Kommentaarid: ÄREVUST TEKITAV RAPORT: Venemaa ei pruugi Baltimaades piirduda hübriidsõjaga\nÄREVUST TEKITAV RAPORT: Venemaa ei pruugi Baltimaades piirduda hübriidsõjaga\nÕhtuleht.ee, 19. aprill 2016 16:53\nÜhtpidi on mainitud NATO otsustusvõimetust,/ 23. aprill 2016 17:52\nsamas: "Teiseks on allians ja idatiiva liitlasriigid väga hoolikalt uurinud Venemaa "hübriidsõda" ja Ukraina vastusamme ning on valmis reageerima kiiresti ja adekvaatselt."\nKumb siis on: võimelisus või võimetus KIIRESTI REAGEERIDA? Või ollakse valmis vaid rääkima?\nT.Mets/ 22. aprill 2016 12:14\nSiin mõni kommija arvab, et praegu Eesti on kaitsetu. Tõsi jah, on küll, aga paraku omaenda mittearukate valitsejate poolt ja kahjuks sellest väljapääsu ei näe\nVähesed Venemaa Valikuid.(VVV)/ 22. aprill 2016 12:05\nKahju,et venemaa ei saa oma avantüüre lõpetada.Päästab ainult jätkuv keskastme sõda.Natoga ei tule võitu vaid täielik häving.Palju aga jõuab hävitada.? Sõda venemaa ja NATO vahel käib kiirelt.\nveendumus/ 20. aprill 2016 23:27\nKUIDAS VENEMAAST NII HALVASTI MÕELDA? Saime ju Marina Kaljuranna abil Venemaa armastuse tagasi, hoidkem siis seda!\nak./ 20. aprill 2016 20:37\npatriot/ 20. aprill 2016 19:08\ndebilõ vasu mat\nteadja/ 20. aprill 2016 16:08\ntuttavad venelased rääkisid, mida nad korda saadaksid kui Putini väed peaksid Eestisse tungima.... Ma parem ei hakkaks inimesi hirmutama...\nto: teadja/ 20. aprill 2016 17:00\nKorda saadaksid nad täpselt sama , mis Berliinis 1945.a. so. röövivad,vägistavad ja tapavad tsiviilelanikke. Vastame neile sellega ,et Putini vägesi vangi ei võta,\ntäpselt sama,mis eestlasedki oskavad teha/ 21. aprill 2016 10:01\nja on teinud Tallinnas,Eestimaal,Iraagis,Afganistanis.... igas paigas .... teevad seda,mis vaja.\nEi nad siis hooli ausate kisast ega nn,põgenike kiirest vudimisest.\nteate ja kuulake mida räägitakse rahva hulgas/ 20. aprill 2016 10:17\nvaeseid ja vaesuse piiril on kuskil 65 % rahvastikust ... neile ükskõik kes tuleb sest enam hullemaks minna ei saa ... siis SAADAKSE lahti ka nendest PAGULASTE hordidest mis hävitavad kiirkorras kohaliku rahva ...\nvaadake seda lolli/ 20. aprill 2016 10:46\nkas ta ei ole hale?\n20. aprill 2016 11:33\nMillistest pagulaste hordidest Te siin muudkui jahvatate? Meil on hoopis 100 000 Eesti-vaenulikku venemeelset, kes kujutavad endast tegelikku ohtu. Mulle küll ükskõik ei ole, kes tulevad, venelasi ei taha kindlasti enam tagasi. Aga Teie võite ju emigreeruda Venemaale, kui siin ei meeldi ja niikuinii ükskõik on.\njaak/ 20. aprill 2016 09:56\nkellele seda pidevat sõjajuttu vaja on?\nIkka / 20. aprill 2016 20:11\nOmavatele EKRE vastu\nalf/ 20. aprill 2016 09:01\nVenemaa pistrikud otsivad alati sõjaka võimalusi ja valvsust ei tohi hetketski minetada. Kui mõnele joodikust vene kindralile tundub ,et NATO on nõrk , siis ta eksib. Vandid armastavad relvi täristada, ähvardada ja provotseerida igal pool, kuid loeb ressurss, mida venemaal ei ole ega saagi oplema,mis ületaks NATO oma. Putini reziimi jüngrid võiksid vaadata peeglisse ja küsida, miks kõik arenenud riigid ei salli venemaad.\nkui/ 20. aprill 2016 22:02\nVenemaal ei ole ressursse, siis kellel veel on! Paberraha ei lähe arvesse.\nVenemaa maavarad kuuluvad ju / 21. aprill 2016 10:04\njänkidele,seda teab iga aus eestlane juba Noa ajast. Siim ja Niiles teavad,Andrus teab.Taavi eab.Bardac teab. Kõik teavad.\nsest neil on maavarad ja nad ei ole maoli nn,.arenenud riikidel taldu / 21. aprill 2016 10:03\nlakkumas ega nende käske täitmas,\nSest venelased loevad end vabadeks inimesteks,keda ei kamanda ei jänkid ega türklased koos eestlastega.\nÜks Eestlane/ 20. aprill 2016 08:27\nJama! Kui selline asi peaks juhtuma ja kahjustama mu isa siis ma tappan need KÕIK ükshaaval ära! Mingu P*RSE see sõda!!!!\nBrunn/ 20. aprill 2016 07:52\nPole vaja ennustada kas venemaa võtab euroopa ,on vaid küsimus millal saabub ootamatu rünnak. Venemaa tankid seisid juba korra Berliinis ja saksa naised said vägistatud. Praegused fritsud on pehmod-vene segust tehtud nagu idioot MERKEL KES KASVAS IDA SAKSA KULTUURIRUUMIS. See ongi tema ajudes rahvaid segada ja pagulasi importida. Täna veavad euroopa PIPI-PIKSUKAD meile musta orjamassi nagu kunagi Ameerika seda tegi. Loogiliselt võtab venemaa euroopa tagasi kas sellel või tuleval aastal. Täna on seda kergem teha sest euroopa on MÄDA. Tõelises sõjas saab ka kohalike partisane kasutada ja neid on terve ida täis lasnamäest alates.\n20. aprill 2016 07:30\nvjikn/ 20. aprill 2016 07:30\nNagu ma näen on kustutatud mu väga tõtt rääkiv kommentaar. Olen nüüd 100% veendunud, et Eestis pole sõnavabadust ja käib täielik rahva orjasramine. Ei jää muud üle kui anda Õhtuleht kohtusse kuna minu põhiseaduslikku õigust on räigelt rikutud.\nmutt/ 20. aprill 2016 07:27\nHuvitav, kellele see rahva ajupesu selles plaanis kasulik on? Ilmselt tahetakse teha midagi (tobedat nagu alati), mida rahvas muidu heaks ei kiidaks kui sõjaga ei hirmutaks.\nEga/ 20. aprill 2016 06:37\nEga joodikute omavaheline sõda kaua ei kesta, kui algabki.\neks/ 20. aprill 2016 22:06\nvõtame siis kohe võidu tähistamiseks!\n20. aprill 2016 06:32\nunista edasi/ 20. aprill 2016 10:46\n20. aprill 2016 11:34\nTe olete asjast ikka päris valesti aru saanud.\naga need vütavad kaasa ju siinse maa ja vee/ 21. aprill 2016 10:07\nSiia jäävad inimeselaadsed tõprad,ei keegi muu.Seoksed ,kes ei oska lugu pidada jönki kanni lakkumisest ega ülista reformikate poolt läbiviidavat genotsiidi.\nmm/ 20. aprill 2016 15:18\nRohud, kull mees, rohud on sul jälle võtmata jäänud\nVikatimees/ 20. aprill 2016 06:04\nkuidas võtta,pigem tuleb karta neid idioote ja korrupante ,kes siin riigis võimul ja ohustavad ,rohkem riiki kui venemaa kaudne oht...Milleks koguaeg hirmutada rahvast,Paluks raportit ka pättide ja idiootide ohust riigile ,kes on valitsuses,riigikogus,riigifirmades,palju need tegelased hävitavad ja laastavad riiki .....\nAusalt/ 20. aprill 2016 05:33\nöeldes,mind on si..auguni see pidev Venemaaga hirmutamine ära tüüdanud.\nKalju/ 20. aprill 2016 04:26\nKolmas mailmasõda on tükimat aega kestnud ja hoo saab sisse juuni kuus.Siis läheb lahti täielikuks andmiseks.Eesti Wabariigi piir on nagu karmozka,kuskohast tullakse üle ja rahvale näidatakse kuidas ületuuakse Venemaa poolt. Kommunistid lavastavad näitemängu ja aitavad kaasa kaose tekitamisele.\nQQ/ 20. aprill 2016 02:11\nMa arvan , et Eestlane varsti ei viitsigi seda teemat enam lugeda iga aasta kirjutavad sama jama , et kohe kohe Venemaa tuleb ja läheb sõjaks jne ...\nMeid ohustab teised ohud ka mitte ainult Venemaa ,,, lääne poolt tungivad Euroopasse potentsiaalsed terroristid kes varem või hiljem jõuavad ka siia ( Eestisse ).\noks / 20. aprill 2016 01:41\nTeevad Peipsi peal vahemerd, tulevad paatidega erariides kes iganes soovib, muudkui päästke ja majutage ära\ntiblunn/ 20. aprill 2016 01:18\nAustria, Ungari. Poola, Makedoonia, Serbia, Taani, Saksa, Šveits, Leedu, Läti, Suurbritannia hakkavad juba sellele Brüsseli pasaloopimisele vastu. Muhameedist mühakatele sobiks siinkohal inglanna Lily Alleni laul Not Fair, lehvivate juustega https://www.youtube.com/watch?v=Mj_vN53I9do\najaloo spiraal/ 20. aprill 2016 00:56\npalju siin Eestis neid eestlasi enam ongi. Suur enamik russe,kelle pealinn on Lasnagorsk. Mis sõda siin omade vastu ikka pidada Jäänud ju vanad, invaliidid,muidu hullud ja poliitikud,kes ohu korral kabuhirmus minema plagavad.Tavakodanikul ju vahet pole,milline mass sisse marsib, kas Venemaalt, Süüriast või kuskilt mujalt .Metslased kõik. Euroopa on nagu dementne rauk,ei mõtlemist,ei tegutsemist .Vahe selles,et russid on valged,aga muud liialt erinevad ja kordades hullemad..\nEi tea väga neid seaduse peenhäälestamisi/ 20. aprill 2016 00:47\nAga, kas sõjaõhutamine on karistatav?\nMitu aastakümmet seda a'la "Venemaa kohe ründab" juba pudrutatud on?\nMa loobun. Ei jõua enam seda sõda oodata!\n123/ 19. aprill 2016 23:16\nNagu kiviajas oleks tagasi\n19. aprill 2016 22:54\nsina / 19. aprill 2016 23:13\n"Valeri" kontrolli kõigepealt enese püksid üle....mis seal haiseb???\nValeri/ 19. aprill 2016 23:30\nSa siis ikka arvadki, et ameerika tahab sinu venemaad omale?\nValeri/ 19. aprill 2016 23:43\nVenelaste ja venemaalaste hirmutamiseks on vaja ameerikat, natot, türgit ja eestit jne vaenlaseks ja seda ei tee mitte ameerika teadaolevalt.\nAmeerika kaart ruulib. Puutja reiting tõuseb üle 100%\nUps, põhja korea ei ole ainult vaenlane.\nvene kaart ruulib/ 19. aprill 2016 22:23\nja reformi taavi reiting tõuseb\nHelka/ 19. aprill 2016 22:16\nJätke see Venemaa rahule. Eestlase saagiks on ikka teine eestlane. Lausa kutsute esile kurja. Ei ole meeldiv iga päev lugeda ähvardustest. Ehk teate- tuleb see, mida ei oota.\nto/ 20. aprill 2016 16:09\ntundub, et sa oled lihtsameelne ja loll!\nIvo/ 19. aprill 2016 22:10\nMida külvate hirmu.Parem tahaks infot, kus on minu kogunemis koht kui jamaks läheb?Kust relva saan,et kodu ja pere kaitsta saaks.Kus on minu pere peidupaik kui rakettid lendama hakkavad?Kus on meie Eesti riigi toiduvarud x tunniks?Kütusest pole vist mõtet rääkida.P.... see kõik.\nMidagi muud siin lugeda pole ,kui ainult venelane tuleb.Mis hakkan Kaera-Jaani vastu ründajale tantsima?\n20. aprill 2016 09:00\nKogunemiskoht ja varjupaik on pommiauk,relva saad surnud tiblunni käest ja toiduks tarvitad rekvireeritud sõjaaja saadusi ja marss edasi tantsides idarindele -drang nach Osten!\nTeadmjamees/ 19. aprill 2016 21:44\nEga teile, eestlastele ikka aru pähe ei pane! Mida te jamate selle NATO-ga. Poliitikas on vaja kavalust rohkem kui rasketehnikat. Asutagem Narvasse 20 000 hiinlast ja ma tahan näha, millal ja mis ajsaoludel julgeb Venemaa Eestit rünnata!!!\n19. aprill 2016 21:31\nNATO/ 19. aprill 2016 22:29\nNATO vähemalt kaitseb, mida teeb venemaa? Okupeerib Ukrainat...\nQQ/ 20. aprill 2016 01:46\nKeda see NATO kaitsnud on?\nKogu oma eksisteerimise aja on NATO mis peaks olema kaitseorganisatsioon rünnanud teisi riike ( Afganistan , iraak , Liibüa , jne ...)\nnoi tule täna päeval seal potsugi, kui keegi ei maksa relvade eest, lihtsalt inimese elul pole ligi lähedastki hinda võrdluses paugutajaga./ 19. aprill 2016 21:28\nEi tea kellele siin relvi müüja et neid näitama tulla, kas Rootsile,Soomele, Lätile nalja teete, aga noh kui hästi punnitada ja islami fanaatikuid kohale vedada siis neile veneautomaat on nagu leib ja peab kappis ikka olema.\nto No problem/ 19. aprill 2016 21:18\nOled asjast õigesti aru saanud.\nFanny/ 19. aprill 2016 21:16\nSaksamaa, Rootsi, Prantsusmaa, kellega veel on Venemaa sõdinud? - kõik on heaolu riigid, võibolla on Venemaal õnnelik käsi?\nNo problem/ 19. aprill 2016 21:09\nkohe tulevad Arnold Schwarzenegger, Dolf Lundgren ja Jean-Paul Van Damm ja teevad venelastele ära, ja kui nemad ei saa hakkama, siis tulevad, Iron man, Capten America ja Hulk ja siis pole venelastel enam mingit lootust.\nkurjategijatest/ 19. aprill 2016 20:44\nhitler, putler, stalin ja islamistid, üks ajudeta eneseimetlejate kamp, kellel puudub reaalsusetaju ja sellised tuleb maapealt minema pühkida enne, kui nende ahnus ja agressiivsus järjekordselt lõkkele lööb, sest venemaa ei ole lenini kuritegelikust valitsusest alates suutnud end taastada normaalsete arenevate riikide kilda, samuti tuleb venemaa käest ära võtta ja tegesi saada köningsberg, sest see ei kuulu kurjategijatele, selliste lennukite piiririkkumiste ja ähvardavate lendude tõttu neutraalsetes vetes teiste laevade kohal, tuleb nad blokeerida kõigist koostööliitudest maailmas, sest neid ei saa usaldada. Venemaa sellised piiritlemata ja märgistamata lennud ja lennukid tuleb kuulutada rahvusvahelisteks kurjategijateks ning kõik vara konfiskeerida.\nRudi/ 19. aprill 2016 20:53\nLenini kuritegusid rahasatas ameerika pankur Rothschild (polnud venelane). Hitlerit rahastasid pankurid (polnud venelased). Stalin võitis sõja AINULT tänu ameerika (mitte venemaa) konservidele, Sõjatehnikale, relvastusele.... A. Canaris : "Ameerika ei asunud sõtta venemaa poolel! Ta astus sõtta tugevneva Saksamaa vastu!" Aga sinu jutust järeldan, et peagi on tulemas erakorralised valimised..Sest teie, nälginud oravate,AINUKE loosung on : Valige meid, muidu tuleb Savisaar!!!\nmis sind "kurjategijatest"/ 19. aprill 2016 23:20\nnii segi on kamminud??? Muudkui, et tuleb...tuleb...tuleb....kes see siis on kellel "tuleb"....??? Vast näitad eeskuju, et kuidas "tuleb"? ...põhulõug!\nmaalt ja modemiga/ 19. aprill 2016 20:42\nMeie riik on nii palju oma inimkapitali üle parda heitnud, et suurt hirmu enam polegi- oleme ennegi raskeid aegu kannatanud.\nma/ 19. aprill 2016 20:41\nei saa enam uldse aru venemaa pidi kohe kokku varisema sanktsioonid on oma too teinud kogu aeg rakendatakse uusi ja nuud alustab soda ehk moni selgitab\njaanus/ 19. aprill 2016 20:32\nvenemaal on hullult huvi jah baltimaid vallutada :D rumalus kuubis, milleks seda jama tal vaja on, mõelge peaga.Siinsete inimeste hirmutamiseks ainult ja seda ei tee mitte moskva teadaolevalt\nValeri/ 19. aprill 2016 22:41\nPuutin nuttis lenini kuju najal, sel ajal kui NSVLiit lagunes ja lubas leninile, et taastab Nõukogude sotsialistliku vabariikide liidu. Asi pole huvis, vaid leninile antud lubaduses, ideoloogias.\nVaatad palju venemaa televisiooni.\nsa/ 20. aprill 2016 21:53\nJaanus näitad oma erilist rumalust! Venemaal on agressiivsed huvid igal pool!\nmõnus paanikahooaeg/ 19. aprill 2016 20:14\nVankad saavad suhu vana-hiina strateegi SunZhe metoodikaga.On teised saanud,saavad ka venelased.\nrainz/ 19. aprill 2016 20:09\ns.taks siiber selle velasega hirmutamisest!\nsiis,/ 19. aprill 2016 20:13\noo paras aeg õigekirjaga tegeleda\nAktsinär EVS -s/ 19. aprill 2016 19:39\nMinge te õige ....e. oma sõjaga. Ise veate siia võõrvägesid ja kohalikest tehakse kahuriliha. Mis on asja point? Kui tahetakse sõdida siis ei küsita vaid lastakse mürske kellegile kannikasse. Tänu teie mõtlematule tegevusele on siin väga palju inimesi kannatanud, sest turg on läinud kaotsi ja just teie tegevuse tõttu.\ntundub,/ 19. aprill 2016 20:16\net kremliitidele korraldati kommimise õppus!\nAktsinär EVS -s/ 19. aprill 2016 20:26\npista oma kemliit sinna samusesse ja ära tule talupoegi kommunistideks sõimama\nT.Mets/ 19. aprill 2016 19:24\nSee sõjapsühhoosi levitamine pole midagi muud,kui rahva enamuse tähelepanu kõrvalejuhtimine nadist olukorrast majanduses, õhtlasi on ka ettekäändeks võõrvägede sissetoomisel. kui suur sõjaline ohtsiis Venemaa poolt NATO-le oleks. Alles hiljuti internetis avaldatiriikide kaitse eelarved---USA sõjaline eelarve oli ligi 600 miljardit dollarit venelaste 65 miljardi dollari vastu. Järeldused tehke ise\njäreldus:/ 19. aprill 2016 20:17\ntahad, et eesti oleks kaitsetu. ergo...\n// 19. aprill 2016 20:39\nAga Eestmaa ongi praegu kaitsetu! (Miks "Eesti" väikese tähega?).\nEesti pole kaitsetu/ 19. aprill 2016 22:30\nNATO kaitseb :D\nQQ/ 20. aprill 2016 01:57\nKui läheb sõjaks pole seda NATOt kusagil NATO ei astuks Eesti pärast sõtta Venemaaga.\nHm/ 20. aprill 2016 07:31\nSa tahtsid öelda, et okupeerib.\nKustas./ 19. aprill 2016 19:22\nSiis jälle põhjus valget laeva oodata!\n19. aprill 2016 19:19\nsid/ 19. aprill 2016 19:49\nKirjelda kuidas käib rahvusvahelise olukorra leevendamine? LAsta venemaal teha mis ta tahab, lasta neil kasvõi kogu vennasrahvas maha tappa ja loota, et meie kord on veel kaugel?\nnh/ 19. aprill 2016 18:51\nüldiselt viimasest sõjast on teada, mis agressoriga juhtub- venelased püüavadki hetkel iga hinna eest saavutada seda, et neid esimesena rünnatakse. Selleks kõik need provokatsioonid. Ei maksa siin baltikumis ka eriti karta- vastukaaluks võetakse kohe Kaliningradi oblast jäädavalt ära, soome laht pannakse lukku ja nn Leningrad tehakse maatasa. Eestis 1 milj elaniku tagaajamiseks ja tapmiseks kulub ikka oluliselt rohkem aega, kui Peterburi maatasa tegemiseks. Tallinn venelasi täis linn- viska kiviga suvalises suunas, pihta saab venelane- Tartus peab 2 kivi viskama- Peterburis piisab ainult õhku sülitamisest, kui ümberringi on venelased täis tatistatud! - Ja mis riik venemaa siis enam on, kui tal Peterburi pole! Venemaa agressiooni tulemusel saame ilmselt endise piiri taas taastada, nii et selle probleemi võiks päevakorrast hetkel küll maha võtta.\n19. aprill 2016 18:47\n* ründamise plaanid Baltimaade vastu\nsina nh/ 19. aprill 2016 23:28\nsöö vähem kahtlaseid seeni! See on ju täiesti idioodi jutt mille oled kirja pannud! See võimas nato sätib ja niheleb juba üle aasta, et isise bandiitidelt Rakka ja Mosuli linnad tagasi võtta....no kuidagi ei saa ega julge. Ja nüüd äkki kohe Leningrad......kirjuta....mis need seened olidki mida viimati sõid?\n19. aprill 2016 18:44\nKüll Venemaal igasugused Baltikumi ründeplaanid vôivad ammu valmis olla.Aga see ei toimu veel.\nskunks/ 19. aprill 2016 18:21\nehk aitab juba sellest hirmu külvamisest.Pole mingit kasu inimesi paanikasse ajada.Mis tuleb,selle vastu oleme meie jõuetud ja ei saa kuidagi ära hoida.\n19. aprill 2016 18:21\nEi Venemaa veel ründa.Enne peab USA ja Natoga midagi juhtuma.Seda ta ootab.\n// 19. aprill 2016 18:59\nUSAga ei juhtu midagi. Neil on lihtsalt momendil 3,4 triljonit (lugesid õigesti!) $ puudu pensionifondist. Aga eks võike võidukas sõda ole ka neil alati abiks. Ainult keegi ei tea, kus see võidukas sõda asub.\n/// 19. aprill 2016 19:33\nLihtsalt loe ajalehti.Ka kommunistlik pravda, ei, nüüd on ta ju PM, kirjutas sellest. Ja ka delfi.\nkodanik/ 19. aprill 2016 18:19\njälle õhutavad :(\naga/ 19. aprill 2016 18:18\nühendriikide majandus ei suuda eksisteerida ila koloniaalmaade ekspluateerimiseta ja ilma sõdadeta.Igale poole nad ronivad ümber maailma.Kõige rohkem vihastab see,et nato ei peksa musti euroliidust välja.Kasutu organisatsioon.Las venelased vallutavad eesti,sest midagi niikuinii ei muutu.Sead on pukkis ja rahvas näljas.Pole vahet ,mis lipp Toompeal lehvib!\njüri/ 19. aprill 2016 17:56\nRuttu varjendisse , rakett juba lasti välja !\n19. aprill 2016 17:42\nRudi/ 19. aprill 2016 18:04\nSina ei pea muretsema, et meie "helged pead" jalga lasevad! (Kuigi nad võiks endale siis kohe pähe(!) lasta. Aga argpüksid ja müüdav saast jääb alati saastaks!). Nemad seal re ja sde loojad, riputavad oma uue (ehk õigemini endise isanda) pildi seinale, rebivad meie, eestlaste, sini-must-valge tükkideks ja riputavad oma endise, punase (ehk nüüd valge-sini-puna) plagu Pika Hermani torni, keeravad oma tagumiku brüsseli poole ja hõiskavad oma uusi (ehk ikka endisi) loosungeid kremli poole....NENDE jaoks ei muutu midagi...\nTäiendus/ 19. aprill 2016 18:17\nÜks suuremaid vaenlasi on müüdav-ostetav ajakirjandus - "kahjuks" piirduvad nende võimalused mitte "halal" kommentaaride kustutamise ja hiirte kõhutuule kajastamisega. MEGAIRW!\nRudi / 19. aprill 2016 18:45\nTere taas, totutaja! Juba kuu on sul üks ja seesama plaat peas tiirelnud! muudaksid vähemalt sõnade järjekorda oma kirjutises, oleks ka huvitavam! aga täpselt üks ja sama lugulaul....Kahjuks ei suuda oma nimest kuidagi tuletada nime Mart või Martin....ag siiski, ühes on sul õigus! Kommunistid, marksismi-leninismi propagandistid lauristin, ansip, kallas, seppik, raud, ja teised RE ja SDE loojad ja juhendajad võtavad oma endised seltsimehed lilledega vastu!\nheeee,reform kaitseb eesti riiki,seda mis on Ameerika mandril !!!!!!/ 19. aprill 2016 19:14\nveart reform. Pole santi sõna öelda.\nMina,sa pasundad kommunistidest,me oleme kõige ausamad ja tegusamad küüditanud Brüsselisse suurte rahade peale.\nKas neil on kerge kõhveldada ja igatseda ?\nkuidas sul õnnestub/ 19. aprill 2016 19:24\nnii loll olla?\nJa SINA ,/ 19. aprill 2016 20:17\n... Rops_Röökur - kuidas kõlab sinu nimi? Kas EAJ?\n19. aprill 2016 17:39\nja ongi,,/ 19. aprill 2016 17:59\nsest siis ei tohi enam juua ,suitsetada? litsi lüüa..jõule pidada...ja kes teab veel mida.... ainult palveta päev otsa...ja iga hetk pead olema valmis pommivööd kandma kui kästakse\nkes infi jagas/ 19. aprill 2016 18:08\nKas taavi või sven?\nlööge papp renni ja ärge mölisege/ 19. aprill 2016 17:32\noma paremad pudinad peaksite ka annetama,äkki .......\nMida te kardate ??? Teil on toeks maamuna kõige suurem ja vapram relvajõud, sõdurid olevat veidi häbelikud ning solvuvad.\nAga loodame,et see läheb üle.\nMeil on julge olla ameerika torude taga,võime sõimata,võime röökida,võime klähvida ja võime oma maa tagasi võtta\n. Asi see on , Peipsi ja Ohhoota mere vahel on meie maa ja me saame sellema truuduse märgiks kinkida oma peremeestele.\n19. aprill 2016 17:27\nPidev sõjahirmu juttude artiklid on "vihakõne".\nja aeleb sel maalapil,mida sakslased/ 19. aprill 2016 19:16\nkoos taanlastega vabastasid mitusada aastat tagasi. Okupant neh. Lai ja alatu ka veel.\n17:27 - le/ 19. aprill 2016 20:20\nVatnik/ 19. aprill 2016 20:34\nSina oled vene okupandi järeltulia mine oma venemaale raibe!\neestlane/ 19. aprill 2016 20:58\nmul veel vene sõjaväepilet alles ka. Ei tea,kas kehtib veel?\nSÕJAVÄE --PILET ON KÕVA SÕNA :::/ 19. aprill 2016 21:45\nKUI TÄNA PEAKSID VENE SÕJAMEHED ....NARVA VABASTAMA ::????----SEDA\nMEIE POLIITIKUD KA OOTAVAD;;; MA USUN --ET\nMEIE SILMAD NÄEVAD SELLE PÄEVA ÄRA ::\nLIHTSALT MARSIVAD SISSE ---ILMA PÜSSI PAUGUTA:\nKEHTIB ..KEHTIB IGA SÕJAVÄE PILET;;;,/ 19. aprill 2016 21:52\nEGA SEDAGI NII SAMA KA EI JAGATUD:::\nKES TEENIS 3..PIKKA AASTAT ,,KES 2.5 AASTAT JA\nKAITSES SUURT KODUMAAD""\nIKKA RELVAD KÄES:::::::\n1;; AGA KUNA SIIN ;;;;2016 aasta eestis:::: SELLISES LABASES EESTIS RELVI JAGATAKSE : ??????ENNE KOPUTAB VENE SÕDUR JÄLLE SINU UKSELE;;; ////JÄÄBKI AINUKE VÕIMALUS ---ULATAD PUNASE PILETI ,,//VENE AEGNE SÕJAVÄE PILET;;; OMA POISS ,,\nJA JÄÄD EHK ELAMA KA ! ! ! ---VÕI SÕIDAD KOHE RINDELE --- JÄLLE SÕDIMA::::\nValeri/ 19. aprill 2016 22:33\nSelleks usa veab ja peab rohkemgi vedama, et venemaa ei trügiks eestimaale. Okupant ootab ida pool, et aga saaks okupeerida uuesti.\nPuutin nuttis lenini kuju najal, sel ajal kui NSVLiit lagunes ja lubas leninile, et taastab Nõukogude sotsialistliku vabariikide liidu.\n19. aprill 2016 17:23\noma rahva jaoks on tehtud,ei maksa valet rääkida/ 19. aprill 2016 17:34\naga meie siin,plassid ja valged ,ei ole valitsuse tegelinskitele omad .\nOmad tulevad Lähis-Idast ja Aafrikast.\nTürklased on omad.\nRudi/ 19. aprill 2016 19:08\nMis toetaja sa oled ka... Lihtsalt juba kuu aega siin oma 20-30 eestikeese sõnavaraga totutaja. (Esiti ta sa kasutasid ju nime to-to-tot---). Aga soovitus sulle : Las nad annavad sulle vahelduseks teistsuguse sõnajärjestusega teksti! Edu!!


SK10 jalgpalliklubi | Page 2\n31. detsember 2018 / Mariliis Limbak / Kommentaarid välja lülitatud\nSoovime naiskonna ja klubi poolt kõike paremat uuel aastal!\nNaiskond tegi Aastalõputurniiril ajalugu\nAastalõputurniiri viimase päeva alguses käisid väljakul naiste Meistriliiga klubid ning esikoha teenis meie naiskond – alistades finaalis Tallinna FC Flora.\nTurniiri korraldajad valisid parimaks mängijaks Samanta ning väravavahiks Angela.\nAitäh naiskonnale, et pakkusid enne uue aasta tulekut sellise emotsiooni.\nNaiskond võidutses koduturniiril\nSK 10 Premium Cupi esimene pool lõppes traditsioonilise naiste turniiriga, kus võidutses kodunaiskond. Täpsemalt saate tulemustega tutvuda kodulehel.\nNaiskond võitis FC Elva Indoor Cup-i\n28. november 2018 / Mariliis Limbak / Kommentaarid välja lülitatud\nMöödunud nädalavahetusel olid võistlustules meie kõige suuremad jalgpallurid. Naiskond võttis osa Nõo spordihallis toimuvast FC Elva Indoor Cupilt. Tagasi koju naasti kindla võiduga – turniiril ei kaotatud ühtki mängu.\nMeie võistkonda tuli ka kaks eriauhinda – parimaks väravavahiks valiti Angela ning parimaks ründajaks Samanta.\nPalju õnne kõikidele mängijatele!\nNaised võitsid järjekordse turniiri naabrite juures\n20. november 2018 / Mariliis Limbak / Kommentaarid välja lülitatud\nMöödunud nädalavahetusel sõitis osa naiskonnast taaskord Lätti, et võtta osa esimesest saaliturniirist. Kõik algas ja lõppes naiskonna jaoks edukalt – võideti ülekaalukalt peaaegu kõik mängud – vaid RFS klubile tuli ühes mängus 0:1 alla vanduda, kuid see turniiri võitmist see ei seganud.\nNaiskond mängis koosseisus: Angela, Diana, Beatrice, Gerli, Samanta ja Anette-Mai.\n5. november 2018 / Mariliis Limbak / Kommentaarid välja lülitatud\nPärast hooaja lõppu ei saanud naiskond kohe puhkama – ees ootas sõit Lätti, Žemgale Cupile. Esimese päeva edu jätkus ka teisel ning nii toodigi võit koju – Eestisse.\nVõidukas kooseisus mängisid Angela, Veronika, Anette-Mai, Diana, Kärolin, Beatrice, Geili, Liisa, Lisette, Olesja, Gerli, Berit ja Samanta.\nNaiskond Lätis turniiril\nNaiskond osaleb rahvusvahelisel turniiril Žemgale Cup, mis leiab aset Lätis.\nÄäretult hea meel on teatada, et alustasime turniiri kindlate võitudega – itaallased alistati suureskoorilise 9:0 võiduga ja kohalik kodunaiskond Olaine alistati 4:1.\nTurniir jätkub homme ning soovijatel on võimalik otseülekande kaudu silma peal hoida alljärgneval lingil.


Canon RF 24-240mm F4.0-6.3 IS USM - Overall\n• Paindlik 10-kordne suumivahemik 24–240 mm\n• Viieastmeline pildistabilisaator kaitseb kaamera\nvärisemisest tekkiva hägu eest\n• Ringikujuline 7 labaga ava sujuva ja loomuliku bokeh-\n• 1/8-astmeline ava klõpsudeta kontroll videote\n• Peaaegu hääletu Nano USM-teravustamine\n• Kaal vaid 750 g\n• Suur lukustatav suumirõngas kuni 100˚\n• Kohandatav juhtrõngas\nÜks objektiiv, kümme korda rohkem loomingulisi\nSee 10-kordne suumobjektiiv EOS R süsteemi jaoks on\nideaalne, kui tahate kaasa võtta ainult ühe objektiivi.\nNautige vapustavat mitmekülgsust, täiskaadrilist\npildikvaliteeti ja kõiki EOS R süsteemi tehnilisi eeliseid.\nSuurepärane loominguliste reisipiltide jaoks.\nJäädvustage vaid ühe objektiiviga\nAvastage loominguline vabadus vaid ühe mitmekülgse objektiiviga. Vaid 750 g kaaluv RF 24-240MM F4-6.3 IS USM pakub peaaegu iga fookuskaugust, mida vajate. Ideaalne reisimiseks.\nNautige täiskaadrilist pildikvaliteeti kogu 10-kordses suumivahemikus. Pildistabilisaator tagab nõelterava tulemuse nii nõrga valguse kui ka suure fookuskauguse korral.


25 kõige eksklusiivsemat klubi planeedil\nOn klubisid, kuhu on 'võimatu' pääseda. Teate: pikad read, pöörased kaaned ja põngerjad lihtsalt sügelevad põhjusel, mis keelab teil siseneda. Ja siis on klubid, mis on võimatu sisse pääseda. Räägime kandideerimisprotsessidest, komisjonide nimetamisest, salajastest ukseavadest, rangetest riietumisreeglitest, nutitelefonivastastest reeglitest ja loomulikult räigetest aastatasudest.\nJah, Tokyo nurkadest Londoni jõgedeni - rääkimata lugematutest pitsipeatustest Manhattanil - leiate hifalutiini asutusi, kuhu sissemurdmine on raskem kui Fort Knox. Siin nad on. Ja rohkemate maailma kõige dünaamilisemate puhkusekohtade jaoks vaadake neid 17 hõljuvat hotelli, mis on lihtsalt maagilised.\nunistab raha võitmisest\n1 The Ivy klubi (London)\nSelle leiate ainult kutset pakkuv klubi Londoni West Endi naabruses. See võttis restorani laiendusena 2008. aastal kolm ülemist korrust. Hoolikalt kureeritud liikmete nimekiri on täis väljakujunenud Londoni teatri näitlejaid, produtsente ja kirjanikke.\n2 CORE (Manhattan)\nKeskendunud oma elustiiliklubi mainele, Tuum teeb koostööd erinevate kultuurisündmuste ja võimalustega, et parandada liikmete üldist elamiskogemust nii ruumides kui ka väljaspool neid. Nii et liikmed saavad mitte ainult nautida tipptasemel söögikohta, salonge ja muid majasiseseid teenuseid, vaid liikmete nimel korraldatakse ka klubiväliseid järeleandmisi. See võib hõlmata pileteid etendustele, jahtreise ja eraviisilisi eraviisilisi peatumisi mõnes maailma kaunimas kohas. Ja kui soovite veel pidutsemiskohti, vaadake 50 kõige raskemat pidutsemislinna Ameerikas.\n3 Cercle de Lorraine (Brüssel)\nInstagram / cercledelorraine\nSee härrasmeeste klubi mängib paljude äri-, poliitika- ja akadeemiliste ringkondade juhtide jaoks peatuspaika. Ja kui arvestada selles klubis pakutavate (näiliste) tegevuste hulka, näiteks purjetamine, golfimäng ja ohtralt imporditud sigareid, on see eliidi külaliste nimekiri täiesti mõistlik. Sigarisuitsu ja kergemeelsuse õhtu lisamiseks on seal isegi uskumatult ilus võlvitud veinikelder, kus liikmed saavad oma parimaid veine varjata. Ja rohkem veini (vähem eksklusiivses keskkonnas) saamiseks vaadake Maailma parimad veiniklubid.\n4 Noppe (Stockholm)\nAsutas krahv Carl Adam 'Noppe' Lewenhaupt, see klubi korraldab regulaarselt kontserte, etendusi, eksklusiivset golfiturniiri ja kuulsat suvepidu (kui mainida vaid mõnda kõrgetasemelist üritust). Sissepääsuks peab teil olema kaks praegust liiget ettepanekute esitajaks, samuti raha suurte tasude maksmiseks.\n5 klubi 33 (Disneyland)\nSee söögiklubi , mida on kirjeldatud kui 'Disney fännide luksuse püha graali', on ka üks parimatest viie tärni restoranidest Orange'i maakonnas - ja mis veelgi olulisem, pargis on ainus koht, kus nautida täiskasvanute jooke. Presidendid, väärikad isikud ja A-nimekirja näitlejad meeldivad Tom Hanks , loetakse liikmete nimekirja.\n6 vaikus (Pariis)\nErinevalt teistest Euroopa klubidest, mis teenindavad peamiselt ärimoguleid ja autoritasusid, see klubi laseb sisse ainult nooremaid kunstipäraseid tüüpe. Keskendunud loomingulise keskkonna kureerimisele, korraldab klubi palju eksklusiivseid pidusid, kultuuriarutelusid ja eriseansse. See on suurepärane koht kunstnikele - või kui arvestada, et see pole Tuileriest kaugel, kunstnikud - meele ergutamiseks ja üksteise toetamiseks. Ja veel hämmastavate reisisihtkohtade jaoks vaadake Ameerika 20 parimat hotellibaari praegu.\nInstagram / @ 39montecarlo\nAsutatud professionaalse ragbimängija poolt eraspordiklubi on koht kõrgemale klassile, kus saab nautida parimaid treeningvõimalusi, iluprotseduure ja hoolikalt koostatud, toitvaid menüüsid. Liikmeid saavad kas olemasolevad suunata või kandideerida otse kontaktivormi kaudu. Edu. Ja luksuslikuma sobivuse saavutamiseks ärge jätke seda kasutamata Luksuslikud treeningtunnid, mida igaüks peab proovima.\n8 klubihoone (Buenos Aires)\nSee ilus Argentina klubi on ülim sõlmpunkt igat liiki rahvusvahelistele reaktiivseadjatele. Lisaks salongile, terrassile, kahele baarile, basseinile, aiale ja lõputult rikkalikele külalistetoadele korraldatakse klubis hulgaliselt eriüritusi, nagu tippkokkadega privaatsed õhtusöögid ja pöörlevad kunstinäitused. Iga kuu võetakse vastu ainult piiratud arv taotlejaid.\n9 Yellowstone'i klubi (suur taevas)\nSee Ameerika leviala on kõike suurepärast õues. See asub Montana Rocky Mountaini sügaval 15 200 erapikkusega aakri suuruses elukohas. See sobib ideaalselt neile eliitidele, kes sooviksid pigem suusatada mööda nõlvasid kui rüübata bourboni tugevalt lõhnastatud ruumides. Koos paljude teiste ärimogulitega kuuluvad siia ka klubi liikmed Bill Gates ja Justin Timberlake .\n10 mustanahalist (London)\nInstagram / @ mustklubi\nJärgmiseks sukeldumiseks Londoni kõige eksklusiivsematesse klubidesse keskendume sellele kaunile Gruusia linnamajale Sohos. Klubi, mis asutati esmakordselt 1764. aastal, sai klubiks Mustanahaline klubi 1992. aastal pärast ruumide ümberkujundamist. Eeldatakse, et klubi liikmed on „erakordselt huvitavad ja huvitatud”. Kuigi tegemist on peamiselt õhtusöögiklubiga, pakutakse muid tegevusi - näiteks luule ja privaatseid muusikaõhtuid.\n11 pealinna klubi (Dubai)\nSee ainult kutsutud klubi on a esimene koht võimsate ärimeeste ja naiste jaoks. Pärast isiku avalduse esitamist võib liikmelisuse komisjonil kuluda kuni kaks kuud, et tema taotlus ja rahaline seisukord läbi vaadata. See koht puudutab vähem luksuslikke mugavusi ja rohkem selle seintesse loodud võimsat ärivõrku.\n12 Kee klubi (Hongkong)\nInstagram / @ keeclub\nkuigi peamine asukoht seal on ilus söögituba, baar ja mitmed salongid, kui liitute, saate juurdepääsu ka Shanghai abiklubile ja Koko Hongkongis. (rohkem asukohti, privilegeeritud hüved.) Tavaliselt liituvad liikmed suunamiste kaudu ja mõned legendaarsed liikmed ka Mick Jagger , Gwyneth Paltrow ja Christian Louboutin .\n13 Hiina klubi (Berliin)\nNimi võib küll petta, aga see Saksa seltskondlik klubi sisaldab oma menüüs ja sisekujunduses mitmeid Hiina mõjutusi. Elegantne seltskondlik klubi loodi selleks, et ühiskonna-, kultuuri-, poliitika- ja äriinimesed tunneksid, et neil on kodust eemal tänu erasviitidele, raamatukogule, baarile ja restoranile. Liikmete ettepaneku peab tegema vähemalt üks klubiliige või klubi vastuvõtukomisjon peab need heaks kiitma.\n14 Austraalia klubi (Sydney)\nAsutatud 19thsajandil on see klubi vanim härrasmeeste klubi lõunapoolkeral. Algselt oli see viktoriaanlikest ärimeestest Melbourne'is ööbimiskoht, kuid nüüd teenib see paljusid erinevaid mehi ja naisi ühiskonna ülemkihist. Kuid see säilitab endiselt oma ajaloolise võlu ja elegantsi.\n15 Hurlinghami klubi (London)\nSee klubi on nii eksklusiivne et liikmeks astumine võib võtta kuni 15 aastat - ja peate ootama, kuni olemasolev liige möödub või tagasi astub. See pole üllatav, nähes seda Kuningas Edward VII käis sageli tuvi laskmas. 42 aakri suurune kinnistu asub Thamesi jõe ääres. Seal on tenniseväljakud, aiad ja teemuru.\n16 Carnegie klubi (Dornach, Šotimaa)\nInstagram / @ skibocastle\nSee asub Skibo lossis Šoti klubi sobib ideaalselt kõrgema klassi neile, kellele meeldib mängida golfi ja muid välitegevusi, näiteks kalapüüki, kaljuronimist ja savituvist laskmist. Liikmed saavad hobusega uurida ka 8000 aakrit kaunist Põhja-Ülemmäge.\n17. klubi 1930 (Milano)\nFacebook / @ 1930 kokteilibaar\nTe ei suuda seda isegi märgata ainult kutset pakkuv klubi Milano tänavalt. Selle asemel peate sisenema varjatud uksest. Kuuldavasti on see koht, kus Milano moenädalal käivad pärast moeetendusi paljud supermodellid.\n18 Aku (San Francisco)\nSee klubi lahe piirkonnas keskendub inimeste kogukonna loomisele, kes suudab leida ja rahastada projekte, mis midagi muudavad. Kuigi see filantroopne org on helde, on sellega liitumine uskumatult keeruline. Liikmete nimetamiseks peab olema olemasolev liige ja seejärel ametlik heakskiit.\n19 5 Hertford Street (London)\nNagu nägime, armastab London ainult liikmetele mõeldud klubi. Väidetavalt on aga 5 Hertford Street kõige raskem sisse saada. See on nii vaikne, et nende saidil pakutakse piiratud teavet - ja nende Instagram on privaatne. Ühte me teame: allkorrusel, Loulou's, on suhteliselt õhkõrn ööklubi, kus inimestele meeldib Lupita Nyong'o , Leonardo Dicaprio ja Prints William on pidutsenud.\n20 Metropolitani klubi (Manhattan)\nAsub Manhattani elaval Viiendal avenüül, kui see klubi esimest korda avati, oli see tuntud kui 'miljonäride klubi'. See eksklusiivne klubi endiselt on avalikes kohtades range riietumiskood ja tänapäevane mobiiltelefonide ja sülearvutite keeld. Külaliste ööbimiseks on 22 tuba, keeglirada, veinitoad, suitsetamisruum ja söögisaal.\n21 väikest rannamaja, Malibu (Malibu)\nInstagram / @ sohohouse\nSee värske rannasadam on vaid üks osa ülemaailmsest võrgustikust Soho House klubid. Toimumiskohas on terrass, baar, söögituba ja elutuba, millest kõigist avaneb muljetavaldav vaade ookeanile. Kuigi on palju teisi Soho House'i liikmeid, kellel on juurdepääs kõikidele oma klubidele üle kogu maailma, peate selle klubi liikmeks astumiseks tõestama Malibuga legitiimset ühendust.\n22 virna (Kaplinn)\nSee omapärane ja värvikas klubi Lõuna-Aafrikas on ainult kutsetega. Liikmetel on juurdepääs mugavale salongile või valgusküllasele baarile, mis mõlemad näitavad uskumatult huvitavaid kujundusi ja kunstiteoseid. Muud hüved hõlmavad juurdepääsu tippkokkadele, uksehoidja teenuseid ja tasuta transporti.\n23 California klubi (Los Angeles)\nKeskendunud liikmetele, kes jagavad seda „teenet, vastastikust austust ja väärikust” kesklinna LA klubi algselt avati aastal 1887. Tuntud oma söögikogemuse, peene antiigi ja klassikalise arhitektuuri poolest, on see ainus omataoline ajalooline klubi läänerannikul.\n24 kunstiklubi (London)\nAlgselt asutati 1863. aastal see klubi oli kunstide, kirjanduse või teaduste meeste koht, kus luua ja luua tugevaid edukaid suhteid. Keskendudes kultuurielamustele, on liikmetel palju võimalusi näha hoolikalt kureeritud galeriisid, muusikalisi etendusi ja muljetavaldavaid esinejaid.\nInstagram / @ roppongihillsclub\nNii ärimagnaadid kui ka kunstnikud kohtuvad aadressil see klubi Roppongi Hills Mori torni 51. korrusel, kust avaneb vaade Tokyo suurele metropolile. Sellel ühel korrusel on kaks baari ja seitse restoranid, mistõttu on see ideaalne koht kohtumiste ja ürituste korraldamiseks. Rakenduse, ulatuslike tasude ja range sõelumisprotsessi vahel pole see klubi siiski täiesti ligipääsetav.\nParema elu elamiseks hämmastavate saladuste avastamiseks kliki siia meie TASUTA iga päev registreerumiseksuudiskiri !\n5 ekspertnõuannet abielulahutuse järgsete kohtingute tegemiseks, et saaksite mängu tagasi tulla\nUus uuring näitab, mida naised lühiajalises partneris soovivad\n50 pöörast kuulsuse fakti, mida te ei usu, on tõsi\nmärke suhte lõppemisest\nmida kinkida sünnipäevaks parim sõber\nkuidas nad titaanliku leidsid\narmastavad nimed, mida oma poiss -sõbraks kutsuda\nunistus kaka puhastamisest


Vooremaa Isabell püüdis Eestis oma esimesed kalad ning sai keemia selgeks\nIsabell püüdis Eestis oma esimesed kalad ning sai keemia selgeks\nSaksamaalt Frankfurdi lähistelt pärit Isabell Keller veetis vahetusõpilasena aasta Jõgeval perekond Laumetsa juures ning õppis Jõgeva ühisgümnaasiumis. Aasta jooksul on ta peaaegu ideaalselt omandanud algul ulmeliselt keerulisena tundunud eesti keele, käinud perega läbi suure osa Eestimaast, korjanud metsas seeni ja püüdnud Peipsil kala.\nIsabell sai õpilasvahetuse programmiga tuttavaks 9. klassis. Nii talle kui paljudele teistele tema eakaaslastele tundus ahvatlev minna vahetusõpilaseks Ameerikasse, kuid neiu ei saanud selleks vajalikku stipendiumi. Mõte aasta välismaal veeta ei jätnud teda maha ja Isabell mõtles minna kusagile, kus ta ise ega ta sõbrad pole varem käinud. Mõttesse tulid Baltimaad ning alates eelmise suve lõpust oli ta Jõgeval Maimu ja Kaivo Laumetsa peres kasulapseks.\nMaimul ja Kaivol oli juba varem plaanis olnud enda juurde vahetusõpilane võtta, sest paar aastat tagasi oli nende vanem tütar õpilasvahetuseprogrammi raames Ecuadoris. Mingeid eelistusi Laumetsadel vahetusõpilase koha pealt ei olnud. “Mõtlesime, et esimeseks vahetuslapseks ehk kedagi Aasiast ei sooviks, see on juba kultuuriliselt meist liiga erinev piirkond,” arvasid Maimu ja Kaivo.\nIsabellil on hästi meeles esimene koolipäev, mil kasuõde Liina ta Jõgeva ühisgümnaasiumi juhatas ja Isabell kogu aja paaniliselt eesti keeles selgeks õpitud lauseid kordas: “Minu nimi on Isabell, ma tulen Saksamaalt, ma olen 15 aastane.” Klassi ette minnes oli neiul aga kogu kramplikult õpitud tekst meelest läinud.\nAlgul, mil Isabell eesti keelt ei osanud, rääkis ta oma kasuema Maimuga saksa keeles, Liina ja isa Kaivoga suhtles ta inglise keeles. “Ma algul kartsin, et kui ta minuga saksa keeles saab rääkida, siis võib eesti keele õppimine raskeks kujuneda,” tunnistas kasuema Maimu, kuid tema kahtlustest hoolimata hakkas Isabell juba paari kuu pärast eesti keelt purssima. “Minu jaoks olid naljakad sõnad kõht, sinka-vonka, kompsud, kogu moos, köki-möki ja pabistama,” meenutas Isabell.\nÜks suur erinevus Isabelli kodukandi ja Eesti elu vahel oli koolisüsteem. Neiu rääkis, et Saksamaal peavad nad tunnis rohkem sõna võtma kui siin, samas tehakse Eesti koolis rohkem kontrolltöid. Saksamaa koolis lahendatakse võrrandeid kalkulaatori abil, siin pidi ta õppima neid peast tegema. Isabell sai aga siin enda sõnul tänu õpetaja Neeme Katile selgeks keemia, mis tal varem kuigi tugev polnud.\nPlaan Tartu Maratonile minna maeti Kuremaa terviseradadele\nKui lõunapoolsematelt laiuskraadidelt pärit inimesed tavaliselt Eesti karmi talve pelgavad, siis Isabell lausa ootas pikisilmi lund ning tahtis teada, milline on ilm kolmekümnekraadise pakasega. Lund tuli tal oodata peaaegu uue aasta alguseni, kuid siis sai sellest õige pea isu täis. “Lumi on tore ja mulle see meeldib, aga no aprillis sajab lund, lõpetage ära, see pole enam normaalne,” rääkis Isabell.\nVeebruaris, mil lumi Isabelli jaoks veel vastuvõetav oli, soovis ta osa võtta Tartu Maratonist. Ema Maimu oli selles suhtes algusest peale üsna skeptiline, kuid isa Kaivo arvas, et nad proovivad kõigepealt sõita mõned ringid Kuremaa suusaradadel ja siis otsustavad, kas Isabell võiks maratonile minna.\n“Isabell ütles, et oskab suusatada küll. Ta oskabki, kuid siiski mäesuuskadega. Võtsime Kuremaal ette viiekilomeetrise ringi ja juba kahe-kolme kilomeetri järel oli ta omadega täiesti läbi,” meenutas Kaivo. Isabell tunnistas, et see oli tõesti raske ning Tartu Maraton jäi tema jaoks ära.\nSöökide suhtes Isabell pirtsakas ei olnud. Vastupidi, Maimu ja Kaivo tunnistasid, et neiu oskab väga hästi küpsetada. Vahetusaasta algul sattus Isabell vaimustusse kohukestest, kuid kui nende söömisest ootamatult lisakilod tekkima hakkasid, otsustas neiu neist mõneks ajaks loobuda. Väga meeldis Isabellile põdravorst ja -maks. Sült jättis ta külmaks, kuid traditsioonilise jõulutoidu, verivorstide suhtes neiu pirtsakas polnud. Sakslanna pani tähele, et siin süüakse rohkem liha ja kartulit kui tema kodumaal ning üsna kummaline oli tema arvates makaronide söömine lihtsalt ketšupi ja salatiga.\nIlusat aastat varjutas terviserike\nKevade hakul tuli Isabellil oma söömises ja liikumisharjumustes mõningad muudatusi teha, sest tal ilmnes kummaline terviserike. Tekkis kurnatuse tunne, pärast söömist valutas kõht ja pidevalt ajas iiveldama. Isabell on kahe kuu jooksul käinud mitmete arstide jutul, teinud analüüse ja protseduure, kuid täpset diagnoosi pole talle siiamaani pandud. Algul arvasid arstid, et selline tervisehäda on tingitud stressist, kuid tüdruk ja tema perekond kinnitavad, et selles ei saa asi olla. Kuigi Isabelli terviserikke põhjus on siiani teadmata, on tüdruk endiselt positiivne ning ei kavatse selle pärast varem kodumaale sõita.\nAasta jooksul on Isabell saanud oma kasuperega Eestis ja ka välismaal palju ringi rännata. Ära on käidud Pärnus, Peipsi ääres ja ka järvel kala püüdmas, Endla rabas matkal ning loomulikult Tallinnas ja Tartus. Ka kultuurikalender on tal Eestis olles olnud üsna tihe, kaheksa korda on ta käinud teatris, kuulamas käidi ka Hurts’i ja James Blunt’i.\nTalvel käisid Laumetsad koos Isabelliga Austrias suusatamas, kus neil oli lõbus nii suusanõlvadel kui mujal. Ööbimiskoha pererahvaga suheldi saksa keeles, korra läks aga Isabell sealse pereema juurde ja küsis sulaselges eesti keeles: “Mis juust see on?” Kõigil oli nalja kui palju, perenaine ei saanud aru, mida Isabell ta käest teada tahtis ning tüdruk ei mõistnud, miks perenaine temast aru ei saanud, sest eesti keeles rääkis ta täiesti kogemata.\nHiljuti käis Isabell oma klassiga Taevaskojas matkal, kuid siis segas teda juba kehv tervis. Kuid kange tüdruk ei virisenud ning tegi matka läbi, hoolimata sellest, et ilm oli külm ja vihma sadas otse telki. Isabelli vahetusaasta lõpeb juuni lõpus. Enne seda on tal plaan koos perega ära käia Saaremaal. Praegusel ilusal ajal häirivad teda kõige enam sääsed, kuid hea meelega võtaks neiu endale Saksamaa koju kaasa selle rahu ja vaikuse, mis siin Eesti kodus on, ning ilusa tähistaeva, mida Isabellil Frankfurdi lähistel imetleda ei õnnestu.


Hotellid Verchaix | Hotels.com\nLinna Verchaix hotellid\nOtsing hotellid Verchaix\nVaata kaardilt hotelle Verchaix\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Les Getsi suusakuurort ja Mehaanilise muusika muuseum. Ära unusta külastamast paiku nagu Jaysinia botaanikaaed ja Grand Massif Expressi köisraudtee.\nMajutusvõimalused, mida Verchaix pakub\nVerchaix pakub majutusvõimalusi kõigile, ükskõik kas reisite üheks ööks või kauemaks. Kui sinu sihtkoht on Verchaix, ootab sind Hotels.com saidil 528 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 50%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 28 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Verchaix ja selle lähipiirkond pakub.\n• 118 3 tärni hotelli alates 56 EUR öö\n• 51 2 tärni hotelli alates 46 EUR öö\nVerchaix – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Genf (rahvusv. lennujaam GVA-Cointrin), mis asub 45,9 km linnast eemal.\nVerchaix – kohalikud huviväärsused\n• Les Getsi suusakuurort (4,2 km südalinnast)\n• Mehaanilise muusika muuseum (4,5 km südalinnast)\n• Jaysinia botaanikaaed (5,2 km südalinnast)\n• Grand Massif Expressi köisraudtee (5,7 km südalinnast)\n• Espace Aquatique’i teemapark (7,2 km südalinnast)\nVerchaix – millal on parim aeg reisimiseks?


Elutee number 9, idealistid - Tulilind\nAvaleht/Numeroloogia/Elutee number 9, idealistid\nElutee number 9, idealistidToimetus2021-01-07T13:20:49+02:00\nNumber 9 eluteega inimesed on ääretult kohuse- ja vastutustundlikud ning võimekad. Neis on lisaks uhkusele ja idealismile veel otsusekindlust ja visadust, mis aitavad neil saada oma kogukonnas isikuks, keda austatakse ning kellest lugu peetakse.\nNumber 9 eluteega inimesed võivad saavutada palju, kui nad suudavad kontrollida kalduvust ennast kõige õiglasemaks pidada.\nNeil on sageli omadus pidada end ausateks ja kõrgete ideaalidega inimesteks. See võib kaasa tuua nende kalduvuse teisi inimesi võrdlemisi kriitiliselt kohelda. Kui nad töötavad juhtival kohal, siis võivad nad olla üsnagi dogmaatilised ja järeleandmatud. Nad võivad ka oma ametiseisundit töösuhetes ära kasutada.\nNumber 9 võivad ka omada kalduvust võtta teatav kaastundlik hoiak, mis peaks peegeldama nende usku ülimasse headusse ja oma vaimsusesse. See võib aga neile ohtlikuk osutuda, sest nn headuse viljelemises on neil sageli silmaklapid peas ja nad võivad kaotada elu ebatäiuslikkuses reaalsustaju. See võib nad muuta kitsarinnaliselt õiglaseks. Kuna nad ise arvavad, et nemad pole isekad, loodavad nad seda ka teistelt. Kui see nii pole, võivad nad muutuda ohtlikult fanaatiliseks.\nNumber 9 on vajadus korda saata suuri tegusid. Näib, nagu oleks nende kutsumuseks kogu maailma päästmine kas siis rohelises mõttelaadis või keskkonnateadlikkuses. Seni kuni nad kahe jalaga maa peal püsivad, võivad nad palju head korda saata.\nKuna nad on karismaatilised ja suurepäraste oraatorivõimetega inimesed, võivad nad paljude elusid muuta. Peamine soovitus neile on see, et nad suudaksid püsida tasakaalus ja hoiduda õiglusejanus äärmustesse laskumast, siis võivad neist saada mõjukad isikud.


Valmistoitu tootvate ettevõtete müügitulu püsib stabiilsena - Põllumajandusuudised\nValmistoitu tootvate ettevõtete müügitulu püsib stabiilsena\nValmistoitu toodeti 2015. aastal 200 miljoni euro väärtuses ning ligikaudu pool sellest eksporditi, selgub Maaeluministeeriumis koostatud valmistoitu tootvate ettevõtete 2015. aasta ülevaatest. Ettevõtete müügitulu oli 241,5 miljonit eurot ehk 1,7 protsenti enam võrreldes aasta varasemaga.\n„Ekspordimahtude mõningasest vähenemisest hoolimata on valmistoitu tootvad ettevõtted suutnud sisetarbimise toel hoida müügitulu stabiilsena. Oluliste kaubanduspartnerite kehva majandusolukorra tõttu välisnõudlus vähenes, kuid palgakasv ja tarbijahinna langus toetasid sisetarbimise kasvu. Kulude kokkuhoid aitas pisut kasvatada ettevõtete loodud lisandväärtust,“ ütles Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand. „Valmistoitu tootvate ettevõtete osatähtsus toiduainetööstuses tasapisi aasta-aastalt kasvab, samuti on Euroopa Liidu uue eelarveperioodi 2014–2020 toetusmeetmete toal hakanud taas suurenema investeeringud.“\nValmistoitu tootvatel ettevõtetel on oluline koht Eesti toiduainetööstuses, andes 13% toiduainetööstuse müügitulust ning peaaegu 20% toiduainetööstuse lisandväärtusest ja ekspordist. Samuti annavad nad olulise panuse tööhõivesse (2588 tööga hõivatut).\nEsialgsetel andmetel eksportisid valmistoitu tootvad ettevõtted 2015. aastal ligikaudu 103 miljoni euro eest ehk ligi poole toodangust. Eksport vähenes võrreldes eelmise aastaga 5 protsenti. Valmistoidu tootjate eksport moodustas 2015. aastal 21% toiduainetööstuse ning ligi 2% töötleva tööstuse toodangu väljaveost.Valmistoitu tootvad ettevõtted investeerisid 2015. aastal 7,2 miljonit eurot ehk 16,1 protsenti rohkem võrreldes aasta varasemaga. 85,5 protsenti investeeringuist moodustasid investeeringud masinate ja seadmete uuendamisse ning olid suunatud eelkõige ettevõtete tootlikkuse parandamiseks.Valmistoitu toodeti 2015. aastal ligi 200 miljoni euro eest, ettevõtete kogukasum oli 21,7 miljonit eurot ehk 10,3protsenti rohkem kui eelmisel aastal.Statistikaameti lühiajastatistika andmetel tegutseb Eestis keskmiselt 90–100 valmistoitu tootvat ettevõtet, ligikaudu 70 protsenti valmistoidu tootjate müügitulust annavad neli suuremat tööstust.Valmistoitu tootvate ettevõtetena käsitletakse ülevaates valmistoitude (salatid, võileivad jne), suhkru- ja kondiitritoodete, maitseainete ja -kastmete ning eritoitude (lastetoidud, dieettoidud, gluteenivabad toidud jne) tootmisega ning kohvi ja tee töötlemisega tegelevaid ettevõtteid.Loe pikemalt: Valmistoitu tootvate ettevõtete 2015. aasta ülevaade


Sünnipäev on tore päev! - Teekond - Fitlap\nTäna on siis minu 23 sünnipäev 🙂 Pean vist nüüd selle teksti oma blogi päises ka ära muutma.. Igatahes, päev on alanud ja möödunud igati hästi. Tänu pisut hiljemale ärkamisele ja teatud protseduuride õnnestumisele, sain hommikul ka kaaluda ja ossa jutt – ei ole ainult tagasi seal, kus ma olin enne nädalavahetuse algust, vaid lausa möödaski sellest kaalust ja mitte vähe. Aga tibusid loetakse kevadel nii et vaatame, mis nädala lõpuks see värk on.\nToitumine on olnud täna nii ja naa. Hommikuks sõin ilusti banaani ja piimaga putru ja tassi kohvi; lõuna oli siis mitte kava järgi – sõin enda tehtud koogist 2 koogitükki ja jõin kõrvale kohvi. Päris hea kook tulin. Kartsin, et ei ole mahlane, kuna hapukoor ju teadagi ei ole väga vesine ise, aga suhteliselt mõnus oli. Halvaad oleks võib-olla võinud olla pisut vähem, aga üleüldiselt väga hea valik. Õhtuks sõin jällegi kana. Hilisõhtune söök oli plaanitud Brownie, aga kuna eneselegi ootamatult võitsime minu sünnipäeval ühe punktiga väga rasket võistkonda ja tegemist oli hooaja põhiturniiri viimase mänguga, siis tähistasime seda ühe jäätisega. Seega täna ei olnud nii väga kavas, aga ma sellepärast nüüd üle küll põdeda ei kavatse.\nTänane toit piltides:\nTahtsin siia aususe märgiks panna ka jäätisest pildi, aga tuleb välja, et telefon ei teinud pilti, kuigi ma arvasin, et tegi.\nKäisin siis eile esimest korda sellises asjas nagu tyre workout ehk rehviga trenn. Läksin sinna, kuna sealne treener on mu eelmine korvpalli treener ja muidu väga väga tore inimene. No ütleme nii, et see trenn oli jõhker. Kui ma olen siin juba varem rääkinud, et enam ei hakka nii palav trennides jne, siis no seal olid tõesti kraanid täiesti lahti. Väikese aimduse saab sellest trennist siit. Minu jaoks oli igatahes juba seondus täiesti hull. Soendus koosneski siis igasuguses variandis rehvidest läbi jooksmise ja hüppamisega. Pärast soendust hakkas siis nii öelda erinevate lihasgruppide läbitöötamine – tagumik, käed, kerelihased. Pärast soendust ja algust ma mõtlesin küll, et kuhu kuradi kohta ma ennast vedanud olen (vabandage väljenduse pärast :D), siis pärast trenni mõtlesin, et oii, kus on tegelikult ikka hea olla ja täna hommikul juba mõtlesin, et peaks vähemalt üle nädala hakkama seal trennis käima lisaks korvpallile ja Fitlapi kavale. Peaksingi käima mingis trennis, mis on 100% minu jaoks väljakutsuv, siis saan tõesti astuda samme edasi ja võib-olla kiirendada ka pisut kaalulanguse protsessi.\nHomme saab olema tõeline väljakutse päev. Nimelt lähen Tallinnasse koolitusele. Selleks pean Tartust 6.30 bussile minema. Esialgne plaan on mul igatahes tehtud – teen omale võileivad kaasa ja termoses kohvi ja mingi hetk üritan vaikselt salaja bussis süüa (loodan, et see on ikka lubatud). Lõunaks võtan endaga kaasa oma Brownie koogid ja õhtusöögi söön siis millalgi, kui olen jõudnud tagasi Tartusse. Võtan kaasa ka profeeli kohupiima ja vähemalt eelnevatel kordadel on seal saadud puuvilja, et siis saan vahepeale teha hilisõhtusöögi, sest saaksin päris õhtust süüa alles mingi peale 20.30. Igatahes see on plaan, eks ma annan homme teada, kuidas tegelikult läks.\nLõpetuseks üks väide video kah:\nOlles enda suhte aus, siis ma pean kirjutama kõigepealt ära, mida ma ei eile siis patutoidukorraks sõin. Käisime noormehega Ränduri […]\nPool päeva ilus pool päeva mitte nii ilus\nÕnneks käib mu pealkiri täna ainult ilma kohta. Pool päeva on täiesti super ilm ja teine pool mitte nii väga. […]


Books have a power!: "Süütamine koolis" - Lena Lilleste\n"Süütamine koolis" - Lena Lilleste\nPealkiri: "Süütamine koolis"\nAutor: Lena Lilleste\nSisu: «Süütamine koolis» on Lilleste noorsookrimkade 8. osa, kus peategelased Tommy ja Kribu taas uutesse sekeldustesse satuvad. Tommy ja Kribu leiavad kooli tagant metsast koti, mis on pungil raha täis. Samal ööl kooli võimlast alguse saanud tulekahjus hukkub üks mees. Tegu on süütamisega ja sündmuskoha läheduses on nähtud kaht kutti. Peagi saab Tommyle ja Kribule selgeks, et kott kuulus surnud mehele ja et neid jälitab keegi, kes tahab kotti iga hinna eest kätte saada ...\nEnda arvamus: Ma pean tunnistama, et mulle isegi täiesti meeldis. Lugesin umbes 1,5 tunniga läbi ja unustasin küll enamuse sisust kakskümmend minutit hiljem, aga sellel hetkel, kui lugesin, meeldis see mulle väga. Lihtne, väheste kirjeldustega, arusaadav ja ei mingit keerutamist.


Tund Malcolm Gladwelliga | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 17411\nBlogimine on nüüdseks jälle õigel ajal - ma õppisin õppimise ajakava järgi 2005 - see on näide konverentsist, mis ei ole täielik sobivus, kuid millel on piisavalt ühilduvust paljude osalejatega, et saada suur ja vahetu väärtus. Meie kenote kõneleja: malcolm gladwell - blink ja the tipping point autor malcolm gladwell on geniaalne mees, kes suudab oma jalgu mõelda ja rääkida suure rühmaga ilma konservide ettevalmistamiseta. Mulle meeldib see tõesti. Ta tuli mu kodukohta kolm korda pärast seda, kui blink esimest korda avaldati ja ma igatsen teda iga kord\nBlogimine on nüüdseks jälle jälle - ma kasutasin õppimise ajakava 2005 - see on näide konverentsist, mis ei ole täielikult sobiv, kuid millel on piisavalt ühistust paljude osalejatega, et saada suur ja vahetu väärtus.\nMeie kenote kõneleja: Malcolm Gladwell - Blinki ja The Tipping Point'i autor\nMalcolm Gladwell on geniaalne mees, kes suudab oma jalgu mõelda ja rääkida suure rühmaga ilma konservide ettevalmistamiseta. Mulle meeldib see tõesti. Ta tuli mu kodukohta kolm korda pärast seda, kui Blink esimest korda avaldati, ja ma igatsesin teda iga kord erinevatel põhjustel. Oli rõõm kuulda teda kui õppimist 2005. Aasta konverentsil - ja see, mis mulle kõige rohkem meeldis, oli tema võime minna koos moderaatori Ellliott Masie vooluga, kes tegi temaga interaktiivse asja, et seostada õppimise teemaga.\nMa kuulasin iga sõna ja kirjutasin kolm lehte. Kuna tema ideed on seotud õppimisega, märkis Malcolm, et inimesed tegutsevad üksteisest erinevalt kui rühmades - ja kasutasid politseiametnike näiteid, kes võivad oma eakaaslaste ümbruses olla palju julmemad ja kuidas mõned politseijõud hakkavad on rohkem üksikuid politseinikke. Ta ütles, et uuringud näitavad, et kui sul on kellegi keskkond, peate inimestele suurt mõju avaldama.\nKuidas see puudutab väikeettevõtete omanikke? Olete ümbritsetud end ümbritsevas keskkonnas - ja seda saab muuta. Kui te seda veidi muudate, saate oma loovust, tulusid, kliendibaasi suurendada või vähendada. Saada mulle teade, kui soovite teada, kuidas seda rohkem teada saada. Mul on hea meel jagada oma ideid, sest olen olnud mitu aastat keskkonna kujunduse usklik. Muutke oma mõtteid, ideid, keda te rippute ja / või oma füüsilist keskkonda ning see on hämmastav, kui kõik muud asjad muutuvad.\nKirjutan rohkem sellest, mida Malcolm Gladwell oma järgmises postituses rääkis. Praegu võtke mõned asjad mõneks minutiks iseendaks:\nKas sa ümbritsed ennast inimestega, kes usuvad sind ja teie ideedesse?\nKas teil on ümbritsev füüsiline keskkond, mis tõmbab teid edasi?\nKas sa loed ajakirju ja raamatuid, mis pakuvad teile uusi ja huvitavaid ideid?\nKas olete valmis oma keskkonnaalaseid ideid paindlikuma ja uusi asju proovima?\nMõtle keskkond.... märkige viis asja, mida saate teha, et liikuda ennast edasi… ja korja Blink ja The Tipping Point - nad on mõlemad kiiremad ja lihtsamad, lugedes palju lugusid, et illustreerida Gladwelli ideid.\nVideo: Author Malcolm Gladwell On America Finally Waking Up, Crooked Politics & What Inspired Him To Write


Maailmakuulus kitarriduo Rodrigo y Gabriela teeb muusikat ka pärast lahkuminekut - Muusika - Meedia - Elu24\n28. märts 2016, 15:10\nMaailmakuulus kitarriduo Rodrigo y Gabriela teeb muusikat ka pärast lahkuminekut\nJuba nädala pärast Tallinnas\nkitarriduo Rodrigo y Gabriela\nJärgmise nädala esmaspäeval astub Nordea Kontserdimajas lavale temperamentne kitarriduo Rodrigo y Gabriela. Piletid kontserdile on müügil Piletilevis. Kitarriduo on hea näide sellest, et ka pärast lahkuminekut on võimalik koos muusikat teha. Rodrigo Sanchez ja Gabriela Quintero räägivad sellest, kuidas nad kohtusid.\n«Mu vend töötas 80ndate lõpus Mexico City kunstikeskuses ja mainis mulle ägedaid tüdrukui, kes seal draamatundides käisid,» meenutab Rodrigo. «Ta mainis tüdrukut nimega Gabriela, kes alati naeris ja ma tahtsin temaga kohtuda. Esimene asi, millest omavahel rääkisime, oli muusika. Mainisin, et õpin kitarri ja ta tahtis väga ühineda.»\n«Kui kuulsin, et ta mängib bändis, olin vaimustuses,» tunnistab Gabriela. «Kuna nad ei leidnud piisavalt head kitarristi, kes Rodrigole meeldiks, liitusin mina lõpuks bändiga.»\nRodrigo ja Gabriela jaoks sai kõik alguse ühisest kirest muusika vastu. «Kui ma Gabrielat juba paremini tundma õppisin, otsustasin, et temaga oleks lahe koos muusikat teha. Meie tolleaegsel bändil ei läinud aga kuigi hästi ning otsustasime kolida Iirimaale.»\n«Töötasime Iirimaal tänavamuusikutena, mis oli väga raske,» tunnistab Rodrigo. «Ühel õhtul möödus meist grupp noori iirlasi, üks neist viskas kogu oma raha meie kohvrisse ja lahkus midagi ütlemata. Saime siis aru, et teeme õiget asja.»\nEdasi tulid aga juba ülesastumised trendikates baarides, pulmades, koostööpakkumised otse tänaval Damien Rice’ilt ja kontsert Valges Majas.\n«Paarina olime teineteise vastu alati super ausad,» sõnab Rodrigo. «Teame teineteise halbu külgi hästi. Tülitsesime palju, sest kipume mõlemad üle reageerima, aga olen viimastel aastatel kindlasti rahulikumaks muutunud. Gabi saab mu peale kindlasti pahaseks, aga pean tunnistama, et ta on siiani vahel liiga temperamentne.»\nRodrigo ja Gabriela suhe lõppes juba aastaid tagasi, aga koos tehakse muusikat tänaseni. «Mingis mõttes on nüüd koos esineda lihtsam,» tunnistab Rodrigo. «Lõpuks ometi pole meil suhtes inimeste halbu kombeid ja austame teineteist rohkem. Ma arvan, et armastus muusika vastu on meie vahel alati tugevam.»


Idee&Emotsioon: aprill 2015\n5 lihtsalt teostatavat ideed, kuidas oma õnnetaset kiirelt tõsta!\nKevad on imetlusväärne aeg.Päike hakkab end aina enam näitama, linnud siristavad ning siin-seal võib ka tärganud rohelust märgata. Kuid vahelduvate ilmadega kipub ka meie meeleolu kiirelt vingerdama, päiksepaistes rõõmustame ning vihmane hallus toob õnnetaseme koheselt alla. Mida siis teha, et kiirelt oma õnnetunne kevadiselt jällegi päikseliseks muuta?\nTooksin siinkohal välja 5 järeleproovitud ja toimivat ideed.\n1.Kingi endale kimbuke värvidest säravaid lilli. Igas suuremas supermarketsi on kindlasti lillepood ning vahendite nappusel saab särava õie vaid mõnekümne sendi eest. Neid õisi vaadates on sõnad liigsed.\n2.Kevadine kohvikruus! Leia oma lemmik joogi (kohv, tee, mahlad) nautimiseks kevadiselt värviline kruus ja naudi. www.ideejaemotsioon.ee valikust leiab nii mõndagi inspireerivat.\n3. Võõpa oma küüned kirkalt kollaseks! Kollane värv ergutab ning püüad kindlasti mõne imetleva pilgu. Leidsime vahva uue küünelaki www.levelzone.ee veebipoest.\n4. Värvilised sukkpüksid jalga! Silmipimestavad mustrid, siidine läige ja võimalusterohkus pakub igale maitsemeelel midagi. Ükskõik kui hall ka su kontorikostüüm poleks, siis omanäoliste sukkpükste touch annab enesekindlust ning tõstab õnnetaset 200%! Oma valiku tegime www.sokisahtel.ee vahendusel.\n5. last but not least...Makroonid! Kortsud rannahooajaks sirgeks! Ehk siis kostita end mõne magusa palaga. Sa oled seda väärt ja võid endale tükikese hooajalist maiust lubada küll. Meile maitsevad makroonid ;) Vaata, kas leiad sealt endale midagi www.cafemore.ee\nEmotsiooniderohket päeva! Naeratagem!\nPostitaja: Idee&Emotsioon - Inspireerivad mõtted meil ja mujalt. kell 06:28 Kommentaare ei ole:\nIdee&Emotsioon - Inspireerivad mõtted meil ja mujalt.\n5 lihtsalt teostatavat ideed, kuidas oma õnnetase...


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud võttis kokku kolme aasta teemad\nKohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud võttis kokku kolme aasta teemad\nPresident Arnold Rüütli juhtimisel kogunes täna Kadriorus Vabariigi Presidendi kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud. Pärast istungil toimunud seisukohavõtte ja arutelu esines riigipea avaldusega, milles julgustas kõiki valijaid osalema käesolevatel kohaliku omavalitsuse valimistel.\nKuna sellel nädalal toimuvad valimised tähendavad ka ümarlaua jaoks ühe tööperioodi lõppu, arutati istungil viimase kolme aasta vältel kõneks olnud küsimuste senist edenemist ning lähiaastatel eesseisvaid probleeme. Arutelus leiti, et kohalike omavalitsuste tulubaas on tuntavalt paranenud ja omavalitsused seetõttu hakanud tugevnema, kuid kindlasti oleks vajalik selle protsessi edasine järjepidev areng. Samuti leiti, et riigipoolne suhtumine omavalitsustesse on muutunud paremaks ning on varasemast rohkem kantud partnerluse vaimust.\nMitmes sõnavõtus toodi esile positiivsed koostöökogemused nii omavalitsuste tasandil kui kohaliku maavanema ja omavalitsuste ühistegevuses, sealhulgas Euroopa Liidu struktuurivahendite rakendamisel. Samas märgiti, et tulevikus on ühisprojektide jaoks omavahendeid vähe, mistõttu näiteks keskkonnainvesteeringute osas, aga ka muudes valdkondades, kujuneb kaasfinantseerimine seoses aastateks 2007-2013 koostatava uue Riikliku Arengukava meetmetega tõsiseks probleemiks.\nPooleliolevate protsessidena nimetati ära küsimus Riigikogu liikmete kuulumisest kohalikesse volikogudesse, samuti regionaalhaldusreform ja Harju maavanema ametissesaamine. Sõnavõttudes kõneldi ka kohaliku elu liigsest politiseeritusest, mis ei võimalda konstruktiivsete arutelude teket. Uue, ent väga aktuaalse probleemina kõneldi põlevkiviõli hinnatõusust, mis omakorda järsult suurendab omavalitsuste kulusid näiteks haridusasutuste ülalpidamisel.\nPeeti oluliseks, et edaspidi saaks kohalike omavalitsuste liidud pöörata senisest rohkem tähelepanu koolitusele, rakenduslikele teadusuuringutele ning omavalitsuste tegevuse majanduslikule analüüsile. Mainiti ka muret, et maade munitsipaliseerimise kord võiks senisest rohkem lähtuda kohaliku elu edendamise vajadusest.\nÜhiselt leiti, et Vabariigi Presidendi kohaliku omavalitsuse ja regionaalarengu ümarlaud peaks tänuväärse mõttekojana tegevust kindlasti jätkama. Mitu sõnavõtjat avaldasid Vabaduse monumendist rääkides arvamust, et selle jaoks on parim asukoht Tallinnas, Lauluväljaku piirkonnas - kuna sama seisukohta on ümarlaua istungitel varemgi väljendatud. Ühtlasi aga peeti oluliseks, et selle kogu rahva jaoks olulise küsimuse osas peaks kujunema laiem toetuspind.\nÜmarlaual osalenud regionaalminister Jaan Õunapuu tõi esile, et veel ühelgi aastal pole olnud sedavõrd palju ühinevaid omavalitsusi, kui käesolevatel valimistel - 241 omavalitsuse asemel saab peagi olema 227. Minister tutvustas lühidalt ka Vabariigi Valitsuse edasisi plaane Eesti regionaalse arengu soodustamisel ja sellealase seadusandluse täiendamisel.\nVabariigi President andis istungil osalenuile üle Heinrich Schneider'i uurimistööde äsjailmunud kogumiku ''Taasiseseisvunud Eesti riigi- ja õigusteooria probleeme''.\nIstungil oli kõneaineks ka mure võimaliku vähese valimisaktiivsuse pärast ning rahva võõrandumine otsustajaist. Seepärast esines Vabariigi President initsiatiiviga kutsuda üles kõiki valijaid osalema käesolevatel kohaliku omavalitsuse valimistel, mille ümarlaud heaks kiitis.\nPresident Rüütel sõnas, et põhiseaduse muudatusega kolmelt aastalt neljale pikenev omavalitsuste tööperiood lisab kohalikku ellu stabiilsust, ent samas muutub kaalukamaks valijatel lasuv vastutus. ''Eesti Vabariik tekkis omavalitsuslikul vundamendil ja ka taastati samal alusel. Eelkõige just kohalike omavalitsuste tugevusest sõltub ka tulevikus kogu Eesti riigi tugevus,'' toonitas riigipea.\n''Kutsun üles kõiki valijaid üle saama pettumusest poliitika ja poliitikute suhtes ning sellega seonduvast käegalöömismeeleolust. Valimistel mitteosalemine ei ole kunagi lahendus, see soosiks vaid olemasolevate probleemide süvenemist ja kuhjumist. Olukorras, kus pole välistatud valimistest osavõtnute arvu vähenemine, peaks kõik poliitilised jõud tegema kõik endast oleneva, et suurendada inimeste valmisolekut valimistel oma kodanikukohust täita. Kindlasti tahan ise valima minna ja soovitan samamoodi talitada ka kõigil teistel valijatel,'' ütles president Rüütel.\nKadriorus 10. oktoobril 2005


Ott Tänak ootab koduseintelt lisakiirust - Saaremaa Spordisõber\nAutoralli valitsev maailmameister Ott Tänak tervitab 4.-6. septembril Rally Estonia MM-kalendrisse jõudmist ning rallipiloot usub, et kodusel kihutamisel lisavad kohalikud fännid tema autole jõudu, vahendab portaal DirtFish.\n“See on kindlasti midagi erilist,” märkis Ott Tänak. “Soomes, kuhu ei ole pikk maa sõita on kohale sõitnud paljud Eesti fännid ja nii tunneb kodu lähedust, aga tegelikult ei ole teist sellist kohta nagu kodu.”\nOtt Tänak on kindel, et kodune fännide toetus lisab talle hobujõude, kuid tõdeb, et sellisel tasemel ei tule miski lihtsalt kätte. „Tegelikult on mitmed piloodid siin juba sõitnud, nii et peame igal juhul andma endast parima,” lisas saarlane.\n“Aga samal ajal me teame, et tegu on kiire ralliga ja teame ka seda, et meil tiimina tuleb sellisel rallil veel tööd teha. Iga võistkonna liige on töötanud kõvasti, et anda meile võitluseks parimad vahendid ja ma usun, et nad on teinud head tööd.“\n← Sander Laht: Õnneks oli aasta see märk, et ta ära tuleks\nFC Kuressaare alustab karikasarja Anija JK vastu →


Postmodernne Prometheus - » 07/10\nKohe esimeste ülevaadete seas ongi juba film, mille hindamine osutus üpris kaelamurdvaks ülesandeks. Lugu hiirest nimega Despereaux on film, mille süžee on iseenesest niivõrd ajuvaba, et sellest ajuvabamat on raske ette kujutada: kuningriigis, kus üle kõige hoitakse au sees suppi, kukub supi sisse rott, mistõttu kuninganna saab infarkti ja sureb ning kuningas keelab seepeale kõigil supi valmistamise ja söömise. Siin ei saa süüdistada muidugi niivõrd filmitegijaid kui filmi aluseks oleva raamatu autorit, aga see ei muuda tõsiasja, et ekraanil toimuv on ääretult tobe. Lisaks tuleb hetke, mil ilmub välja nimitegelane, oodata lõpmata kaua. Ja kõike kommenteerib jutustaja, keda poleks tegelikult üldse vaja. Samas pole filmi läbiv tavapärane moraal (Kes püüab kõigest väest, saab üle igast mäest) liiga ilmne ja peategelase suhtumine oli mulle sümpaatne, ehkki erinevalt Dostojevskist ei järgne siin filmis kuriteole sugugi alati karistus.\nKui seni on Forum Cinemas lisaks dubleeritud filmile alati näidanud filmi lühikest aega ka originaalkeeles, siis Despereaux’ puhul ei õnnestunud kinokavast küll ühtki ingliskeelset seanssi leida, seega pole mul õrna aimugi, kuidas tegelaste jutt originaalis kõlab, kuid seda võin küll öelda, et dubleeritud tulemus ei kuulu just dublaažiparemikku. Koit Toome on seekord, erinevalt Autodest, kuidagi häiriv ja printsess Hernetera suisa kehvapoolne, kuigi selle võib ilmselt kanda nooruse arvele. Taas oli tegelaste seas üks vene aktsendiga rääkiv tegelaskuju, veider aedviljadest moodustis, kuid seekord pikkis ta millegipärast jutu vahele itaaliakeelseid sõnu. Kui see pidi olema itaalia aktsent, siis ei kõlanud see veenvalt, ja kui see oli vene aktsent, siis miks ta kohati itaalia keelt rääkis?\nEraldi tuleb ära mainida filmi plagiaadihõnguline heliriba. Millegipärast kangastusid mulle filmi muusikat kuulates pidevalt motiivid kusagilt mujalt, näiteks Tähesõdadest, Kariibi mere piraatidest ja, üllatus-üllatus, Rossini ooperi Varastaja harakas avamängust, mis tänu selle kasutamisele Stanley Kubricku filmis Kellavärgiga apelsin on üks neid väheseid klassikalise muusika palu, mille olen suuteline võrdlemisi usaldusväärselt tuvastama. Mulle näis, et suurem osa filmimuusikast on sellistest juppidest kokku pandud.\nKuna tegemist on animatsiooniga, siis peaks selle kohta samuti mõne sõna ütlema, kuid peale selle, et tegemist on tüüpilise pseudo-3D arvutianimatsiooniga, ei oskagi suurt midagi öelda. Peategelase fantaasiates näeb aeg-ajalt ka stiliseeritud kahemõõtmelisi kaadreid, kuid neid on võrdlemisi vähe. Tervikuna kõlbab film minu arust täiesti vaadata, kuigi väikeste laste jaoks on see kahtlemata liiga sünge nagu Grimmide muinasjutudki.\nPosted in 07/10, Liikuvad pildid | No Comments


Tsemendiliivide tasanduskiht - Soojenemine 2021\nProportsioonid materjalide lahenduste tasanduskihiga\nÜks olulisemaid ehitustööde valdkondi on kvaliteetne põrandaplaadi seade.\nTsemendi ja liiva segusid (CPS) kasutatakse traditsiooniliselt põranda külvamiseks.\nKlaasi vastupidavust ja kvaliteeti mõjutavad nii selle seadme tehnikast kinnipidamine kui ka betooni lahenduse korrektselt arvutatud proportsioonid, mis lahendavad edukalt selliseid küsimusi nagu pinna tasandamine järgnevatele põrandatele, mürale ja soojusisolatsioonile, varjates erinevaid sidevõrke. Tõmmetamiseks kasutatavad traditsioonilised lahendused on tsemendi ja liiva segud (CPS), mida saab valmistada iseseisvalt, teades tsemendi ja liiva proportsioone. Sellised proportsioonid sõltuvad peamiselt põranda koormusest: mida suurem on koorem (tootmisrajatised, kauplused), seda kõrgem on tsemendi sisaldus (või madalam liivasisaldus) ja vastupidi - elamutele ja korteritele. Vähemal määral, aga ka DSP proportsionaalsed tegurid mõjutavad segu eesmärki, näiteks:\nside- ja torujuhtmete peitmine;\nsoojus- ja heliisolatsioonikihtide koormuse jaotuse tagamine;\nEnamiku plaatide puhul soovitatakse kasutada tsemendimörti, mis vastab klassidele M150 ja M200, mida saab saada mitmesugustest tsemendiklassidest ja võttes arvesse selle optimaalseid suhteid liivaga. Mõelge mitmesugustele valikutele liiva (P) suhte kohta tsemendiga (C) kõige laiemate mördi 150 ja 200 jaoks (tsemendi M500 ja М400 puhul).\nPange tähele, et spetsiaalsete materjalide olemasolu lahustes - plastifikaatorid. Need lisaained suurendavad lahuse plastilisust ja suurendavad selle termofüüsikalisi omadusi (juhendis toodud kasutusnormid). Kasutatakse soojendusega põrandate tasandusprusside projekteerimisel. Soovitatav on lisada lahusele spetsiaalset polüpropüleenkiudu, mis kattekihtidel suurel koormusel kõrvaldab pragude ja luumurdude ohu. Klaaskiu ligikaudne arv 1 m3 tasanduskihi kohta - 900 g\nKuivkõrguse ja klassikalise põrandaseadme kasutamise võrdlustabel.\nVaatleme näiteks 32-meetrise plaaditsooni ja 40-millimeetrise elamupinna paksusega materjalide arvutamise näidet. Kuna põranda koormus on väike, valime mördi 150. Meil on saadaval M400 tsement, seega võtame suhte 1: 3 (kokku 1 + 3 = 4 osa). Nõutava mördi maht põrandale on: 32 m2 * 0,04 m (paksus) = 1,28 m3. Leiame ühe osa (tsemendist): 1,28 / 4 = 0,32 m3. Mõelge liivale: 1,28 - 0,32 = 0,96 m3. Lahtrisse lisatakse lahust vett. Arvestades, et 1 m3 tsemendi mass on umbes 1400 kg ja seda müüakse 50 kg kottides, on vajalike kottide arv järgmine: 1400 * 0,32 = 448 kg, 448/50 = 8,96 (9 kotti marginaaliga). 1 m3 ehitusliiva kaal on umbes 1500 kg. Seetõttu vajame me: 1500 * 0.96 = 1440 kg, kaalume kotid (igaüks 50 kg) 1440/50 = 28,8 (29 koti liivast). Seega, segu ettevalmistamine põrandapinnal 32 m2 nõuab 9 kotti tsemendi ja 29 koti liiva.\nTsemendi ja liiva tasanduskihtide skeem\nSageli on ehituse ajal küsimus, millist põranda tasandusmaterjali on parem valida, betoon või TsPS? Praktika näitab, et õhuke kiht on parem kasutada DSP, ja kihi paksusega üle 4 cm - betooni lahus (ei purune). Lisaks on betoonpõletatud savi lahus hea soojusisolaator ja killustik (tänu oma hea adhesioonile tsemendiga) - asendamatu kate, mis suudab taluda raskusi. Teised betooni valikud on:\nsegu valades otse maapinnale;\npinnaviimistlus dekoratiivseks katmiseks;\nmonoliitse aluse loomine.\nSiin on kõige sagedamini kasutatava betooni B15 komponentide osakaal:\nTsemendi ja liiva osakaal poolkuiva põranda tasanduskihis\nPooljuhtplaadi lahuse ettevalmistamine reeglina toimub spetsialiseeritud ehitustööriistade abiga.\nTsement Soovitatav on kasutada portlandtsemendi M500 d0 kaubamärki.\nPeske või jäljendage jämedat liivat ilma suures koguses ja mitmesuguste jääkidega. Soovitav on kasutada esmaklassilist liiva, mille tera suurus on 2,5-3 mm.\nKuidas arvutada materjali kogus poolkuivatele põranda tasandusprussidele\nTsemendi, liiva ja klaaskiu arvutamine poolkuivatele tasandusvormidele toimub järgmiselt:\n50 mm paksusel ruutmeetril on meil keskmiselt 15 kg tsementi, 0,065 m 3 jäme liiva, 2-3 liitrit vett ja 35-40 grammi klaaskiudu.\nLoe lähemalt poolkuivate tasandusvormide tootmistehnoloogia kohta siin >>>


Peotuli süttib täna Tartu laulupeol - Laulupidu - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n22. juuni 2019, 16:37\nTartu 2019. aasta juubelilaulupeo ettevalmistused.\nFOTO: Ahto Sooaru / Tartu laulupidu 2019\n1. juunil päikesetõusul Raadi mõisapargis süüdatud juubelituli jõudis täna hommikul taas Tartusse. Sel korral sõitis tuli Äksi kirikust tsiklimeeste eskordi saatel Tartu Maarja laulupeokiriku ette. Tuli tiirutab täna läbi tarkuselinna kultuurilooliste paikade ning õhtuks jõuab Tartu laulupeo peakontserdile. Tuli jääb ööbima lodjale «Jõmmu», millega jätkab homme teekonda Jõgevamaa poole.\nKirikus tervitas tuld Tartu linnapeal Urmas Klaas. «150 aastat tagasi sai eestlaseks üheks rahvaks ühendav pidu siin Tartus alguse. Ajalooõpetajana pean ma natuke kaugemale minema ja tuletama meelde meile kõigile seda, et esimest üldlaulupidu nimetati ja nimetatakse ka priiusepeoks – kaks inimpõlve eestlasi olid saanud 50 aastat elada taas vabade inimestena,» rääkis Klaas.\n«Priius hõlmas nii isiklikke vabadusi, omavalitsuste loomist, passide jagamist ning liikumisvabadust omal maal, mida kõike hiljem soodustas veel transpordiareng,» sõnas linnapea.\nTartu ülikooli peahoones tervitas tuld rektor Toomas Asser. Tartu ülikoolil on olnud Eesti koorikultuuri edendamisel oluline tähtsus läbi aegade. Peahoone vahetus läheduses toimusid esimese laulupeo ilmaliku kava proovid. Tänasel päeval tegutsevad ülikooli juures mitmed kõrgtasemel kollektiivid parimate dirigentide ja tantsujuhtide juhtimisel. Esimese laulupeo kavas oli ülikooli tolleaegse muusikadirektori Friedrich Christian August Brenneri laul «Taevas ning maa kaovad».\nTartu Raekoja platsil kõneles Tartu linnapeal Urmas Klaas ning XXVII laulupeo kunstiline juht Peeter Perens. Esinesid Tartu puhkpilliorkester, Tartu meeskoor Akadeemiline Emajõgi ja naiskoor Emajõe Laulikud. Raekoja platsi jalamilt Vabaduse puiesteelt sai alguse ka Tartu laulupeo rongkäik Tähtvere laululavale. Kell 18 õhtul süüdatakse XXVII laulupeo ja XX tantsupeo «Minu arm» tulest Tartu laulupeo tuli.\nLaulupeo peadirigent Peeter Perens meenutas laulupeo traditisooni teket. «Kunagi elas meie maal nii sakslased kui ka venelased, kes alles mõned aastad enne esimest laulupidu lugesid Jannseni Perno Postimehest, et me oleme eesti rahvas. Võime vaid ette kujutada seda vett ja vilet, mida Jannsen pidi nägema selle esimese laulupeo organiseerimise eest,» rääkis Perens.\nPerensi sõnul on tänaseks laulupeo ümber põimunud ja kujunenud terve eesti kultuur. «Ma usun, et me võime öelda, et laulupidu on üks nendest nähtustest, tänu millele võime öelda, et meie eestlased elame vaba rahvana vabal maal. Hoidkem seda, mida meie esiisad on meile välja võidelnud,» sõnas Perens.


Mis on katarakt, nende sümptomid, miks nad ilmuvad ja kuidas neid ära hoida - haigused 2021\nOn väga tavaline, et enne 1940. aastat on meie visuaalne tervis meile pigem murettekitav. Veelgi enam, me tavaliselt ei hoolitse oma hoolduse eest, välja arvatud juhul, kui mõni silmaprobleem võib meid mõjutada, sest meie silmad on ärritunud, tunneme väsimust või isegi sellepärast, et mõni nägemispuudus on "sundinud" meid prille kandma.\nKuid kuna visuaalsed probleemid ilmuvad pärast seda vanust, on üsna tavaline, et me hakkame muretsema oma silmade ja visiooni pärast, kui tegelikult võib see olla natuke hilja. Tegelikult on tavaline, et sellest vanusest alates esineb esimesi märke, mis neid probleeme hoiatavad, nagu näiteks võib see olla ka väsinud nägemine.\nKaugel sellest, mida me mõtleme, ei tähenda meie silmade hoolitsemine mitte ainult prillide kandmist ja teatud visuaalsete muutuste parandamist vastavate objektiividega. Kuigi te ei pruugi seda uskuda, on silmi mõjutavaid haigusi, mille sümptomid ei ole kõigepealt ärevusttekitavad, kuid et aja möödudes võib meie visioon olla tõesti tõsine probleem.\nNii on näiteks katarakt, mida vaadeldakse meditsiinilisest seisukohast kui esimene pimeduse põhjus maailmas, eriti arengumaades. Veelgi enam, see on hinnanguliselt rohkem kui 50% üle 65-aastastest inimestest.\nMis on katarakt ja millised on nende sümptomid?\nKatarakt koosneb läätse läbipaistvuse kadumisest. Ja mis on objektiiv? See on struktuur, mis leidub silma, millel on kaksikkumerad läätsed ja mis paiknevad iirise ja klaaskeha ees.\nSee võimaldab teil keskenduda erinevatel kaugustel asuvatele objektidele, vähendades või funktsionaalselt suurendades nii paksust kui ka kumerust. Tegelikult läbivad selle valguse kiired, kuni nad jõuavad võrkkesta, kus pildid moodustuvad.\nSel põhjusel Katarakti korral kaotab lääts läbipaistvuse, mis takistab valguse läbipääsu võrkkestale selgel viisil, nii et selle silmahaiguse all kannataval isikul on kalduvus olla järkjärguline nägemise kaotus.\nKatarakt tekitab mõningaid väga levinud sümptomeid ja märke, nagu nägemine või nägemine, välklambi tunne, halb nägemine öösel, kahekordne nägemine või mitme pildi tundmine silmades, vilgub, värvid muutuvad värvimuutusena ... need sümptomid on soovitatav kiiresti külastada silmaarsti, mis aitab seda avastada ja näitab, kas ultraheliga töötlemine on kõige sobivam ja millal.\nMillised on selle põhjused? Miks seda toodetakse ja miks see ilmub?\nNagu me märkisime, tekib katarakt, kui kristalne lääts kaotab läbipaistvuse, muutub läbipaistmatuks ja ei lase valgusel hästi kulgeda, nii et nägemine kaob, mis muutub aastate jooksul veelgi raskemaks ja kui seda ei ravita meditsiiniliselt\nKui inimene vananeb, kipub lääts muutuma läbipaistmatumaks. Seetõttu, Vananemine on katarakti esimene põhjus, kuid erinevalt sellest, mida sa tõesti arvad, ei ole ainus.\nNäiteks võib katarakt olla kaasasündinud, mis tähendab seda sünnist alates. Kuid on ka teisi põhjuseid: kehahaigused, mis mõjutavad nägemist, nagu diabeet, silmahaigused, teatud ravimite tarbimine, geneetilised tegurid või mõned traumad.\nKas seda saab vältida? Kuidas?\nKuigi vananemisest tekkinud katarakti ei ole võimalik ära hoidaon võimalik vältida selle ilmumist, kui esineb mõningaid patoloogiaid või haigusi, mis võivad selle esinemist mõjutada.\nOn oluline kontrollida veresuhkru tasetkuna suhkurtõbi on otsene põhjus katarakti ilmnemisele, sest kõrge veresuhkru tase mõjutab tõsiselt meie silmade tervist (nagu toimub teiste keha organitega).\nTeisest küljest me peame alati kaitsma oma silmi päikese eestkasutades päikeseprille UVA / UVB kaitsega igal ajal (mitte ainult suvel) ja vähendades päikesekiirgust, valides laia äärega kübarad või mütsid.\nLisaks on alates 45-aastasest soovitatav mine silmaarsti kabinetti selle avastamiseks korrapäraselt silmaeksamitega.\nSee artikkel avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil. See ei saa ja ei tohiks asendada konsulteerimist arstiga. Soovitame konsulteerida oma usaldusväärse arstiga. TeemadSilmahaigused Silmad\nOur Miss Brooks: Cow in the Closet / Returns to School / Abolish Football / Bartering (Aprill 2021)


52.3 CHF et RUB ᐈ Teisenda SFr.52.3 Šveitsi frank sisse Venemaa rubla\nCHF et RUB\n52.3 CHF et RUB\nTe olete konverteerinud 52.3 🇨🇭 Šveitsi frank et 🇷🇺 Venemaa rubla. Summa sõnades: viis tuhat kakssada kolm (Šveitsi frank). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 52.3 CHF et RUB. Kui palju SFr.52.3 Šveitsi frank et Venemaa rubla? — ₽3383.064 RUB.Vaata tagasikäik RUB et CHF.Võibolla võite olla huvitatud CHF RUB Ajalooline diagramm, ja CHF RUB Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 52.3 Šveitsi frank et Venemaa rubla\nHindamise järgi: ₽64.686 RUB (-0.173)-0.267%\nInverse: SFr.0.0155 CHF\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Šveitsi frank et Venemaa rubla oli: ₽65.772. Sellest alates on vahetuskurss vähenes aastaga -1.09 RUB (-1.65%).\n100 Šveitsi frank et Venemaa rubla150 Šveitsi frank et Venemaa rubla200 Šveitsi frank et Venemaa rubla250 Šveitsi frank et Venemaa rubla300 Šveitsi frank et Venemaa rubla600 Šveitsi frank et Venemaa rubla1200 Šveitsi frank et Venemaa rubla2400 Šveitsi frank et Venemaa rubla4800 Šveitsi frank et Venemaa rubla9600 Šveitsi frank et Venemaa rubla80000 Hongkongi dollar et Singapuri dollar1 Venemaa rubla et Kõrgõzstani somm10000 Presearch et Iraani riaal0.00671 Bitcoin et Iraani riaal1000 Presearch et Bitcoin1 euro et Hiina jüaan101220 euro et Hiina jüaan145 Omaani riaal et Iraani riaal200 USA dollar et Kanada dollar125 Hongkongi dollar et Tai baat2000 Brasiilia reaal et euro20000 India ruupia et Suurbritannia naelsterling200 euro et Türgi liir7500 Taiwani dollar et USA dollar\n52.3 Šveitsi frank et USA dollar52.3 Šveitsi frank et euro52.3 Šveitsi frank et Suurbritannia naelsterling52.3 Šveitsi frank et Norra kroon52.3 Šveitsi frank et Taani kroon52.3 Šveitsi frank et Tšehhi kroon52.3 Šveitsi frank et Poola zlott52.3 Šveitsi frank et Kanada dollar52.3 Šveitsi frank et Austraalia dollar52.3 Šveitsi frank et Mehhiko peeso52.3 Šveitsi frank et Hongkongi dollar52.3 Šveitsi frank et Brasiilia reaal52.3 Šveitsi frank et India ruupia52.3 Šveitsi frank et Pakistani ruupia52.3 Šveitsi frank et Singapuri dollar52.3 Šveitsi frank et Uus-Meremaa dollar52.3 Šveitsi frank et Tai baat52.3 Šveitsi frank et Hiina jüaan52.3 Šveitsi frank et Jaapani jeen52.3 Šveitsi frank et Lõuna-Korea vonn52.3 Šveitsi frank et Nigeeria naira52.3 Šveitsi frank et Venemaa rubla52.3 Šveitsi frank et Ukraina grivnaŠveitsi frank rohkematele valuutadele...


"Sõda on inimese tekitatud elementide pime raev. Tahame või mitte, sõda on ajatu, ikka ja alati aktuaalne teema. Paraku pole veel leiutatud laiemat ühiskondlikku süsteemi, kus erinevate sotsiaalsete rühmade tahted jääksid rahumeelselt koos eksisteerima," ütles libretist Jan Kaus ja lisas, et neid huvitav ennekõike sõja psühholoogia, selle väljendumine indiviidis ja inimese valmisolek sõjaks. "Sõda pole kunagi vaid relvade kõne, selle teeb võimalikuks kujutlus reaalsusest, mida ei eksisteeri."\nLavastus kasutab Trooja sõja kirjeldusi, Esimeses maailmasõjas osalenud inimeste mälestusi ja eesti rahvalaulude töötlusi.\n"Tullemineku" libretist on Jan Kaus, muusikajuht ja dirigent Paul Mägi, dirigent Taavi Kull, lavastaja Taago Tubin (Ugala Teater), kunstnik Liisa Soolepp, valguskunstnik Margus Vaigur (Endla Teater) ja koreograaf Janek Savolainen.\nOsades Reigo Tamm, Tamar Nugis, Rasmus Kull, Simo Breede, Jaan Willem Sibul, Märt Jakobson, Pirjo Jonas, Maria Listra, Sigrid Mutso, Annaliisa Pillak, Kadi Jürgens, Karmen Puis, Jaanus Tepomees, Karl Edgar Tammi ja Kärt Tammjärv. Lavastuses osalevad Vanemuise ooperikoor ja sümfooniaorkester.


Peeter Lauritsa kaksteist ust teisele poole pilte - Eesti Päevaleht\nPeeter Lauritsa kaksteist ust teisele poole pilte\nPeeter Lauritsa piltidel avanev maailm on nagu sibul, mida tuleb koorida kihthaaval. Ja kui te seejuures pisara poetate, siis pole see ehk murevesi, vaid äratundmine. Peetri pildid on täis peidetud uksi, mille kaudu pääsete maailma, mis on siin olnud ammu enne klaasmaju ja liisinguid.\nKui rääkida sulest kui sümbolist, siis minu jaoks tähistavad suled meelevalda. Kui kellelgi kaarnasulega üle silmade tõmmata, siis saab ta vaim valgeks. Ma ei ole kindel, kas sama maagia toimiks ka kanasulega... Sulega saab nii lennata kui ka kirjutada, sulega saab sulgudesse ja jutumärkidesse panna, üles tähendada ja maha tõmmata. Kui winnebagod (indiaanihõim Põhja-Ameerikas – toim) rituaalilõkke ümber istusid, käis ringi üks kotkasulg, mis tähistas jutujärge. Kelleni kotkasulg ei olnud jõudnud, sellel ei sobinud suud lahti teha.\nSuled on jube ilusad, nad sisendavad väärikust ja tähtsust. Paljud rahvad ehivad end sulgedega. Kuueaastasena pidasin oma tähtsaimaks eluülesandeks valmis teha üks pidulik indiaani peaehe. Ehe on vägi ja mana. Kui teada vanade rahvaste tavasid, siis ega tark inimene endale midagi sellist külge ei riputanud, millel tema teada head väge küljes ei olnud.\nMul on üks pilt: „Lindude kirjutama õpetamise masin”, kus linde õpetatakse nende endi seljast kitkutud sulgedega. Linnu poolt vaadates tähistavad kehast eraldi olevad suled ilmselt midagi sellist, mis meie jaoks väljapekstud hambad. Mis tahes sümboolikaga tegeledes peab katsuma meeles pidada tähenduste suhtelisust.\nMa püüan seda maailma päris tihti väikeste loomade perspektiivist vaadata. Oluline on meeles pidada, et lisaks meie vaatenurgale on lugematul hulgal teisi. Tigude puhul ei tule tähelepanu pöörata üksnes vaate kõrgusele ja nurgale, vaid ka ajaskaalale. Kui samas tempos voolata, võib nende ilma välja jõuda küll. Seal on väga huvitav.\nMa ei arva, et suurte loomade maailm on huvitavam või rikkam või täiuslikum kui väikeste ja algeliste loomade oma. Kärbest ei ole moraalselt kergem tappa kui lammast. Mulle ei meeldi üldse kedagi tappa, aga kui on väga vaja, siis võin tappa nii suuri kui ka väikesi. Mingeid eelarvamusi mul tapmise suhtes ei ole. Loomad on surelikud, ja kui elus olemisest ülemäära ülespuhutud numbrit ei tee, siis pole põhjust surma võõrastada.\nVaata nüüd teo spiraalset linna ja varjupaika – kas see ei ole igaviku ikoon? Koda on kaasaskantav labürint. Ma vist ei tunnegi teisi olendeid, kes sellise piduliku otsustavusega oleksid loobunud sümmeetriast ja dualismist. Teokarbi ükski lõige ei peegelda teist poolt, spiraal ongi asümmeetria vapp.\nLabürint on väga vana kultuurimärk. Teda on tükati leida eri ajakihtidest üle kogu maailma. Koos kaksikkirvega olid nad Kreeta-Mükeene tärkava riikluse kesksed märgid. Neid leiab nii müntidelt kui ka grafititelt ja need on kandnud võimsaid tähendusi – milliseid täpselt, võime üksnes mõistatada. Labürindi müüt on meieni jõudnud võitjate kaudu ja roomlaste poolt ümber jutustatuna. Theseus oli Kreeta-Mükeene tsivilisatsiooni hävitaja, Ateena aga rajaja. Pärast labürindi allutamist pidi ta enesestmõistetavalt selle demoniseerima. Sellepärast tähendabki labürint meie jaoks mitte mandalat (sanskriti keeles geomeetriline kujund, mandala kese on jumaluse eluase – toim), vaid eksitavat lõksu. Pärimuse kandjate endi versioon labürindimüüdist pole meieni jõudnud.\nKui aga Kreeta müntide pealt vaadata, mismoodi labürint tegelikult välja nägi, siis on ilma pikemata selge, et Theseuse versioon on täielik bluff. Spiraal pole lõks ja temas ära eksida ei ole lihtsalt võimalik. Labürint ja Ariadne lõng on identsed ja üheskoos moodustavad nad mandala.\nIlusaid punaseid kärbseseeni olen kasutanud psühhonautilisel eesmärgil. See on üks viis pääseda sinna, kuhu harilikult ei pääse. Teises teadvuse seisundis oled sa teine olend ja võib juhtuda, et koged midagi, mis jääb väljapoole inimkogemuse piire. Igal asjal aga on oma hind ja selle seene hind on tema reisijavaenulikkus. Punane kärbseseen võib olla piinarikkam kui kosmoserakett. Tihtipeale ta lihtsalt haihtub su alt ära ja orbiidile jõudmiseks tuleb läbi käia kannatuste rada pasandusest krampideni.\nSee ei ole iseenesest ju paha. Aitab natukene lahjendada lollakat müüti, nagu oleks tegemist mõnutaimega. Ega ikka ole küll. Selle seenega sõidad siis, kui on hädavajalik minna, aga kuidagi teisiti pääseda ei oska. Aastatega õpid tundma seenemaailma radasid ja labürinte, oskad oma olemist sättida nõnda, et reis liiga ära ei põruta. Mida osavamaks seeneratsanikuks muutud, seda selgemaks setib teadmine, et ka teisiti oleks saanud, et kõik need aastad oleks võinud hoopis iseenda meelt, hingamist ja kohalolekut harjutada.\nPieter Brueghel, kelle maali fragmente olen oma loomingusse miksinud, on Paabeli tornist maalinud mitu versiooni. Siis veel Marten ja Lucas van Valckenborch, Cornelis Anthonisz ja muidugi mitmed anonüümsed flaamlased ja need, kelle olemasolust mul aimugi pole.\nPaabeli torn läks moodi Madalmaades. See oli just sel ajal, kui progressiusk õige hoo sisse sai ja kanoniseeruma hakkas. Brueghel oli väga hea kunstnik, nägi läbi ja aimas ette paljusid asju. Kui vaadata tema Paabeli tornide arhitektuuri, siis on neil päris palju sarnasusi Belle Epoque’i roomapäraste tehasehoonetega. Vertikaalne liigendus, koolisööklalik monotoonne sümmeetria, kroonulikud kaaraknad, tumedasse liivakivvi lõigatud piilarid ja tuletõrjetrepid. Kui New Yorgi Soho vabrikute tänavafront venitada Colosseumiks ja upitada terrassidena Financial Districti kõrgusesse, oleks Paabeli torn valmis, veel uhkemgi kui Bruegheli oma. Tööstuse ja panganduse erektsioon.\nVertikaalne progressimõõde sirutub aga mõlemas suunas korraga. Paabeli kaevud on põhjatud, samasugused nagu see, kuhu Kirjanik „Stalkeris” kivi kukkuda lasi. Tohutu pika pausi järel kostis kolinat, aga mitte kaevupõhja kolksatuse, vaid vastu kaevuseina põrkamise kaja. See kivi kukub siiamaani.\nRaoul Kurvitz esitas World Trade Centeri monumendi konkursile visiooni vales suunas kasvavatest kaksiktornidest, sügavikku sukelduvatest kaevudest, mis on pealt kaetud tohutu klaasilahmakaga. Ma püüan ette kujutada seda sügavikku. Silme ette kerkib vaade WTC katusekohviku rõdult alla, kus tükk maad madalamal lendavad väikesed helikopterid, veel allpool tillukesed kajakad ja kõige all keerutab tuul vaevuaimatavaid kilekotte. Ma ei usu, et kuigi palju inimesi söandaks astuda sellele klaasile. Mulle tundub, et nende Kurvitza kaevude põhjast immitseb valgust. Kahju, et neid valmis ei kaevatud.\nKõdupuu ilu on sama ehe ja habras nagu kirsiõite oma. Nii üks kui ka teine on elu ja surma tsükli sellises äärmuspunktis, mis on iga hetk valmis murduma millekski uueks ja täiesti teistsuguseks. Kõdupuu meeldib mulle ka sellepärast, et ma ei ole progressiusklik ning surma ja lagunemise sümboolika pakub head vastukaalu kõikjal laiutavale optimismile.\nMa olen teinud mitmeid apokalüptilisi pilte ja minult on palju kordi küsitud, kas ma usun päris maailmalõppu. Minu jaoks elamiskõlblik maailm ongi juba lõppenud, ma ei tea täpselt, millal, igatahes ammu enne minu sündi. Mind on sünnitatud varemetesse, ja sellel pole usuga midagi pistmist. Millalgi eelmise sajandi keskpaigas jõudis inimkonna juurdekasv sellise temponi, et sellest alates on parasjagu elus olevaid inimesi alati rohkem kui kõigi eelnenud aegade surnuid kokku. See oli tsivilisatsiooni arengus tohutu pöördepunkt. Hetkehuvide seisukohad hääletasid põlvkonnaülesed demograafilisel teel maha. See oli maailma moraalne lõpp.\nMaailma lõpp ei ole usuküsimus, see sõltub vaatenurgast ja horisondist. Sünd ja surm on pidev protsess. Igal hetkel algab ja lõpeb mingeid maailma aspekte. Lisaks inimliku skaala loodusnähtustele võib vaadelda ka suurema skaala protsesse. Üks tsivilisatsioonitüüp asendub teisega. Üks domineeriv liik (näiteks inimene) asendub mõne teisega. Jääajad vahelduvad suurte sulade ja stabiilsed perioodid kataklüsmidega. Võimalikud on ka sellised kokkupõrked ja supernoovad, kus hävivad terved biosfäärid, aga järgmise astme taustsüsteemi kontekstis on see ainult hämar sähvakas.\nTaevas on üks koht, kus mulle tõesti meeldib olla. Lennata on vaimustav. Lendama olen nõus isegi lennukiga, kuigi seal on ebamugav. Vaade aknast hüvitab kõik kitsikused. Taevast võib kasutada mõõtkavana, skaalana, eriti siis, kui peaks meelest minema, et on olemas meist endist midagi suuremat. 2003. aasta oktoobris nägin Kütiorus eriti võimsaid virmalisi, neid olla isegi Rooma ümbruses näha olnud. Nad olid nii tohutult suured, katsid kogu taevalaotuse, et esimese ehmatusega jooksin majja tagasi ja tahtsin voodi alla pugeda. Midagi nii suurt ei saanud olemas olla.\nHämmastav on see, et vaatamata viimase sajandi teaduse arengule ja pidevatele tunnetuslikele hüpetele tunduvad inimese mõõtkavad, näiteks ajadimensioon, millega ta opereerib, hoopis kokku kuivavat. Maaharija pidi oma toimetamist arvestama mitme inimpõlve ulatuses, aga praegu ei ulata paljude inimeste ajaskaala kaugemale järgmise liisingumakse tähtajast. Mis mu vanaema neiupõlvenimi nüüd oligi…\nKunstis võib teraapiline aspekt päris tugev olla. Nagu ka traumeeriv. Kunstiteos on maagiline ese, ta mõjub ümbrusele. Kultuuritekst muudab oma konteksti ja meid endid. Mõju võib olla nii- ja naasugune, osa kunstnikke püüab üsna hoolikalt läbi mõelda, mismoodi nende teosed ümbritsevasse toimivad. Mina olen ka selline, püüan enda tekitatavaid afekte ennustada ja ülenevatele rööbastele suunata. Väga meeldib mõelda, et mõned mu tööd annavad meeleselgusele ja elujõule hoogu juurde. Tegelikult on teose mõju väga raske juhtida ja eri inimestega on vastasmõju erinev.\nKunst, mis ennast sotsiaalseks kutsub, ei paku mulle enam huvi. Kunagi pakkus. Esiteks ei ole olemas asotsiaalset kunsti, kunst on suhtlusele suunatud tegevus. Kunsti käsutuses olevad suhtluskoodid võimaldavad adresseerida alusväärtusi ja neid vahetult mõjutada. Mulle tundub ülearusena urgitseda nii suurte koodide abil sootsiumi mingi üksikjuhtumi kallal, kellegi kildkondlikke erahuvisid harutada. Eurodoteeritud sotsiaalne kunst on nagu liisingu abil enesest mööda jooksmine.\nPäris paljude jaoks on mu pildid pessimistlikud ja jubedad. Kindlasti on nad ka seda. Maailm, milles me elame, on minu jaoks jube kurb ja aher koht. Aga oma töödes tegelen kogu aeg sellega, mismoodi niisuguses koledas groteskis elades kõige kiuste inimeseks võiks saada.\nUnenägudega on mul pahatihti nõnda, et nad kipuvad päris eluga segamini minema. Ma olen isegi trahvi saanud selle eest, et unes olin maksuametis juba ära käinud ja kõik joonde ajanud. Maksuameti meelest jälle mitte. Ma ei saa kunagi kindel olla, kas la Vida es Sueño või la Sueño es Vida (elu on unenägu või unenägu on elu – toim).\nMu unenäod on mõnikord eriti eredad, tavaliselt aktiveeruvad nad suve lõpul, augustis ja septembris. Siis on mõnikord nii, et kohe, kui silmad kinni panen, hakkab pilt jooksma. Kõige võimsamad unenäod võivad heita oma helgi mitmele nädalale.\nKas unedes elamine on põgenemine? Ei pruugi olla. Uni ja ärkvelolek on ühe ja sama olemise eri faasid, mul on väga terviklik tunne, kui aeg-ajalt õnnestub mõlemaid kihte kohakuti hoida ja ühel ajal silmas pidada. Elu muutub niimoodi ruumilisemaks.\nAnatoomia on kohutav ja kütkestav. Mind on alati huvitanud, mis inimese sees on, kuidas see liigub, mismoodi lahti käib. Lapsepõlves pidin kuude kaupa olema kirurgiahaiglates, nii et mul on enda siseehitusest päris hea ettekujutus ning kõige anatoomilise suhtes üsna kõrge valulävi. Anatoomilised nukud, skeemid, mudelid ja läbilõiked – nende vastu on mul kirg.\nMitte ainult ihad, vaid ka hirmud on mul anatoomilist laadi. Ma kardan keha lagunemist, amputatsiooni, pimedaks või vigaseks jäämist, piinasid. Piinade mõjul moraalset allaandmist. Laostumist piinades. Oma psühhonautilistel rännakutel olen tutvunud hirmuga mõistuse kaotamise pärast.\nPäris mõnus, aga judinaid tekitav on kujutelm parasiitidest, olenditest, kes elavad mu sees. See on vist natuke sarnane rasedusega. Eri eluvormide ettevaatlik sümbioos, püüd kellegi arvel ära elada, nii et teiselgi hing sees püsiks. Me koosneme tohutu hulga rakkude, kudede ja mikroorganismide ühiselust. Isegi nii väikesed tegelased nagu bakterid, mikroobid, batsillid ja viirused peavad keskkondlikult mõtlema. Kui ma õigesti mäletan, siis olen koduks ja areeniks umbes kaheksale kilogrammile mikroobidele.\nMul on raske aru saada inimestest, kes metsa kardavad. Minule sisendab mets turvatunnet ja sügavat rahu. Sündisin linnas ja kui mind titena metsa viidi, sain kohe aru, et elu on ilus. Kütiorgu kolides lasin end õpetada kass Hippolitil ja koer Kongol. Kui enda ego mõneks ajaks puhkusele saata ja alluda ainult teejuhi märguannetele, õpid tundma hoopis teistsugust metsa, teistsuguste olendite vaatenurga kaudu. Eriti meeldis mulle kassihobust teha: võtad kassi sülle ja lased tal oma kehaga juhtida. Kass on tohutult tark ja heas tujus olles väga taktitundeline loom. Kassi näidatud mets on uhke koht. Koeraga jälle oli võimas pimedas metsas ringi tormata ja proovida mitte puude vastu joosta.\nKõige ilusam on mets siis, kui ta vaatab ennast ise, ilma inimeseta. Kui ma sulen silmad ja avan metsa ukse, siis vaatab mind keeruline kõikehõlmav muster, tohutu hulk läbipõimunud maailmu. Surun näo kõdupuud katvasse samblasse ja seal on veel üks mets oma õitsevate samblavarte, hiigelsuurte lutikate ja ebardlike kiskjatega. Ja selle sees on veel üks mets. Ja selle sees üks veelgi tillukesem. Eri maailmades ei sünni asjad ühtemoodi, tillukestes maailmades on pindpinevus tugevam kui gravitatsioon. Kui kõnnin kiiresti, siis jõuan aeglasemalt, kui pööran paremale, satun kurakätt. Mets on ühenduse koht mitme ruumi vahel, tema sammastikke heegeldatakse kõige õhemast ajast.\n•• Poolenisti iseõppija, kes on tudeerinud muuhulgas Tartus, Leningradis, New Yorgis ja Eestis humanitaarinstituudis\n•• Legendaarse loomingulise rühmituse DeStudio (1992– 1996) üks alustalasid, Võrumaa Kütioru ateljee asutaja\n•• Lauritsa töid leiab mitmest mainekast kogust nii kodu- kui ka välismaal (Eesti kunstimuuseum, Kiasma, Museu da Agua (Portugal), Norton Dodge, Pinhole Resource, Roy Boyd Gallery (USA) jpt)\n•• Isikunäitused toimunud Eestis, Soomes, Taanis, Belgias, Islandil, Saksamaal, Slovakkias, Venemaa, Prantsusmaal ja Lätis\n•• Peeter Lauritsa sümbolite keelt saad harjutada: www.peeterlaurits.com