nimel avldada.Piraatidele on kõik lubatud.\nKrugmanil parandajaid palju.\n’Kompetentsiga’ pannakse paika riigikogu ja rahvas.\nAga Krugman on ju päris aus mees.\nTa on uurinud väga aktuaalset asja ja propageerib seda, mida ta leidnud on.\nMitte nii, et ärme süüdlasi otsi.\nKokkusobiva seletuse praegustele asjadele ta annab.\nAga ’kompetentsiga’ võimlejad pööritavad parema meelega’ ilmsest üleolekust’ ainlt silmi selle koha juures.\nVõibolla polegi nii PAHA kui on selline raamat eesti keeles ka.\nMiskipärast ei ole eesti keeles ka Nassim Nicholas Talebi „Musta luike“ ega Badioud ega....\nMöned raamatud käimasoleva ja asjade seisu kohta on minu meelest küll vajalikud, et mitte vaielda kogu jõuga ainult selle üle, kes oli kõvem mees ajaloo prügikastis.\nServiti 01.08.2012 10:54\n"Nii et ei taipa, kelle jaoks seda tõlgitakse."\nÕige, hoidkem ikka saladuses, miks matsirahvast ärritada ... astmelise tulumaksuga!\nTõlkida võib kõike kui raha on (kolmandik sulas). Meil pole selle Krugmani tarkusega midagi peale hakata, sest usale, kes vajadusel raha juurde trükib, normaalsed majandamismudelid ei sobigi.