Aed: Verejook Vs. Kondijahu Konteinerite Aiandus - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nKas Üüri-Omased Vahendid Peavad Siirdekontole Minema?\nKorteri Hooldus Kontrollnimekiri\nPõhiline > Aed > Verejook Vs. Kondijahu Konteinerite Aiandus\nVerejahu ja kondijahu päritolu ei ole midagi, mida meeletu aednik peab mõtlema, kuid nad on mõlemad looduslikud toitaineteallikad, mis on inimese keemiliste väetiste loogilised asendused. Need kaks toodet pakuvad erinevaid toitaineid ja neid tuleb kasutada koos teiste...\nNii vere- kui kondijahu valmistatakse tapetud loomadest.\nVerejahu ja kondijahu päritolu ei ole midagi, mida meeletu aednik peab mõtlema, kuid nad on mõlemad looduslikud toitaineteallikad, mis on inimese keemiliste väetiste loogilised asendused. Need kaks toodet pakuvad erinevaid toitaineid ja neid tuleb kasutada koos teiste väetistega, et tagada tasakaalustatud toitumine taimedele.\nVerejahu, nagu ka selle nimi viitab, valmistatakse loomadelt, kes on kogutud tapamajadest; vere kuivatatakse ja valmistatakse pulbriks, mida saab kasutada taimeväetisena. Verejahu sisaldab suures koguses lämmastikku, tugevat taimekasvamist vajavate makrotoitainete hulka, ja verejahu on suurepärane asendus sünteetiliste lämmastikühendite jaoks mahutites sisalduvate taimede segamiseks, eriti kui olete orgaaniline aednik, kes otsib looduslikke lämmastikupõletikke.\nNagu verejahu, on kondijahu tapamaja kõrvalsaadus. See on valmistatud luudest, mida keedetakse, kuivatatakse ja jahvatatakse pulbriks. Kuid kondijahu annab täiesti teistsuguse toitaine; kondijahu on suur fosforis - makrotoitained, mida taimed kasutavad, et aidata neil toitaineid edasi töödelda. Kondijahu, nagu verejahu, on looduslik toitainete allikas, kuid selle fosfor tuleb aja jooksul pärast selle sisseviimist mulda muuta kasutatavaks vormiks, mis muudab selle aeglase vabanemisega väetise võrreldes paljude sünteetiliste fosforiallikatega.\nTasakaalustatud väetiste segu peab sisaldama lämmastikku, fosforit ja kaaliumit, neid kolme makrotoitaineid, mis on kõige olulisemad jõulise taime kasvu jaoks. Verejahu ja kondijahu ei ole kaaliumisisalduse allikas, seega kui neid konteinereid kasutate, peaksite neid täiendama väetisega, nagu näiteks puusaga, mis sisaldab piisavat kaaliumisisaldust. Üks osa verejahu, üks osa kondijahu ja kaheosaline tuhk toimib hästi tüüpilistes mahutites.\nTeaduslikult võib selliseid haigusi nagu veiste spongioosne entsefalopaatia või hullu lehma tõbi levida tapamaja kõrvalsaaduste kokkupuutega ja mõned aednikud tunnevad muret, et vere- ja kondijahu kasutamine oma konteinerites või aedades kujutab endast terviseriski. Kuid Organic Consumers Association ütleb, et on viletsa või kondijahu ja BSE-nakkuste vahelise seose olemasolu "vähe või olematu", kas toodete tolmu sissehingamise kaudu või haigusetekitajate valkude läbimise kaudu tooted.\nKas Saab Hiljuti Taastunud Yellow Sod?\nKas Äädikas Tapavad Aias Ussid?\nPuuviljad, Mida Saab Kasvatada Konteinerites\nKuidas Rahastada Kodu Lisamist\nAed Cloche Ideed\nPunase Habanero Pipra Taime Hooldus\nKuidas Kasutada Koore Mulgit\nBrick Garden Edging Ideed\nMilliseid Väetisi Kasutate Õuntaimedel?\nSeene Kontrollimine Lilac Bushi Jaoks


Home » Review » Anadrole » Anadrole Review – Tervisliku, õigus- ja tõhus Anadrol Alternatiivne\nAnadrole on väidetavalt suur õiguslik steroid, et kulturistid on võimalik kasutada ohutult, et suurendada nende kulturismi treening. Selle Anadrole läbivaatamist saab avastada, kuidas toode töö on mingeid kõrvalmõjusid sellega seotud ja mida saate oodata võtmast Anadrole.\nJuriidiline steroid on väidetavalt ohutu ilma kõrvaltoimeid ning et see suurendab oluliselt lahtiselt ja jõudu kasutaja. Selle tootjad nimetatakse Crazy Bulk ja nad on väga rahul võime oma toodet. Väites, et see on üks nende kõige tugevam õiguslik steroidid ja saab kasutada alguses oma steroid tsüklit.\nMis on Androle (Andral)?\nAnadrole, mida nimetatakse ka Anadrol, on võimas androgeense õigusliku steroid, mis on mõeldud spetsiaalselt suurendada tulemuslikkust ning aitab teil saavutada suurem otsivad keha ilma kogeda negatiivseid kõrvalmõjusid. See on arvatavalt üks parimate tulemustega õigusliku steroidid, kui tegemist on suurendada vere punaliblede arv kehas, mis sisuliselt tulemusi rohkem hapnikku tarnitavad oma lihaskoe võimaldab teil teostada raske või intensiivse treeningu.\nMuljetavaldav funktsioone ja eeliseid käesoleva tootega kaasas järgmised:\nSuurendab punaste vereliblede\nOn täiesti seaduslikud ja ei nõua retsepti\nDrastiliselt parandab lihasmassi ja jõudu\nAIDSi pärast treeningut taastumise\nToimib kiiresti toota kiireid tulemusi\nPakub rohkem hapnikku lihastesse\nKuidas Anadrole tööd\nTugevatoimeline oraalseks androgeeni, seda täiendada toimib otseselt mõjutavad arv on teie vere punaliblede ja mitte tingimata viib vastik kõrvaltoimed seotud teiste tugev androgeenide poolt. See on tuletis Dihüdrotestosteroon ja ei teisendada östrogeeni jooksul oma keha.\nLoetakse üks tugevamaid õigusliku steroidid hetkel saadaval hull lahtiselt valikut, Anadrole pakub teatavat kaitset tasemel sportlased läbi määrdeained liigesed, et võimaldada paremat elastsust ja seega vähendada kahju võimalused tõstad raske kaaluga. Teisisõnu, see on üsna hämmastav enneaegse treening täiendada, sest see kaitseb keha lihaseid ja vältida biitseps ja rinna kudesid rebimise, midagi, mis on väga levinud, kui suurte raskuste.\nKuigi ravimi töötab just fine, kui seda kasutatakse õiges viisil, see võib tekitada mitmeid tõsiseid kõrvaltoimeid kasutaja. Järgnevalt on kõige sagedamad kõrvalnähud on seotud ebaõige kasutamise ravimi.\nMustriline kiilaspäisus meestel\nSleep või unetus\nRindade turse või hellus naistel või meestel\nTunne rahutust või põnevust\nKasulik info Kulturistile\nEnne kui kasutada Anadrol, siis tuleks kaaluda teste teinud oma maksafunktsiooni regulaarselt, sest ravim võib olla väga mürgine, eriti kui ei kasutata õigesti. Kui teil on puberteedieelseid patsiendi, siis peaks olema tehtud röntgenpildil intervalliga 6 kuud järelevalveks luude arengut, samuti muid toimeid, et Anadrol võib avaldada epiphyseal keskused.\nSoodustab olulist kasu lihaste ja suurendab ka tugevus\nParandab taastamise ajal võimsust ja vastupidavust\nKas täiesti seaduslik ja ei nõua retsepti arst\nSee hüpata algab täidisena alguses iga juriidiline steroid tsükkel\nValesti kasutades toote võib viia väga tõsiseid kõrvaltoimeid. On oluline, et toodet kasutatakse hoolikalt, sest see võib mürgitada maksa ja muid olulisi organeid.\nAnadrole Kasutaja Review\n“Mul on hea meel, et ma valinud Anadrol ja mitte teisi toidulisandeid Olin arvestades. See on kõige tugevam anaboolsed steroid niipalju kui lihasmassiga on mures. Olen kasutanud, kui just kolm nädalat ja juba on väga muljetavaldav muutusi, ma ei ole ainult saadud lihasmassi, kuid ma olen põletavad rasva kiirusega, mis on üllatav, isegi mind. See on ületanud minu ootusi! “- Martin X, Roseville\nKuigi saate osta ühe pudeli A-Drol on $ 54,99, ma väga soovitada üks korstnad loetletud allpool kiiremini ja paremini kasu:\nOsta 2, saad 1 tasuta ainult $ 109,98\nUltimate Stack ühendab Anadrole D-Bal, Decaduro, Testo Max, Clenbutrol ja Trenorol ja on madalama hinnaga ainult $ 274,99. See pakkumine säästab ilmatu $ 80.\nCrazy Bulk pakub tasuta shipping üle kogu maailma\nKui on üks toode, mis Crazy Bulk panna palju mõelnud sõnastada, on Anadrole. See on väga võimas anaboolne steroid, mis on aidanud palju kulturistid saada lihaseid ja põletada ka nii nahaaluse vistseraalse rasva. Kui kasutatakse õigesti, siis ei ole probleem seoses kõrvaltoimeid. Kuid vale kasutamine võib olla väga kulukas. Aga hea uudis on see, et saate tegelikult kontrollida nende kõrvaltoimeid. Just jääda õige kasutamise ja isegi sijoitatkin teiste steroidid ja tulemused on seal näha vaid paari nädala jooksul. See on saanud tohutu kinnitused kogenud kulturistid.


TÖÖRIISTAKOMPLEKT SMIKI, 6382416 ЦЕНА | kaup24.ee\nTööriistakomplekt Smiki, 6382416\nTööriistakomplekt Smiki, 6382416 цена\nTööriistakomplekt Smiki, 6382416 интернет-магазин\nОписание товара: Tööriistakomplekt Smiki, 6382416\nLastele meeldib jälgida, mis nende ümber toimub, seetõttu mängivad nad sageli täiskasvanute tegevust jäljendavaid mänge. Luuakse erinevaid tegelasi ja mängitakse nende rollide sobitamiseks sobivate tööriistadega.\nLõbus tööriistakomplekt mitmekesistav Teie lapse mängu. Komplekt sisaldab kõiki elemente, mis on vajalikud Teie lapsele tõelise töötoa loomiseks.\nKruvikeeraja vahetatavate otsikute ja valgustusega.\nTööriistad: kruvikeerajad erinevate otsikutega, mutrivõti, tangid.\n4 vahetatavat otsikut.\nKruvikeeraja: 20x14x6 cm.\nTööriistad: pikkus umbes 16 cm.\nKaitseprillid: 13x6x7 cm.\nVajaminevad patareid: 3x1,5 V (komplektis).\nРекомендуем вместе с: Tööriistakomplekt Smiki, 6382416\nОбщая информация o: Tööriistakomplekt Smiki, 6382416\nID товара: 3265560\nВид: Smiki, Наборы инструментов\nНеобходимые элементы: 1.5 V\nОтзывы о: Tööriistakomplekt Smiki, 6382416\nВопросы и ответы о товаре: Tööriistakomplekt Smiki, 6382416


Armastajad ehk “Zwei Liebende” | RaamatuNarr\nHetkest, mil abielus truudus kaob, algavad ka probleemid. Kaks inimest on niiöelda vangis selles suhtes. Raamat tingimusteta ja lootusetust armastusest. Üks « amour fou » Pariisis. Kui kaua suudab selline suhe vastu pidada, kus kõike peab saladuses hoidma ja elada tuleb tegelikult kaksikelu?…\nSeda raamatut oli raske käest panna, sest autor kirjeldab seda elu, seda armastust ja kirge suurepäraselt. Iga sõna on just õiges kohas ja tabav. Mitte kunagi liialdav. Kahe inimese külgetõmme on täiuslikult väljendatud. Kas abielu „rikkumine“ on just alati patt? Need emotsioonid, mida mõlemad tunnevad, südametunnistuse piinad jne. Kõik on väga tõetruult esile toodud nii, et arvan, see on üks põhjuseid, miks see raamat nii köitev oli. Lausa kahju, et seda teistesse keeltesse tõlgitud pole. Häid lugemiselamusi! 🙂\nRubriigid: Catherine Guillebaud, sildid: Abielu, Armastus, Ilukirjandus, Suhted. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.\n← Hiina viimane keisrinna ehk “Die letzte Kaiserin”\nTa lahkus ehk “Sie ist weg” →


Volkswagen ei arenda enam sisepõlemismootoreid.\nSeevastu toimub üleminek elektrilistele autodele järk-järgult. Hetkel töötavad ettevõtte insenerid viimase generatsiooni bensiini- ja diiselmootorite arendamisel, mis peaksid välja tulema aastal 2026. Pärast seda keskendutakse MEB ja PPE platvormide arendamisele ja parandamisele, mida hakatakse kasuta,a elektriautode baasina.\nJärgmise 5 aastaga kavatseb ettevõte kõvale panna 50 miljonit dollarit - et rahastada lülitust ICE sõidukite tootmiselt elektriautode ja autopilootsüsteemide tootmisele. VW Group loodab 2030 aastaks välja lasta oma enda täielikult elektriliste autode mudelivaliku. Selles protsessis pole mitte ainult sõiduautod, vaid ka kommertssõidukid ja mootorrattad, mis varustatakse elektrimootoritega.\nVaatamata sellele toodetakse sisepõlemismootoriga autosid piiratud koguses isagi pärast 2050 aastat - peamiselt riikides, kus on laadimiseks ebapiisav infrastruktuur. Need sõidukid ehitatakse vanadel platvormidel.\nVaruosad + Artikli number Pesurikumm 029 550 2200\nArtikli number 575011\nArtikli number + Tootja 578502 VALEO\nOEN + Tootja 1613157180 VALEO


Retla-Kabala Kooli põhimäärus – Riigi Teataja\nRetla-Kabala Kooli põhimäärus\nRetla-Kabala Kooli põhimäärus - sisukord\n§ 3 Kooli-lasteaia õiguslik seisund\n§ 9 Kooli-lasteaia ülesanded\n§ 10 Lasteaialaps ja õpilane\n§ 11 Teeninduspiirkond ja elukohajärgne kool\n§ 13 Põhikooli tegevus\n§ 14 Õppe- ja kasvatustöö\n§ 15 Lasteaialapse ja õpilase hindamine, motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed\n§ 16 Koolieelikute ettevalmistusrühm\n§ 18 Õpilaskodu\n§ 21 Täiskasvanute koolitus\n§ 22 Lasteaialapse õigused\n§ 25 Vanema õigused, kohustused ja vastutus\n§ 27 Õpilasesinduse valimine\n§ 28 Õpilasesinduse põhimääruse kehtestamine\n§ 29 Kooli-lasteaia töötajad\n§ 31 Õpetajate õigused, kohustused ja vastutus\n§ 32 Teiste töötajate õigused, kohustused ja vastutus\n7 KOOLI-LASTEAIA JUHTIMINE\n§ 33 Direktor\n§ 34 Direktori ülesanded ja pädevus\n§ 341 Direktori tööle võtmine\n§ 35 Direktori asendamine\n§ 36 Juhtkond\n§ 37 Õppenõukogu\n§ 38 Hoolekogu\n§ 381 Hoolekogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu\n§ 39 Kooli-lasteaia vara\n§ 40 Kooli-lasteaia eelarve ja finantstegevuse korraldamine\n9 KOOLI-LASTEAIA ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE\n§ 43 Kooli-lasteaia ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine\n§ 44 Kooli pidamise üleandmine\n10 PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD\n§ 45 Kooli-lasteaia põhimääruse muutmise kord\nRT IV, 12.02.2016, 26\nVastu võetud 24.03.2015 nr 5\nRT IV, 04.04.2015, 3\nMäärus kehtestatakse koolieelse lasteasutuse seaduse § 5 lõike 3 ning § 9 lõigete 2 ja 3, põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 2 lõike 5 ning § 66 ja Türi Vallavolikogu 27. juuni 2012 määruse nr 17 „Türi valla põhimäärus“ § 88 lõike 4 alusel.\nAsutuse nimi on Retla-Kabala Kool (edaspidi kool-lasteaed).\n(1) Kool-lasteaed asub Järva maakonnas Türi vallas. Kooli-lasteaia ametlik postiaadress on Järva maakond, Türi vald, Oisu alevik, Retla tee 1, postiindeks 72301.\n(2) Koolil-lasteaial on kolm tegutsemiskohta:\n1) koolieelse lasteasutuse tegevuskoht Oisu alevikus (õppehoone aadress Järva maakond, Türi vald, Oisu alevik, Lasteaia tänav 7);\n2) põhikooli I, II ja III kooliastme tegevuskoht Oisu alevikus (õppehoone aadress Järva maakond, Türi vald, Oisu alevik Retla tee 1);\n3) koolieelse lasteasutuse ja põhikooli I ja II kooliastme tegevuskoht Kabala külas (õppehoone aadress Järva maakond, Türi vald, Kabala küla, Pargi tänav 2).\n§ 3. Kooli-lasteaia õiguslik seisund\n(1) Kool-lasteaed on koolieelse lasteasutuse seaduse ning põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse alusel ühe asutusena tegutsev õppeasutus, mis võimaldab lasteaiana kuni seitsmeaastastele lastele hoidu ja alushariduse omandamist ning põhikoolina põhihariduse omandamist ja koolikohustuse täitmist I-III kooliastmes.\n(2) Kool-lasteaed on Türi valla asutus ja ei ole juriidiline isik.\n(3) Kool-lasteaed esindab oma ülesannete täitmisel Türi valda.\n(4) Kool-lasteaed Türi valla asutusena registreeritakse riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris ning asutusel on vastava registri registrikood.\n(5) Kool-lasteaed on Türi Vallavalitsuse kui ametiasutuse (edaspidi ametiasutus) hallatav asutus.\n(6) Kooli-lasteaia tegevust juhendab ja koordineerib ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakond.\n(7) Kool-lasteaed juhindub oma tegevuses põhimäärusest, Eesti Vabariigi haridusseadusest, koolieelse lasteasutuse seadusest, põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning nimetatud seaduste alusel antud õigusaktidest, põhikooli ja koolieelse lasteasutuse riiklikest õppekavadest ja kooli-lasteaia õppekavast ning kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivatest õigusaktidest.\n(1) Kool-lasteaial on oma logo, lipp ning oma nimega pitsat. Pitsati sõõri ülemisel äärel on kiri „Türi vald“ ja sõõri alumisel äärel kiri „Retla-Kabala Kool“.\n(2) Kool-lasteaed võib kasutada oma sümboolikat, mille kujunduse ja kasutamise korra kehtestab direktor käskkirjaga, kooskõlastades sümboolika enne kehtestamist Türi Vallavalitsuse kui täitevorganiga (edaspidi vallavalitsus).\n(2) Kooli-lasteaia asjaajamine toimub vastavalt asjaajamist reguleerivatele riiklikele õigusaktidele, Türi valla asutuste asjaajamiskorrale ning kooli-lasteaia asjaajamiskorrale. Kooli-lasteaia asjaajamiskorra kehtestab kooli-lasteaia direktor käskkirjaga.\n(3) Kool-lasteaed täidab õppe- ja kasvatusalaseid kohustuslikke dokumente, esitab andmekogudesse andmeid ning koostab ja säilitab kooli-lasteaia tegevusega seotud dokumente haridus- ja teadusministri kehtestatud korras.\n(1) Järjepideva arengu tagamiseks koostab kool-lasteaed koostöös hoolekogu, õppenõukogu ning ekspertidega kooli-lasteaia arengukava.\n(2) Vähemalt kolmeks aastaks koostatud arengukavas määratakse kooli-lasteaia arengu eesmärgid ning põhisuunad ja -valdkonnad, tegevuskava ning arengukava uuendamise kord.\n(3) Arengukava kinnitab vallavalitsus vastavalt Türi Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu) kehtestatud korrale.\n(1) Koolis-lasteaias toimub õpe koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava alusel ning põhikooli riikliku õppekava alusel kolmel põhikooli kooliastmel (1.-9. klass) statsionaarses vormis.\n(2) Hariduslike erivajadustega õpilane õpib üldjuhul tavaklassis.\n(3) Hariduslike erivajadustega õpilaste õppe paremaks korraldamiseks moodustab kool-lasteaed vajadusel õpiabirühmi ja klasse, et luua vajalikud tugiteenused õpilastele, kellele neid ei ole võimalik tagada tavaklassis.\n§ 9. Kooli-lasteaia ülesanded\n3) arvestada väljakujunenud traditsioone, et luua tugevatele olemasolevatele traditsioonidele kooli-lasteaia jätkusuutlikkus;\n4) koostada igaks õppeaastaks tegevuskava, mida jooksvalt korrigeeritakse ja täiendatakse;\n5) tagada õpilasele ja lapsele toetavas ning sõbralikus õpikeskkonnas õppimine vastavalt tema võimetele;\n6) tagada koostöö tugisüsteeme vajava lapse, õpilase, õpetaja ja klassijuhataja vahel;\n7) toetada lapse ja õpilase individuaalset arengut, sh toetada erivajadustega last ja õpilast, et tagada tema valmisolek õpingute jätkamiseks järgneval haridusastmel ja elukestvaks õppeks;\n8) korraldada laste ja õpilaste toitlustamist vastavalt kooli-lasteaia päevakavale ja õppekorraldusele;\n9) luua kooli-lasteaia töötajatele tingimused tööks, enesetäienduseks ja arenguks;\n10) teha õppe- ja kasvatustegevuse korraldamisel koostööd haridus-, sotsiaal- ja tervishoiutöötajate, vallavalitsuse, ametiasutuse ja muude organisatsioonidega.\n§ 10. Lasteaialaps ja õpilane\n(1) Lasteaialaps on pooleteise- kuni seitsmeaastane laps, kes võetakse kooli-lasteaeda vastu ja arvatakse sealt välja vallavalitsuse kehtestatud korras. Sobitusrühma võetakse lapsi, lähtudes koolieelse lasteasutuse seaduse § 6 lõikes 6 sätestatust.\n(2) Õpilane on laps, kes koolikohustuse täitmiseks võetakse kooli-lasteaeda vastu direktori kehtestatud vastuvõtukorra alusel ning kes omandab koolis-lasteaias põhiharidust põhikooli riikliku õppekava alusel kolmel põhikooli kooliastmel ja kooli-lasteaia õppekava alusel.\n§ 11. Teeninduspiirkond ja elukohajärgne kool\n(1) Lasteaiarühmade jaoks on kooli-lasteaia teeninduspiirkonnaks Türi vald.\n(2) Vabade kohtade olemasolul võib kool-lasteaed lasteaiarühmadesse võtta lasteaialapsi ka väljastpoolt teeninduspiirkonda.\n(3) Kool-lasteaed võtab põhikooliastmesse vastu kõik õpilased, kelle jaoks kool-lasteaed on vastavalt vallavalitsuse kehtestatud korrale elukohajärgne kool.\n(4) Vabade kohtade olemasolul on põhikooli õigus võtta vastu ka õpilasi, kelle jaoks kool-lasteaed ei ole vallavalitsuse kehtestatud korra järgi elukohajärgne kool.\n(1) Kooli-lasteaia lasteaed tegutseb kahes õppehoones: Kabala külas asuvas õppehoones ja Oisu alevikus asuvas õppehoones.\n(2) Lasteaias on 5 rühma ning need jagunevad tegutsemiskohtade vahel järgmiselt:\n1) Kabala külas asuvas tegutsemiskohas 2 rühma;\n2) Oisu alevikus asuvas tegutsemiskohas 3 rühma.\n(3) Kooli-lasteaia direktor moodustab sõime- ja lasteaiarühmad vastavalt vajadusele ja võimalusele koolieelse lasteasutuse seaduse alusel. Liitrühmad moodustatakse vanemate ettepanekul või nende nõusolekul.\n(5) Vajaduse korral võib vallavalitsus kooli-lasteaia direktori ettepanekul moodustada sobitusrühmi.\n§ 13. Põhikooli tegevus\n(1) Kooli-lasteaia põhikoolis toimub õpe I-III kooliastmel.\n(2) Põhikool tegutseb kahes õppehoones ning tegutsemiskohtade järgi on kooliastmed jagatud järgmiselt:\n1) Kabala külas asuvas õppekohas tegutsevad I ja II kooliaste;\n2) Oisu alevikus asuvas õppekohas tegutsevad I, II ja III kooliaste.\n§ 14. Õppe- ja kasvatustöö\n(1) Õppeaasta koolis-lasteaias on 1. septembrist 31. augustini.\n(2) Koolivaheajad põhikooli osas on üldjuhul haridus- ja teadusministri kinnitatud ajal. Vallavalitsus võib direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul kehtestada haridus- ja teadusministri kehtestatud koolivaheaegadest erinevad koolivaheajad. Koolivaheaegasid ei kohaldata lastaiale.\n(3) Õppekavad on kooli-lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse alusdokumendid. Õppekavad kehtestab direktor.\n(4) Õppekavad koostatakse lasteaiale koolieelse lasteasutuse riiklikust õppekavast lähtudes ning põhikoolile põhikooli riiklikust õppekavast lähtudes, arvestades kooli-lasteaia arengukava ning pidades silmas piirkonna vajadusi, kooli-lasteaia töötajate, vanemate ja õpilaste soove ning kasutatavaid ressursse.\n(5) Haridusliku erivajadusega õpilane õpib üldjuhul tavaklassis.\n(6) Kool-lasteaed kasutab õpilase hindamisel numbrilist ja kirjeldavat sõnalist hinnangut, mille kasutamine on sätestatud õppekavas.\n§ 15. Lasteaialapse ja õpilase hindamine, motiveerimine ning tugi- ja mõjutusmeetmed\n(1) Lasteaialapse arengu hindamise põhimõtted sätestatakse kooli-lasteaia lasteaia osa õppekavas.\n(3) Täiendavad motiveerimis- ja tunnustamismeetmed näeb kool-lasteaed ette õppekavas, kodukorras ja tunnustamise korras.\n(4) Eesmärgiga mõjutada õpilasi kooli-lasteaia kodukorra kohaselt käituma ja teistest lugu pidama ning ennetada turvalisust ohustavate olukordade tekkimist koolis-lasteaias, võib õpilase suhtes rakendada põhjendatud, asjakohaseid ja proportsionaalseid tugi- ja mõjutusmeetmeid.\n(5) Tugi- ja mõjutusmeetmed sätestatakse kooli-lasteaia kodukorras.\n(1) Direktor moodustab vastavalt vajadusele ettevalmistusrühmi koolieelikutele.\n(2) Koolieelik on 6-7aastane laps, kes järgmisest õppeaastast alustab koolikohustuse täitmist. Koolieelik võetakse koolieelikute ettevalmistusrühma vastu ja arvatakse sealt välja vanema taotluse alusel direktori otsusega.\n(1) Direktor võib vallavalitsuse nõusolekul moodustada koolis-lasteaias pikapäevarühma, mis pakub õpilasele järelevalvet, pedagoogilist juhendamist ja suunamist õppest vaba aja sisustamisel, koduste õpiülesannete täitmisel, huvitegevuses ning huvide arendamisel.\n(2) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori käskkirjaga vanema taotlusel või alaealiste komisjoni otsuse alusel.\n§ 18. Õpilaskodu\n(1) Koolil-lasteaial on õpilaskodu, mille tegevuskoht on Oisu alevikus.\n(2) Õpilaskodu on kooli-lasteaia struktuuriüksus, mille ülesandeks on tagada õpilasele tema vajadustele ja huvidele vastavad õppimis-, elamis- ja kasvatustingimused.\n(3) Õpilaskodus luuakse vajadusel riiklikult toetatavad kohad nende perede põhiharidust omandavatele lastele, kellel on raskusi toimetulekuga sotsiaalhoolekande seaduse tähenduses.\n(1) Kooliraamatukogu põhiraamatukogu ülesannet täidavad Türi Raamatukogu struktuuriüksustena tegutsevad Oisu ja Kabala raamatukogud.\n(2) Koolis on õppekava läbimiseks vajalik õppekirjanduse kogu, mida haldab isik, kellele on see ametijuhendi või töölepinguga ülesandeks pandud.\n(1) Huvitegevus on koolis-lasteaias toimuv või kooli-lasteaia korraldatud põhikooli õppekavaväline tegevus.\n(5) Kool-lasteaed võib korraldada õppekavavälise tegevusena erinevaid väljasõite (ekskursioonid, teatrietenduste, muuseumid jms külastused jt). Väljasõitudel osalemine on lapsele ja õpilasele vabatahtlik.\n§ 21. Täiskasvanute koolitus\nKool-lasteaed võib korraldada täiskasvanute koolitusi.\n§ 22. Lasteaialapse õigused\n3) kasutada kodukorras sätestatud tingimustel vähemalt kooli-lasteaia õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti;\n4) teha ettepanekuid koolis-lasteaias tegevuste korraldamiseks;\n6) täita õpiülesandeid ja osaleda temale kooli-lasteaia päevakavas või individuaalses õppekavas ettenähtud õppes;\n9) kasutada õppekavavälises tegevuses tasuta kooli-lasteaia rajatisi, ruume, õppe-, spordi-, tehnilisi ja muid vahendeid kooli-lasteaia kodukorras sätestatud korras;\n10) pöörduda kooli-lasteaia hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral;\n11) saada sõidu- ja muid soodustusi Vabariigi Valitsuse ja vallavolikogu kehtestatud korras ja ulatuses;\n13) saada kooli-lasteaia tervishoiuteenust;\n15) olla teavitatud hinnetest ja talle kohalduvast osast kooli-lasteaia päevakavas;\n4) täitma kooli-lasteaia kodukorda;\n6) hoidma kooli-lasteaia kasutuses olevat vara.\n§ 25. Vanema õigused, kohustused ja vastutus\n1) tuua lasteaeda ja viia lasteaiast laps koju vastavalt kooli-lasteaia kodukorras sätestatule;\n3) tutvuda kooli-lasteaia õppe- ja päevakavaga;\n7) saada teavet õpilase õppest puudumiste kohta vähemalt üks kord õppeveerandi jooksul;\n9) taotleda isikuandmete kaitse seaduse ning avaliku teabe seadusega sätestatud korras enda ja oma lapse või õpilase kohta koolis-lasteaias kogutud teabele juurdepääsu või andmeid vastava teabe menetlemise kohta;\n10) olla teavitatud õpilasele kohalduvast osast kooli-lasteaia päevakavas ning trimestri jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;\n15) kandideerida vanemate esindajana kooli-lasteaia hoolekogusse;\n16) pöörduda kooli-lasteaia hoolekogu poole õpetamist ja kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral.\n2) pidama kinni kooli-lasteaia päevakavast ning lapse tervisekaitse ja tervise edendamise nõuetest;\n3) arvestama ennekõike lapse ja õpilase võimeid ning kalduvusi ja vajadusel küsima nõu õpetajalt või muult asjatundlikult isikult;\n4) tasuma igakuiselt lasteaialapse toidukulu päevamaksumus ja vallavolikogu kehtestatud määras muude kulude osaliseks katmiseks vanema kaetava osa;\n6) esitama koolile-lasteaiale oma kontaktandmed ja teavitama nende muutustest;\n7) tutvuma kooli-lasteaia tegevust reguleerivate aktidega;\n8) tegema õpilase õpetamisel ja kasvatamisel kooli-lasteaiaga koostööd;\n9) pöörduma kooli-lasteaia ettepanekul nõustamiskomisjoni poole;\n10) taotlema vajaduse korral koolilt-lasteaialt ja õpilase elukohajärgselt valla- või linnavalitsuselt õigusaktides sätestatud koolikohustuse täitmise tagamise meetmete rakendamist;\n12) koduõppe rakendamise korral rahastama väljaspool kooli-lasteaeda toimuva õppe osa;\n13) teavitama hiljemalt õppest puudumise esimesel õppepäeval kooli-lasteaeda õpilase õppest puudumisest ja selle põhjustest. Hiljemalt ülejärgmisel õppepäeval pärast õpilase õppetööle naasmist esitab vanem puudumistõendi puudumise kestuse ning põhjuse kohta;\n14) lasteaia lapsevanem peab informeerima rühma õpetajat või asutuse juhti lapse puuduma jäämisest või lahkumisest;\n15) tagama õpilase järelevalve ning õppe korraldamise individuaalse õppekava alusel ajutise õppes osalemise keelu korral.\n(4) Õpilasesindus annab arvamuse kool-lasteaia arengukavale, õppekavale ja kodukorrale ning kooli-lasteaia tegevuse ümberkorraldamisele ja lõpetamisele.\n(5) Õpilasesinduse nimetatud esindaja kuulub kooli-lasteaia hoolekogu koosseisu ja on kaasatud kooli õppenõukogu tegevusse.\n(6) Õpilasesinduse koosolekud protokollitakse. Koosolekute protokollimise korraldab kooli-lasteaia direktor. Protokoll koostatakse, registreeritakse ja säilitatakse kooli-lasteaia asjaajamist reguleerivatest õigusaktidest lähtuvalt.\n§ 27. Õpilasesinduse valimine\n(2) Esimese õpilasesinduse valimised korraldab direktor hiljemalt kahe kuu jooksul õppeaasta algusest.\n(3) Esimese õpilasesinduse moodustavad 5.-9. klassi õpilased.\n(4) Iga klass esitab kahe nädala jooksul valimiste väljakuulutamise päevast ühe esindaja klassi õpilaste hulgast.\n§ 28. Õpilasesinduse põhimääruse kehtestamine\n(2) Õpilasesinduse põhimääruse eelnõu avalikustatakse kooli-lasteaia veebilehel ning pannakse põhikooli tegevuskohtades kõikidele õpilastele tutvumiseks välja. Kõigil õpilastel on võimalus avalikustamisest kahe nädala jooksul teha kirjalikke parandusettepanekuid. Parandusettepanekud arutab läbi õpilasesindus ühe nädala jooksul avalikustamise lõppemisest.\n(3) Põhimäärus võetakse vastu lihthäälteenamusega. Hääletus viiakse läbi avalikustamises kindlaks määratud päeval. Hääletamise võib korraldada igas klassis, s.o 5.-9. klassides eraldi ning klassi esindaja edastab tulemused õpilasesindusele.\n§ 29. Kooli-lasteaia töötajad\n(1) Kooli-lasteaia töötajad on direktor, õppealajuhataja, kooliõpetajad, lasteaiaõpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.\n(2) Kooli-lasteaia töötajate koosseisu igaks õppeaastaks kinnitab direktor vallavolikogu kehtestatud korras.\n(5) Õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldab direktor avaliku konkursi. Konkursi korra kehtestab kooli-lasteaia hoolekogu direktori ettepanekul.\n(1) Koolis-lasteaias töötavad lasteaia õpetajad, lasteaia abiõpetajad, klassiõpetajad ja ühe või mitme õppeaine õpetajad.\n(2) Õpetaja tööaja arvestamise ja töötasustamise aluseks on ametikoht. Õpetaja tööaeg jaguneb vahetu õppekasvatustöö ja teiste töölepingust, ametijuhendist ja töökorralduse reeglitest tulenevate või tööandja antud tööülesannete vahel.\n(4) Kui õpetaja vaba ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat töötajat, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu tähtajaga kuni üks aasta isikuga, kellel on vähemalt keskharidus. Sellisel juhul korraldab direktor vähemalt kaks kuud enne tähtajalise töölepingu lõppemist õpetaja töökohta täitmiseks uue avaliku konkursi.\n§ 31. Õpetajate õigused, kohustused ja vastutus\n1) hoolitseb lapse elu, tervise ja turvalisuse eest lapse asutuses viibimise ajal;\n3) nõustab õppeasutuses käivate või teeninduspiirkonnas alaliselt elavate laste vanemaid nende soovil õppe- ja kasvatusküsimustes;\n4) on eeskujuks õpilasele;\n6) teeb koostööd teiste õpetajatega õppe lõimimiseks;\n8) hindab õpilast objektiivselt ning on hinnangute andmisel erapooletu;\n9) arvestab õpilase isikupära ning kohtleb õpilast taktitundeliselt;\n10) teeb koostööd vanematega;\n11) valmistub kõigiks õppetegevusteks ja ainetundideks;\n14) lahendab õpilasega õppetunnis tekkinud probleemid;\n21) hoiab oma käitumise ja tegevusega kooli-lasteaia ja õpetajaskonna mainet.\n(3) Õpetajate õigused ja vastutus on sätestatud kooli-lasteaia töökorralduse reeglites ja töötaja töölepingus.\n§ 32. Teiste töötajate õigused, kohustused ja vastutus\n(2) Ülesande täitmiseks peavad teised töötajad:\n1) olema eeskujuks lasteaialastele ja õpilastele;\n2) täitma täpselt ja õigeaegselt töölepingust tulenevaid ülesandeid;\n3) arvestama tööülesannete täitmisel õppe- ja kasvatustöö korraldusega.\n(4) Töötajatel on keelatud avalikustada lasteaialapselt või õpilaselt saadud teavet lasteaialapse või õpilase perekonna kohta. Kui on selgunud, et lasteaialapse või õpilase kodune kasvukeskkond on ebarahuldav või kui lasteaialaps või õpilane on kehalise, emotsionaalse või seksuaalse väärkohtlemise ohver, on töötajad kohustatud sellest teavitama kooli-lasteaia direktorit, kes vastavalt vajadusele informeerib ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonna juhatajat või lastekaitsespetsialisti või noorsoopolitseid.\n7. peatükk KOOLI-LASTEAIA JUHTIMINE\n§ 33. Direktor\n(1) Kooli-lasteaeda juhib direktor, kes\n1) esindab põhimääruse ning kohaliku omavalitsuse üksuse ja kooli-lasteaia kui kohaliku omavalitsuse asutuse tegevust reguleerivate seaduste ning teiste õigusaktidega koolile-lasteaiale pandud ülesannete täitmisel kooli-lasteaeda ning nii avalik-õiguslikes kui ka eraõiguslikes suhetes kooli-lasteaia nimel toimingute tegemisel, õiguste realiseerimisel ja kohustuste täitmisel Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut erivolitusteta;\n2) juhib kooli-lasteaia tegevust koostöös kooli-lasteaia juhtkonna, pedagoogilise nõukogu ja hoolekogu ning ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonnaga;\n3) kindlustab kooli-lasteaia tulemusliku ja häireteta töö ning kooli-lasteaia õppekava, arengukava, tööplaani, kodukorra ning teiste õigusaktide täitmise;\n4) kannab vastutust kooli-lasteaia seadusliku ning otstarbeka tegevuse tagamise ning kooli-lasteaia valdusse ja kasutusse antud vallavara heaperemeheliku majandamise, selle säilimise ning korrashoiu ja sihipärase kasutamise eest.\n(2) Kooli-lasteaia direktor võib vajadusel kooli-lasteaia ülesannete täitmiseks anda kooli-lasteaia ja seeläbi Türi valla esindamiseks käesoleva lõike 1 punktis 1 sätestatud pädevuse piires erivolitusi.\n(3) Direktor võib asutuse juhi ülesandeid delegeerida asutusesiseste aktide või töölepingutega kooli-lasteaia töötajatele, jäädes ülesannete täitmise eest vastutavaks.\n(4) Kooli-lasteaia tegevuse korraldamiseks annab direktor käskkirju ning suulisi ja kirjalikke korraldusi. Kooli-lasteaia direktori käskkirjad ning kirjalikud korraldused vormistatakse ja registreeritakse vastavalt kooli-lasteaia asjaajamiskorrale.\n1) kinnitab vallavolikogu kehtestatud korras kooli-lasteaia töötajate koosseisu;\n2) korraldab õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute töökohtade täitmiseks avaliku konkursi; tagab kooli-lasteaia ülesannete täitmiseks vajaliku personali ning toimiva meeskonna;\n3) sõlmib tööandja õigustes kooli-lasteaia töötajatega töölepingud ning vajadusel kinnitab ameti- või tööjuhendid;\n4) kehtestab kooli-lasteaia töötasustamise põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks vallavalitsusele;\n5) kinnitab kooli-lasteaia töökorralduse reeglid ning tagab kooli-lasteaia kõikides struktuuriüksustes töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise;\n6) tagab kooli-lasteaia asjaajamise korraldamise vastavalt õigusaktidega kehtestatud nõuetele;\n7) tagab avaliku teabe seaduse ja muude seaduste alusel kooli-lasteaia valduses oleva teabe nõuetekohase avalikustamise;\n8) tagab kooli-lasteaia valduses oleva juurdepääsupiiranguga teabe suhtes isikuandmete kaitse seaduse, avaliku teabe seaduse ja muude õigusaktidega sätestatud nõuete täitmise;\n9) kehtestab kooli-lasteaia õppekavad, kodukorra, päevakava;\n10) juhatab kooli-lasteaia pedagoogilist nõukogu ja korraldab selle tegevust;\n11) kinnitab juhtkonna koosseisu ning korraldab juhtkonna tööd;\n13) kehtestab kooli-lasteaia sisehindamise tingimused ja korra;\n14) arvab isiku kooli-lasteaia õpilaste ja lasteaialaste nimekirja ning välja vastavalt õigusaktidele;\n17) otsustab õpilase pikapäevarühma vastuvõtmise;\n18) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalustele lasteaiarühmi;\n19) teeb vallavalitsusele ja hoolekogule ettepaneku suurendada erandjuhul õpilaste arvu klassis;\n20) korraldab õpilaste ja lasteaialaste ning kooli-lasteaia töötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;\n21) korraldab õpilaste, lasteaialaste ja kooli-lasteaia töötajate kaitse hädaolukorras;\n22) korraldab kooli-lasteaia hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning kehtestab selle;\n23) määrab haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija;\n24) määrab individuaalse arengu jälgimise kaardi koostamise ja täitmise eest vastutavad isikud;\n25) kutsub kooli-lasteaia ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas kokku laste ja õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel selle klassi õpilaste vanemate koosoleku;\n26) otsustab tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise;\n27) vastutab arengukava ja üldtööplaani koostamise ja elluviimise eest;\n28) juhib kooli-lasteaia finantstegevust, esitab vallavalitsusele õigusaktidega sätestatud nõuetele kooli-lasteaia eelarve eelnõu ning tagab kooli-lasteaia eelarve täitmise vastavalt õigusaktidega sätestatud nõuetele;\n29) tagab õigusaktidega ettenähtud aruannete koostamise ja esitamise;\n30) esitab kord aastas vallavalitsusele ja hoolekogule kirjaliku ülevaate kool-lasteaia õppe- ja kasvatustegevusest, majanduslikust seisust ja raha kasutamisest;\n31) teatab vallavalitsusele kirjalikult kooli-lasteaia majandusliku seisundi olulisest halvenemisest ja järelevalveorgani ettekirjutustest;\n32) tegeleb enesetäiendamisega ning võtab osa oma ülesannete täitmiseks koolitustest;\n33) täidab muid talle töölepingu või Türi vallavanema käskkirjaga või õigusaktidest tulenevaid asutuse juhile pandud kohustusi ja ülesandeid.\n(6) Direktoril ei ole õigust täita direktori ülesandeid ega esindada kooli-lasteaeda ja seeläbi Türi valda juhul, kui esineb mõni töölepingu seaduse § 19-s sätestatud asjaoludest (puhkus; ajutine töövõimetus; aja- või asendusteenistuses või õppekogunemisel olemine; osalemine streigis; muu töölepingus, kollektiivlepingus või seaduses sätestatud põhjus), kui vallavanemaga ei ole kokku lepitud teisiti. Õiguse tööülesandeid töölepingu seaduse §-s 19 sätestatud asjaolude ajal jätkuvalt täita vormistab vallavanem käskkirjaga.\n(7) Direktori välislähetusse suunamise ajaks võib direktor asutuse töökorralduse vajadusest johtuvalt osa asutuse juhi ülesannetest delegeerida ajutiselt kooli-lasteaia mõnele teisele töötajale.\n§ 34. Direktori ülesanded ja pädevus\n(1) Direktor vastutab oma pädevuse piires õppe- ja kasvatustegevuse ja muude koolis-lasteaias korraldatavate tegevuste, kooli-lasteaia üldseisundi ja arengu eest, esindab kooli-lasteaeda ja tegutseb kooli-lasteaia nimel ning kasutab kooli-lasteaia eelarvega asutuse tegevuseks planeeritud Türi valla raha õigusaktidega sätestatud volituste ulatuses.\n1) esindab kooli-lasteaia kaudu Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut ning kooli-lasteaeda tehingute ja toimingute tegemisel, mis on vajalikud kooli-lasteaia seadusega sätestatud ülesannete täitmiseks seaduses sätestatud ulatuses ja kehtivate õigusaktide alusel;\n2) esindab Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut kooli-lasteaia kaudu tööandjana ning sõlmib kooli-lasteaia töötajatega töölepingud;\n5) kehtestab kooli-lasteaia töötasustamise põhimõtted, esitades need enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks õpetajatele ja hoolekogule ning kooskõlastamiseks vallavalitsusele;\n6) kehtestab kooli-lasteaia õppekavad, kodukorra, päevakava ja töökorralduse reeglid;\n7) korraldab kooli-lasteaia asjaajamist ning kehtestab asjaajamist reguleerivad korrad, ning tagab andmekaitse nõuete täitmise;\n8) tagab kooli-lasteaia eelarve täitmise;\n10) tagab kooli-lasteaia õppenõukogu ja hoolekogu seaduslike otsuste täitmise;\n12) kehtestab kooli-lasteaia sisehindamise tingimused ja korra;\n13) arvab isiku kooli-lasteaia õpilaste ja lasteaialaste nimekirja ning välja vastavalt õigusaktidele;\n14) koordineerib tugispetsialistide teenuse osutamist koolis-lasteaias;\n15) korraldab õppealajuhataja, õpetajate, tugispetsialistide ja teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks avaliku konkursi;\n18) korraldab õpilaste ja lasteaialaste ning kooli-lasteaia töötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;\n19) korraldab õpilaste ja kooli-lasteaia töötajate vaimse ja füüsilise turvalisuse ja tervise kaitse ning vaimse ja füüsilise vägivalla ennetamise abinõude rakendamise;\n20) korraldab õpilaste ja kooli-lasteaia töötajate kaitse hädaolukorras;\n21) korraldab kooli-lasteaia hädaolukorra lahendamise plaani väljatöötamise ning kehtestab selle;\n24) kutsub kooli-lasteaia ja vanemate koostöö koordineerimiseks vähemalt üks kord aastas kokku laste ja õpilaste vanemate koosoleku ning vähemalt ühe viiendiku klassi õpilaste vanemate nõudmisel selle klassi õpilaste vanemate koosoleku;\n26) moodustab vastavalt vajadusele ja võimalustele lasteaiarühmi;\n27) korraldab kooli-lasteaia õppetööd koostöös kooli-lasteaia õppenõukoguga;\n28) otsustab tugi- ja mõjutusmeetmete rakendamise;\n29) korraldab esimesed õpilasesinduse valimised ning kinnitab õpilasesinduse põhimääruse;\n30) annab aru hoolekogule;\n31) juhatab õppenõukogu koosolekut ja korraldab õppenõukogu tegevust;\n33) tagab koolis-lasteaias toimiva meeskonna;\n34) vastutab kooli-lasteaia arengukava koostamise ja elluviimise eest;\n35) teeb vallavalitsusele ja hoolekogule ettepaneku suurendada erandjuhul õpilaste arvu klassis;\n36) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid.\n(3) Direktor ei või teha Türi valla ja kooli-lasteaia nimel ning ülesannete täitmiseks tehinguid ja toiminguid, kui käesolevas põhimääruses sätestatud korras täidab direktori ülesandeid ja omab direktori pädevust direktorit asendav isik.\n§ 341. Direktori tööle võtmine\n(1) Kooli-lasteaia direktor võetakse tööle avaliku konkursi korras. Avaliku konkursi kuulutab välja vallavalitsus ning konkurss toimub kooli direktori ametikoha täitmiseks vallavolikogu kehtestatud korras.\n(2) Avaliku konkursi korras valitud direktori kinnitab ametisse vallavalitsus. Töölepingu ametisse kinnitatud isikuga sõlmib Türi vallavanem, kes esindab töösuhtes kooli-lasteaia direktoriga Türi valda kui avalik-õiguslikku juriidilist isikut ning kooli-lasteaia pidajat ja täidab direktori suhtes kõiki töölepingust tulenevaid tööandja õigusi. Tööleping vormistatakse koostöös ametiasutuse haridus-, kultuuri- ja sotsiaalosakonna juhatajaga.\n§ 35. Direktori asendamine\n(1) Direktor peab kooli-lasteaia sisemise töökorraldusega (töölepingud, ameti- või tööjuhendid või ühekordsed tööülesanded) tagama, et direktori ülesannete täitmine ning kooli-lasteaia ja kooli-lasteaia kaudu Türi valla esindamine on tagatud ajal, mil direktoril ei ole õigust või direktor ei saa direktori ülesandeid täita ning kooli-lasteaeda esindada.\n(3) Kooli-lasteaia töötaja, kellel on kohustus asendada direktorit vastavalt töölepingule või kellele direktor töötajaga kokkuleppel annab ajutiselt lisaülesanded direktori ülesannete täitmiseks, asendab direktorit kas direktori kõigi õiguste ja kohustustega või õiguste ja kohustustega, milleks direktor talle õigused annab.\n(4) Direktor peab määrama ühe kooli-lasteaia töötaja, kes tööülesannetest tulenevalt asendab direktorit olukorras, mil direktori töösuhe etteteatamist mittevõimaldaval põhjusel lõpeb või mil direktor ei ole võimeline korraldama direktori asendamist või tal ei ole võimalust määrata direktori asendajat. Käesolevas lõikes sätestatud juhul direktorit asendama õigustatud isik täidab direktori ülesandeid direktori kõigi õiguste ja kohustustega.\n(5) Direktor peab kooli-lasteaia töökorralduse tagama nii, et asutuse juhi ülesanded oleks täidetud ka sel ajal, kui direktor ja direktori asendaja on samal ajal ära.\n(8) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul ei saa direktorit asendada õppealajuhataja, täidab direktori ülesandeid kõigi õigustega kuni 60 kalendripäeva kooli-lastaia juhtkonna vanim liige. Juhtkonnaliiget tasustatakse direktori ülesannete täitmisel lõikes 7 sätestatud alustel.\n§ 36. Juhtkond\n(1) Kooli-lasteaia juhtkonna moodustavad direktor, õppealajuhataja, majandusjuhataja ja teised direktori nimetatud spetsialistid. Juhtkonna koosseisu kinnitab direktor käskkirjaga.\n(2) Juhtkonna peamisteks ülesanneteks on kooli-lasteaia igapäevategevuse, arendamise ja majandamise planeerimine, kooli regulatsioonide ja strateegiate väljatöötamise korraldamine ning sisekontroll.\n(3) Juhtkonna otsused on kooli-lasteaia töötajatele täitmiseks kohustuslikud.\n§ 37. Õppenõukogu\n(1) Koolil-lasteaial on üks ühine õppenõukogu.\n§ 38. Hoolekogu\n(1) Hoolekogu on kooli-lasteaia alaliselt tegutsev organ. Hoolekogu põhiülesanne on õpetajate, vallavolikogu, vallavalitsuse ja ametiasutuse ning vanemate ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.\n1) Türi valla esindaja, kelle määrab vallavolikogu;\n2) vähemalt kaks õppenõukogu esindajat, kellest üks esindab lasteaia ja teine kooli õpetajaid. Kui hoolekogu koosseisus on enam kui kaks õppenõukogu esindajat, tuleb tagada põhikooli ja lasteasutuse õpetajate võrdne esindatus hoolekogus. Õppenõukogu esindajad hoolekogusse valitakse õppenõukogu koosolekul (kui õppenõukogu koosolekud korraldatakse eraldi põhikooli ja lasteasutuse küsimustega tegelemiseks moodustatud alarühmades, valitakse õppenõukogu esindajad vastavates alarühmades);\n21) kooli õpilasesinduse nimetatud esindaja;\n3) lasteaialaste vanemate ja õpilaste vanemate esindajad. Lasteaialaste vanemate esindajad valitakse igast rühmast üks esindaja rühma vanemate koosolekul. Õpilaste vanemate esindajad valitakse põhikooli vanemate koosolekul ning õpilaste esindajad valitakse sama palju kui on lasteaialaste vanemate esindajaid.\n(3) Õppenõukogu esindaja volitused hoolekogus kehtivad kolm aastat. Volitused lõpevad ennetähtaegselt kooli-lasteaia ja õpetaja vahelise töölepingu lõppemisel või õpetaja tagasikutsumisel hoolekogust.\n(4) Vanemate esindaja volitused hoolekogus kehtivad üks aasta. Õpilaste vanemate esindaja volitused lõpevad ennetähtaegselt, kui vanemate esindaja laps on kooli lõpetanud või koolist välja arvatud, samuti vanemate esindaja tagasikutsumisel hoolekogust vanemate koosolekul. Lasteasutuse laste vanemate esindaja volitused lõpevad ennetähtaegselt, kui vanemate esindaja laps on lasteasutusest välja arvatud, viidud üle lasteaia teise rühma, samuti vanemate esindaja tagasikutsumisel hoolekogust rühma vanemate koosolekul.\n(5) Muudes hoolekogu koosseisu, selle moodustamist ja töökorda puudutavates küsimustes lähtutakse põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning vallavolikogu ja vallavalitsuse kehtestatud kordadest.\n1) osaleb kooli-lasteaia arengukava ettevalmistamisel ning annab selle kohta enne kinnitamist oma arvamuse;\n2) annab arvamuse kooli-lasteaia põhimääruse kehtestamiseks ja muutmiseks;\n3) annab arvamuse kooli ja lasteaia õppekavade kehtestamiseks ja muutmiseks, sealhulgas nõusoleku muuta õppeainete nimistut;\n5) annab arvamuse kooli ja lasteaeda vastuvõtu tingimuste ja korra eelnõule;\n7) annab arvamuse kooli-lasteaia kodukorra kehtestamiseks ja muutmiseks;\n8) kehtestab õpetajate, tugispetsialistide ning teiste õppe- ja kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi korra;\n9) annab arvamuse direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatava konkursi korra kohta;\n10) annab arvamuse kooli-lasteaia eelarve projekti kohta;\n12) annab arvamuse kooli-lasteaia sisehindamise korra kohta;\n15) annab arvamuse kooli-lasteaia ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise kohta;\n16) teeb vallavalitsusele ettepanekuid kooli-lasteaiaga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;\n17) täidab teisi seadusega või seaduse alusel antud õigusaktidega talle pandud ülesandeid ning teeb kooli pidajale ettepanekuid kooliga seotud küsimuste paremaks lahendamiseks;\n18) otsustab koolieelses lasteasutuses käiva lapse toidukulu päevamaksumuse.\n(7) Direktor esitab hoolekogu koosseisu vallavalitsusele kinnitamiseks.\n§ 381. Hoolekogu otsuste vastuvõtmine või ettepanekute tegemine side- või infotehnoloogiliste vahendite kaudu\n§ 39. Kooli-lasteaia vara\n(1) Kooli-lasteaia kasutuses oleva vara moodustavad talle Türi vallavara valitsemise korra alusel või teiste isikute ja asutuste poolt koolile-lasteaiale sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.\n(2) Kooli-lasteaia kasutuses olev vara on Türi valla omand.\n(3) Kooli-lasteaia vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vallavolikogu kehtestatud vallavara valitsemise korra ja Türi valla finantsjuhtimise korra järgi.\n§ 40. Kooli-lasteaia eelarve ja finantstegevuse korraldamine\n(1) Koolil-lasteaial on Türi valla eelarves iseseisev eelarve. Kooli-lasteaia eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Türi valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, eraldised ja annetused äriühingutelt, organisatsioonidelt ning füüsilistelt isikutelt ning asutuse õppekava välistest tegevustest saadud tulust.\n(2) Kooli-lasteaia finantstegevust juhib direktor koostöös hoolekoguga. Kooli-lasteaia raamatupidamist peetakse tsentraalselt ametiasutuse kaudu.\n(3) Koolil-lasteaial on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga õppekavaväliseid tasulisi teenuseid või taotleda õppekavaväliste tegevuste kaasrahastamist.\n(5) Koolis-lasteaias korraldatava tegevuse puhul, mis ei ole õppekava osa (õppekavaväline tegevus), võib kulusid katta õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisel.\n(6) Koolil-lasteaial on õigustaotleda vanemate kaasrahastamist § 20 lõikes 5 nimetatud tegevuste korraldamiseks.\n(7) Vanem tasub § 20 lõikes 5 nimetatud tegevuste puhul lapse (õpilase) piletihinna ning osaleb transpordikulude katmisel, kui viimast ei ole võimalik katta kooli-lasteaia eelarvest.\n(8) Õppekavavälise tegevuse kohta, mis toimub osalejate kaasrahastamisel, esitatakse osaleja vanemale teade. Õppekavavälises tegevuses osalejate kaasrahastamisest laekuvad summad kogutakse allkirja vastu klassijuhataja ja rühmaõpetaja poolt.\n(1) Kool-lasteaed esitab oma tegevuse kohta statistilisi ja eelarve täitmise aruandeid rahandusministri, haridus- ja teadusministri ning vallavolikogu ja vallavalitsuse õigusaktidega kehtestatud tähtaegadel ja korras.\n(2) Kool-lasteaed esitab iga aasta 1. märtsiks vallavalitsusele tegevusaruande eelmise kalendriaasta kohta.\n(1) Riiklikku järelevalvet kooli-lasteaia õppe- ja kasvatustegevuse üle teeb Haridus- ja Teadusministeerium või haridus- ja teadusministri ülesandel Järva maavanem.\n(2) Teenistusliku järelevalvet kooli-lasteaia ja direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teeb vallavalitsus.\n(3) Õpilasele kooli-lasteaia tervishoiuteenuse osutamise üle teostab vastavalt oma pädevusele riiklikku järelevalvet Terviseamet.\n9. peatükk KOOLI-LASTEAIA ÜMBERKORRALDAMINE JA TEGEVUSE LÕPETAMINE\n§ 43. Kooli-lasteaia ümberkorraldamine ja tegevuse lõpetamine\n(1) Kooli-lasteaia korraldab ümber ja tegevuse lõpetab vallavolikogu, kuulates enne ära hoolekogu ja õpilasesinduse arvamuse.\n(2) Kooli-lasteaia ümberkorraldamise ja tegevuse lõpetamise otsusest tuleb Haridus- ja Teadusministeeriumi, Järva maavanemat, kooli-lasteaeda, vanemaid, õpilasi ja õpilaste elukohajärgseid valla- ja linnavalitsusi teavitada kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt viis kuud enne uue õppeaasta algust.\n(4) Vallavolikogu ja vallavalitsus tagavad tegevuse lõpetanud kooli-lasteaia õpilastele võimaluse jätkata õpinguid muus koolis või lasteaias.\n§ 44. Kooli pidamise üleandmine\n(1) Vallavolikogul on õigus anda kooli-lasteaia pidamine üle riigile või teisele vallale või linnale.\n(2) Kooli-lasteaia pidamine antakse üle vana ja uue pidaja kokkuleppel arvestades seaduses sätestatud tingimusi ja tähtaegu.\n(3) Kooli-lasteaia pidamine antakse üle pärast viimase õppeveerandi lõppu. Kooli-lasteaia pidamise üleandmise otsusest teatatakse kooli-lasteaia õpilastele ja töötajatele hiljemalt kaks kuud enne uue õppeaasta algust.\n(4) Kooli-lasteaia pidamise üleandmisel tagab uus kooli-lasteaia pidaja õpilastele võimaluse jätkata üldhariduse omandamist koolis ja koolieast noorematele lastele lasteaias päevahoidu.\n10. peatükk PÕHIMÄÄRUSE MUUTMISE KORD\n§ 45. Kooli-lasteaia põhimääruse muutmise kord\nMäärus on jõus 1. septembrist 2015.


Tervu kutsikad Tallinnas\nTöö/hobid : Rahumäe põhikool\nPealkiri: Tervu kutsikad Tallinnas Esm 12 Apr 2010, 6:19 pm\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Teis 13 Apr 2010, 4:35 am\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Teis 13 Apr 2010, 12:56 pm\nVäga kahetsusväärne juhtum.... Juhupaaritus või mitte, aga ühekuused kutsikad on minu teada vara müüa. Loodetavasti saavad kutsikad endale häid omanikke...\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Teis 13 Apr 2010, 3:16 pm\nSaan aru,et juhtus "ups" peaskond,kuid niimodi tõupuhaste koertega ükski arukas inimene ei tohiks toimida.\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Laup 17 Apr 2010, 5:14 am\nKõik kutsikad on omale kodu leidnud.\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Laup 17 Apr 2010, 11:06 am\nSee on muidugi hea,et kutsikad on kodu leidnud,kuid millised saavad olema nende väljavaated tulevikuks.Uute omanike valikuvõimalus näitusteks või koeraspordiks on halastamatult "kasvataja" poolt olematuks tehtud.\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Laup 17 Apr 2010, 12:19 pm\nOT. Aga miks nad siiski ei saanud tõupabereid, kui vanemad paberitega?\n(Vabandan, ma ei oska niisugusel tasemel vene keelt, et sealt midagi välja lugeda )\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Laup 17 Apr 2010, 12:51 pm\nEmasel on kaks pesakonda järjest ja eelmine pesakond ei olnud veel 8 kuud vanad.Omanik ei soovi määrustiku rikkumise eest trahvi maksta.\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Laup 17 Apr 2010, 6:03 pm\nOmanik on juba pikemat aega töötu. Uued omanikud ei ostaks mitte mingil juhul paberitega koera, kuna neid ei huvitanud koerasport ega näitused. Nendele, kes kutsikad ostsid oli vaja eelkõige perekoera, sõbra ja kaitsjad. Kõik läksid eramajadesse, v.a. üks. Mõned ostjatest ei teadnudki ennem belgia lambakoerast midagi.\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Laup 17 Apr 2010, 6:28 pm\nHea, et kutsikatel kodud olemas, kuid samas, kui ei teatud, et selline tõug olemas, kas keegi oskab neid juhendada kasvatamisel, teades, kui "spetsiifiline" see tõug on, või muidu on järjekordsed probleemkoerad, mis on järjekordne karuteene tõu mainele\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Laup 17 Apr 2010, 8:20 pm\nVäga kahetsusväärne ja masendav lugu.\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas Püh 18 Apr 2010, 6:49 am\nKahtlen, et need "kasvatajad" juhendavad just nii, nagu vaja on. Vanematel puudub koolitus. Isasel puudu terviseuuring. jne, jne, jne.....\nPealkiri: Re: Tervu kutsikad Tallinnas


Erinevus globaalse soojenemise ja ülemaailmse hämaruse vahel | 2019\nErinevus globaalse soojenemise ja ülemaailmse hämaruse vahel\nGlobaalne soojenemine ehk globaalsed kliimamuutused on klimatoloogiline nähtus, mille puhul globaalne temperatuur tõuseb atmosfääris kasvuhoonegaaside, näiteks süsinikdioksiidi ja metaani sisalduse suurenemise tõttu. Viimase sajandi jooksul on globaalne temperatuur tõusnud ja eeldatavasti jätkub tõusmist, mõjutades kliima tulevikku.\nGlobaalse soojenemise taust\nGlobaalse soojenemise nähtust ennustati esmakordselt 1960. aastatel. Kliimateadlased, näiteks Charles David Keeling, avastasid, et süsinikdioksiid suurenes kogu maailmas igal aastal. Nad arvasid, et süsinikdioksiidi soojust püüdvate omaduste tõttu võib see temperatuuri järsult tõusta.\nEsmased tõendid globaalse soojenemise kohta\nTemperatuuri otsesed mõõtmised\nGlobaalse soojenemise peamine ennustus on temperatuuri tõus. Seda on kinnitanud otsesed temperatuuri mõõtmised alates 1960. aastatest. Igal aastal purustatakse tuhandeid kuuma temperatuuri rekordi ja kolm kõige kuumemat aastat on 2010. aasta kümnendil, mis on kirjutamise ajal kõige viimane kümnend.\nTemperatuuri tõusu tõttu on enamik liustikke taandunud ja enamiku suuremate jääkihtide suurus väheneb, kaotades igal aastal massi. See maismaa jää sulamine on tekitanud muret merepinna tõusu pärast. Veel üks mure on see, et mägiliustikud, eriti Himaalaja liustikud, sisaldavad enamikku mageveevarust, mis on paljude inimühiskondade joogivee allikas.\nGlobaalse soojenemise põhjus\nGlobaalse soojenemise põhjustajaks on kasvuhoonegaaside, näiteks süsinikdioksiidi ja metaani kontsentratsiooni tõus atmosfääris. Kasvuhoonegaaside otsesed mõõtmised näitavad, et need on viimase poolteise sajandi jooksul pidevalt suurenenud. Varasemad andmed näitavad, et süsinikdioksiidi praegune suurenemine alates 19. sajandi keskpaigast erineb hiljutise geoloogilise ajaloo normidest. Süsinikdioksiidi varieeruvuse andmete kõige olulisem allikas on jää tuumaandmed.\nGröönimaa keskosa tasandikel on väga regulaarne lumesadu, mis tekitab järjestikuseid jääkihte. Kuna need kihid kogunevad aasta-aastalt, muutub jää kompaktsemaks ja õhumullid jäävad sinna lõksu. Need õhumullid on tänapäevasest õhustikust eraldatud, nii et nende koostis peegeldab iidse atmosfääri koostist, mis oli tihenemise ja eraldamise ajal.\nKasutades jää tuumarekordit, leidsid teadlased, et süsinikdioksiid on viimase mitmesaja tuhande aasta jooksul püsinud teatud tasemel. Alates 19. sajandist hakkas süsinikdioksiidi tase aga järsult tõusma ja kalduma oodatavast tasemest kõrvale. See tõus on otseselt seotud hiljutise temperatuuri tõusuga. On mõistlik arvata, et süsinikdioksiidi ja temperatuuri vahel on korrelatsioon, kuna süsinikdioksiid on kasvuhoonegaas, mis püüab päikese eest soojust kinni, suurendades sellega temperatuuri.\nGlobaalne soojenemine kui inimtekkeline nähtus\nSüsinikdioksiidi heitkoguste suurenemise põhjus viimase kahesaja aasta jooksul on seotud tööstusrevolutsiooniga, kui fossiilkütuseid, näiteks kivisütt ja naftat, hakati kasutama linnade ja masinate varustamiseks. Kivisüsi ja õli on orgaanilised materjalid, mis moodustuvad, kui endised elusorganismid muutuvad kuumuse ja rõhu all. Söe ja õli moodustumisel eemaldatakse süsiniku ringlusest süsinik, mis moodustab endised elusorganismid, mis nüüd on kivisüsi ja õli, nii et seda ei viida tagasi atmosfääri. Süsinik on sisuliselt isoleeritud ega mõjuta enam kliimat.\nTööstusrevolutsiooni ajal hakkasid inimesed aga kivisütt ja õli maapinnalt välja viima ning kasutama seda oma masinate toiteks. Põlemisprotsessis toodetakse süsinikdioksiidi, mis põhjustab atmosfääri ja ookeanide süsinikdioksiidi netokasvu. Fossiilsete kütuste tõttu on inimesed eraldanud atmosfääri liiga palju süsihappegaasi. Inimesed hakkasid fossiilkütuseid laialdaselt kasutama alles 200 aastat tagasi ning süsinikdioksiidi tase ja temperatuur on viimase 200 aasta jooksul tõusnud ainult viisil, mis pole olnud norm. Seetõttu on tõenäoline, et inimtegevus on suurendanud süsinikdioksiidi ja muude kasvuhoonegaaside heitkoguseid.\nÜlemaailmse soojenemise muud tagajärjed\nLisaks jäälehtede sulamisele ja merepinna tõusule põhjustab globaalne soojenemine tõenäoliselt ka äärmuslikumaid ilmastikuolusid, nagu orkaanid ja üleujutused. Viimasel kümnendil on sedalaadi sündmusi olnud pisut halvasti, kuigi pole selge, kas selle põhjuseks on otseselt globaalne soojenemine.\nMis on globaalne hämardamine?\nGlobaalne hämarus on nähtus, mille järgi Maa pinnale jõudva päikesevalguse hulk väheneb. See nähtus avastati esmakordselt 1950ndatel ja seda on seostatud atmosfääri saastatusega.\nGlobaalse tuhmumise põhjused\nFossiilsete kütuste põletamisel toodetakse väga peegeldavaid aerosoole. Kuna aerosoolide kontsentratsioon atmosfääris suureneb, põhjustab nende peegeldus peegeldus rohkem päikesekiirgust. See vähendab pinnale jõudva päikesevalguse hulka.\nGlobaalse hämardamise mõju\nGlobaalne hämardamine on vähendanud päikesekiirguse kaudu Maa pinnale toodud energia hulka. Selle tulemuseks võib olla lühem veeringlus ja vähem aurustumist, mis võib põhjustada vähem sademeid. On muresid, et see võib põllumajandust mõjutada, kuna mussoonihooajad katkevad maailma osades, kus kultuurtaimede kasvatamine sõltub suvisest vihmast. Globaalne tuhmumine võib mõjutada ka taimede kasvu ja taastuvenergia jõupingutusi päikeseenergia kasutamisel. Alates 1980. aastatest on õhusaaste puhastamise keskkonnapoliitika tõttu vähenenud globaalne tuhmumine ja mõned väidavad isegi, et see on peatunud või vastupidine.\nGlobaalse soojenemise ja ülemaailmse hämaruse sarnasused\nGlobaalne soojenemine ja globaalne tuhmumine on mõlemad seotud fossiilsete kütuste põletamisega ja neid saab ära hoida või leevendada fossiilkütuste kasutamise viisi muutmisega. Samuti ähvardavad nad muuta kliimat viisil, mis mõjutab märkimisväärselt inimühiskondi.\nErinevused globaalse soojenemise ja ülemaailmse hämaruse vahel\nEhkki globaalse soojenemise ja ülemaailmse hämaruse vahel on sarnasusi, on ka märkimisväärseid erinevusi, mis hõlmavad järgmist.\nGlobaalset soojenemist põhjustab kasvuhoonegaaside, näiteks süsinikdioksiidi sisalduse suurenemine fossiilsete kütuste põletamise tagajärjel, samal ajal kui globaalne tuhmumine on tingitud fossiilsete kütuste põletamise kõrvalsaadusena toodetud aerosoolidest. Globaalne soojenemine põhjustab temperatuuri tõusu, samal ajal kui globaalne tuhmumine peaks teoreetiliselt viima madalama temperatuurini. Globaalne tuhmumine on pärast selle esmakordset avastamist aeglustunud, peatunud või võib-olla isegi pöördunud, samas kui globaalne soojenemine jätkub. Globaalne soojenemine põhjustab ookeanide aurustumise tõttu sademete arvu suurenemist, samas kui globaalne tuhmumine põhjustab vähenenud aurustumise tõttu vähem sademeid. Globaalne soojenemine toob kaasa karmimad ilmad, samas kui globaalne tuhmumine viib rahulikuma ilmaga, kuna veeringluse vähem energiat tähendab vähem torme.\nGlobaalne soojenemine vs globaalne tuhmumine: võrdlusdiagramm\nGlobaalse soojenemise ja globaalse hämaruse kokkuvõte\nGlobaalne soojenemine on nähtus, kus Maa globaalne õhutemperatuur tõuseb, põhjustades sulavaid jääkihte, kõrgemat merepinda ja ekstreemsemat ilma. See on peamiselt põhjustatud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside, näiteks süsinikdioksiidi kontsentratsiooni suurenemisest. Globaalne hämarus on nähtus, kus üha enam vähem päikesevalgust on Maa pinnale jõudnud, kuna fossiilsete kütuste põletamise kõrvalsaadus on aerosoolide tootmine suurenenud. Nii globaalne soojenemine kui ka globaalne tuhmumine on seotud fossiilsete kütustega ja mõlemal on märkimisväärne mõju inimühiskonnale, kui selle heide jätkub. Nendele sarnasustele vaatamata on kaks nähtust erinevad selle poolest, et üks toob kaasa soojema temperatuuri, teine peaks aga viima jahedama temperatuurini. Võimalik, et globaalne tuhmumine on tasakaalustanud globaalse soojenemise, nii et planeet pole soojenenud nii palju, kui see muidu oleks. Teine oluline erinevus on see, et globaalne tuhmumine näib vähenevat või võib olla peatunud, samal ajal kui globaalsel soojenemisel on jätkuvalt oluline mõju planeedile ja inimtsivilisatsioonile.\nHarris, Daniel C. "Charles David Keeling ja atmosfääri CO2 mõõtmiste lugu". (2010): 7865-7870.\nOerlemans, Johannes. "Globaalse soojenemise kvantifitseerimine liustike taandumisest." Science 264,5156 (1994): 243-245.\nVaughan, David G. jt. "Vaatlused: krüosfäär." Kliimamuutused 2103 (2013): 317–382.\nAlley, Richard B. Kahe miili ajamasin: jääkesed, järsud kliimamuutused ja meie tulevikuväljaanne. Princeton University Press, 2014.\nSchiermeier, Quirin. "Globaalse soojenemisega seotud suurenenud üleujutusrisk." (2011): 316-316.\nAnthes, Richard A. jt. "Orkaanid ja globaalne soojenemine - võimalikud seosed ja tagajärjed." Ameerika meteoroloogiaühingu bülletään 87.5 (2006): 623-628.\nMetsik, Martin. "Globaalne hämardamine ja heledaks muutmine: ülevaade." Geofüüsikaliste uuringute ajakiri: Atmospheres 114.D10 (2009)\nStanhill, Gerald ja Shabtai Cohen. "Globaalne hämardamine: ülemaailmse kiirguse laialdase ja olulise vähenemise tõendite ülevaade koos võimalike põhjuste ja võimalike põllumajanduslike tagajärgedega." Põllumajanduse ja metsade meteoroloogia 107.4 (2001): 255–278.\nErinevus Polki ja Kundani vahelErinevus CHF ja neerupuudulikkuse vahelErinevus WiFi-ekstenderi ja korduva vahelErinevus apostlite ja Nicene'i usutunnistuste vahelErinevus piparmündi ja piparmündi vahel


Kommentaarid: Igas viiendas Eesti peres saavad lapsed ihunuhtlust: kohtu ette jõuavad lapsepeksjad harva\nnoh/ 13. mai 2019 13:48\nkõik eelnevad elusolevad põlvkonnad peaksid vanglas istuma, sest karistanud on oma lapsi peaaegu kõik. Lihtsalt keegi ei teadnud, et teistmoodi ka saab ja võib.\nKäbi/ 13. mai 2019 02:40\nEi ole normaalne. Mina sain vitsa 2. klassis ja hakkasin peale seda oma ema kartma. Õppidin, et vahele ei tohi jääda. Edaspidi olin meisterlik valetaja ja susserdaja, sest ega seiklused tegemata siis jäänud. Teistel oli ka sel ajal kodus nii: järelvalvet ja selgitusi ei olnud, vaid karistused eksimuste eest.\nvillu/ 12. mai 2019 22:42\njuba minu isa ütles: mida kibedam vits seda armsam laps.- kui last õigel ajal ei karista siis pärast viid pakke vangimajja.\nÄRGE SEKKUGE LOODUSSEADUSTESSE/ 12. mai 2019 10:32\nTulemused on juba näha allumatute laste näol,kes millestki ei hooli,saadavad vanemaid ja õpetajaid sinnapaika.\njuku/ 12. mai 2019 09:46\nKasvatage, kuidas tahate, peaasi, et pätte ja ,molusid linnavahel ei jõlguks ja teistele tüli ei teeks.\nja ärge/ 12. mai 2019 07:55\nlinnastuge. öeldakse, et tegevusetus tekitab halbu mõtteid. kui energiat (füüsilist) pole kusagil rakendada hakkavad infomüras, sebimises, tormamises inimene ennast kaotama.\nAadu/ 12. mai 2019 05:01\nPeks tähendab kontrollimatut karistust. Paraku looduse poolt on antud loomariigis üheks kasvatusmeetodiks valuaisting, mis on tavaliselt kontrollitud piirides. Teatud osa kahejalgsete enesekontrolli puudumise pärast on maakera nn arenenud piirkondades otsustatud see eksperimentaalselt (nt. kellakeeramine jpm.) see kasvatusest kõrvaldada. Aju.loputuse tulemina konstateerime tegelikkuses palju soovimatuid tulemeid. Piiritletud ja kontrollitud ebamugavustunne on arenguks vajalik. Ülemäärane magus,mugavus ja soojus viib meid ajalukku, kus on piisavalt analoogilisi saatuseid ees. Ilusat emadepäeva.\n111/ 12. mai 2019 02:10\nPraegu on tekkinud meil arvukas vaba-kasvatamatute, vastutustundetute ning egoistlike noorte põlvkond. Hellitatud ja poputatud mingitekanaemmekeste ning lumehelbekeste poolt. Kes pingutavad Benjamin Spocki paljuski eluvõõraste kasvatusteooriate väärtõlgenduste pinnal.\nto 23:09/ 12. mai 2019 02:05\nlapsed on väga erinevad, ka ühe pere raamides. Mina näiteks olin introvertne, mõtisklev melanhoolik, midagi Arno Tali taolist. Minu vanem vend seevastu oli pigem Joosep Tootsi taoline rüblik. Koleerik, mõtlematu ja aktiivne, kes ei püsiks pudeliski paigal. Ja arusaadavalt sai tema ka minust märksa enam vitsu. Nüüd tagantjärgi vaadates tundub, et talle anti vahest veel liialt vähegi. seega, päris ühest kasvatusretsepti ei saagi olla, kuna isegi ühe pere lapsedki on vahel vägagi erinevad.\nÕudus kuubis / 12. mai 2019 00:47\nSelliseid peksjad lapsevanemaid ei taha ükski laps hiljem külastada veel vähem näha.\n23,32/ 11. mai 2019 23:42\nPalun täpsusta %-i! Et elanikearv miljun, siis 141 nii ja naa kommi ... Ütle kohe otse, kui mitu % see teeks, kui me jätaks isegi vastulaused tähelepanuta?:) Sa muidu peksad oma lapsi feministide pärast või? Feministid on selliste pärast üldse sündinud, kas tead.\nkohtunik/ 11. mai 2019 23:32\nKui suur % inimesi nii arvab, et on vahel vaja ihunuhtlust anda, siis on kõik õige. Mingi lumehelbekeste-feministide halin pole siin adekvaatne üldse.\nTO:Kristiina / täna, 20:34/ 11. mai 2019 23:31\nPalun tee vahet vägivallatsemisel ja karistamisel. Need kaks on täiesti eri asja kuigi esmapilgul tunduvad minema ühte patta. Palun ärge võtke asju pinnapealselt, teete ise karuteene nii endale kui lastele.\nKui kuulaja selgitusest aru ei saanud/ 11. mai 2019 23:31\non selgitaja vilets.\nKardetavasti siiski vägivallatsejate lapsed/ 11. mai 2019 23:28\nkes lihtsalt kordavad mustrit\nAga selgitama / 11. mai 2019 23:25\nta seda sulle ei vaevunud...\nHea lapsevanem ennetab lollusi ja kui neid tehakse siis selgitab, kuni laps aru saab / 11. mai 2019 23:24\nMIS valesti oli. Peks on nõrkadele ja rumalatele, kes selgitade ei oska ja keda lapse ei austa piisavalt,et kuulata. Austus aga teenitakse eeskuju, mitte peksuga.\nVastutustunnet / 11. mai 2019 23:21\nõpetatakse selgitades, mitte pekstes\nMind ei ole kunagi pekstud/ 11. mai 2019 23:20\nJa ma ka ei vihka oma vanemaid. Austan. ja seda jama siin lugedes järjest rohkem.\nVeidrad vägivallatsejad siin koos/ 11. mai 2019 23:18\nKas vanadekodus, kui tüütuks muutud, tohib sind ka vitsutada?\nAga kas su ülemus/ 11. mai 2019 23:15\nvõib ka sulle nt väikse vitsaga korraks vastu jalgu tõmmata? Vaevalt, et sa tööl täisulik oled kogu aeg\nTarga vanema lapsel/ 11. mai 2019 23:12\nongo mõistus peas. Peab ikka vilets vanem olema, kui ennast ja elu sõnadega selgitada ei suuda.\nMinu ema/ 11. mai 2019 23:11\nKallistas mind siis hoopis. Peks on nõrkadele ja rumalatele.\nKui sa ennast lapsele sõnadega mõistetavaks ei suuda teha. Pole mind löödud, pole mina lapsi löönud./ 11. mai 2019 23:09\nKui vilets lapsevanem sa oled\n13,05/ 11. mai 2019 23:05\nMiks sulle varem ei räägitud, mis hea või paha? Oleks räägitud, oleks nii mõnigi auto tervem ja sina ka väheke inimese moodi, nüüd lihtsalt ülistad ühte süütegu, millest üle ega ümber saa. Oleks sust asjapulk saanud, poleks sa siia ulguma jäänud, et pekske oma lapsi.\nv/ 11. mai 2019 22:25\nAsi on ikka oma mõtetes ja sõnades.https://www.youtube.com/watch?v=VD6WwAd0BcI\njah/ 11. mai 2019 21:00\nei huvita lastekaitse spetsialiste ei siin ega välismaal lapse väärkohtlemise kahtlusest teatamine\nto to:jah-le / täna, 20:13/ 11. mai 2019 20:36\nEi lähe ma siin miskit küsima, minu vastus koduvägivalla kohta ka modereerimisel.\nKristiina/ 11. mai 2019 20:34\nMingit vahet pole. Hinge lõhub ära tegu ja vahet pole millega. Kõige hullem kui kodu pead kartma. Nooruse kulutasin haiglas..\nto:jah-le / täna, 20:13/ 11. mai 2019 20:19\nvanaisa on rääkinud: mine küsi moderaatorilt mu vastust siis saad teada mis on mis.\njah-le/ 11. mai 2019 20:13\nSu isa arvas, et laps pole inimene. Nüüd arvad sina, et laps pole inimene. Aga, miks arvad sa, et sina lapsest rohkem inimene oled? Miks sa nii arvad, kui sa ei suuda end lapsele arusaadavaks teha? Mis paganama doktor sa oled, kui ennast arusaadavalt väljenduda ei suuda? Oma enda lapsele? Teeb ju haiget? Muidugi teeb, egas sa ju muidu lapse peksu propageeriks.\nvanaisa on rääkinud/ 11. mai 2019 20:08\nvot nüüd tahaks küll sellele õhtulehele kaikaga üle küüru anda, sest arvamus saadeti modereerimisele, sest TÕE RÄÄKIMINE ON SIIN RIIGIS KURITEGU. valeta, varasta, tapa, vägista siis oled õige inimene.\nkle mode/ 11. mai 2019 19:51\nmodereeri juba ära kuidagi! Pole päris norm, et siin massiliselt vägivalda nõrgema üle nõutakse.\nElu annab kaikaga, kui ema-isa arm saamata./ 11. mai 2019 19:37\nto to pojale/ 11. mai 2019 17:58\nSee, mida kassiema teeb, ei ole karistus, see on kohene reaktsioon valuaistingule kui poeg emaga mängides kogemata emale haiget teeb. Karistamine oleks see, kui ta võtaks oma "halvasti" käitunud poja ja tõstaks nurka seisma. Või hoiaks teda turjast ja taoks mõnikümmend korda vastu maad. Aga seda ta ju ei tee. Ta lihtsalt reageerib valule. Mitte ükski loom ei karista oma poegi!\nka Luule Viilma/ 11. mai 2019 17:52\nütles, et armastusega antud keretäis tuleb lapsele kasuks.Miks vits aanti - selleks et laps mõistuse pähe võtaks.\nja siis 14,16?/ 11. mai 2019 17:52\nKust sa tead, et teisiti poleks parem olnud? Teid äkki nahutasid vanemad armastusest ja asja eest (teades teie paksu nahka ja liigset uljameelsust), aga väga paljud nahutavad nahutamise pärast, et võimu tunda? Väga paljud kuriteod saavad alguse sellest, et lapsi asjata karistatud ja mõnitatud on. Mul on hea meel, et sa asja eest said, aga aru ma ei saa miks oled füüsilise karistuse eest tulihingeline võitleja? Kas sinust oleks saanud kurjategija või? Vaevalt küll.\nSander/ 11. mai 2019 17:51\nEma/isa annavad vitsaga ja kui see kohale ei jõua, siis annab elu paraku kaikaga.\nnaisepeksujutt/ 11. mai 2019 17:51\nvaibus vaikselt, sest süüasja ju polnud.Minu mees on kaks korda jalaluu murdnud, poeg aga rangluu, siiani ei ole mind veel vastutusele võetud.Muidugi, ma ei ole ka ministriks kandideerinud.Ah jaa, pojal oli kord ka ajutrauma, kui jalgpalli mängides teise mängijaga peadpidi kokku jooksis, seegi oleks kindlasti koduvägivallana kasutatav.\nreede/ 11. mai 2019 17:46\nModeraator kas oled täie aruga\nJahile/ 11. mai 2019 14:26\nrihma/ 11. mai 2019 14:16\nMeie vennaga saime ema käest vitsa kui ka isa käest rihma ja kõik väljateenitult, nüüd oleme vennaga pensionärid, elutöö tehtud ning ei mingeid hingetraumasid. Meenutame vahetevahel lõbusalt oma tempusid ja saadud karistusi.\nKasevitš/ 11. mai 2019 13:19\noleks vene nimi\nJah/ 11. mai 2019 13:17\nmulle isa alati seletas, et laste mõistus on pepus ja vanemate ülesanne on see sealt vitstega ülespoole aidata. Noh vähemalt ühe doktori olen ära teinud, ei olnudki väga vale.\nMati tasku/ 11. mai 2019 13:05\nSõna on vaba,ei kehti õhtulehe puhul,aga hommiku on õhtust targem ja valgem,õhtuleht mingu omadega õhtale,modedel on tükitöö\nmina lasksin lapsena kivipüssist möödasõitvaid autosid.sain teo eest püksirihma nii et nahk tolmas.ja õige asja eest sain,edaspidi pättust enam ei teinud.\nEma,kes andis poisile sõmakuulmatuse eest vitsa, ja aitas hästi/ 11. mai 2019 13:01\nKui sõnadest aru ei saada et toas tikkudega ei mängita, siis teeb vitsasahmakas selle igaveseks selgeks\nMuu/ 11. mai 2019 12:51\nVastu jalgu sain jah paar korda metsast toodud oksaga, aga see kulus marjaks. Ise olin syydi, murdsin lubadust ja tulin koju palju hiljem kui kokku lepitud, ja seda mitu korda. Peale vitsa olin 6igel ajal kodus, mitte valu kartuses, vaid lihtsalt j6udis kohale, et teen midagi v@ga valseti. Aga kes lausa peksavad oma lapsi, nendele ikka aastake reaalset vangistust kuluks @ra.\nKadi/ 11. mai 2019 12:43\nÕpetussõnad 23.13-14 on sul Piiblist vahele jäänud?\nkulub alati ära - mina ei ole pidanud seda isegi pruukima, piisab, kui see seisab kapi otsas nii, et/ 11. mai 2019 11:52\nPееdik/ 11. mai 2019 11:39\nErsats/ 11. mai 2019 10:53\nKaasaja urbaniseerunud ühiskonnas muutub naturaalne kasevits defitsiidiks. Poes või turul neid ei müüda. Ja kuhugi parki oksi murdma minna kah ei tohi. nii võetaksegi kasutusele mitmesugused asendajad.\nei ole sõnu/ 11. mai 2019 10:46\nvitsaandmisest saan ma aru, kui aga vits asendub rihma, triikrauajuhtme, nöörist ogadega jne. ei ole see enam vitsasaamine, vaid julm peks, mis on äärmiselt sadistlik.\ne. / 11. mai 2019 09:58\nÄra siis kunagi politseid ka endale appi kutsu. Nood on 100% vägivaldsed. Kasutavad sõnakuulmatute vastu isegi erilisi piinariistu tasereid, mida ükski normaalne lapsevanem oma järeltulija peal ei rakendaks. Teadlased võiks ka uurida, ega füüsilise karistuse absoluutsed eitajad äkki psühhopaadid pole? Viimased oskavad eesmärke saavutada jõ.hkra manipuleerimisega, millest vitsatriipe järele ei jää. Aga hing läheb see-eest katki või kalestub.\n11. mai 2019 09:52\nsuur osa kasvabki väikse vitsata\npere eelarvet/ 11. mai 2019 09:46\noleks pidanud arvestama siis kui laose valmis tegid aga kasvatada ei viitsi.\nagitattor/ 11. mai 2019 09:44\nja mida me sellega saavutame, seda näeme siis kui need lapsed suured, suurem jagu sõnakuulmatud kuritegijad või elust räsitud eluheidikud mõnuainete sõltlased\n@Tegelikult/ 11. mai 2019 09:36\nMul on 3 last.Nüüd juba ammu pereinimesed ja omal lapsedki. Aga see jutt,et ükski laps paha ei taha olla,ei lähe mitte.Mu lapsed lävisid paljude omaealistega.Oldi-mängiti ka meie õues.Ja...paar last olid kiusliku iseloomuga.Ometi nende vanemad olid head inimesed.\n@muhv/ 11. mai 2019 09:32\nEks sai minevikus oma lastele natuke vitsa antud.Millised mu poliitilised eelistused olid sel ajal?Ükskõik,mida,aga mitte nõukogude korda.Kas mu poliitiline eelistus on sulle selgitav?\nmeenutus/ 11. mai 2019 09:08\nMäletan lapsepõlvest, kuidas vahest tuli minu sisse kohutav jonn, see oli mulle endalegi piinav, kui ema lõpuks paar korda vitsaga mööda sääri teraapiat tegi oli jube vabastav tunne\nSiiri/ 11. mai 2019 09:08\nKui tahate,et te laps siin hullumeelses maailmas ellu jääks siis ärge popsutage mupsutage liiga palju\nEi vägivallale/ 11. mai 2019 09:06\nSilmaklappidega olete või, et eitate ja isegi õigustate vägivalda. Mul on 2 poega ja olen nad üles kasvanud ilma vägivalda kasutamata. Igasuguse vägivalla vastu peab olema nulltolerants.\nJan/ 11. mai 2019 09:04\nKui tihti kurja teinud lapsed jõuavad kohtu ette??? Infoajastus on ka lapsed seotud kurutegevusega ... vaimne mõjutab füüsist, enam, sest oskused ja teadmised puuduvad. Internet mõjutab neid eriti ja käituvad oma arengutasemest veel kurjemalt ... halastamatult, sest ei ole piisavalt arengut Inimesena. Loomulikult on süüdi vanemad, sest on seda lubanud ja oma teadmatusest-oskamatusest. Vanemad on just nii head, kui on seda ühiskond.\nkust/ 11. mai 2019 08:58\nneed arvud on võetud.selline tunne,et käib lausvaletamine.no ei hakka normaalne inimene niisama oma last peksma.aga see väike vitsahirm peab vahel olema.\nIlma karistuseta kasvatame monstrumeid/ 11. mai 2019 08:51\nKoolides on näha neid pehmo kasvatusega, “ainult räägime” lapsi. Minu lapse koolikiusaja, irvitab ainult jutu peale, tegu kümneaastasega. Sõna irvitab kasutas tema käitumise kirjeldamiseks koolipsühholoog! Ütles, et ainult vanem saab last karistada, nt taskuraha vähemaks vms. Mannetu ja hambutu värk. Ja muidugi on vahe peksmisel ja karistamisel.\nÄrge ikka üle ka pakkuge!/ 11. mai 2019 08:46\nsee jutt pole küll kindlasti õige! Kas te tõesti olete nii rumalad ja usute, et vanemad korraldavad laste lauspeksmist? Kui laps eksib ikka rängalt ja jonnib ning jutt ja selgitused ei aita ja kui lapsevanem annab väikese vitsaga korraks säärtele laksu, siis selles pole midagi halba, kuid see toimib. Milleks siis jutt, et laps on kodu peegel? Last vitsaga karistada ei tohi ja nii tulebki lastel tunne, et teha võib igasuguseid lollusi, vanemad karistada ei tohi. Õpetajatel hea lapsevanemale näpuga näidata.\njah/ 11. mai 2019 08:44\njõuluvanal vits vöö vahel.Esimene küsimus,kas siin häid lapsi ka on.Muidugi oli.Meie peres oli vits siibri otsas.Kas seda kasutati ja kui palju,iseasi.\nhehee/ 11. mai 2019 08:39\nNüüd ma tean, kuidas tänapäevane tehnika pehmendab aju ja pärsib analüüsi- ja mõtlemisvõimet - seda on Su kommentaarist kaugele näha! :D\nto Tegelikult/ 11. mai 2019 08:36\nKogu olemasolev on sündinud läbi päris vägivaldse protsessi. Ullikeste vaatevinkel, et vägivallata maailm on meie jaoks mingit filosoofiat rakendades olemas - see on roosamanna. Ja see väide, et ükski laps ei taha paha olla, see ei kannata kohe mitte mingisugust kriitikat. Väikelapsi uurides on selgelt täheldatud kadeduse, viha jne olemasolu, ehkki need tited seda veel ei teadvusta, nad lihtsalt reageerivad. Tahte küsimus tuleb mängu alles siis, kui inimene oskab aru saada ja vahet teha heal ja kurjal, ning väga paljud lapsed valivad sageli vähemalt korraks selle kurja poole.\nTo .../ 11. mai 2019 08:27\nKes need võimalused looma peab? Äkki peaks kõigepealt õpetama vastutustunnet? Äkki peaks vanemad ise oma lapsi kasvatama ja elutarkusi õpetama? Äkki peaks ühiskonnas lapsevanemal mingigi vastutus olema? Ei saa kõike kooli kaela ajada.\nnõukaaegne/ 11. mai 2019 08:24\nVahe on vahel, kas saad vitsaga mõne suraka või pekstakse sind rihmaga ja harjavarrega nii, et oled sinine. Üks asi on karistus, teine siiski julmus.\nOn ikka küsimused ja soovitused!/ 11. mai 2019 08:23\nArtiklis antud link: https://tarkvanem.ee/kusi-nou/ Vanemad tunduvad täiesti lapse aruga olevat.\nberia/ 11. mai 2019 08:19\non vaja luua 3-kad, feministidest, käivad öösiti ukselt uksele,vihjeet peale, karistuseks 25+5 laagrit\nEga sa millestki asjalikust ilma ka ei jäänud/ 11. mai 2019 08:11\nKui, siis artiklilõpus on link, kust võid õppida, kuidas last kasvatada: https://tarkvanem.ee/kusi-nou/\nNüüd on vanemad juba antidepressantide peal/ 11. mai 2019 08:00\nLapsed käivad närvidele, internetis jagatakse kasvatuse nõuandeid. Vanasti olid lapsed oodatud, igaüks muretses niipalju lapsi, kui üles jõuti kasvatada, lapsed kasvasid peres, kus oli ema ja isa. Nüüd lapsi kasvatavad mingid elukaaslased, sageli polegi laste isa.\nSõna pidi ju vaba olema/ 11. mai 2019 07:46\nAga kust võtad sina tohman õiguse minu sõnavabadust piirata ja kommentar modereerida\nJõuluvanal oli ka vitsakimp vööl/ 11. mai 2019 07:46\nLaksakas vastu tagumikku väiksena, võib-olla mõni poiss sai isalt rihma ka ... Hiljem täiskasvanuna keegi ei ole vanematele seda pahaks pannud. On just mõnele meelde jäänud, et asja eest sai. Siin artikli näidetes on ikka mingid haiged, kes ennast laste peal välja elavad. Ei tea, aga arvan, et alkoholil on oma osa.\nSõna on vaba/ 11. mai 2019 07:44\nIga VIIES laps kust see tohman need andmed võttis kas korraldas küsitluse. Meil ju kogu aeg küsitletakse aga keda?\nNüüd ma tean.../ 11. mai 2019 07:34\nmiks 100 aastat tagasi ei olnud tänapäevast tehnikat.Lapsi karistati nii koolis kui kodus ja see mõjus kindlasti mõtlemisvõimele.\nMel/ 11. mai 2019 07:25\nKarudki pannakse tsirkuses tantsima, arvate, et maiustustega?\nKa/ 11. mai 2019 07:22\npraegu oleks lapsed korralikumad, kui nad saaks vitsa või rihma. Karistus pättuste eest on parim kasvatusvahend. Nt pane roolijota esimese korra järel aresti üksikkongi, ei raadiot ega telekat, ainult Leenini ja Staalini teosed. Vähesed seda korrata tahaks. J akui teine kord saab 3+3 kuud aresti, siis kolmandat korda enam kindlasti ei tule. Meie tänapäevased kasvatusviisid ei kõlba koera saba allagi. Psühholoogid on täiesti mandunud oma uute teooriate väljapigistamistega.\nMel/ 11. mai 2019 07:17\nMe saime lastena nõuka ajal kõik tappa, kes vähem, kes rohkem, see oli kasvatuse üks osa kõigest, aga liiguti ringi, saadi kokku, tehti pätti, mitte ei istutud netis, rasvarull ümber vöö...\nnimetule puusakale/ 11. mai 2019 07:02\nSa krt ei tee vahet peksmise ja korrale kutsumise vahel või?\nain/ 11. mai 2019 06:47\nvitsa-urvaplaastrit ,,vöiks ikka lubada kasutada-muidu kasvavadki sellised pujäänikud kes ei karda midagi-kedagi..tekib karistamatuse tunne nagu praegu on-koolis ei tohi öpetaja lapsele midagi öelda-saadetakse pu,,,si ja köik.. möni vanatüdruk tegi sellise seaduse et last ei tohi vitsutada..jama\nto 00:35/ 11. mai 2019 06:47\npeab ikka l oll kommenteerija olema, kes arvab, et seal vaid mustad mehed elavad\nK/ 11. mai 2019 06:37\nIial ei usu, et iga viies.\nätt./ 11. mai 2019 06:28\nirw on nähtavasti see omasooihar kes ennast puudutuna tunneb !\nlõpetage oma teoorija ja statistika/ 11. mai 2019 06:21\naga kui lapsed pargis vandaalitsevad ja nõrgemaid peksavad.on poll jõuetu.teeb vanematele trahvi.karistad pannakse pokri.kõik pere eelarvest.\nätt./ 11. mai 2019 06:19\nOlen lapsepõlves umbes kolm korda vitsa saanud ja leian tagantjärgi,et see on tulnud edaspidises elus ainult kasuks.Tuleb vahet teha kas paar sipsakat vitsaga või pekstakse rihma või lahtise käega ! Kõige hullem on kui kasvatatakse inimene kellel puudub igasugune vastustunne oma tegude eest nagu me tänapäeval pidevalt näha saame. Meil aga kõik ühes pajas !\nK./ 11. mai 2019 06:18\nOleksin vanematelt õigel ajal vitsa saanud, võib olla poleks hiljem14 aastat pidanud vanglas veetma.\nto pojale/ 11. mai 2019 04:53\nEi usus, et Turovski nüüd nii rumalat juttu ajas. Mul oli kord kass, kes sai paar korda ka järglasi enne, kui ta steriliseeriti. Ja mäletan väga selgelt, et kui ikka junsud liiga ülemeelikuks läksid ja lollusi tegema hakkasid, järgnes nende korralekutsumine sageli ka väikese hammustuse läbi kassiema poolt. See oli kasvatusprotsessi loomulik osa. Minu jaoks on suurim rumalus see, kui kiputakse arvama, et mingi filosoofia või praeguse aja tõekspidamine on järsku targem kui loodus/Looja (vali oma tõekspidamise järgi sobiv variant).\nMõhk/ 11. mai 2019 04:42\nOn ilmselge, et konkreetselt PEKSJAD tuleb võttavastutusele ja see on meie kõikide ülesanne, et seda märgata ja sekkuda! Kuid statistika ilmselt paneb ühte patta nii regulaarse peksja kui ka lapsevanema, kes annab lapsele 5 aasta jooksul kaks korda ühe vitsasiraka - ja need vitsasirakad või täpsemalt see, miks sa need saad, on õpetlikumad kui kogu jutt kokku.\nNimi 10-sse/ 11. mai 2019 03:03\nrandomm/ 11. mai 2019 00:45\nstatistika ja numbrid on elupäevad paberil nõrk argument päris elu 5 vastusele lihtsalt ei pea paikka ma ei usu tõestage vastupidist.Paber on kõige hullem vale mis saab olla.\nrandom/ 11. mai 2019 00:36\nStat saks ikka täiega,kahju et päris elu on nagu 0 toll.Arulage loogik work\nei.../ 11. mai 2019 00:34\n....luba ma oma ema nimetada lapsepeksjaks, selle eest et tegi mulle kiirelt ja üheselt selgeks et ei tohi kiusata endast nõrgemaid, koolist poppi teha ja kevadel jäätükkidel mööda jõge sõita. Närvisüsteem on siiani täiesti korras ja olen talle selle hoole ja armastuse eest alati tänulik.\nPeeter/ 11. mai 2019 00:28\nSorry Liina Hallik, aga pealkiri on väga eksitav. Lumehelbekesed kasvatavad lumehelbekesi - väärastunud mõttemaailmaga omasooiharaid, nõrkasid, tolerantseid jms. Mina andsin oma lapsele viis korda vitsa ja asja eest. Nüüdseks elab ta Ameerikas, sai hariduse Harvardis ja ütleb, et ma olen maailma parim isa. On abielus ja armsa tütre ema. Igal aastal käib mul Eestis külas.\nAsjsd paika/ 11. mai 2019 00:09\nKui naisepeksjad saavad riiklike bboonuseid -siis mida me nutame.\nValeväite eest võib ka kohtusse sattuda./ 10. mai 2019 23:47\nEt kui tõestust pole\nküsimused/ 10. mai 2019 23:47\nÜtleme , et üksikvanem karistab oma last füüsiliselt ja mis sellele järgneb ? Kas ta pannakse vangi või saab trahvi (laps kannatab ikka )? Kägiseda ja kaagutatada oskavad kõik ,aga kus siis lahendus on ?\n21,37/ 10. mai 2019 23:26\nKas vajalik siis kui suurel sõnad otsa saavad? Ma olen ka lapsevanem. Pole mina ingel, olen oma ema-isa laps. Nad on mind kasvatanud, nagu lapsevanemad ise enda last. Ma olen oma lapsi samamoodi kasvatanud, no nagu ise enda lapsi. Ihunuhtlus on olnud kuidagist ebavajalik olnud. Kuidagi kokkukasvanud esimesest päevast, laps tundub nii tark olevat, et suhtled temaga, õpetad ja räägid uut..., kuidagi veider oleks rihma anda, kui endal mõistus otsa saab. Miks üldse peaks mõistus otsa saama, kui sind ennast armastuses-armastuses kasvatatud? Kas sa sõnadest aru poleks saanud või?\nQwerty to 23:11/ 10. mai 2019 23:16\nSa oled tóesti vist kirvega juba saanud?\n10. mai 2019 23:10\nKui viin otsa saab, tuleb aur välja lasta. R\nQwerty / 10. mai 2019 23:10\nAnnan vajadusel ka tulevikus vitsa.\nIsaltpojale/ 10. mai 2019 22:54\nIse alati saand rihma ja ikka asja eest,loomariigis ka käib selgitustüü ihunuhtlusega ,pole seee inimeme parem ja geneetiliselt erinev suurt\nab/ 10. mai 2019 22:52\nProfülaktika ja peks on kaks eri asja! Vähemalt omal ajal nii oli! Soomes on üks ja seesama!\nEx-soomlane/ 10. mai 2019 22:42\nJep, kohutav et seda "tukkapölly" on kurjale lapsele kes ei kuula kõnet, antud valesti 150000 aastat. Hästi et "spetsialistid" nüüd rääkivad kuidas asjad töesti käivad. Nad on tüüpilised patoloogilised valetajad sest argumentide protsess on selline et väike juuksest tõmbanine on nende maailmas sama asi kuid lüüa raudse rusikaga nina katki. Õiget objektiivist lahdendust pole olemas sest inimsed ja olukorrad on nii erinevad, aga see ongi ülikooli spetsialistide suurim probleem et nad taotlevad universaalst "tean nüüd kõik sest lõpetasin kommunistiks Helsingi ülikoolist" iseloomu.\nPOLE ise saanud/ 10. mai 2019 22:27\nega ka oma poegadele andnud rihma ega muud ihunuhtust ja kõik on hea iseloomuga inimesed.\nmuhv/ 10. mai 2019 22:06\nTahaks iga selle perekonna poliitilisi eelistusi teada saada\npragma/ 10. mai 2019 21:56\naga see-eest jõuavad aina sagedamini kohtu ette need ihunuhtluseta lapsed.. palju õnne..\nkaristus/ 10. mai 2019 21:55\nei tohi olla vägivald ning näägutav, vaid peab olema ja oleks kindla vale tegevuse eest selge ja arusaadav. Olgu kas vits või kõva sõna või muu korraldus. Praegu on mindud oma tegevusega meedias niikaugele, et kõik Eestis elunevad on kriminaalid juba alates 18.a. Samas pole keegi avalikustanud infot- kas suitsiidsus on suurem vägivaldses peres või pugejate peredes, küllusest;kas muulad,alkohoolikud ja muud korrarikkujad on edaspidi tekkivad millisel alusel ning riigikohuslusest eemalehoidjad(sõjavägi, maksud,jne:) millistest peredest pärinevad\nElu kogenu/ 10. mai 2019 21:54\nSain vitsa aga mitte sellepärast et halb laps olin vaid et halbu asju tegin mida ma oma lapse silmade ja rõõmuga pidasin tühiseks asjaks. Enam ei olnud probleeme ning õppetunni sain selgeks ning meeles elu lõpuni.\nEedi/ 10. mai 2019 21:53\nMida sa peksad last selle eest,et sa ise pole suutnud olla normaalne lapsevanem ja pole leidnud aega, et lapsele selgitada ja suunata teda? Kuidas laps süüdi on, et isa joob, emal raha vähe ja oioi see tööstress? Need on olnud lapsevanema otsused ja käigud ennem lapse sündi juba! Kurjus sünnitab kurjust. Ja peredes kus rakendatakse ihunuhtlust või räiget vaimset vägivalda peab laps(tulevane noor inimene) ikka väga kõvasti vaeva nägema, et aru saada kuidas maailm tegelikult käib ja, et peksu ja vaimse terroriga kaugele ei jõua. Olen ise seda pidanud õppima peale kodunt välja saamist.\nnuheldu/ 10. mai 2019 21:45\n..mina sain ka ihunuhtlust, kui laps olin, mitte et keegi oleks peksnud aga paar satsu vitsaga olid igati omal kohal, ma ei heida seda küll oma vanematele ette, pigem tegid õigesti! kui sõnad ei aita, aitab vits! kõik!\nLapsevanem, kes on olnud ka laps/ 10. mai 2019 21:37\nIhunuhtlus on vajadusel täitsa vajalik tegevus, mis ei tohi aga üle minna lapse peksmiseks. Need kas asja on ikka täitsa teine teisest maailmast ja ei maksa neid segi ajada. Seda eridi meedias.\nissi/ 10. mai 2019 21:33\nLast ei tohi peksta. Kui asi jõuab nii kaugele, siis peab lapsevanem peeglisse vaatama, kuna viga on temas, aga mitte lapses.\nju siis vähe said.\nReväla vanasõna/ 10. mai 2019 21:26\nKui mõistus pea kaudu ikka ei sisene, siis tuleb muid sissepääse kasutada.\n.../ 10. mai 2019 21:25\nsiis on koolis olnud puudus vastavast ainest,kuidas saada targaks ja kannatlikuks vanemaks, vastavalt ajastule oleks seda ammu tarvis olnud, kuid kahjuks me kasvame koos ühiskonnaga,kus on olnud palju rõvedusi, palju vargusi, suured käärid palkades jne....mis ongi kasvatanud depressioonide poolt, kuidas siis saavad olla kõik vanemadki sellest puutumata.Kuid ühiskonnast tulev kajastub siiski ka laste ajudesse, niiet siin on palju osapooli, tehke siis riigis kord majja ja lastega peredele võimalused depressiivses elukeskkonnas toime tulla kõikide ebavõrdsustega, nii palkade, elamiskohtadega jne\nni antisovjetsinat mul on palju/ 10. mai 2019 21:22\nmigeid pikendusjuhtmeid vaja kõik on mingid jubedad suured ilma disainita euroklobakad ainult üks tüüp vene ajast on jäänud palju erinavaid mõni on väga ergonoomiline vasest detailid käivad lahti\nVanameeš/ 10. mai 2019 21:15\nOu poisiraisk,lugeda oskad vä?Viieks loe\ngrigori autist/ 10. mai 2019 21:09\nmina sain ihunuhtlust se teeb nagu psühhotrauma ja trotsi kogu maailma vastu


Integreeritav ahi Gorenje (pürolüütilise puhastusega), BOP637E11X\n• Püroliitiline puhastus PyroClean\nGorenje ahjude traditsiooniline ümar kuju on jätkuvalt üks nende kõige kasulikumaid omadusi. See on inspireeritud traditsioonilistest puudega köetavatest ahjudest ja võimaldab kuumal õhul vabalt ringelda. Kui kuum õhk liigub vabalt, jaotub see ühtlaselt ja ümbritseb toitu täielikult. Kuna toitu kuumutatakse igalt küljelt ühtlaselt ja intensiivselt, valmib see alati täiuslikult: see on pealt krõbe ja seest mahlane. Kombineerituna meie spetsiaalse ventilatsioonisüsteemiga MultiFlow 360 pakub see midagi tõeliselt erilist – võimalust küpsetada kõigil 5 tasandil.\nPürolüütiline puhastus on kõige tõhusam viis ahju puhastamiseks.\nPerfectGrill - topelt küttekeha tagab ühtlaselt krõbeda toidu\nkiirkuumutus, ringküttekeha + alumine kuumutus + ventilaator, sulatamine, ülemine / alumine kuumutus


Suure võimsusega kanalimudel serveri ruumi 19-25kW – RF ENERGY\nSuure võimsusega kanalimudel serveri ruumi 19-25kW\nTänu suurele võimsusele ja suurele õhuhulgale sobib kasutamiseks serveri ruumis.\nSUURE VÕIMSUSEGA KANALIMUDEL (SOBIB KA SERVERI RUUMI)\nE.S.P. (External Static Pressure) Rõhu tootlikkus kuni 250 Pa\nRõhutootlikkuse juhtimise funktsioon võimaldab seadistada õhuhulka kasutades kaugjuhtimispulti. Püsimagnet mootor muudab ventilaatori pöördeid sujuvalt ning sellega ka õhuhulka. Õhu hulga juhtimine on standard varustuses.\nKahe anduriga juhtimine\nSisemist temperatuuri on võimalik kontrollida pulti sisse ehitatud anduriga kui ka seadmesse ehitatud anduriga. Lae ja põranda temperatuuride vahe võib olla suur ning seetõttu temperatuuri mõõtmine kahe anduriga võimaldab saada ruumi täpsema temperatuuri.\nMitme ruumi teenindamine\nKasutades ventilatsiooni torustikku on võimalik jahutada või kütta mitut ruumi korraga.\nMudel Siseosa UB70N94 UB85N94\nVälisosa UU70W UU85W\nJahutusvõimsus Min./Nom./Max. kW 7,6/19/20,9 9,2/23/25,3\nKüttevõimsus Min./Nom./Max. kW 9/22,4/24,6 10,8/27/29,7\nEER (jahutus) W/W 2,84 2,81\nCOP (küte) W/W 3,5 3,25\nMüratase Siseosa dB(A) 43/41/40\nVälisosa dB(A) 55 59\nMõõdud (WxHxD) Siseosa mm 1536x458x791 1536x458x791\nVälisosa mm 950x1380x330 1090x1625x380\nKaal (netto) Siseosa kg 90\nVälisosa kg 110 144\nTorustiku mõõt Vedel + Gaas toll 3/8″ – 1″ 1/2″ – 7/8\nMaksimaalne trassi pikkus m 75\nRõhk max Pa 60-250\nLubatud tööpiirid Küte/Jahutus °C -18~18/-20~43\nElektriandmed Pinge V/Ph/Hz 380-415/3/50\nKaitsme suurus A 30\nLG CAC catalogue 2015\nLG RAC ja CAC kataloog 2017


Tiina Kangro: Töövõimereform, millest võidavad eelkõige "abistajad" - Delfi\nTiina Kangro: Töövõimereform, millest võidavad eelkõige "abistajad"\nAasta algusest on Eestis jutuks olnud töövõimereform. Kuigi plaan ise on ilmselge puudega, on selle kiire läbisurumine muutunud uue valitsuse jaoks lausa auküsimuseks.\nKiire on sellepärast, et reformi käivitav seadus pidi vastu võetama juba sügisel, et süsteem käivituks 1. juulil 2015.\nMõte ise kõlab uhkelt ja sellega on raske vaielda: Eestis on töövõimetuspensionist elavate inimeste hulk kasvanud liiga suureks ja pensionikassa ähvardab lõhkeda. Enamik tervisehädade ja puuetega inimesi peaks suutma vähemalt osakoormusega töötada ja ise teenida. Miks nad siis ei tööta? Teeme reformi, millega neid survestatakse aktiivne olema. Toetame abimeetmetega nende tööle aitamist ja tööl püsimist!\nEelmise valitsuse tellimusel sotsiaalministeeriumis üle kahe aasta kestnud reformikava väljatöötamine läks üle kivide ja kändude. Ka lähteülesanne oli mitmekihiline. Tuli luua kaval ligipääs töötukassa reservis seisvale rahale, et riigil oleks tulevikus võimalik osa puuetega inimestega seotud sotsiaalkulutusi suunata riigieelarvest töötuskindlustusmaksete kaukasse. Selle kõrval tuli otse loomulikult hakatagi viletsuses vaevlevaid puuetega inimesi tööle aitama – teha ometi midagi nende jaoks, keda auklik sotsiaalsüsteem pole suutnud piisavalt toetada. Töötamine aitab suurendada iseseisvust ja parandada elukvaliteeti, samas seljatada puuetega inimestele väga lähedal seisvat vaesust.\nKui seaduseelnõu jaanuaris kooskõlastusringil käis, sai see üsna suure kriitika osaliseks ja plaan jäi koos ootamatu valitsusvahetusega toppama. Puuetega inimeste esindusorganisatsioonide ettepanekutest valis sotsiaalministeerium seejärel välja mõned pisemad ning kohendas nendega eelnõu – hundid terved ja lambad söönud. Graafikus püsimiseks peaks riigikogu võtma seaduse vastu hiljemalt enne jaanipäeva, sest siis jääks töötukassale, kes kõige eest vastutama hakkab, ettevalmistusteks veel aasta.\n„Meie täidame käsku,” armastab töötukassa juht Meelis Paavel töökoosolekutel kinnitada. Sotsiaalministeeriumis kuulub töövaldkond Reformierakonna ministrile Urmas Kruusele, kes näeb reformis üksnes häid külgi. Hoolekande valdkonna eest vastutav sotsiaaldemokraadist minister Helmen Kütt, kes algul ilmutas valmisolekut võtta aeg maha ning plaan uuesti ja pisut targemalt läbi töötada, hakkab mattuma töökoorma alla ning ilmselt võib siis hiljem käia vihma käest räästa alla sattunud töövõimetuid sotsiaalhoolekandemeetmetega lohutamas ja toetamas.\nTöövõimereformi selgroog on inimeste töövõime hindamine. Kuskilt läänest on üle võetud hüüe, et töövõimekao asemel tuleb otsida töövõimet. Selleks tuleb inimest hinnata. Hindamine on aga keeruline töö ja maksab palju.\nKui praegu kasutatavat töövõimekaotust on sotsiaalkindlustusameti töötajad seni suutnud hinnata 10 euroga, siis töövõime hindamine on reformikava järgi tervelt 25 korda (!) kallim. Kuna hinnatavaid on palju – 100 000 inimest – ja neid tuleb mõne aja tagant uuesti hinnata, on selleks vaja väga palju raha. Õnneks oli kohe ka nn klaver põõsas eurorahade näol, millega Euroopa Sotsiaalfond Eestit järgmisel kuuel aastal varustab.\nTöövõimereformi läbiviimiseks ongi planeeritud vennasmaade maksumaksjate kingitusena sotsiaalsfääri arendamiseks saabuvast 600 miljonist eurost kulutada ligi 200 miljonit. Kolmandiku sellest plaanisid reformijad kasutada töövõime ekspertiiside sisseostmiseks töötervishoiuarstidelt.\nViimaseid tuleb nüüd hulgaliselt juurde koolitada, sest edaspidi peaksid nad tööle asuma kõigis perearstikeskustes. Oi, eks neil ole seal muudki teha, nõustada näiteks inimesi tööohutuse ja tervisesõbralike töötingimuste asjus, kommenteeris teemaga seotud ametnik ministeeriumist. Nii tagatakse töövõimereformiga kopsakas ja stabiilne rahavoog tõmbekeskustesse tekkivatesse perearstikeskustesse. Need omakorda, nagu on kuulda olnud, plaanivad astuda sünergilisse suhtesse haiglavõrgu kohaliku tasandi asutustega.\nÜlejäänud rahaga, millele lisatakse vähemalt teist sama palju töötukassa põhjatust laekast, mida Eesti usin töötajaskond on kindlustusmaksete näol aastatega sinna paigutanud, võtab töötukassa tööle sadu uusi klienditeenindajaid, kes hakkavad „töövõimekaid” aktiivsusele ärgitama, toetama ja tööle saamise juures abistama.\nMõnekümne miljoni euro eest aastas pakutakse inimestele ka tööturuteenuseid. Pärast eurorahade lõppemist 2020. aastal tuleb aga töötuskindlustusmaksete maksjail võtta üle praeguste prognooside kohaselt 30–40 miljoni eurone kohustus aastas, et reform kestma jääks.\nUudisena oli kuulda, et töövõime hindamise kulud on reformiplaanis vahepeal tõstetud eurorahade realt ümber töötukassa püsikuludesse. Veel kindlam!\nReformile tehtud mõjuanalüüsi andmeil peaks 2020. aastaks olema tööle aidatud 10 000 töövõimetut. Ligi 40 000 praegust „töövõimetut” töötab aga juba nüüd. Kellelegi pole pähe tulnud, et neilt võiks hirmkalli hindamise asemel lihtsalt küsida, millist abi või tuge nad vajavad, et kõik paremini välja kukuks. Juhtimisele ja korraldamisele kulutamise asemel saaks otseselt aidata inimesi.\nKüsitluste tulemuste andmeil sooviks ka iga kolmas mittetöötav puudega inimene tegelikult töötada. Neilt võiks hindamise asemel samuti lihtsalt küsida, mida nad tööl käimiseks vajavad.\nVaja on töökohti\nIlmselt oleks aga vastus reformijaile üllatav: vaja oleks võimalust liikuma pääseda (eritransport, ühistransport) ja vaja oleks töökohti! Mis tahes töökohti, aga veel enam osakoormusega töökohti, sealhulgas psüühikahäirete ja intellektipuudega inimestele kohandatud toetatud töökohti – sest ülekaalukas osa töövõimekaoga inimestest, kes pole tööd leidnud, on puude saanud just kahel viimasel põhjusel (vt skeemi).\nJa vaja oleks, et puudest tulenevad lisakulutused inimestele kompenseeritaks.\nPraegu kasutavad tööl käivad puuetega inimesed selliste lisakulude katmiseks oma pensioni, mis aga nüüd plaanitakse ära lõigata, kui nad ise palka teenivad.\nVaat kus üllatus! Selle peale poleks küll ükski reformija tulnud! Mingeid meetmeid, mis motiveeriks ettevõtteid võtma ühe tavalise töötaja asemel tööle kolm probleemset või kolm ettearvamatut ja pidevat juhendamist vajavat töötajat, reformikava aga ei sisalda. Panustatud on üksnes tööandjate suurele teadlikkusele ja vastupandamatule soovile erivajadustega tööjõudu palgata.\nNüüd aga lükkame kiiresti-kiiresti uue seaduse riigikogust läbi! Küll siis hiljem annab seda lappida, muuta ja remontida. Midagi peab ju ka riigikontrollile teha jääma – kuidas siis nemad oma tööhõive säilitavad, kui poliitikud ja ametnikud nii hästi tööle hakkavad, et enam ühelegi puudusele osutada ei ole?!\nArtikkel ilmus 16. mail Linnalehes.