iFFer | Mõttevabaduse kants\nseptember 22, 2008 • 07:43 0\nKohtle teisi nii, nagu ennast!\nVägivald on inimeste loomuses. Inimkonna suurimaks edasitõukavaks jõuks on läbi aegade olnud sõda, agressiooni ehtne näide. Üleüldist mõistet vägivald liigitatakse erinevalt. On olemas vaimne ja füüsiline vägivald. Kahe viimase aasta jooksul on meedia abil tõusnud kõige populaarsemaks ja aktuaalsemaks teemaks kooli vägivald.\nKool on ideaalne keskkond vägivalla jaoks, mis vohab seal justkui sinivetikad hilissuvel.. Noored veedavad üksteise seltsis suure osa päevast ja ahvatlused enda pingeid maandada rühma nõrgemate kulul on suured. Õpetajad püüavad tagada koolis distsipliini ja lapsi ohjeldada. Mis, aga juhtub siis, kui mõnel päeval on vanematel (abituuriumil) võimalus süüdimatult noori gümnasiste kiusata? Mis juhtub siis, kui on „Rebaste”(Jukude) ristimine?\nKahe viimase aasta jooksul on meie koolis(Kuressaare Gümnaasiumis) antud üritusel juhtunud õnnetusi, mis meedia ja üleüldise kära mõjul on ristimise kohale riputanud rasvase küsimärgi. Kas ristimine on kooli vägivald? Kas rebaste inimõiguste ja väärikusele kiputakse kallale? Või on see hoopis lõbus vaheldus koolipäevale?\nRistimine ei ole mingil määral kooli vägivald, ega oma sellega midagi ühist. Minu arvates on säärane rituaal samm põhikoolist keskkooli. Selline tegevus peaks ühendama nii klassi, kui ka kooli tervikuna, mil vaprad kümnendikud peavad läbima kadalipu mille abituurium neile on ülesseadnud. Minu jaoks omab rituual niivõrd tähtsat rolli, et pean seda üheks tähtsaimaks kooli monarhia süsteemi lüliks. Ristimata ei tunneks ma end gümnasistina, ega kooli perekonna liikmena!\nKuidas peab ristima? Kindlat üleriigilist kava selliseks üritusel puudub. Kuigi enamuselt on kogu päeva tegevus eelnevalt hoolikalt plaanitud, lisab spontaane tegevus särtsu ja dünaamikat nagu improvisatsiooni jazzi kontserdil. Mitte mingil juhul, ei tohi seada ohtu kellegi elu, ega tekitada raskeid ega kergeid kehavigastusi, see on ilmselge. Kuid ka ranged reeglid hajutaksid kogu päeva võlu ja põnevuse juhiste ja noomituste tõttu.\nVarieerumine hea ja halva piiril on otseloomulikult raske. Eriti teeb keerukaks asjaolu, et õpetajate ja õpilaste arusaam lubatust ja mitte on erinev ning kumbki ei tee järelandmisi. Nähtavasti juhtus nii ka sellel aastal, mil kavandatud naljast said erinevad pooled igaüks omamoodi aru. Lumepallina hakkanud väiksest , minu silmis, süütust probleemist on saanud hiiglaslik lumepall, mis riigi televisioonis kajastust leidis ja ajalehtede toel isegi politseini jõudis.\nMis on lubatud ja mis mitte? See jäägu otsustada osapooltele. Koolide direktsiooni ja ristimise korraldajad peaksid paika panema piirid, mille ületamine keelatud. Kuid ka piirid peavad olema mõistlikud, ega tohi kägistada „kiusamise” võlu!\nOlen kuulnud ja kogenud mitmeid ristimise viise, üks karmim kui teine. Mõnes koolis nimetatakse seda jukude päevaks, teises rebaste ristimiseks(loe: retsimiseks), kolmandas jälle on igal lennul erinev loom, kelleks neid ristitakse; elevandid, kilpkonnad, tihased jne. Heal lapsel on ikka mitu nime.\nKas KG selle aasta jukude päev väljus kontrollist? Ei üldsegi mitte. Tegu oli küllaltki hästi organiseeritud ja ülimalt korraliku üritusega, muidugi kui välja arvata kaupluses tekkinud paanika. Võib julgelt arvata, et on ristimisi, kus saadakse ka otsest materjiaalset kahjumit. Näiteks määritud või katkised riided. Internaat koolide ühiselamute ristimine leiab aset pahatihti öösiti, mis on omamoodi kurnav nii füüsiliselt kui ka vaimselt. Kuna sealsetel üritustel puudub enamasti igasugune järelvalve võib ainult kujutlede, missuguseid „piinanmisi” seal välja mõeldakse.\nRebaseks olemine on au ja selle au osaliseks võib saada vaid läbi ristimise, mis võiks olla sama auväärne, kui rüütliks löömine Inglise kuninganna poolt. Rebaseks ristimine, on gümnasisti jaoks tähtis koolielu vahetund, päev või nädal , mil kohtutakse silmitsi raskustega, mis neid ootavad kolme järgneva aasta jooksul õppetandritel. Emotsionaalselt või füüsiliselt murduvad rebased peavad märkama enda nõrku kohti ja täiustama end. Tänutäheks peavad rebased aga ühe päeva jooksul täitma abiturientide kõik soovid ja igal võimalusel avaldama austust ja kiitust, neid õpetanud abituuriumile.\nKuid abituurium peab säilitama külma närvi ja õpetama rebaseid nende kooli vanematena. Seadmata ohtu nende elu. Häbiväärne juhtum kaupluses on kahjustanud ristimise mainet ja seadnud ohtu selle tuleviku. Käitugem mõistlikult ja hoolivalt.\nVägivald kui selline, esineb mitte ainult koolis. Inimesi „kiusatakse” tööl, sõjaväes, irvitatakse tänavatel mööda minnes jne. Kooli vägivald on aktuaalne teema vaid sellepärast, et lapsed õpivad koolis kaksteist aastat, mille jooksul neist kujunevad isiksused. Kui õpetajad poleks ohjeldanud õpilaste käitumist, kes tänu enda veel möllavate hormoonide tõttu sellega ise hakkama ei saa, valitseks õppeasutustes segadus, vägivald ja džungli seadused. Aga kas see pole siis elukool?\nseptember 9, 2008 • 17:58 0\nInimene kardab,ei taha ja ei oska olla üksildane. Inimene oskab küll olla iseseisev ja võimalik, et ka üksi olemine on talutav, kuid olla üksildane on siiski hirmutav. Siit tulenebki inimlik soov olla seotud kõigega, mis armas, kõigega mis tõendab meile päevast päeva, et meie eksisteerimine on vajalik. Seos keskkonna ja inimese vahel väljendub kiindumuses ja sõltuvuses.\nMe kõik sõltume, hoolimata soovist saada iseseisvaks ja sõltumatuks, kellestki või millestki, mis meid ümbritseb. Seda sõltuvust võib nimetada sillaks, mis oma peatumatu autode vooluga, ühendab kaks poolt, maailma ja inimest. Just nimelt maailma, sest inimene ei sõltu ainult teisest inimesest, me ilmtingimata sõltume ka oma koerast, majast, ilmast, isegi pea kohal lendav lind võib meid ebameeldivalt mõjutada. Aga kui inimkond ei olekski sõltunud ennast ümbritsevast keskkonnast, poleks tema tegude tagajärjed mõjutanud teda. Ta poleks hoolinud millestki muust peale enda. Sellisel inimesel ei ole ju midagi vaja, ta ei sõltu majast, õpetajast, sõpradest, vaevalt et ka seadus talle korda läheks.\nEks me kiindume sarnasel põhjusel, see on samasugune side maailmaga nagu sõltuvus. Me kiindume kellesegi ja millesegi, aitamaks ise ennast elus toime tulla. Kiindumus toob endaga kaasa vajaduse millegi või kellegi eest hoolt kanda, aitab leida enda positsiooni nii ühiskonnas kui ka elus tervikuna. Kiindumus tugevdab, mitmekordistab, sõltuvuse astet. Ilma kiindumuseta ei leiaks me ju midagi ilusat. Me oleme kiindunud enda ideaalidesse ja prioriteetidesse, mille abil oma elu vundamendi üles ehitame. Leidmata maailmas midagi kiindumist väärset, pettuks inimene ilmtingimata. Ta oleks kaotanud enesekindluse ise endas ja enda positsioonis keskkonnas.\nMida suurem on meie kiindumus ja sõltuvus seda suurem on meie seos keskkonnaga. Seda hoolivamad me oleme, seda inimlikumalt me käitume, seda paremaks muutub maailm. Nagu inimene sõltub keskkonnas, sõltub inimesest ka keskkond. Sümbioos, kus ideaalis üks, teisele liiga ei tee, kuid kahjuks on reaalsus karmim. Kuid siiski kaks eriasja täiustavad üks teist. Kiindumus ja sõltuvus on inimkonna ja keskonna sümbioosi kiud aine, mis eluvormi koos hoiab.\nElada iseenda jaoks on arvatavasti väga raske. Mõista et kogu su tegevus tegelikult kellegile korda ei lähe, mis kõige hullem, ei lähe nende ükskõiksus ka sulle korda. Sellepärast me kiindumegi ja sõltume, me tahame olla üks osake keskkonnast, lüli süsteemis, me tahame täita oma rolli. Me kiindume et muuta maailma paremaks ja me sõltume selleks, et muutuda paremaks.\nFiled under: Ühiskond, Vaatenurk\naugust 1, 2008 • 06:52 0\nViimaste aastate jooksul on kasvanud õnnetuste arv liikluses. Eesti sõidukultuur on olnud peavaluks paljudele. „Rulnokasi”, kihutajaid ja teisi liikluseeskirjade rikkujaid näeb meie tänavatel pea iga päev. Politsei võitleb nende kuis jaksab. Korraldatakse reide, patrullitakse ja karmistatakse seadusi, juhtide hirmutamiseks ja vaos hoidmiseks. Kogu selle tralli taustal saab, aga noor ralliäss, kes põhjustas avarii, kus hukkus 3 inimest tingimisi kaks aastat ja ühe aastase sõiduki juhtumise keelu. Õiglus?\nEelmise aasta 8. detsembril kaldus juht Joosep vastasuuna vööndise ja põhjustas kolme auto kokku põrkamise, kus hukkus 3 inimest. Noor, lootust andev ralliäss oli teel Tallinnast võistlustelt koju. Vastasuuna kaldumise põhjuseks tõi Joosep välja väsimuse ja arvas, et jäi roolis magama. Noormees omas piiratud õigusega juhiluba, ehk „tite lube”, mis lubab sõita autoga vaid siis, kui kõrvalistmel on vähemalt kahe aastase sõidkogemusega autojuht. Selline isik autos puudus.\nKui uudis sellest juhtumist meediasse lekkis, pakuti sellise hooletuse eest karistust kolm kuni kaksteist aastat vangistust. Muidugi oli tegu tühja spekulatsiooniga, sest läbi viimata olid menetlused ja pidamata kohus. Kolme kuni kaheteistkümne aastane vangistus ei ole laest võetud, sellise karistuse näeb ette karistusseadustik isiku süüdimõistmisel.\nÜhel poolt oleks justkui ebaõiglane määrata 17 aastasele noorukile vangla karistus. See tekitab noorele emotsionaalse trauma ja võib rikkuda kogu noormehe tulevase elu. Arvestades seda, et tegu polnud tahtliku liiklus eeskirjade eiramisega vaid väsimusega tundub määratud kahe aastane tingimisi karistus küllaltki õiglane. Aga kas õiglus on ikka jalule seatud?\nMinu arvates räägib karistuse õigluse kohta kaks äärmiselt tähtsat asjaolu.\n“Kohus leidis, et süüdistatavapoolset tahtlust rikkuda liiklus- ja sõiduki käitusnõudeid ei ole kohtumenetluses” /Eesti Päevaleht Online 31.07.08/ Juht omas piiratud õigustega lube ja kogenud juhti kõrvalistmel ei olnud. Kas selline käitumine ei ole ülbe,hoolimatu või vähemalt liiklus eeskirjade vastuolus. Kogenud juht ei ole kõrvalistmel ainult protokolli jaoks. Kogenud juht peab ära hoidma igasugused uljaspäised trikid, aitama olukorras, kus noor juht võib jänni jääda ja samahästi peab kogenud juht ära hoidma „titeka” magama jäämise ja vastassuunavööndise kaldumise.\nTeiseks räägime me siiski kolme inimese elust. Kolmest süütust elust ja paljudest sugulastest, lähedastest kes on läbielanud midagi kirjeldamatut. Kohati tundub, et meil koheldatkse rooli joodikuid, kes reidil vahele jäänud karmimalt, kui kolme inimese surma põhjustajat. Minule ei tundu kahe aastane tingimisi karistus ja neljakümne tuhandeline rahatrahv õiglane karistus inimesele, kes võttis kolme inimese elu. Olen kindel, et ükski lähedane ei ole rahul kohtu otsusega.\nKas kohtunikud on saanud obaduse suure raha patakaga ja sonivad nüüd sama juttu, mis kunagi saunalaval kuuldud? Seda kahjuks meie ei tea. Aga hoitke alt, sest juba vähem kui aasta pärast on Joosepil load käes ja mine tea väsinuna ta jälle rooli istub.


Küpsised ja koort koogikesed - Mynutritionalpal.com\nKüpsised ja koorekapslid\nOreos, üks elu lihtsatest rõõmudest. Oreos võib anda mis tahes magustoidu koheseks uuenduseks. Ma armastan armastan neid armastama. Üks minu kogu aegest lemmikdessertidest on küpsised ja kreemijäätis (muidugi ka Cold Stonei magus kreem). See karge, šokolaaditud küpsis koos rikkalike magusate kookidega on Heaven'is sobitatud. Kui ma nägin neid koogikesi Beantown Bakeris, teadsin, et pean neid proovima. See jäätise maitseaine on topsikoogi kujul. Jah! "Palun! Palun! Gimme, Gimme, Gimme. Vajan, ma vajan, ma vajan! "(Mis Bobist, üks minu lemmikfilmidest ja hinnapakkumistest =).\nMa tegin retsepti kohta mõned väikesed muudatused, ma ei uskunud, et 1 klaasi või oli 24 kipakis niiskust üsna piisavalt, nii et ma lisatasin 1/3 klaaskapsas ja vähendas veidi piima, siis suurendas küpsetuspulbrit lihtsalt Tada. Teised väiksemad muudatused, mille ma tegin, olid: ma ei kasutanud ruumitemperatuuri munavalgeid ja ma ei lisanud 2 spl split jagu purustatud Oreost, sest ma lõigasin selle minema väikestesse tükkidesse, nii et nad ei satuks ikkagi ära. Ma arvasin ka, et neil koogikestel on vaja küpsetust, nii et ma kasutasin oma kihistust ja tegi suure partii. Ma ei taha sageli, et minu koogikesed kuhjaksid, kuid minu arvates nõuavad need kindlasti seda. See on küpsiste ja kreemi "kreem". Tänu Beantown Bakerile suurepärase ametikoha eest! Nautige ja nautige kõiki neid maitsvaid koogikesi viimast hammustust!\n1 Küpsised ja koorekapslid\n3 Kohev kreemjuustu külmutamine\n5 Kohev kreemjuustu külmutamine\n16 Oreos, tükeldatud väikesteks tükkideks (peaaegu tükkideks või kruusakesteks)\n1 2/3 tassi granuleeritud suhkrut\n12 Oreos, tükeldatud pooleks, garniseks (valikuline)\n1 retsept Fluffy Cream juust Frosting, retsept järgneb\nKohev kreemjuustu külmutamine\n10 spl sviiti, kindel, kuid mitte külm\n10 untsi. koor juust, külm\n2 1/2 tl. Hapukoort\nKuumuta ahju 350 kraadini. Pane kahekümnesele muffin-tindile 24 paberimassiga tassi. Terava nuga kasutades lõigake 24 Oreos pooleks, jättes koorega täitmise ühele küljele (salvestage tasuta küpsise küljed purustatud puuviljapiimade purustamiseks ja puistaks). Koht 1 Oreo poolel, koorekreemiga täidisega ülespoole, tühjendage iga muffinipaketi põhjas.\nKausi segamisel segage jahu, küpsetuspulbrit ja soola, lükake kõrvale. Eraldi suure segamisnõuga keskmise kiirusega elektrilise käsisegistiga segage võid ja suhkrut kuni helbed ja kohevad, umbes 3 – 4 minutit. Lisage munavalge, üks kord korraga, segades, kuni need kombineeritakse pärast iga lisamist. Mõõtke 3/4 tassi piima vedelaks mõõtekorkiks, seejärel lisage hapukoor ja vanilje, et neid kombineerida.\nTöötades kahes eraldi partiidesse, lisage või segu, millele järgneb piimasegu või segu ja segage kohe, kuni kombineeritakse pärast iga lisamist. Fold 16 purustatud Oreos. Jagage ühtlaselt taoreid valmistatud seafarmide tassi (valage see üle Oreo poolikute tippude), täitke iga tass umbes 2/3 täis. Küpsetage eelnevalt kuumutatud ahjus umbes 23-26 minutit, kuni topsipliit, mis pannakse koogikesi keskele, väljub puhtaks. Lase 5 minutiks jahtuda, enne kui see läheb traatvõrele, et see täielikult jahtuda.\nKui koogikesed on täielikult jahutanud, jääb Fluffy Cream Cheese Frosting'i külm. Mõõdukalt purustage umbes pool kooki, täites tasuta küpsise külgi ja puistuge koogikestega, seejärel lisage valikulisi cookie-poolseid koogikesi (võite isegi kasutada ülejäänud 12 küpsise pooleks). Hoidke koogikesi õhukindlas konteineris.\nSuures segistis, keskmise kiirusega elektrilise käsisegistiga, pehme õli ja koorjuust kuni kohevaks umbes 1 minut. Segage hapukoore ja vanilje. Lisage pulbristatud suhkrust ja segage kuni sileda, kerge ja koheva, umbes 3 minutiga.\nRetsept Allikas: Beantowni Bakeriga kohandatud koogikesi, Mynutritionalpal.com külmutamine


Vooremaa Tapa-Tartu raudteelõigu remont muudab augusti sõiduplaane\nRemont Tapa-Tartu raudteelõigul toob muudatusi 16.–31. augustil rongide sõiduplaanidesse Tallinna-Tartu, Tartu-Valga ja Tartu-Koidula-Piusa liinidel. Kolmel päeval nädalas sõidavad liinil ka asendusbussid, teatas Elron.\n“Augusti teises pooles toimuv remont Tapa-Tartu raudteelõigul toob muudatusi Tallinna-Tartu, Tartu-Valga ja Tartu-Koidula-Piusa liini rongide sõiduplaanidesse. Kehtima hakkab sisuliselt sama sõiduplaan, mille järgi liikusid rongid ka mai- ja juunikuus. Eriti tuleks tähele panna, et osaliselt bussiga asendatud reiside puhul ei ole Tartust võimalik jätkata sõitu Valga ja Koidula suunas ega vastupidi,” selgitas Elroni müügi- ja arendusjuht Ronnie Kongo.\nE, K, R, P väljuvad rongid Tallinnast Tartusse kell 5:39, 8:05, 13:03, 14:13, 15:09, 16:18, 18:10 ja 20:21 ning Tartust Tallinnasse kell 6:17, 7:26, 8:43, 13:28, 15:42, 17:23, 18:49 ja 19:38. T, N, L väljuvad rongid Tallinnast Tartusse kell 5:39, 8:05, 13:03 (asendusbuss Tapa-Rakke lõigul), 14:13 (asendusbuss Tapa-Tartu lõigul), 15:09 (asendusbuss Tartu-Tapa lõigul), 16:18 (asendusbuss Tapa-Rakke lõigul), 18:10 (asendusbuss Tapa-Tartu lõigul) ja 20:21. Samadel päevadel väljub rong Tartust Tallinnasse kell 6:17, 7:26, 8:43, 12:57 (asendusbuss Rakke-Tapa lõigul), 14:51 (asendusbuss Tartu-Tapa), 16:49 (asendusbuss Rakke-Tapa lõigul), 18:01 (asendusbuss Tartu-Tapa lõigul) ja 19:38.


In memoriam: Endel Turbas - Põllumajandus- ja keskkonnainstituut\nIn memoriam: Endel Turbas\n10. detsembril 2020. aastal lahkus meie hulgast agrokeemik kauaaegne EPA õppejõud Endel Turbas.\nEndel Turbas sündis 13. veebruaril 1929 Mulgimaal tolleaegses Abja vallas talupidajate pere teise lapsena. Isa surma tõttu jäi talutööde tegemine juba varakult Endli õlgadele. Majanduslikele raskustele vaatamata astus ta pärast Abja keskkooli lõpetamist 1947. aastal Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonda, 1951. aastast jätkusid õpingud vastloodud Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonnas. Endel lõpetas kiitusega EPA esimese lennu õpetatud agronoomina.\nEndel Turbas osutus professor Osvald Halliku soosikuks ning esimeseks töökohaks sai tal EPA mullateaduse ja agrokeemia kateeder, kus Endel töötas kuni pensionile jäämiseni aastal 1990. Kateedris töötamisel läbis Endel kogu ametiredeli tehnik-agrokeemikust kuni dotsendini. Õppejõu tööga alustas ta 1953. aastal. 1958 – 1961. aastani oli ta aspirandiks. Pärast kandidaadi dissertatsiooni edukat kaitsmist happeliste muldade lupjamise alal edutati Endel 1964. aastal vanemõpetajaks. Aasta hiljem dotsendi kohusetäitjaks ja 1966. aastal dotsendiks. Dotsendina õpetas Endel agrokeemiat ligi 25 aasta jooksul. Endel oli tasakaalukas täpsust ja korda nõudev õiglane õppejõud.\nPärast professor Osvald Halliku surma tuli Endel Turbasel 1964. aastal üle võtta oma õpetaja ootamatult katkenud õppe- ja teadustöö. Happeliste muldade lupjamine ja korduslupjamine jäi Endli teadustöö põhisuunaks kuni pensionile siirdumiseni. Erialast täiendõpet sai Endel Moskvas Timirjazevi nimelises Põllumajanduse Akadeemias kahel korral aastatel 1968 ja 1987. Mullateaduse ja agrokeemia kateedris kujundas Endel kiiresti välja toimeka muldade lupjamise alase töörühma, kellest said nimekad teadlased ja õppejõud. Neist on tänaseks kahjuks juba manalateele läinud Valter Hiis, Paul Kuldkepp ja Ervi Lauk.\nEndel oli üleliidulise muldade lupjamise alase koordineerimise nõukogu, NSVL Lääne osakonna maaviljeluse, mullateaduse ja agrokeemia sektsiooni liige. Ta osales üleliidulise väetuskatsete võrgu uurimistöös. Eestis oli ta ENSV põllumajandusministeeriumi teaduslik-tehnilise nõukogu maaviljeluse, agrotehnika, agrokeemia ja sordiaretuse uurimistöö koordineerimiskomisjoni ning söötade analüüsi metoodika vabariikliku koordineerimiskomisjoni liige.\nEesti Vabariigi taastamisel jäid happeliste muldade lupjamise küsimused unustusehõlma. Viimastel aastatel on need probleemid taas päevakorrale kerkinud, sest lupjamise mõju kestus on ju ainult viis kuni seitse aastat. Tegelema on hakatud ka tülikalt tolmava ja raskesti doseeritava tolmpõlevkivituha granuleerimise võimaluste selgitamisega – selle probleemiga tegeles Endel juba aastakümneid tagasi.\nEndel oli ka viljakas kirjamees. Ta on avaldanud üle 300 trükise. Teiste seas oli ta raamatute-õppevahendite Agrokeemia laboratoorne praktikum, Agrokeemia alused, Lupjamisalase uurimistöö tulemused ja soovitused muldade korduslupjamiseks, Taimede toitumise ja väetamise käsiraamat kaasautoriks. Ta oli mitmete EPA teaduslike tööde kogumike toimetaja, kirjutas hulgaliselt ENE ja EE artikleid, oli aktiivne Postimehe arvamuslugude kirjutaja ning ühe viimase aja suurema tööna kogus ta kokku Lõuna-Eesti piirkonna põllumajanduse edendajate elulood.\nAkadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige oli Endel 1990. aastast, samal ajal jäi ta ka tervislikel põhjustel pensionile. Eesti Maaülikooli emeriitdotsent oli ta 2008. aastast. Nooruslikku särtsu aitas tal aastakümnete jooksul sees hoida osalemine EPA Meeste Turnimise Seltsis. Kodutalu taastamist ei võtnud Endel enam ette, sest selle tagastamise ajaks oli ta juba liialt eakas. Hobiaednikuna tegutses ta Eerikal peenramaal siiski kuni viimase ajani.\nKolleegid ja paljud õpilased jäävad mälestama suurepärast õppejõudu, teadlast ja kirjameest Endlit. Olgu Eestimaa muld sulle kerge.\nMullateaduse õppetooli nimel Endli õpilane Enn Leedu


Langenud Hiina börs tegi hiigeltõusu\nTõnis Oja • 24. aprill 2008 • 1 min\nHiina aktsiaturgu peegeldav Shanghai börsiindeks kerkis eile 9,3 protsenti, mis on selle suurim tõus alates 2001. aasta 23. oktoobrist.\nBörsi hiigeltõusu põhjustas Hiina valitsuse otsus vähendada aktsiate kauplemiselt võetavat maksu. Tegemist on otseselt valitsuse katsega turgutada Hiina aktsiabörsi, mis kaks päeva varem oli võrreldes oktoobrikuise rekordtasemega kukkunud 50 protsenti.\n"Valitsus on selgelt mures aktsiahindade sulamise pärast," kommenteeris uudisteagentuurile Bloomberg Shanghais asuva varahaldusfirma APS Asset Managementi tegevjuht James Liu. "Lühiajalist perspektiivi silmas pidades on see aktsiaturgudele hea," lisas ta. Uudisest anti teada öösel vastu eilset.\nMöödunud aasta mais suurendas valitsus maksu kolmekordseks eesmärgiga jahutada aktsiaturge, kuhu lisandus 300 000 uut väikeinvestorit päevas. Enne eilset oli Shanghai indeks aasta algusega võrreldes kukkunud 39 protsenti, olles Vietnami järel tagantpoolt teine aktsiaturg maailmas.


8. august 2016 kell 21:01\nErialane professionaalsusFoto: Evari Ehitus\nVaata põnevat galeriid! Tallinna vanalinn võib ju oma punaste viilkatustega maailmakuulus olla, aga reaalsus on see, et enamik Eesti korterelamuid, ühiskondlikke hooneid ja äripindu on lamekatustega ning vanemad katused vajavad kiiremas korras korralikku renoveerimist.\nVanade ja/või valesti ehitatud lamekatuste kolm suuremat probleemi:\nOÜ Evari Ehitus on mitmete põnevate ja tunnustatud objektide katuste looja. Näiteks on nende tehtud Eesti esimese veekeskuse, Aura Veekeskusekatus Tartus. Ahhaa teaduskeskuse katus tunnistati aga koguni maailma katusemeistreid koondava organisatsiooni IFD poolt 2011. aastal maailma parimaks katuseks. Ettevõtte portfooliosse kuuluvad muu hulgas ainulaadne mätaskatus Tehvandi Hotellil Otepääl äsja Tartus valminud Eesti Rahvusarhiivi katusetööd, Tartu südalinnas Riia 2 tervet kvartalit hõlmava multifunktsionaalse äri- ja vabaajakeskuse katuste ja tunnelite ehitus ning Eesti Rahva Muuseumi (ERM) katusele turva- ehk katusepollarite paigaldamine.\n6 sammu hoonete katuste renoveerimisel:\nkorraldada katuse ülevaatus ja selgitada välja vajalikud tööd, vajadusel kaasata tehnilist konsultanti\nEvari põhitegevused on lamekatuste ehitamine, remont, renoveerimine, rekonstrueerimine kogu töö juurde kuuluva kandva profiilpleki, soojuse, aurutõkke paigaldamisega ja hüdroisolatsiooni, korstnate, karniiside, parapettide, vihmaveesüsteemide, tuulutussüsteemide ehitamisega. Evari soojustab vundamente ja keldriseinu, hüdroisoleerib vundamente, põrandaid terrasse, rõdusid, korrusparklaid, sildasid, viadukte. Tehakse lamekatuste ülevaatust, hooldust ja liiglume koristust. Töid tehakse üle Eesti ja aasta ringi.\nOÜ Evari EhitusTelefon: +372 738 0927[email protected]www.evari.ee


Narva piiripunktide korrastamiseks eraldati 2,5 miljonit eurot - Logistikauudised\nAutor: Jaana Pikalev • 21. juuni 2011\nNarva piiripunktide korrastamiseks eraldati 2,5 miljonit eurot\nRegionaalminister toetab 4,9 miljoni euroga Eesti-Vene koostööprojekte, sealhulgas Narva-Ivangorodi piiriületuspunktide korrastamist 2,5 miljoni euro ja Värska-Petseri vahelise tee rekonstrueerimist 2,4 miljoni euro ulatuses.\nRegionaalminister Siim Kiisleri sõnul luuakse piiripunktide korrastamisega eelkõige paremad võimalused piiri mugavamaks ületamiseks. „Lisaks aitavad Eesti ja Venemaa ühisprojektid kaasa uute töökohtade tekkele turismi arendamise ja uute ettevõtlusvõimaluste loomise abil,“ ütles minister.\nVärska-Petseri vahelise teelõigu rekonstrueerimise käigus on kavas ehitada parkimisalad Petseri kloostri lähedusse Pskovskaja tänaval ning Kunitšina Gora piiriületuspunkti juurde. Lisaks rekonstrueeritakse maanteelõik Värskast Koidula piiripunktini ning Kunitšina Gora piiripunktist kuni Petseri kloostrini.\nRegionaalministri haldusalas olevast ENPI Eesti-Läti-Vene 2007-2013 piiriülese koostöö programmis projekti „Narva-Ivangorodi piiriületuspunktide rekonstrueerimine“ toetussummaks on 7,4 miljoni eurot. Projekti „Liiklemis- ja piiriületusvõimaluste parandamine Värska-Petseri kloostri teel – Turvaline tee“ toetatakse 4,7 miljoni euro ulatuses. Investeeringuprojektide juhtpartneriteks on Siseministeerium ja Maanteeamet.\nKokku toetatakse Narva-Ivangorodi piiriületuspunktide ja Värska-Petseri vahelise liikumisvõimaluse parandamist Euroopa Komisjoni heakskiidu saanud eeltaotluste kohaselt 12,1 miljonit euroga.


Astma paranemise kogemusTervisesaladused.ee\nSaadud tervise paranemise tulemus on saadetud P. Juraite poolt.\n41 a. naine. Oli korduvalt haige põdedes bronhiiti ja esinesid hooti hingamis raskused. Mitmetel kordadel viibis haiglaravil kus talle pandi diagnoosiks II astme astma. Arst kinnitas, et see ei allu ravile ja kogu elu tuleb kaasas kanda inhalaatorit.\nSellised sümptomid avaldusid samuti suletud ruumides, suvel ja talvel. Tutvus Coral Club-iga ja otsustas hakata selle liikmeks. Ta alustas Coral-Mine vee joomist. Mõne aja möödudes tegi esimese Colo-Vada Plus organismi puhastus programmi ja pärast seda täheldas ta märgatavat tervise paranemist. Seejärel läbis ta uuringu Electro Magnet Resonants dr. Rainhard Voll meetodil (aparaat “Oberon”) ning talle koostati tervise taastamise programm mille kohaselt kasutas veel mitmeid looduslikke vahendeid nagu MSM (looduslik väävel), Microhydrin, erinevad vitamiinid. Veel tarbis ta Sipelgapuu koort (Pau d’Arco) ja kolloidhõbedat (Silver-Max) samaaegselt ja pärast kolme kuulist tarbimist märkas, et kuiva köha hoogusid tal enam ei teki.\nProgramm astma jaoks, kestvusega 1-2 kuud:\n– Ternespiim FirstFood\n– Coral Mine\nantibakteriaalne astma colloidal silver Coral Club healthy lifestyle Kolloidhõbe koralliklubi looduslik orgaaniline põletikuvastane silver max tervise saladused


aprill 2016 – Eesti Kultuuriseltside Ühendus\nPosts published in aprill 2016\nToimus Eesti-uuringute Tippkeskuse avakonverents “Eesti uuringute interdistsiplinaarsed dialoogid”\n28. ja 29. aprillil toimus Jõgevamaal Eesti-uuringute Tippkeskuse avakonverents “Eesti uuringute interdistsiplinaarsed dialoogid”.\nVeebruaris 2016 tehti teatavaks üheksa Euroopa Liidu regionaalarengu fondi toetusraha pälvinud tippkeskust, humanitaaria valdkonnas rahastatakse Eesti Kirjandusmuuseumi juhitavat Eesti-uuringute Tippkeskust (Centre of Exellence in Estonian Studies – CEES). (veel …)\nERMi Sõprade Seltsi teabepäev Rõngu Keskkoolis 26. aprillil.\nKäisime teisipäeval, 26 aprillil Rõngu Keskkoolis, et muuseumi rändnäitus „Soome- ugri ja samojeedi rahvad“ koju suvepuhkust veetma tuua. Meiega oli kaasas muuseumi direktor Tõnis Lukas, kes rõõmuga oma kunagises esimeses töökohas jälle õpilastega kohtus. (veel …)\nKihva viib hullud naised teatrifestivalile\n7. mail mängib Tartumaa Rahvakultuuri Keskseltsi huumoriklubi “Kihva” Puhjas Jõgeva ja -Tartumaa teatrifestivalil Milvi Andrese külajanti “Hullud naised”.\nJandi on lavale seadnud Malle Ruubel. Lavale astuvad Asta Mäeorg, Imbi Uibo, Kaarin Karlson, Elsi Salu, Rein Annuk. Akordioni mängivad Valdur Parksepp ja Arvo Jõe. (veel …)\nTartumaa Rahvakultuuri Keskseltsi tantsijate Soome reis\nTartumaa Rahvakultuuri Keskseltsi (TRAKSi) tantsurühmad Salome ja Hoby külastasid Helsingit 23.-24.04.2016.\nOktoobris 2015 saime kutse Helsingi ja Vantaa piirkonna eakate ühenduselt ja tantsurühmalt Tanssipivot tulla osalema nende kevadpeole. (veel …)\nNoored prõmmutasid Valgas luulega\nLuuleprõmmu võitja Mark Anissimov Valga Priimetsa koolist\nValgas Tiina Loomemajas viidi 22. aprilli keskpäeval läbi Valgamaa esimene luuleprõmm. Osales seitse luulelembest noort, kes esitasid omaloomingut. Põneva luulelise vaatemänguga sai maha žürii esimees, luuletaja Jaan Malin.\nAjalehes “Valgamaalane” ilmunud artiklit saab lugeda siin.\nGaleriid toimunud luuleprõmmust saab näha siin.\nJaan Malini etteaste Valga luuleprõmmul on vaadatav-kuulatav siin.\nTarSlämmi finaal 5. mail kell 20.00!\nTartu luuleprõmmu ehk TarSLämmi selle hooaja finaalsündmus.\nLuuleprõmm (inglise keeles poetry slam) on luulevõistlus, kus autorid ise esitavad oma loomingut. Parima luuletaja väljaselgitamine toimub publiku osalusel.\n21. aprillil korraldas Eesti Keele Kaitse Ühing keeleseminari Jõhvis ajalehe Põhjarannik toimetuses, kus toimus ajalehekeele analüüs.\nKohal olid toimetuse liikmed, peatoimetaja Erik Gamzejev ning Eesti Keele Kaitse Ühingu juhatusest Sulev Uus, Viktor Korrovits ja Reet Vääri. (veel …)\nHurda juures enne ja nüüd – ERMi Sõprade Selts käis koristustöödel\n21. aprillil käisime ERMi sõpradega Raadi kalmistul rahvaluule- ja keeleteadlase, rahvusliku ärkamisaja ühe juhtfiguuri Jakob Hurda (1839 – 1907) hauda korrastamas. Et muuseumi mõtte algataja kodus ikka kõik kenasti korras oleks, kui muuseum ise sügisel uude kaunisse hoonesse kolib. (veel …)\nLõppenud on Juhan Kunderi Seltsi korraldatud traditsiooniline, arvult juba 20. õpilaste kirjandusliku omaloomingu võistlus, mis on teoks saanud koostöös maakonna koolidega. (veel …)


BC 384 asemele kt3102 E (uher 4400) - Lehekülg 2\nBC 384 asemele kt3102 E (uher 4400)\nNäitan vasteid 16 kuni 30 31-st\nTeema: BC 384 asemele kt3102 E (uher 4400)\n24-03-20, 21:25 #16\nVs: BC 384 asemele kt3102 E (uher 4400)\nTegelikult sisendi pool on natuke huvitavam. Kui lühistan helipea ära, läheb ka kohin vaiksemaks. Aga samas see pea korjab ka igasugu saasta üles.\nSee tuletas mulle kohe meelde, kuidas eile õhtul ühte makki laua peal uurides keerasin korra lambi kupli (koos säästupirniga) maki ühelt poolelt teisele.\nSee mis klappidest sellel hetkel kostus oli päris ehmatav\nHeliapea võiks mõõteskeemis ju ka pelgalt takistiga asendada.\n24-03-20, 22:03 #17\nTakistiga asendamise puudus on see, et helipea takistus sõltub sagedusest.\n24-03-20, 22:16 #18\nSeda küll, kuid kas see on oluline testvõimendis sobiliku transi (reziimi) mõõtmisel?\n25-03-20, 09:57 #19\nMiks 30Hz ? Sellel induktiivtakistus olematu.\nInduktiivtakistus on jah sagedussõltuv. Lisaks liidad aktiivtakistuse. Samas teemas olen korduvalt kirjutanud, et 30Hz juures on korrektsiooni tõttu võimendus kõige suurem. Kontrolli mõttes võib ka teistel takistustel mõõta. Ka takistitel on mürad ja soovitatav oleks kasutada väiksema müraga tüüpe.\nPõhiline on, et muude komponentide mürad ei varjutaks transi mürasid. Ka sisendlüüdile tuleks seetõttu pöörata suuremat tähelepanu või hoopis asendada tavalisega.\nSind ei huvita ju absoluutväärtus, vaid kumb on mürade suhtes parem. Lisaks võib proovida ka BC550C ja BC109C – need peaks ka sobima asenduseks. KT3102E mürad erinesid ka tehaste kaupa. Ma kasutasin Piiteri tehase omasid ja osa valiti mulle juba tehases välja. Sealsed head tuttavad teadsid mu hobisid, hoidsid kõige uuega kursis ja aitasid alati vajalike detailide hankimisel.\nMulle sellepärast meeldiski see keskkooliaegne mõõtemeetod – täpselt sama olukord, kus kasutan. Esimese transi asemele (hiljem proovisin ka lisaks teisega) jootsin taskuraadio konstruktorist saadud transipesa. Jupiter 201 on püstine makk ja väga mugav oli transse vahetada. Toite küll katkestasin lisalülitiga vahetuse hetkel. Mõne teise konstruktsiooni korral (lamav makk, väikesed pistikutega trükkplaadid nagu Elektroonikal jne.) on muidugi ebamugav.\nViimati muutis Svago : 25-03-20 kell 10:30\n26-03-20, 11:14 #20\nNii. jootsin sisentransid välja. Pildil kaks ülemist siksakki. keskmine on suvaline KT3102D, mille kilekotist võtsin. Alumised on "tühi" teine kanal.\nKusjuures erinevate KT3102ga saab üsna erinevaid pilte. Erinevus on näha, osad isegi viletsamad kui bc384.\nJa panin maki käima ilma esimese transistorita. teine kanal vaikus, esimene ilusas merekohinas, kusjuures kohinat saab reguleerida salvestusrežiimis nivooregilaatoriga.\nAga T2 on neetud germaaniumtransistor. Tõenäoliselt asendan need BC212 madala müraga transsidega. Olemas ka kt3107. Mõõdan režiime, võibolla tuleb mingit takistit kah muuta.\n26-03-20, 11:29 #21\nEt siis ilma esimese transita on korras ja müriseva kanali mürade erinevus kuskil 25 dB?\nSeal peab ikka midagi päris vigane olema, mitte lihtsalt mürane.\n26-03-20, 11:59 #22\nMakk korras. T2 (AC151) oli läbi, Nüüd on eelvõimendis mõlemas kanalis valitud KT3102E+KT3107 I\nTean, et panin germaaniumi asemele räni, aga hakkas tööle ja pinged olid enamvähem ok.\nMakk laulab ja mõlema kanali mürad on kiirusel 19 sisuliselt olematud.\nKaalun, kas asendada korrektsioonvõimendis kah või...las olla.\n26-03-20, 12:05 #23\nKas valitud KT3102E+KT3107 I müriseb vähem kui algsete tehase transidega?\n26-03-20, 12:06 #24\nSaid valesti aru, see on "mõõtevõimendi" väljund.\nHelikaardi teine kanal (alumine) on õhus.\n26-03-20, 12:07 #25\nLoomulikult. ka korras kanal läks paremaks.\nKahjuks ei võtnud enne maki väljundit helikaardiga üles. Aga mul on kõrvad olemas.\nJa järjekordne kogemus, et germaaniumtransid lähevad ajaga p..e.\nEdit: maki signaali müra suhe (täisnivoo suhtes on umbes -58 dB)\nPatareitoitel, seisva lindiga maki taasesituskanali väljund on selline.\n50 Hz+ harmoonilised ronivad ikka kurat teab, kust sisse.\nViimati muutis martinj : 26-03-20 kell 12:21\n26-03-20, 12:56 #26\nPaneme veel ühe pildi.\n"Mõõtevõimendi". Sisendaste on KT3102D. Teine transistor on\n1. Ülemine joon - rikkis AC151\n2. Keskmine joon -terve AC151\n3. Alumine joon. -KT3107 I\n4. Kõige alumisem on lahtine helikaardi sisend.\n26-03-20, 14:38 #27\nKõige alumine on helesinine, ülemine on punane aga roheline ja lillakas joon ei ole üheselt määratav, oleneb sagedusest.\n26-03-20, 22:13 #28\nÜlemine joon - rikkis AC151ga on kõige sirgem?!\nSee peaks ju moile meeldima, kui graafik sirge on.\n26-03-20, 22:37 #29\nMürade mõõtmisel see mulle küll ei meeldi.\n19-04-20, 22:57 #30\nKT3107 on väikeste müradega: E, Ž ja L.\nM: UHER M518A Dynamic cardioid mikrofon\nalfons poolt foorumis Audiotehnika\nViimane postitus: 22-01-20, 16:29\nM: Uher Reference No.1 LA 1200 võimendi\nsbr2004 poolt foorumis Audiotehnika\nViimane postitus: 08-10-16, 17:18\nReporterimakk Uher 4000 Report-L\npaadikapten poolt foorumis Vinüül ja lint\nViimane postitus: 30-01-06, 16:39\nziksimees poolt foorumis Võimendifoorum\nViimane postitus: 20-03-05, 22:26


Praia do Lago Puhkemajad ja majutuskohad - Galicia, Hispaania | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Praia do Lago\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Praia do Lago\nMAJA MEREVAATEGA vaikses kohasMaja suur suletud aed asub lõpus väike küla väga vaikne ala. Täielikult renoveeritud ja soojustatud korter asub maja esimesel korrusel. Elutoast, söögitoast ja vaatevinklist avaneb muljetavaldav vaade merele ja Camariñas 'e esiküljele. Rannas "Praia do Lago" on vähem kui 5 minuti jalgsi. Muxia on võimalik jõuda umbes 7,5 km.\nPopulaarsed mugavused linna Praia do Lago puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Praia do Lago


Ukraina — Eesti Kunstiakadeemia\nEKA UKRAINA TUDENGITE FOND\nHea toetaja, Eesti Kunstiakadeemia teeb omalt poolt kõik, mis võimalik, et Ukraina tudengid jõuaksid meie juurde, saaksid tasuta õppekoha ja sooja toa – aita Sina meil aidata neid noori esmaste isiklike vajadustega toimetulemisel ja tee annetus selleks loodud stipendiumifondi!\nSaaja: Eesti Kunstiakadeemia Sihtasutus\nPank: SEB Pank. Aadress: Tornimäe 2, 15010 Tallinn\nEKA PAKUB UKRAINA TUDENGITELE ÕPPEKOHTI\nVärskendatud 8. märtsil 2022: EKA kogukond otsustas toetada Ukraina üliõpilasi 22. veebruaril. 25. veebruaril avasime Ukrainas üliõpilastele tasuta free mover kohad ja saime kiiresti eraannetajad, kes aitasid meil majutuse eest tasuda.\n1. märtsil avasime EKA Ukraina tudengite fondi, annetustest laekuv summa jagatakse meie Ukraina tudengitele stipendiumina. Stipendiumi jagamise eesmärgiks on aidata neid noori majanduslikult esmaste isiklike vajadustega toimetulemisel.\n8. märtsi seisuga oli Ukraina tudengitelt laekunud 98 avaldust. Kahjuks ei saa me oma programmidele rohkem Ukrainast pärit õpilasi vastu võtta. Kohad on täis. Oleme oma kogemust partnerülikoolidega jaganud ja teame, et nad plaanivad samuti võtta vastu tudengeid Ukrainast.\nUkrainast pärit bakalaureusekraadiga üliõpilased saavad veel kuni 1. maini 2022 kandideerida EKA magistriõppe kohtadele. Eesti võtab endiselt vastu pagulasi Ukrainast.\n25.02.2022: Eesti Kunstiakadeemia pakub Ukraina üliõpilastele tasuta õppimisvõimalusi meie vabade kunstide, disaini, arhitektuuri ja kunstikultuuri teaduskonnas kuni olukorra stabiliseerumiseni nende riigis.\nÕppekohad on ette nähtud semestri kaupa ja võimaldavad üliõpilastel jätkata õpinguid mitmel rahvusvahelisel õppekaval: kujutav kunst, animatsioon, fotograafia, arhitektuur, urbanistika, sisearhitektuur, interaktsioonidisain, graafiline disain, disain ja rakenduskunst ning kultuuripärand (inglise keeles) ja meediagraafika (vene keeles). Kandideerima on oodatud nii magistri- kui ka bakalaureuseõppe üliõpilased.\nEKA toetab elamumajanduse korraldamise kevadsemestriks 2022. Korraldatakse ka abi maismaatranspordi osas.\nInfo INGLISE KEELES


Kuidas teha punutisi? Samm-sammult, näpunäited + 10 õppevideot\nKas teate sel päeval, et te ei pese juukseid ega soovi ka neid lahti jätta? Jah, need päevad sobivad ideaalselt juuste punumiseks. Niisiis, selleks, et saaksite igapäevaselt stiilne välja näha ja saaksite siiski ise punutisi teha, oleme kaasa võtnud õpetused, kuidas kodus punutisi teha.\nPõhimõtteliselt armastavad peaaegu kõik naised juustes punutisi. Kuid paljud ei saa seda üksi. Isegi see paneb paljusid kodus õpetama, kuidas punutisi teha. Seetõttu eraldame vähem oskajate abistamiseks nõuanded ja samm-sammult.\nLõppude lõpuks saab punutisi kujundada kiiresti, praktiliselt ja stiilselt. Seetõttu peab iga naine õppima, kuidas neid teha.\nIsegi punutised on ajatu soeng, mis sobib iga sündmuse ja kohaga. Kas minna tööle või jõusaali. Seetõttu on viimane aeg õppida neid tegema.\nIgatahes õppige punutiste maailma kohta kõike õppima.\nA priori on külgpunutis üks teerajajatest punutistest. Ja sel põhjusel üks naiste armastatumaid. Seetõttu otsustasime samm-sammult eraldada, kuidas külgkoid teha.\nKõigepealt harutage juuksed lahti;\nSeejärel asetage kõik juhtmed ühele küljele ja jagage 3 suunda;\nPärast seda laske vasakul olev haru üle keskel oleva haru;\nSeejärel viige paremal olev haru üle keskel oleva haru;\nSeetõttu jätkake suundade ristamist ja järgige samas järjekorras;\nJa loomulikult punutakse kiud juukseotsteni;\nJa selleks, et juuksed ei läheks lahti, kinnitage need punutise otsas oleva elastse riba abil.\n4 näpunäidet punumise kohta\nNüüd, kui teate, kuidas külgpunutist teha, tasub mainida ka mõningaid näpunäiteid, kuidas see soeng veelgi imelisem välja näha.\nKõigepealt tuleks juuksehooldust alustada vannis. Näiteks kasutage juustele omaseid šampoone ja palsameid. Seejärel lõpetage niisutava kreemiga. Põhimõtteliselt suudab see punutise joondada.\nNüüd super näpunäide, kui soovite rohkem kooritud punutist, on mõte lasta juustel loomulikult kuivada. Kui soovite rohkem käituvat punutist, võite juukseid kuivatada ja vajadusel siledaks triikida, et need oleksid siledamad.\nJa kui teil on juuksed ja eriti punutud kiududel kortsud, soovitame tilkadele juukseõli tilgutada. Aga rahulik ilma liialdamata.\nTeine näpunäide on ka punutise viimistluspihusti kasutamine. See tähendab, et kui soovite, et see kestaks kauem. Ja muidugi, püsige ürituse ajal täiuslikuna.\n10 videot samm-sammult kodus punumiseks\n1. Sisseehitatud palmik\nA priori võib punutis, olenevalt selle valmistamise viisist, muuta teid riietatumaks ja veelgi stiilsemaks. Näiteks võib kooritud punutisest nimetada inkrusteeritud punutise. Tutvuge Verolo Capricholt pärit Karol Pinheiro õpetusega, kuidas teha inkrusteeritud punutisi.\nPõhimõtteliselt on kalaluude punumine üks punutistest, mida naised kõige enam väidavad. See juhtub just seetõttu, et see on väga ilus ja elegantne palmik. Et saaksite õppida, kuidas seda kodus teha, eraldame õpetuse blogija Camila Coelhost.\n3. 3D palmik\nKuidas aga 3D-d punuda? Kui esitasite selle küsimuse endale ja teil pole aimugi, mis see on, soovitame teil vaadata seda 3D-punutiste valmistamise õpetust. Tegelikult tegi selle õpetuse blogija Graci Belli.\nEelkõige väärib mainimist, et see punutis saab oma nime just seetõttu, et see ei jää lamedaks nagu teised punutised.\n4. Kreeka palmik\nÜldiselt on Kreeka palmik "valepunutis". Sest tegelikult ei punutagi seda tehes juukseid. See tähendab, et see võib olla lihtsam kui arvate. Vaadake blogija Niina Secrets õpetust, kuidas Kreeka punutisi teha.\n5. Äärisesse põimitud palmik\nKas soovite kanda romantilisemat ja magusamat punutist? Kui jah, siis see on teie jaoks eriline. Vaadake blogija Scarlet Manali õpetust.\nEnnekõike näeb see punutis juustele hämmastav välja. Lisaks sellele, et ta teeb teid veelgi kaunimaks, võib ta jätta teile ka riietatud ja erilisema stiili. Ja ennekõike pole see nii keeruline, kui arvate. Vaadake blogija Julia Petiti õpetust, kes õpetab teid tiaara kujuliste punutiste valmistamiseks.\n7. Eemaldatud sisseehitatud palmik\nOleme juba selgitanud, kuidas teha paeladesse põimitud punutisi. Nüüd esitame teile blogija Jenniferi õpetuse. Põhimõtteliselt õpetab see, kuidas sisseehitatud punutist lõdvemaks muuta.\nLühidalt öeldes sai see pokspunutis 2019. aastal naiste poolt enim kasutatavaks. Seetõttu ei lõpetaks me sellest rääkimist. Seega, kui olete ka selle punutise vastu vaimustatud, eraldame õpetuse samm-sammult.\nVaadake blogija Jana Taffareli õpetust:\nKas teate juga punuma? Ei? Nii et kindlasti peate kontrollima, kuidas seda teha ja milline on teie erinevus. Teie õpetamiseks eraldasime õpetuse Jessika Ferreirast.\n10. Põimitud kukkel kuklal\nJa lõpuks eraldame teistsuguse punutise. Põhimõtteliselt õnnestus sellel punutisel ühendada kukkel ja palmik ühes soengus. See on kindlasti super soeng, kas pole?\nKas olete uudishimulik aru saama? Siis tule tutvuma blogija Julia Petiti õpetusega.\nIgatahes, mida arvasite punutiste valmistamise õpetustest? Kas teil õnnestus midagi teha? Mis oli su lemmik?\nVaadake nüüd naisteala artiklit: Afro punutised - päritolu, tüübid, kuidas need on tehtud ja kuidas punutiste eest hoolitseda\nAllikad: näpunäited naistele, erakordne ilu\nEsiletõstetud pilt: Morana


Valu pärast kateetrit - Endokardiit 2021\nTäna hommikul võtsime kateetriga uriini. Pärast seda on valu urineerimisel kohutav... Võib-olla nad teevad haiget... Kohutav valu ((ja verega\nKateetri kasutuselevõtt ei ole meeldiv protseduur, kuid mõnikord on võimatu usaldusväärset uuringutulemust saada või inimese seisundit ilma selleta leevendada. Ebameeldivad aistingud võivad ilmneda nii toru sisestamise ajal kui ka urineerimise ajal pärast selle eemaldamist. Valu tugevus sõltub valulävest.\nKateetri paigaldamine võib vastu pidada, peamine on see, et te ei saa ennast reguleerida, mis teeb haiget. Vastasel juhul see juhtub. Naistel tehakse seda protseduuri enne ja pärast sünnitust väga sageli, kuna sünnitusprotsess viib sageli urineerimise rikkumiseni. Kateeter eemaldatakse kohe pärast põie tühjendamist, kuid ebamugavustunne sellega ei lõpe, mida arstid harva hoiatavad.\nKateteriseerimise tagajärjed on ebameeldivad. Üks neist on valu pärast kateetrit. Selle intensiivsus varieerub peenest kuni väga tugevani, häirides looduslikku tühjenemist. Mõnikord ei saa valu ilma valuravimiteta taluda ja kardetakse tualetti minna. Selline valulikkus on kusejuhasse välise sekkumise tagajärg, tavaliselt kaob see päev pärast protseduuri.\nValu tugevus sõltub mitte ainult keha individuaalsetest omadustest, vaid ka kateetri paigaldanud õe professionaalsusest. Samuti mõjutab hirm otseselt aistinguid, hirm, et see teeb haiget..\nVere ja tugev valu pärast kateteriseerimist näitab mehaanilisi kahjustusi.\nKui toru on ureetra vigastanud, on urineerimisel valu tugev, kuna uriin sisaldab soolasid ja ärritab haava. Kuid kahju paraneb kiiresti. Kui veri ilmub uriini pikka aega, rohkem kui 3 päeva, siis tasub külastada arsti. Võib-olla on probleem palju tõsisem.\nKusepõie kateteriseerimine on invasiivne protseduur. Kusekateetri paigaldamise ajal on komplikatsioonide oht, mille hulgas on limaskesta trauma ja infektsioon.\nKusekateetri paigaldamine on tavaline meditsiiniline protseduur, mis viiakse läbi uriini väljavoolu normaliseerimiseks erinevates tingimustes.\nKõhuoperatsiooniga patsientidele on näidustatud põie kateteriseerimine.\nKuseteede läbitavuse rikkumine. See protsess on seotud patoloogiatega: eesnäärme adenoom, alumise põie kasvaja, anafülaktiline šokk, trauma. Naistel on ureetra obstruktsioon palju harvem..\nKirurgilised sekkumised kõhuõõnde. Kateteriseerimise näidustused on need operatsioonid, mida tehakse naistel väikeses vaagnas. Seda tehakse selleks, et tagada arstile juurdepääs emakale ja selle lisanditele. Meeste jaoks on see manipuleerimine vajalik pärasoole ja sigmoidse käärsoole kirurgiliseks raviks kõhu kaudu..\nVäikesed günekoloogilised operatsioonid. Günekoloogi poolt läbi viidud manipulatsioonid, mis nõuavad instrumentide sisestamist emakaõõnde, viiakse läbi ainult tühja põiega. Üks neist operatsioonidest on emaka verejooksu ravi kuretaažiga. Enne protseduuri pannakse kateeter, et sekkumise ajal ei koguneks uriin naistel põies.\nHaiglaravi intensiivravi osakonnas. Patsiendid, keda ravitakse intensiivravis, allutatakse kateteriseerimisele. Seda selleks, et meditsiinitöötajad jälgiksid erituva uriini hulka. Raskete haiguste korral on uriini tootmine sageli häiritud, mis põhjustab komplikatsioone. See on väga oluline nende patsientide jaoks, kes läbivad sunnitud diureesi.\nProtseduur viiakse läbi kiiresti ja meditsiinitöötajate piisava kvalifikatsiooni korral probleeme ei teki.\nTänapäeval on kahte tüüpi kateetreid: paindlik ja metall. Painduv polüvinüülkloriidist - hüpoallergeenne polümeer. Kasutatakse kusepõie kateeterdamiseks meestel, ilma eesnäärmehaiguseta.\nKui mehel on eesnäärmepõletik või eesnäärme adenoom, siis ureetra sektsiooni läbimiseks, mille lähedal nääre asub, kasutage metalli.\nÕenduspersonali jaoks on lubatud kasutada paindlikku toodet, kuid metalltoote seadistamine on meditsiiniline manipulatsioon.\nTsüstiit pärast kateteriseerimist on põhjustatud järgmistest põhjustest: kuseteede infektsioon ja trauma.\nKusepõie põletik on õige asetuse korral äärmiselt haruldane. Organismi individuaalsete omaduste tõttu. Tsüstiidi areng näitab sageli kateeterdamise tehnika rikkumist.\nTraumaatilist põiepõletikku esineb sagedamini meestel. See on tingitud asjaolust, et mehe ureetral on kaks anatoomilist paindumist.\nKateetri läbimine nende paindude kaudu viib limaskesta terviklikkuse rikkumiseni.\nReeglina kipub patoloogiline protsess levima. Põletik kusepõiest põiele.\nTraumaatilist tsüstiiti operatsioonijärgsel perioodil peetakse steriilseks, kuna sellega ei kaasne nakkuslikku kahjustust.\nOperatsioonijärgsel perioodil manustatakse patsientidele antibiootikume, mis pärsivad mikroorganismide aktiivsust.\nKui haiguse arengu põhjus on seotud manipuleerimise ajal aseptika ja antiseptikumide reeglite rikkumisega, siis tekib klassikaline bakteriaalne tsüstiit.\nOperatsioonijärgne bakteriaalne olemus on äärmiselt haruldane, kuna antibiootikumravi on käimas ja bakteritel pole aega põletikku tekitada.\nSümptomid ilmnevad mitu tundi pärast kateetri sisestamist. Patsiendid kurdavad põie ja ureetra põletustunnet.\nTraumaatilise tsüstiidi korral ilmnevad uriinis vere lisandid. Hematuria raskusaste sõltub otseselt haava pinna pindalast, sellest, kui palju anumad on kahjustatud.\nPõletikulise protsessi korral eemaldatakse kateeter. Pärast tsüstiiti on uuesti sisseviimine lubatud alles pärast taastumist.\nTraumaatilise tsüstiidi ravi on vajalik juhtudel, kui limaskesta kahjustus on märkimisväärne.\nSeisundi parandamiseks määratakse patsientidele põletikuvastased ravimid. Kasutage sageli "Ibuprofeeni", kuna see palavikuvastase toimega ravim.\nPõletikuvastane ravi aitab kõrvaldada haiguse ebameeldivad sümptomid, sealhulgas limaskesta turse, mis normaliseerib uriini eritumist.\nKui kateeterdamine viidi läbi uriini väljavoolu hõlbustamiseks, mitte kirurgilise sekkumise või muu sekkumise eesmärgil, siis on profülaktilistel eesmärkidel ette nähtud antibiootikumid.\nSeda selleks, et kõrvaldada steriilse põletikuga liitumise oht. Sel eesmärgil kasutatakse laia spektriga antibiootikume, mis hävitavad suure hulga patogeensete mikroorganismide tüüpe..\nEbameeldivate sümptomite vähendamiseks soovitatakse patsientidel voodisse jääda..\nHorisontaalasendis valu väheneb, kuna uriin ei kogune vigastatud ureetra, vaid põie tagaseina lähedal.\nTsüstiidiga patsientide naeruravi valitakse iga patsiendi jaoks eraldi, võttes arvesse kaasuvat patoloogiat, ravi ja trauma raskust.\nTraumaatiline tsüstiit pärast põie kateteriseerimist on meditsiinitöötajate viga ja seda täheldatakse sagedamini operatsioonijärgsel perioodil. Tervishoiutöötajate kvalifikatsiooniga välditakse seda tüsistust.\nKuidas taastada urineerimine pärast kateetrit\nKuidas urineerida pärast koleetri eemaldamist - higistamise ravi\nTulenevalt asjaolust, et seda tehnikat kasutatakse urogenitaalse süsteemi haigustega patsientide seas üsna sageli, võib eristada järgmisi kateteriseerimise näidustusi:\nvõimetus uriini iseseisvalt eemaldada (kusepeetusega) ja valu urineerimise ajal;\nvajadus võtta analüüsimiseks vedelikku otse põiest;\nvajadus mullisse vedelikku sisestada;\nureetra põletik, gonorröa, põie trauma. Enne protseduuri peab patsient informeerima arsti oma seisundi muutustest. Esimest korda peaks seda tegema alati meditsiinitöötaja, pärast hoolikat juhendamist võib inimene proovida operatsiooni ise arsti järelevalve all läbi viia.\n4% kõigist anomaaliatest.\nVaagen on suunatud vastupidises suunas, sageli selgroo suunas.\nSee moodustub ühe neeru, sagedamini parema, düstoopia tagajärjel vastupidises suunas, moodustades samal ajal meditsiinis asuva vaagnaga ühe parenhüümikolonni. Nad suudavad pigistada külgnevaid elundeid. Võib esineda litiaas ja püelonefriit. Diagnostika:\nneeru angiograafia, ekskretoorne urograafia ja neerude skaneerimine.\nMenetluse jaoks on mitu võimalust. Need sõltuvad eesmärgist, diagnoosist ja inimese võimest iseseisvalt liikuda. Tehnika hõlmab mitut tüüpi kateteriseerimist:\nKusepõie kateteriseerimine viiakse läbi juhul, kui enne uurimist on vaja uriini korraga eemaldada või diagnoosi jaoks uriini koguda. Lisaks kasutatakse seda meetodit rasedatel enne sünnitust..\nSelle meetodi abil saate ravimit põie süstida üks kord. Mida õhem on kateeter, seda parem, nii et põis ei vigastata. Kusepõie drenaaž ja niisutamine tehakse sel viisil.\nVahelduva kateteriseerimise viis meditsiini sisse paraolümpiamängude asutaja Ludwig Guttmann. Ta on tuntud neurokirurg ja puuetega inimeste abistamise eest rüütliks..\nKateteriseerimise tehnika seisneb selles, et viiakse läbi enesekateteriseerimine. See kateetri sisestamise meetod on väga mugav, kuna see võimaldab teil probleemiga kodus toime tulla, sobib puuetega inimestele või pärast operatsiooni..\nProtseduur on soovitatav läbi viia 5-6 korda päevas (alati öösel). Kuid väga sage tutvustamine pole samuti soovitav. Samal ajal ei tohiks uriinipeetus olla üle 12 tunni ja põie maht mitte üle 400 ml. Kateetri suurus 10/12, lastele 8/10 Sharieril.\nPüsikateeter sobib hästi uriinipidamatusega inimestele. Selle tehnika põhiolemus on see, et uriin eritub kateetri kaudu uriini kogumiskotti. Seda tüüpi on kahte tüüpi:\nKuidas taastada neerud ja kuseteede süsteem\nesimene uriinikott on väike (riiete taga nähtav), kinnitatud jala külge elastse riba abil, tualetis hõlpsasti tühjendatav;\nteine on suurem, mõeldud öösel uriini kogumiseks, kõige sagedamini voodi külge kinnitatud.\nLõiked pideva kateteriseerimisega peatuvad. Selle kindlakstegemiseks tehakse suprapubiline punktsioon. Kateetri paigaldamine toimub üldanesteesia all, kuid hädaolukordades pöördub arst radikaalsete meetodite poole.\nTehnoloogia sõltub patsiendi diagnoosist. Inimene saab ise uriinikotte vahetada. Need kateetrid võimaldavad põie tühjendamise probleemidega inimestel normaalset elu elada. Sama kateeter põisas võib kesta kuni 28 päeva. Sellisel juhul pole korduvat drenaaži vaja teha..\nKateetrite tüübid ja nende seade\nPehme Nelatonna Elastne 25–30 cm pikkune, 0,33–10 mm laiune kummist toru, kusepõie sisestatud ots on ümardatud, teine on lõigatud või sellel on ravimile süstimiseks mõeldud lehter. Valmistatud kummist.\nPehme Timann Ots näeb välja nagu linnunokk, teises otsas oleval torul on kammkarp, mis näitab suunda. Valmistatud kummist. Peab olema elastne.\nPehme Pezzera Auk meenutab nuppu ja muudab hõlpsalt kuju. Valmistatud kummist.\nPehme Pomerantseva-Foley täispuhutava õhupalliga Valmistatud lateksist. Kateetri pikkus meestel 42 cm, naistel 26 cm. Kasutatakse põie kuivendamiseks.\nPooljäik Selle parameetrid on pehmed.\nRaske Valmistatud metallist. Meessoost kateetri pikkus on 30 cm, naissoost kateeter 12-15 cm. Sellel on käepide, võll ja nokk.\nKusepõie kateteriseerimine naistel viiakse läbi günekoloogilisel toolil, kui see pole võimalik, peaks naine lamama selili, jalad üksteisest lahus. Kui ta seda teha ei saa, piisab lihtsalt jalgade enda poole tõmbamisest, nii et ka ureetra on selgelt nähtav.\nKõigepealt on vaja ette valmistada naine protseduuriks: läbi viia väliste suguelundite tualettruum "Furacilini" lahusega. Järgmisena sisestatakse kateeter parema käega kusekanalisse, surudes labiaid vasakule.\nOluline on seda teha hoolikalt ja sujuvalt. Kui analüüsimiseks on vaja uriini võtta, kinnitatakse toru teine ots steriilse klambriga. Kõige edukam variant uriinianalüüsi tegemisel on õde, sest see takistab mikroobide sattumist materjali. Pärast kateetri paigaldamist on vaja töödelda ka väliseid suguelundeid..\nKusepõie kateteriseerimine meestel on palju raskem kui naistel. Mees peaks selili lamama ja jalad laiali ajama. Seejärel viiakse läbi välise suguelundi tualettruum: pea asetatakse ettepoole ja töödeldakse "Furacilin" -ga, peenis mähitakse salvrätikusse..\nPärast seda sisestatakse kateeter õrnalt kusekanalisse. See protseduur pole eriti meeldiv. Tugeva valu korral tuleb kateeter tagasi viia paar millimeetrit tagasi ja jätkata protseduuri.\nSee on väga keeruline ja kanalite kahjustamise tõenäosus on suur, seetõttu peab protseduuri läbi viima spetsialist. Kui eesnäärmega on probleeme, tehakse põie piirkonnas alakõhus auk (suprapubiline punktsioon), mille kaudu sisestatakse kateeter (kõige sagedamini tehakse seda sisekateetri abil). Nõuetekohase hoolduse korral paraneb haav kiiresti ja inimene saab elada normaalset elu..\nLaste põie kateeterdamise algoritm ei erine täiskasvanute protseduurist liiga palju. Kuid peate arvestama lapse keha vanuseomadustega. Poistel on levinud fimoos, mis raskendab protseduuri või muudab selle võimatuks..\nOluline on valida väga väikesed kateetrid (eriti väikeste vastsündinute jaoks). Protseduuri ajal peate olema väga ettevaatlik. Lapse elu ja tervis sõltub õe või parameediku tegevusest.\nPärast kateetri eemaldamist peab inimene õppima vajadust ise parandama. See võib võtta kaua aega (see sõltub patsiendi diagnoosist ja keha üldisest seisundist). Uriini taastamine toimub mitmete treeningute abil:\nlamades vaheldumisi selili ja tõstes seejärel jalad koos 2-3 minutit;\nkannul istudes pange rusikad põie piirkonda, välja hingates painutage ettepoole, kuni see peatub 7-8 korda;\npõlvili seistes painutage väljahingamisel järsult üle 5-6 korda. Käed selja taga.\nProtsessi on võimalik harjutuste abil taastada ainult süstemaatilise väljaõppega. Pärast nende harjutuste läbiviimist peate lamama selili, käed mööda keha, jalad sirgeks. Lõdvestumine peaks algama varvastest ja järk-järgult täielikult lõdvestuma..\nKuidas taastada happe-aluse tasakaal kehas?\nSelles asendis peate paar minutit lamama. Diureetikumi võtmine on tavaline viga. Seda ei tasu teha. Kõik harjutused tuleb kooskõlastada raviarstiga, kuna on vastunäidustusi.\nStatistika kohaselt seisavad keskmiselt iga teine mees vanaduses ja iga kolmas kokku urogenitaalsüsteemi haigustega. Prostatiiti peetakse kõige levinumaks, lisaks on mitmeid haigusi, mis raskendavad urineerimisprotsessi tõsiselt ja mida on raske diagnoosida ka laboritingimustes. Uuringu hõlbustamiseks kasutatakse meestel põie kateteriseerimist..\nÜldiselt hõlmab põie kateeterdamise algoritm väikese silikoontoru sisestamist kusiti kaudu põieõõnde. Teatud näidustuste kohaselt saab kateetri sisestada mitte kusiti kaudu, vaid kõhukelme kaudu.\nKusepõie kateteriseerimine on üks viise selle siseorgani funktsioonide säilitamiseks patsiendi ravi ja taastumise ajal. Urogenitaalsüsteemis on mitmeid haigusi, mille tagajärjel ei suuda mees ise põit tühjendada või põhjustab urineerimisprotsess talle tugevat valu ja ebamugavust. Sellisel juhul on kateteriseerimistehnika hädavajalik protseduur..\nSellise protseduuri peamine eesmärk on põie täielik tühjendamine, samuti arsti määratud ravimite manustamine ja vajadusel selle siseorgani loputamine. Seda protseduuri kasutatakse aktiivselt meeste ja naiste uroloogiliste probleemide ravis, samuti on vastuvõetav laste põie kateteriseerimine..\nSelleks, et protseduur oleks patsiendile kasulik ja aitaks ka spetsialisti probleemi etioloogia selgitamisel, diagnoosi seadmisel, on vaja seda rakendada ainult teatud põhjustel..\nEttevalmistav etapp peaks alati algama sellest, et tervishoiuteenuse osutaja selgitab patsiendile protseduuri ja saab temalt nõusoleku. Järgmisena peaks steriilsete kinnastega õde või sanitar töötlema väliseid suguelundeid.\nSee aitab vältida ureetra nakatumist. Järgmisena peate töötlema kõik kasutatavad tööriistad. Kateeter määritakse vaseliiniga. Lisaks on vaja ette valmistada anum, kuhu suunatakse uriin..\nPatsiendi alla on hädavajalik levitada niiskust imav mähe (või vähemalt rätik). Meditsiinitöötaja peab tagama, et protseduur viiakse läbi steriilsetes tingimustes. Kui toiming viiakse läbi kodus, peab inimene kogu selle protseduuri ise tegema. Meeste ja naiste treeningmeetodid on samad.\n4. Väliste kahjustuste kontroll (vigastuste kvalitatiivsus).\nMiks tehakse uriini analüüs selle seadme kaudu??\nFoley kateetri uriini kogumine tehakse pärast siseorganite operatsiooni või pärast keisrilõiget, et tagada põieoperatsiooni edukus. Kusepõie kateetri abil saab kindlaks teha, kas siseorganis on põletik (ette nähtud, kui uriinist leitakse verd).\nLisaks on kateetriga tehtud uriinianalüüs täpsem kui tavaline uriini kogumine. Seda seetõttu, et uriin ei liigu läbi ureetra. Seega saab neerude ja põie seisundit täpselt kindlaks määrata. Kateetri abil peate loovutama uriini meditsiinitöötaja abiga.\nEriline seisund võib rase naine kateetriga kohtuda mitu korda: uriinianalüüsi ajal, kui loode on liiga madal (see võib kusejuhte kinnitada), vahetult enne ja pärast sünnitust.\nKõik komplikatsioonid pärast põie kateteriseerimist on seotud asjaoluga, et infektsioon võib kehasse siseneda. See on tingitud asjaolust, et instrumente või väliseid suguelundeid ei töödeldud nõuetekohaselt. Lisaks võib komplikatsioon olla tingitud meditsiinitöötaja või inimese enda kogemuste puudumisest, see võib kanalit kahjustada või isegi purustada.\nKuseetrassi sisestatud kateetri võib paigutada erinevatel põhjustel, kuid enamasti on see seotud kuseteede häiretega. Patsiendi tervise paranedes võib uroloog otsustada kateetri eemaldamise. Pärast kateetri eemaldamist hindavad arstid, kuidas patsient tühjendab põie ilma kateetrita. Järgnevatel päevadel tuleks urineerimise eripära iseseisvalt jälgida..\nKusepõie kateteriseerimise kõige sagedasem komplikatsioon on urineerimise ajal tekkinud ebamugavustunne. Samuti võib patsient kurta sagedast urineerimist. Need sümptomid kaovad tavaliselt mõne päeva jooksul iseenesest. Sellisel juhul soovitatakse patsiendil:\njätkake raviarsti poolt välja kirjutatud antibiootikumide joomist (ravi ajal ärge unustage probiootikume, mis aitab vältida düsbioosi);\njätkake alfablokaatorite, urineerimist parandavate ravimite võtmist\nküsige oma arstilt uriinikultuuri tulemusi, mis võeti vahetult enne kliinikust väljakirjutamist (kui tulemused on halvad, võib osutuda vajalikuks antibiootikum asendada tõhusamaga);\nkasutage valuvaigisteid (Voltaren, Akamol).\nMõnel juhul leiavad patsiendid pärast kateetri eemaldamist uriinist vere segunemist. Reeglina näitab see ureetra limaskesta kahjustust. See nähtus kaob iseenesest mõne päevaga. Kui aga verejooks suureneb, tuleb sellest uroloogi teavitada..\nÜsna sageli tekib patsientidel pärast põie kateteriseerimist kusepidamatus. See nähtus kaob järk-järgult iseenesest. Esialgu on voodimärgamise juhtumid üsna sagedased, kuid järk-järgult selliste episoodide sagedus väheneb ja kaob lõpuks üldse. Reeglina märgivad patsiendid olukorra olulist paranemist teise kuu lõpus pärast eemaldamisprotseduuri..\nVoodimärgamise vältimiseks soovitavad arstid juua hommikul piisavalt vedelikku ja hoida teisel poolel minimaalselt. Tee, kohv ja alkohol tuleks välja jätta.\nTaastumisperioodil ei ole soovitatav kasutada uriini piiravaid seadmeid, näiteks peenise klambrit või kondoomikateetrit. Kui patsient seda teeb, ei tugevne tema kuseteede kontrollimise lihased ja voodimärgamine ei kao..\nEsialgu peaks harjutus kestma 3 sekundit, kuid aja jooksul võib nende kestust suurendada 20 sekundini. Kegeli harjutusi saate teha mitu korda päevas. Vaagnapõhjalihaste tunnetamiseks peab patsient urineerimise ajal peatama uriinivoolu..\nElukvaliteedi parandamiseks saab patsient kasutada spetsiaalseid padjakesi või mähkmeid. Neid müüakse igas apteegis. Kuid te ei tohiks ka neid kuritarvitada. Mõned patsiendid kannavad mähkmeid ka pärast urineerimise taastamist. Seda tehakse igaks juhuks turvavõrgu jaoks.\nSellises olukorras võite katsetada ja mööda mähet majas ringi käia, veendumaks, et probleemi pole. Paljudel patsientidel on uriini voolamise tunne, kuigi nende aluspesu on täielikult kuivanud..\nMeeste ja naiste kateetri järgse urineerimise taastamiseks saab patsient teha järgmisi harjutusi:\nVõtke lamavas asendis. Tõstke oma jalad kordamööda üles ja seejärel korraga 3 minutiks.\nIstuge rõhku kandadele ja asetage rusikad karbamiidi piirkonda. Väljahingamise ajal peate ees painutama, kuni see peatub, ja sissehingamisel pöörduge tagasi. Korda 8 korda.\nPange põlvili, asetage käed selja taha. Järsult väljahingamisel peate 6 korda painutama.\nTuleb öelda, et urineerimise taastamine pärast kateetrit on võimalik ainult siis, kui patsient harjutab regulaarselt..\nPärast õppetundi peate lamama selili, sirutama jalad ja käed mööda keha edasi. Peate hakkama varvastest lõõgastuma ja edasi ülespoole. Olles jõudnud maksimaalse lõõgastumiseni, peate paar minutit lamama.\nÜsna sageli hakkavad rehabilitatsiooniperioodil patsiendid võtma diureetikume. Selle tegemine on vastunäidustatud..\nEnne harjutuste alustamist peab patsient konsulteerima oma arstiga, kuna mõnel juhul võivad need olla vastunäidustatud.\nPärast kateetri eemaldamist pöörduge arsti poole järgmistel juhtudel:\nOluline on meeles pidada, et arsti visiidi edasilükkamine hilisemaks ja amatööride esinemiseks võib põhjustada tõsiseid tagajärgi. Ainult kvalifitseeritud spetsialist saab probleemi põhjuse võimalikult täpselt välja selgitada ja patsiendile selgitada, kuidas pärast kateetrit urineerimine taastada.\nDjatšenko Elena Vladimirovna\nUuendatud kuupäev: 15.09.2018, järgmine värskendamise kuupäev: 15.09.2021\nPärast kateetrit ei saa ma tualetti minna, pole tungi urineerida\nNaisel, 86-aastasel põie atoonial, ei olnud kunagi urineerimisega probleeme, käis sageli tualetis. Tal oli südameatakk ja kateeter pandi 7 päevaks intensiivravisse. Pärast kateetri eemaldamist on möödas 3 päeva. Urineerida pole tungi, uriin tühjendatakse kateetriga üks kord päevas sunniviisiliselt ja kateeter eemaldatakse kohe. Miski ei tee haiget, aga ma ei taha tualetti minna. Soovitage, kuidas urineerimine tagasi anda? Võib-olla põie atoonia tõttu on see väga laialivalgunud ja pole veel uriiniga täidetud?\nMida peaksime tegema, palun andke nõu.\nKui pole soovi urineerida, pole vaja kateetri abil uriini tühjendada. On vaja oodata urineerimistungi, kui seda pole, siis on kusepõies vähe uriini ja vedelik võib minna jalgade tursesse ja teistesse kudedesse. Urineerimise hõlbustamiseks võtke Omnic 1 kapsel 1 kord päevas, see aitab leotada. Ja las teie terapeut määrab diureetikume (diureetikume), see aitab probleemi lahendada.\nUrineerimise ja urineerimise tung on võimalik ainult siis, kui põis täitub, kui teil on kateeter, tühjendatakse ja tõmmatakse põit pidevalt kokku, mis viib lõpuks lihaste atroofiani. Siis ei saa te kindlasti urineerida..\nJa Omnik ei saa midagi halba teha, see aitab ainult normaalse urineerimise taastada..\nÜkski põie sein ei saa nii kiiresti atroofeeruda.\nOmnik 1 kapsel päevas 10 päeva jooksul. Kuid kui viivitusi on endiselt, on vaja kateetri abil uriini vabastada.\nSoovitan pöörduda uroloogiainstituudi poole. Selle probleemiga saab hakkama ainult laste uroloog..\nSoovitan teha eesnäärme TUR-i.\nVõtke omnic 1 kapsel päevas 5 päeva jooksul, seejärel eemaldage kateeter.\nSelle patoloogia põhjuste väljaselgitamiseks on vaja teha kuseteede ultraheli, samuti läbida üldine uriinianalüüs.\nVõib-olla peate otsima selgroolüli probleemi, võib-olla on see rikkumine, mis viib uriinipeetuseni.\nOn vaja teha lumbosakraalse selgroo, vaagna ja vaagnaelundite kompuutertomograafia. Pärast seda on võimalik oletada probleemi põhjust.\nFolley kateeter vajab asendamist, ilmselt ummistunud.\nMida oodata pärast kusiti kateetri eemaldamist?\nEesnäärmepõletiku korral väheneb mehe elukvaliteet märkimisväärselt, kuna valu alakõhus, vähenenud potentsi ja libiido, kusepidamatus tekitavad palju ebamugavusi ja tekitavad psühholoogilisi ebamugavusi..\nTihedat soovi tualetti kasutada põhjustab kuseteede ahenemine põletikulise elundi tõttu.\nSümptomeid on võimatu pikka aega ignoreerida, kuna haiguse käigus on mehel täielik kusepidamatus ning nendega liituvad põiepõletik, püelonefriit ja muud uroloogilised vaevused..\nS Vaagna pööratakse vastassuunas, sageli selgroo suunas.\nI See moodustub ühe neeru, sagedamini parempoolse, düstoopia tagajärjel vastupidises suunas, moodustades samal ajal meditsiinis asuva vaagnaga ühe parenhüümikolonni. Nad suudavad pigistada külgnevaid elundeid. Võib esineda litiaas ja püelonefriit. Diagnoos: neeru angiograafia, ekskretoorne urograafia ja neerude skaneerimine.\nANDMED: Rasedate naiste leukotsüütide norm uriinis on norm\nMeeste uriinipidamatuse kohta videos:\nEesnäärme haigustega kaasneb peaaegu alati kusepidamatus. See on tingitud asjaolust, et põis asub otse eesnäärme kohal. Elund kitsendab uriini põide väljumise kohta, takistades patogeensete mikroobide tungimist sellesse.\nPõletiku tagajärjel tekkinud näärme suurenemisega on vedeliku liikumine oluliselt häiritud, kuseteed ei tühjendata täielikult, patsienti hakkab vaevama uriinipidamatus. Sellise seisundi vältimiseks on oluline nakkushaigusi õigeaegselt ravida, sagedamini külastada uroloogi ja olla tähelepanelikum meeste tervisele..\nInkontinentsi kompleksravi seisneb ravimite võtmises, traditsioonilise meditsiini retseptides, füsioteraapias ja spetsiaalsetes harjutustes mõjutatud organi lihastoonuse normaliseerimiseks..\nUriini spontaanse voolamise põhjused erinevad sõltuvalt uriinipidamatuse tüübist. Näiteks on tunginkontinentsuse põhjuseks detrusori üliaktiivsus või hüperrefleksia. Sellisel juhul võib tekkida ka meeste voodimärgamine..\nSamuti on stressinkontinents, mis tekib sulgurlihase mehhanismi puudulikkuse tõttu, mis ei takista liigse intravesikaalse rõhu tekkimist.\nÖine kontrollimatu urineerimine võib põhjustada mehe unehäireid, keha kurnatust, samuti keha füüsilist ja vaimset tugevust. Täna saab meeste voodimärgamist kiiresti ja tõhusalt ravida, peate lihtsalt õigesti määrama selle vaeva põhjuse ja määrama ravi õigeaegselt. Pidage meeles, et ilma meditsiinilise abita ei saa..\nKusepidamatuse ja meeste üheks sümptomiks on piiskade spontaanne eraldumine aevastamisel, köhimisel, naermisel ja raskuste tõstmisel. Samuti on selle probleemi sümptomiteks põie mittetäieliku tühjenemise tunne ja võimetus urineerimist tagasi hoida tungiva tungi korral. Haiguse ilming võib ulatuda mõnest tilgast uriinist aevastamisel või naermisel kuni pideva märkimisväärse koguse uriinini.\nPatsiendi uurimisel tuleb kõigepealt kindlaks teha kusepidamatuse põhjus. Haiguse diagnoosimine seisneb mitte ainult inkontinentsuse olemasolu kinnitamises, selle sümptomite üksikasjalikus kirjeldamises ja tüübi tuvastamises, vaid ka tegurite väljaselgitamises, mis määravad patoloogilise protsessi kulgu omadused. Lisaks peaks diagnostika andma prognoosi ravi efektiivsusest. Patsiendiga vesteldes peate saama teavet teiste kuseteede häirete (mittetäielik tühjendamine, nõrk vool, vahelduv või mitmel etapil urineerimine), valu, uriini visuaalsete muutuste ja hematuria võimaliku esinemise kohta. Samuti peaksite pöörama tähelepanu teiste uroloogiliste haiguste esinemisele, eriti hormonaalsetele düsfunktsioonidele, urolitiaasile, seksuaalhäiretele.\n"Köha" testid tehakse põie täitmisel kuni 200 ml-ni. Patsient peab kõigepealt üles suruma ja seejärel köha, see tähendab provotseerima kõhuõõnesisese rõhu tõusu. Kui pingutades või köhides tekib tahtmatu uriini eraldumine ureetrast, loetakse proov positiivseks. Pärast seda täidetakse urineerimispäevik. Kõige sagedamini kasutatakse selliseid instrumentaalseid uuringuid: kiiritus, funktsionaalne, endoskoopiline ja urodünaamiline. Viimast meetodit peetakse kõige tõhusamaks meetodiks alumiste kuseteede funktsionaalse seisundi hindamisel..\nKusepidamatuse ja meeste ravi\nPaljud selle haigusega silmitsi seisvad mehed kaotavad kohe südame, sest on vaja kiiret operatsiooni. Kuid meie ajal on eesnäärme hüpertroofia ravimiseks muid meetodeid, mis põhjustavad meestel inkontinentsi. Kahjuks pole need universaalsed ja sageli tuleb need valida katse-eksituse meetodil..\nTäna leiate apteekidest spetsiaalseid preparaate kusiti lihaste tugevdamiseks, eesnäärme kokkutõmbamiseks ja silelihaste pingete leevendamiseks. Samuti on olemas kusepõie kaela sisselõikamise tehnika uriini voolu normaliseerimiseks. Uurimisel on ka ultrahelimeetod. Sellisel juhul purustatakse ülekasvanud kude ultraheli abil ja imetakse aspiraatori poolt välja. Ülekasvanud koe saab eemaldada ka mikrolainetega kuumutades. Kuid paljud uroloogid ei soovita kasutada uusimaid meetodeid, eriti kuna mõned neist on uurimisel. On neerukahjustuse oht.\nSamuti on olemas ureetra laienemise õhupallimeetod. Kateetri abil sisestatakse ureetrasse väike õhupall, mis täidetakse rõhu all vedelikuga, mis põhjustab kanali laienemist. Protseduur kestab 30 minutit ja seda tehakse ambulatoorselt. Kateeter peaks püsima paar päeva. Mõned uroloogid soovitavad enne operatsiooni teha biopsia, et välistada vähi tekkimise võimalus. See kusepidamatuse ravimeetod on eesnäärme progresseeruva suurenemisega patsientidel vastunäidustatud. Õhupalli saab sisestada ka pärasoolde, eesnäärme kõrvale. Pumbatuna aitab see eesnääret põiest eemale viia. See operatsioon on üsna lihtne ja seda saab teha ambulatoorselt. See eesnäärme ravimeetod on ohutu, valutu, säästab haiglas viibimist ja ei põhjusta vastupidist ejakulatsiooni. 50-80% meestest toimub paranemine väga kiiresti. Selle meetodi puuduseks on suhteliselt palju retsidiive. Paljud mehed ei saa end sundida regulaarselt treenima ega oma elustiili muutma, nad otsustavad kohe kanali resektsiooni üle.\nMõned arstid ei pea operatsiooni parimaks meetodiks, kuna tüsistuste oht on väike. Mitu aastat tagasi oli see protseduur väga keeruline ning taastumisperiood pikk ja valus. Selle tagajärjel kaotasid patsiendid pikka aega potentsi. Täna tehakse kanali resektsioon väga kiiresti ja sellel pole praktiliselt mingeid kõrvaltoimeid. Kogu protseduur võtab aega umbes tund. Kateeter on põies kaks päeva ja pärast selle eemaldamist patsient vabastatakse. Veel mõni päev võib uriin kergelt nõrguda. See operatsioon ei kujuta ohtu seksuaalsele tegevusele.\nTõsi, eesnäärme kanali resektsioon võib põhjustada negatiivseid tagajärgi. Andmete kohaselt kannatab impotentsuse all 6% opereeritud meestest (umbes 25 000 meest aastas), 2000–4000 on endiselt kusepidamatus. Ligikaudu 10% meestest vajab 10 aasta pärast uuesti operatsiooni, kuna eesnääre on uuesti suurenenud.\nMõnel tugevama soo esindajal on eesnäärme liiga kõvad ja kiulised koed ning nende jaoks on kanali resektsioon vastunäidustatud, vajalik on eesnäärme täielik eemaldamine.\nMeeste uriinipidamatuse ennetamiseks on soovitatav aktiivne eluviis, regulaarselt treenida. Soovitav on loobuda halbadest harjumustest (suitsetamine, alkoholi joomine). Külastage regulaarselt oma uroloogi ja ärge unustage vaagnapõhja lihaste tugevdamiseks mõeldud harjutuste komplekti. See on väga oluline ja õigeaegne neuroloogiliste haiguste (insult, Parkinsoni tõbi) avastamine ja ravi.\nÜKSIKASJAD: vahendid potentsi jaoks meestel pärast 40. Kuidas suurendada potentsi meestel pärast 45. aastat?\nANDMED: Kas hpniga on võimalik sporti teha?\nKõigepealt kogub arst haiguse anamneesi, mehe kaebusi. Uurib täiendavalt tema suguelundeid löövete ja eritiste osas.\nJärgmine samm on eesnäärme pärasoole uurimine. Elundi kontuurid, selle valulikkus ja piirid aitavad diagnoosi panna. Seejärel määrab arst rea uuringuid.\nUriini uuritakse leukotsüütide, valgu olemasolu suhtes. Tehakse ka bakterioloogiline inokuleerimine. Näärmest võetakse saladus, ureetrast võetakse määrimine. Mõnel juhul tehakse vähi kahtluse korral elundibiopsia.\nAidake vähendada tsüstiidi riski:\nhügieenieeskirjade järgimine - iga päev 2-3 korda genitaalide pesemine eest ja taha, tihe padjandite vahetus, tampoonidest keeldumine menstruatsiooni ajal;\nvältige hüpotermiat, kõndides paljajalu külmal põrandal;\npuhastamiseks ainult spetsiaalsete detergentide kasutamine;\nuriini säilitamisest keeldumine, põie tühjendamine kohe pärast tungi tekkimist;\nsoolte normaliseerimine - puuviljade, köögiviljade, mahlade kasutamine, tavalise joogivee mahu suurenemine, nõrk tee, kompotid, puuviljajoogid;\npuuvillase aluspesu kasutamine, mis ei pigista ega pinguta jalgevahet;\nhakake pärast operatsioone võimalikult vara kõndima, kõndige sagedamini värskes õhus;\nharjutused vaagnapõhja tugevdamiseks (pärast günekoloogi luba).\nSoovitame teil lugeda keisrilõike spinaalanesteesiat käsitlevat artiklit. Artiklist saate teada, mis on spinaalanesteesia keisrilõike ajal, epiduraalanesteesia tunnused, milline anesteesia on parem ja kuidas see mõjutab last keisrilõike ajal. Ja siin on rohkem teada, kuidas emakas pärast sünnitust kokku tõmbub.\nTsüstiidi arenguga pärast keisrilõike muutub naisele kirjutamine valulikuks, esinevad krambid, põletustunne ja sageli tung. Ravi jaoks määratakse antibiootikumid, ravimtaimed, sooja veega ja dušiga pesemine võib hõlbustada urineerimist. Eneseravimine on ohtlik ägeda põletiku üleminekul kroonilisele ja mitmed ravimid põhjustavad lapsel tüsistusi, kuna need tungivad rinnapiima..


Eurokriis ja Eesti - Estonian World Review\nEurokriis ja Eesti (6)\nArvamus 29 Sep 2011 Eesti Elu\nEuroopat haaranud finantskriis puudutab kogu maailma, sh ka Eestit, kus 1. jaanuaril 2011 võeti kasutusele Euroopa ühisraha ning see on kärpinud isegi Kanada “loonie” tiibu, mis kaotas möödunud nädalal 5% oma väärtusest USA dollari suhtes. Süngetest meediapealkirjadest õhkub lausa maailmalõpu meeleolu. Saksa ekskantsler Helmut Kohl ütles 1999. a, et Euroopa ühisraha kujutab endast sõja ja rahu ehk stabiilsuse ja ebastabiilsuse küsimust. Näib, et tal oli õigus.\nHoolimatust pillamisest tingitud kriisi põhjuseks on ekspertide hinnangul asjaolu, et mitmed eurotsooni liikmed on lähenenud probleemidele ainult oma rahvuslikest huvidest lähtuvalt, mis pärsib euroala ühist majanduspoliitilist toimimist. Belgia ekspeaminister Guy Verhofstadt juhib tähelepanu kahele aspektile: 1. miski ei asenda õigeaegset ja koordineeritud tegevust, kui ühisraha on ohus; 2. kõik eurotsooni riigid on samas paadis. Kui paat hakkab lekkima, lähevad kõik koos põhja.\nEuroala loomisel võeti aluseks Robert Mundelli teooria, mille kohaselt moodustavad liidu sarnased riigid. Kuigi euroalaga liitumise ühtsed ja karmid tingimused peaksid seda ka garanteerima, on tegelikkus hoopis erinev: mis on ühist näiteks Saksamaal ja Kreekal peale selle, et nad jagavad ühist mandrit? Ükski abipakett pole end võlgadesse mässinud ja statistikat võltsinud kreeklasi ikka veel jalule tõstnud. Nad võivad oma lekkiva paadiga teisigi põhja viia.\nKriitilisele olukorrale otsitakse nüüd palavikuliselt lahendust. Kujundamisel on Saksa ja Prantsuse ametnike poolt koostatud leping, millega tahetakse võtta n-ö ringkaitsesse suurimates võlgades olevad eurotsooni riigid ja päästa ohus olevad Euroopa pangad. Euroopa maksumaksjale läheb see maksma 2 triljonit eurot.\nEnamik rahast uue päästeplaani finantseerimiseks tuleks mullu juunis loodud Euroopa Finantsstabiliseerimisfondist (EFSF) – eraõiguslik, aktsiaseltsi tüüpi ühing, millega Eesti pole veel ühinenud. Eelmisel nädalal arutasid eesti eksperdid ühinemist EFSF-ga ja leidsid, et seda tuleks teha, vältimaks ühe liikmesriigi kukkumisega vallanduvat võimalikku doominoefekti. Sel nädalal toimuvad pingelised arutelud samas küsimuses Riigikogus.\nEFSF-s on raha ca €400 miljardit. EFSF-i ga ühinedes peab Eesti sinna esialgu tegema €48.000-lise sissemakse. EFSF-i aktsionäriks hakates võtab aga Eesti endale kohustuse tagada kuni €1,995 miljardi ulatuses EFSF-i võlakirju ja laenusid. Potentsiaalne kohustuste lagi on veelgi kõrgem – ca €2,5 miljardit. Kui EFSF-ist laenu saanud riik ei tagasta laenu, siis peavad selle lunastama “käendajad”, EFSF-i iikmesriigid, kes on laenu taganud.\nPalju sõltub nüüd sellest, kas kõikvõimas “troika” – Euroopa Liit (EL), IMF ja Euroopa Keskpank – suudab midagi ära teha. Kõikide silmad on pööratud Saksamaa, eriti aga kantsler Angela Merkeli poole, kellel on keskne roll eurokriisi lahendamisel. Telepildi järgi otsustades on tema koorem liiga ränk, sest ta teab, et euroala lagunemine oleks kohutav katastroof kogu maailmale.


Arutelu:Ertshertsog – Vikipeedia\nNaissoost vaste? Kas on keegi naissoost ertshertsog kunagi olnud? Põhiliselt ju nimetatakse niimoodi erthertsogi abikaasat. Andres (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 13:56 (EET)\nSiin on selgitus: A woman who holds in her own right the title to such duchy or dukedom, or is the wife of a duke, is normally styled duchess; Queen Marie Antoinette of France was born Archduchess Maria Antonia of Austria. --Ivar (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 15:10 (EET)\nNo just, kas kannab ise tiitlit või on ertshertsogi abikaasa. Marie Antoinette oli vist hoopis ertshertsogi tütar. Kas see tähendabki, et ta kandis ise tiitlit?\nPraegune esitus ei ole minu meelest arusaadav ega korrektne. Andres (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 15:29 (EET)\nMa uurisin seda pisut. Jah, alates mingist hetkest 18. sajandil hakkasid ka Austria printsessid sünnipäraselt ise seda tiitlit kandma. See tuleks lahti kirjutada ning võib-olla ka taastada eraldi artikkel. Andres (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 15:36 (EET)\nKui mitte keegi muu, siis Maria Theresia kandis ise tiitlit. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. aprill 2016, kell 17:04 (EEST)\nAga kaugeltki mitte kõik ertshertsogi või ertshertsoginna tiitli kandjad ei olnud ertshertsogkonna valitsejad, nagu esimene lause ütleb. Andres (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 15:40 (EET)\nHästi, ertshertsoginna on naissoost vaste, aga see tiitel ei olnud ainult valitsejatel. Leian, et artikkel Ertshertsoginna tuleb taastada ja seal asja põhjalikumalt selgitada. Andres (arutelu) 6. aprill 2016, kell 23:40 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Ertshertsog&oldid=4402254"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:40, 6. aprill 2016.


PISIKUFOOBIK: Mõni päev ei suuda ma kabuhirmu tõttu kodust väljagi - Kõik\nPsühhiaater dr Jüri Enneti sõnul on foobiate ja mõnede muude kinnisideede küüsis olevatel inimestel ennekõike vaja lähedaste tuge. "Peaasi, et inimene ei tunneks üksindust või üksildust – kuidas iganes me seda nimetame," ütles Ennet ja soovitas kõigil oma lähedaste vastu väga tähelepanelik olla.\nPISIKUFOOBIK: Mõni päev ei suuda ma kabuhirmu tõttu kodust väljagi minna\n"Poes käies on mul kinnisidee, et pean iga kord, kui uue asja korvi panen, kummikindaid vahetama," rääkis paaniliselt pisikuid kartev naine, kes endast võitu saab vaid tugeva enesedistsipliiniga. Leviv koroona paneb eriti raskesse olukorda varemgi pisikufoobia käes kannatanud, ent võib tekitada psüühilisi raskusi ka end seni tervena tundnud inimestele.\nPaljud meist teavad teledetektiiv Adrian Monki, kel oli haiglaslik pisikutefoobia. Igat võõrast kätt või pinda puudutades vajas ta niisket salvrätti, et otsekohe kätt puhastada. Tegelikult leidub ka päris elus, siinsamas Eestis meie kõrval Monke, kes, hambad ristis, vaikselt kannatavad. Pealinn uuris ühelt selliselt inimeselt, kuidas ta eriti nakkusohtlikul koroonaajal toime tuleb.\nSaale (38) vahetab kummikindaid vähemalt kolm-neli korda päevas, nii et käekotis on tal neid steriilses kilekotis korralik varu. "See on aeg-ajalt tõeliselt tüütu, näiteks kui käin poes, siis on mul kinnisidee, et pean iga kord, kui uue asja korvi panen, kummikindaid vahetama," rääkis Saale. Tugeva enesedistsipliiniga saab ta endast siiski nii palju võitu, et iga kord ei pea kindaid vahetama. "Õnneks on nüüd olemas e-kaubandus, ma tellin toidukraami koju, kuller toob selle mulle uksele, võtan kinnastatult vastu, suhistan kilekoti desinfitseerimisvahendiga üle, siis vahetan kindad ning pakin kotid lahti," rääkis naine. Ta desinfitseerib kõik toidukaupade pakendid enne, kui need kappidesse jaotab ja vahetab seal juures ka mitu korda kindaid. Näo ees kannab ta mitut maski korraga.\nReisimine kui piin\nKui Saale ise või mõni tema pereliige on reisile minemas, pakendatakse kõik reisile kaasavõetav kahekordsetesse steriliseeritud kilekottidesse. "Minu oma kott püsib reisi lõpuni korras, aga laste ja abikaasa omad on juba teisel päeval pahupidi pööratud. Olen sellega leppinud," lausus Saale. Kõige tähtsam on siiski, et käed oleksid puhtad ning võimalikult vähe katsutaks "kahtlasi" pindu. Saale sõnul on lastele tema lakkamatu manitsemine lõpuks arusaadavaks saanud ning kui nad midagi katsuda tahavad, siis vaatavad esmalt ema poole, et kas võib. "Seda nad teevad minu silme all, aga mida nad omapäi teevad, ei oska öelda," lausus Saale.\nTema lapsed on esialgu lasteaiaealised ning kasvatajad ema pisikufoobiaga kursis. "Kuigi ega mul sellest lihtne rääkida ei ole, niisugune tunne oli, nagu võtaksin end võõraste inimeste ees alasti," meenutas naine tõsist vestlust, mis kasvatajatega maha peetud sai. Saale sõnul on üks hullemaid versioone tema peas see, et ta lastesse hakatakse suhtuma teistmoodi, sest nende ema on justkui mingi friik.\nSaale on oma foobiaga silmitsi seisnud pea kogu täiskasvanuelu. "Juba lapsena tundsin mõne asja suhtes ebameeldivust, ei tahtnud hästi kätte võtta," mainis ta.\nMida aeg edasi, seda tugevamaks Saale pisikute kartus läks, eriti hulluks aga pärast seda, kui lapsed sündisid. "Mulle tundus, et pidin neid kõigi ja kõige eest kaitsma, sealhulgas pisikute eest. Aga et neid kaitsta, pidin esmajoones kaitsma iseennast," rääkis Saale. Liigne hoolitsemine ja käskimine-keelamine võib mõjuda laste endi psüühikale halvasti.\nNaine harjutas end lakkamatult käsi pesema. Kui käenahk suurest seebiga hõõrumisest liialt kuivaks ja hapraks muutus, varus ta endale pakkide kaupa antibakteriaalseid niiskeid salvrätte, mida vajadusel haarata. Mõned aastad tagasi läks Saale hirm pisikute ees nii suureks, et ta keeldus kodust ilma kinnasteta lahkumast, seda isegi suvel. Algul üritas ta kanda õhukesi puuvillaseid kindaid, mille peale olid omakorda tõmmatud kummikindad. "Ennekõike seetõttu, et kui ma kindaga mõnd pinda katsun, siis saab ju kinnas pisikutega kokku ning pärast seda ka kõik muud asjad, mida ma sama kindaga katsun," selgitas Saale.\nPsühhiaater dr Jüri Enneti sõnul on foobiate ja mõnede muude kinnisideede küüsis olevatel inimestel ennekõike vaja lähedaste tuge. "Peaasi, et inimene ei tunneks üksindust või üksildust – kuidas iganes me seda nimetame," ütles Ennet ja soovitas kõigil oma lähedaste vastu väga tähelepanelik olla. Enneti sõnul on suures osas kõige kurja juur meedia, kust inimesed kuulevad ja loevad häirivaid sõnumeid ja uudiseid, mis neis, kelle erutuse tase on juba niigi kõrge, võivad tekitada ootamatuid reaktsioone.\nKogenud psühhiaater soovitab korralikult toituda, sporti teha ning oma elul ise silma peal hoida – mitte äärmustesse laskuda. Psühhiaatri sõnul on väga suur osakaal sõpradel, tuttavatel ja pereliikmetel, kes kõik saavad häirunud psüühikaga inimese paremale käekäigule kaasa aidata. Oluline on panna tähele ärevust, mida meie kaaslased tunda võivad. Ärevus väljendub doktori hinnangul mitmel eri moel: kes suleb end oma maailma ja ei suhtle teistega üldse, kellel tekivad muul kujul psühhosotsiaalsed probleemid. Psühhiaatri sõnul oleks kõige parem lahendus püüda sõbrale abikätt ulatada, et ta oma sisemiste deemonitega võideldes ikka vee peal püsiks. "Sageli aitab, kui inimesega lihtsalt rääkida, kutsuda teda tema enda üksindusest välja."\nSport ja liikumine pakub leevendust\nEt oma sundmõtetest lahti saada, on Saale taasavastanud enda jaoks spordi ja vabas õhus liikumise. "Ma pean olema väga turvaliselt sisse pakitud, et üldse julgeksin välja minna, aga ilma väljas käimata ka ei saa – pean ju tööl käima ning ka lastel lasteaias järel," selgitas naine. Hommikuti viib abikaasa lapsed lasteaeda. Oma töökoha kontorisse, mis asub Tallinna kesklinnas, sai Saale enne koroonapuhangut autoga ise kohale. "Pelk mõtegi ühistranspordiga sõitmisest täidab mind õudusega," ütles ta. Samas katsetab ta ka oma piire ning üritab käituda normaalse inimesena. "On päevi, mil tunnen, et bussisõit on suur eneseületus ning kui ma sellega hakkama saan, siis võin ennast millegi patusega premeerida." "Patused asjad" on tema jaoks näiteks rammus koorejäätis, vahel ka krõmpsuv trühvlikomm.\nEt oma foobiast võitu saada, on Saale nüüdseks pea viis aastat eri teraapiatega tegelenud. Ta käib regulaarselt psühholoogi vastuvõtul – iseäranis hoogsalt siis, kui on aset leidnud mõni intsident. "Intsidentideks" nimetab Saale hetki, mil ta ei ole kabuhirmu tõttu olnud võimeline koduuksest väljuma, või näiteks on tal tunne, et käed on mustad ning ta küürib neid nii, et nahk verel. "Ma saan aru, et sellest ei ole kasu, ainult lõhun oma nahka, aga see on mulle justkui rituaaliks muutunud," ütles Saale.\nÜritustele ei lähe\nSaale rääkis, et kuna tal on lapsed, peab ta end teinekord toore jõuga kokku võtma, et kodust välja minna ning argiseid asju korraldada. "Kui mul lapsi ei oleks, siis ma mõni päev ei läheks ilmselt üldse välja," rääkis ta. Kevadine koroona-eriolukord oli temale kui puhkus – tööandja lubas kodus töötada ning lapsed olid samuti kodus. Abikaasa käis poes ja korraldas muid asju. Saale ütles enda kohta, et kui tal on ka muul ajal raskusi toast väljasaamisega, siis eriolukorra ajal tõmbas ta hommikuti sageli lihtsalt teki üle pea ning ignoreeris abikaasat ja lapsi.\nPsühhiaater Enneti sõnul ongi kõige suurem oht, et inimesed kapselduvad ning ei tule enam toastki välja. "Siis peaks olema keegi, kes neid aitab," selgitas ta. "Aga kui inimesel kedagi ei ole, siis on väga raske olukord."\nSaale on õnnelik, et tal on hea ja mõistev abikaasa, kes tema eest hoolitseb ning ta veidrustega hakkama saab. "Tegelikult ei ole foobia haigus, nii nagu kopsupõletik või tuulerõuged, me ei mõista ju inimesi selle eest hukka, et neil on näiteks suhkruhaigus või kõrge vererõhk," lausus ta. "Foobikutega on veel see nüanss, et nad häbenevad sageli oma seisundit."\nSaale on pidanud korduvalt vabandusi välja mõtlema, miks ta ei saa minna klassi kokkutulekule või mõnele muule suuremale seltskondlikule üritusele. "Kuigi ma saan eru, et kodust väljumine ning ka muude inimestega peale oma pere suhtlemine võiks mulle hästi mõjuda."\nTema vanemad suhtuvad tütre hirmudesse enamasti mõistvalt, kuid on ka kordi, kui Saale kuuleb, et no kuidas sa ei saa kodust välja tulla, ise oled juba pea 40-aastane. "Vanusel ei ole sellega mingit pistmist, seda enam, et mul väljendus pisikuhirm raskekujuliselt just täiseas." Saale valem helgeks tulevikuks on teraapia, pidev töö iseendaga ning närvide rahustamiseks jooga ja mahe muusika.\nKoroona on toonud ärevushäirete laine\nHaigestumishirmu on palju enam, lisaks teevad muret üksindus ja depressioon.\nVaimse tervise kriisiabi projektijuht Krista Tomsoni sõnul on koroonaviiruse levik ka muidu tervemates inimestes ärevushäiret tekitanud. "Uusi kliente on meie nõustamisele palju juurde tulnud," märkis ta. "Inimesed pelgavad haigestumist ja sellega seotud ärevust on palju enam." Nõuandetelefoni Abitaja eestvedaja Sirli Haavik lisas, et koroona põhjustatud negatiivne infoväli suurendab teadmatust tuleviku ees, hirmu ja üksildust. "Stress, depressioon ja muud vaimse tervise probleemid on kergemad ligi hiilima," kinnitas ta.\n"Aina vähem on sotsialiseerumist ja rohkem üksi olemist. Igapäevatoimetused – poeskäike, raamatukogu külastusi, postkontori tiire – kõike seda on jäänud haigestumise riski suurenemise ja õhutamise tõttu vähemaks, eriti suuremates linnades. Siinkohal tahame ulatada abistava käe, et suhtlemisvaegust leevendada ja tuua inimeste ellu positiivsust läbi toredate tasuta telefonisõbravestluste. Alles äsja saime sellise tagasiside: "Istun nädalate kaupa üksi, aga on väga kena, et iga teisipäeva õhtu on sisustatud, jutustame Abitaja vabatahtlikuga tund kuni poolteist." Ootame kõiki, kes vajavad rohkem suhtlust, meie poole pöörduma! www.abitaja.ee ja tel 6500 650."\n• Tallinna perekeskus Psühholoogiline nõustamine, internetinõustamine, pereteenistus, tugiisikuteenistus, päevakeskus. Tel 655 6088, E-R kella 9-18\n• Tallinna psühholoogiline kriisiabi MTÜ Eluliin, psühholoogiline abi. Tel 631 4300, E-R kl 15-19\n• Eluliini usaldustelefon Tel 655 8088 (eesti keeles) kl 19-7\n• Noorte usaldustelefon Tel 646 6666, N-L kl 19-22\n• Usaldustelefon (psühholoogiline abi) Tel 126 (eesti keeles) iga päev kl 19-23\nPerearst: tervena püsimiseks peab bakteritega kokku puutuma\nInimese kehal ja mullas elavad mitmed bakterid, kes kaitsevad meid haiguste ja allergiate eest. Nende maha küürimine muudab inimese vaid haigemaks.\nPerearst dr Piret Rospu Tabasalu perearstikeskusest ütles, et tugeva immuunsüsteemi jaoks on vaja pidevalt kokku puutuda eri pisikutega. Ülemäärase hügieeniga võib keha kaitsvaid mikroobe hävitada. Kolmandaks mõjub pidev kokkupuude puhastus-ainetega halvasti hingamisteedele ja võib ajapikku põhjustada kroonilise kopsuhaiguse kujunemist.\n"Lisaks tuleb perekonnas mängu ka foobse häire mõju laste psüühikale," ütles dr Rospu. "On väga hea, kui teine vanem normaliseerib olukorda ja loodetavasti lubab lastel ka õues mulla ja puulehtedega mängida. Just mullas elavad mitmed head bakterid, mis kaitsevad allergiate eest."\nPerearst selgitas, et pisikutefoobia mõjub halvasti ka nahale. "Liigsest pesemisest võivad tekkida nahapõletikud. Ükskõik kui palju käsi nühkida, mikroobid elavad meie peal igal pool ja ka meie sees paljudes kohtades."\nTegelikult on baktereid inimese kehas mitu korda rohkem kui inimrakke, mikroobid kontrollivad suurt osa meie tegevustest, toiduvalikutest, seedimisest. Arvatakse isegi, et mingi piirini dikteerivad mikroobid ajule, kuidas käituma peaks.\nDr Rospu selgitas, et kui lapseeas alanud foobiad on sageli ajutised, siis täiskasvanueas alanud foobiad reeglina iseenesest ära ei lähe.


Vooremaa Lapse koolitee alustamine võib viia viiendiku palgast\nLapse koolitee alustamine võib viia viiendiku palgast\nSwedbanki Eraisikute Rahaasjade teabekeskus kutsub peatsete koolilaste vanemaid jagama esimesse klassi mineku kulud erinevatesse kuudesse, et koolitee alustamine pere eelarvet miinusesse ei ajaks.\nKooliminekuga kaasnevad päris arvestatavad kulutused, mida on pere eelarvesse mõttekas ette planeerida ja vajaminevaid oste hajutada. Erinevatel koolidel on erinevad nõuded, ent kui võtta aluseks keskmine Eesti kool, kus ei ole koolivormi, läheb kirjatarvete peale umbkaudu 20 eurot, millele lisanduvad koolikott, kehalise kasvatuse riided ja vahetusjalatsid. Kokku võivad kulutused ulatuda viiendikuni keskmisest netopalgast ehk 150 euroni. Kindlasti tasub osa kooliminekuks vajalikust kraamist soetada juba varem suve jooksul, kasutades selleks suviseid ja koolieelseid allahindlusi ning otsides soodsaid võimalusi, mida oste viimasele hetkele jättes pole võimalik teha, sest aeg surub peale.\nOn aga ka koole, kus oodatakse koolis käimist lipsu-kampsuni või kleidiga ning mõnedes koolides on ette nähtud koolivorm või vähemalt tekkel. Viimasel puhul tuleb arvestada mõnevõrra kopsakama kuluga, mis võib ulatuda koguni mitmesaja euroni. Sel juhul on lapsel aga ühtlasi olemas ka kõik igapäevased kooliriided ja pidulikud rõivadki. Tallinna koolivormidega koolides on olemas taaskasutuslaadad ning ka internetifoorumites toimib üsna aktiivne järelturg, kus korralikke väikeseks jäänud riideid saab uutest soodsama hinnaga.\nLisaks eelpool toodule peavad paljud pered vajalikuks osta kooliminejale mobiiltelefon. Ka selle tarbeeseme saab ette soetada või näiteks kinkida lapsele sünnipäevaks.\nKulutusi aitab lisaks hajutamisele vaos hoida ka see, et osade kaupade puhul on võimalik valida kulukuse astet. Arvestada tasub aga ka toetustega, mida esimesse klassi mineva lapse vanemale mõnel pool Eestis makstakse. Mitmed linnad ja vallad Eestis toetavad esimesse klassi minejaid. Mõnel pool on võimalik koolitoetust saada vähekindlustatud peredel. Toetuste puhul tuleb aga arvestada ka erinevate tingimustega, näiteks linna sissekirjutus. Suurima summaga toetab kooliminejaid pealinn, kus kahes osas makstakse koolimineja perele 320 eurot. Poole sellest saab pere kätte aga alles 1. klassi lõpetamisel, kui siis endiselt sissekirjutuse järgi Tallinnas elatakse. Üsna kopsaka summaga toetab oma kooliminejaid ka Põlva linn, kus koolitee alustaja saab 128 eurot. Näiteks Viimsis, Haapsalus, Paides ja Viljandis saab arvestada ca 64-eurose toetusega omavalitsuselt. Pärnus eraldi toetusi ei pakuta, Tartus ja Narvas aga saavad spetsiaalset kooliminekutoetust taotleda vähekindlustatud pered.\nKooliminekukulude planeerimisel aitab lapsevanemat nimekiri kaupadest, mida lapsel vaja on. Koolikaupade osas saab selle enamasti kevadel tulevaselt klassijuhatajalt, kes annab ka nõu, kas koolil on riietusele mingeid erinõudeid. Kui nimekiri olemas, tuleks uurida, kas ja mis suuruses maksab kodukoht esmakordselt kooliminejale toetust ning lõpuks koostada eelarve.\nKoolimineku eel tuleb läbi kaaluda ka see, kuidas sisustab laps oma aega tundide lõppemise järel. Kuna esimestel aastatel lõpevad koolitunnid üsna vara, tuleb läbi mõelda, kuidas laps enne vanemate tööpäeva lõppu toime tuleb. Koolid pakuvad pikapäevarühma teenust ja tihti ka erinevaid huviringe, ent tasuks aegsasti selgeks teha, kas sellega kaasneb ka lisakulu. Näiteks Tallinnas on mitmeid koole, kus pikapäevarühma eest tuleb kopsakat lisatasu maksta. Arvestama peaks ka sellega, et igapäevase koolielu algusega kaasneb tihti ka vajadus lapse esimese taskuraha järele, mis enamasti jääb algkoolieas kümne euro piiresse kuus.


Blekko abil saate hõlpsalt leida sissetulevaid linke Martech Zone\nBlekko abil saate hõlpsalt leida sissetulevaid linke\nEsmaspäev, märts 19, 2012 Esmaspäev, märts 19, 2012 Douglas Karr\nUskuge või mitte, aga Google pole ainus otsingumootor maailmas. Üks neist, mis on kohapeal tagasilinkide uurimisel väga kasulik, on Blekko. See on sama lihtne kui lisada a / sissetulev pärast domeeninime:\nSaadud väljund annab teile lingid teie saidile ja ankru teksti, mida on sellele viidates kasutatud.\nBlekko teatab ka dubleeritud sisust ja väljaminevatest linkidest!\nSildid: Lingiddomeenilinkesissetulev lingidotsingu domeenilinke\nSotsiaalne äri, vaikne revolutsioon


Kuidas Korralikult Plaani Seina Oma Kodus 💡 Kodu renoveerimine | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Kodu renoveerimine Kuidas korralikult plaani seina oma kodus\nSeinaplaadi paigaldamise võimalikud probleemid\nNäpunäiteid seina plaadistamiseks\n1. Hangta Batteni juhatus, et vältida plaatide libisemist\n2. Paigaldage seinaplaat püramiidi kujule\n3. Kontrollige oma põrandat tasasele ja seintele Plumb\n4. Kasutage plaate vähem kui poole võrra\nPõranda plaatide paigaldaja veteranid võivad arvata, et seina plaatide paigaldamine on kooki tükk. Lõppude lõpuks pole see midagi muud kui vertikaalne põrand, eks ole?\nMitte nii kiiresti. Seina-plaatide paigaldamisel on oma reeglistik, mida te julgelt puruneb omal riisikol. Lõppude lõpuks on karistus halvasti paigaldatud seinaosade jaoks eluaegne, et vaadata asju. Niisiis, vaatame seina plaatide paigaldamise põhitõdesid, mis muudavad kõike palju lihtsamaks, vähem masendavaks ja vähem kulukaks.\nVertikaalsed (seina) plaadid on nähtavamad kui horisontaalsed (põrandal) plaadid.\nVertikaalsed plaadid võivad libiseda, enne kui nad on kindlalt oma kohale asetatud.\nSeinad, aknad, uksed ja muud võrdluspunktid võivad tekitada esteetilise hävimise seinaplaadiga.\nLahtriplaat aitab teil alustada oma alt-enim kursust või plaatide rida. Lahtriplaat on midagi enamat kui 1 x 4 "või 1" x2 "plaat, mis on kruvitud otse seina horisontaalselt. Ärge alustage seda põrandal. Selle asemel tooge kuni umbes 3/4 oma plaatide kõrgusest. Nii et kui teil on 4-tolliste plaatidega tegelemine, siis hakkab teie batteni alus põrandalt 3 tolli.\nNiisiis, sul on selle alumine rida plaadist. Mis nüüd? Paistab plaat vertikaalselt, üks veerg korraga? Täida üks rida, siis tee järgmine?\nParim viis on seinaplaadi kujundamine püramiidi kujul.\nVaata lisatud pilti. Kui see tundub keeruline, proovige seda. Kõigepealt paigaldage plaadid 1-4 vastavalt juhistele. Seejärel iga järgmine "rida" on püramiidi "ümberpaigutamine" edasi-tagasi. Nii:\nPlaadid # 1, # 2, # 3 ja # 4.\nAlusta oma esimest "drape" kas paremal või vasakul küljel ja kõndige seda üles, üle ja teise poole.\nKorda oma teist "drape" vastupidises suunas.\nPlaadid on ruudukujulised. Seega tuleb neid paigaldada ruutu ruumis. Hoidke mullide taset sirge, kuue või kaheksa jalga lauale, veenduge, et mõlemad seinad ja põrand on vertikaalse ja tasasel pinnal. Üllatus: nad ei ole.\nKui teie laud või tase on kaheksa kaheksa jalga pikemas perspektiivis välja lülitatud mitte rohkem kui pool tolli, kuvatakse see teie plaatide paigaldamises. Kuid seda saab parandada järgmise sammu abil. Kui see on rohkem kui pool tolli välja lülitatud, peate parandama seina või põranda. Täiendavad sirmid ja põhjavoodid võivad varjata tõsiseid probleeme.\nTeie plaatide väljapoole jäävad kõik plaadid "kihid" (plaadid, mis on väiksemad kui pool plaadi enda laiusest), näidata oluliselt väljapoole ulatuvat seina. Te saate seda parandada, veendudes, et plaadid on paigutatud nii, et neid ei kasutata.\nJärgmine Artikkel Countertop Overlays Tee Counter paigaldamine DIY-Friendly


Andmekaitse inspektsioon: pole normaalne, et võõras istub toas ja muudkui vahib, targutab ja soovitab - Arvamus\nIgaüks saab enne andmete loovutamist kontrollida, kas andmete küsija on andmekaitsest üldse kuulnud. Liiklusesse minnes on ju iseenesest mõistetav, et teedele pääsevad liiklema need, kel on reeglid selged, kirjutab andmekaitse inspektsiooni avalike suhete nõunik Signe Heiberg.\nIstun autosse, käivitan mootori, tõmban peale turvavöö. Järgmisel hetkel olen liikluses. Vastu tulevad autod, mõni kihutab mööda, keegi ootab ristmikul pööramise võimalust. Kui võtan koha sisse arvuti ekraani taha, avan veebilehitseja ja sisenen virtuaalmaailma, viib rooli pööramise asemel edasi hiireklõps või näpuviibe.\nTänavaliikluses juhin autot mööda teed, internetis liigun andmesidevõrkude kaudu. Tänavaäärsetest majadest saavad ekraani taga e-poed ja uudisportaalid, liinirajatistest tänavapostid, linnast raadiosagedusala.