Miss World´ile sõidab Laura!(galerii ja video) - Delfi\nMiss World´ile sõidab Laura!(galerii ja video)\n“Misside” viimane saade võrdus muinasjutuga! Kõigepealt seiklesid Angelica, Laura ja Kadri luksuslikus Monacos ning lõpuks selgus Kalvi mõisas ka sarja ning missitiitli võitja.\nEsikolmiku üllatusreis algab moepealinnas Milanos — loomulikult shoppamisega! Pärast kuuetunnist bussisõitu saabutakse aga Monacosse, kus on teha palju muudki põnevat.\nTüdrukud veedavad päeva luksuskaatriga merel ja kohtuvad Marrioti hotelli õuel Itaalia estraaditähe Toto Cutugno endaga. Sada kilomeetrit eemal asuvas Euroopa filmifestivalide linnas Cannes´is saavad piigad aga hoopis isemoodi ja naljaka ülesande- saatejuht Cathyl on nende jaoks varuks kandikud kiluleibade ja Kalevi kommidega.\nTüdrukud tõmbavad selga särgid “Welcome to Estonia” kirjadega ning asuvad möödasaalivatele turistidele võilebade ja kommide abiga Eestit tutvustama. Saavad hakkama küll! Kommi kulub kohe mitu vaagnatäit ja mitmele papile õpetatakse selgeks ka “aitäh” ütlemine.\nReisi lõpuõhtul külastavad tüdrukud Monte Carlo mainekaimat ööklubi, kus kuulu järgi armastab jalga keerutamas käia prints Albert isiklikult. Seekord kuninglikku perekonda näha pole, kuid igasugu muid belmondosid tiirleb kolme kaunitari ümber kui kärbseid. Kuid Eesti missikandidaatidel pole nende jaoks aega. Üsna pea istuvad nad valgesse limusiini ja…\n…valge limusiin peatub Kalvi mõisa trepi ees. Õhtukleitides Laura, Angelica ja Kadri astuvad saali, kus tervituseks laulab juba vana tuttav kaheksandast saatest — ansambel Noorkuu. Kohal on ka žürii ning sarjas osalenud eksperdid-õpetajad. Ning suure üllatusena ka teised missikandidaadid, kes sarja jooksul žürii poolt koju saadetud. Vaid Elina ja Jaanika on puudu, sest ei viibi kahjuks Eestis.\nCathy piduliku tervituskõne järel lahkuvad seekord koguni kolm žüriid — väljehääletatud missid, eksperdid ning läbi sarja tegutsenud žürii — tegema oma viimast ja saatuslikku otsust.\nKokkuvõtvalt on kõigi kolme žürii otsus vägagi sarnane — Kadri on armas, Angelica särav ja loomulik ning Laura kogenud ja läbilöögivõimeline. Kõik kolm žüriid hääletavad esikohale Laura. Võitja on selgunud! Esimeseks Printsessiks kuulutatakse Kadri ning Teiseks Printsessiks Angelica!\nIlutulestiku saatel veereb sisse šokolaadist krooniga missitort ning Kanal2 missisaaga kuulutatakse selleks korraks edukalt lõppenuks. Laura lahkub Hiina-maa poole aga juba homme!\nPalju õnne, Miss Laura! Pea meeles, et tänasest oled sa tuhandete eesti tüdrukute eeskuju. Palju õnne, printsessid Kadri ja Angelica! Ärge unustage, et olete jätkuvalt oma fännide ja kaasaelajate südameis. Küllap kohtume veel!\nžürii ja saatetegijad.


Varjatud infektsioonid liigeste valudega,\nVarjatud infektsioonid liigeste valudega.\nNiisiis, kui inimene on mures perioodiliste varvavalu rünnakute pärast peamiselt öösel , mille käigus sõrmede liigesed muutuvad punaseks, paisuvad ja muutuvad katsudes kuumaks ning valu kiirgab jalga üles ja selline rünnak kestab mitu tundi kuni nädalat ja pärast seda selle valmimine üle liigeste moodustas tihendeid tophus , siis kahtlustatakse podagra. Kui varvaste valu on perioodiliselt tunda ja nende välimus või tugevnemine on põhjustatud füüsilisest koormusest ja pärast puhkust need vähenevad või kaovad, kombineeritakse liikumise ajal krõmpsuga, piiratud liikumisvõime ja võib-olla ka haigete sõrmede deformatsiooniga, siis arst kahtlustab liigeste artroosi ja selles juhul ette järgmised testid ja uuringud: Üldine vereanalüüs; C-reaktiivse valgu ja reumatoidfaktori vereanalüüs; Jala röntgen; Jala kompuutertomograafia; Suu magnetresonantstomograafia registreeru. See kasv vähendab liigese liikuvust ja hakkab põhjustama valu. Mõõdukas valu lihastes ja liigestes, kehavalud on külmetushaiguste norm ja mööduvad piisavalt kiiresti. Kõigepealt, võimaliku artriidi välistamiseks määrab arst täieliku vereanalüüsi ja vereanalüüsi C-reaktiivse valgu ja reumatoidfaktori jaoks. Laste jalgade vasikate valu kõige levinumad põhjused on samad, mida täiskasvanute puhul kirjeldatud, kuid neil on haiguse sümptomite ja arengu osas oma eripärad.\nKõndimisel suurenevad valuaistingud.\nEnamasti on tegemist jalgade massiliste seenekahjustustega.\nSeega sõltub vastus küsimusele, millise arsti poole varvaste valu pärast pöörduda, sõltuvalt sellest, millist haigust inimene väidetavalt põeb. Ja haiguse eeldus ei põhine mitte ainult varbade valul, vaid ka teiste esinevate sümptomite põhjal.\nKui varvaste valu tekib perioodiliselt ja alati pärast füüsilist pingutust ning pärast puhkust võib see ravi artriidi või üldse kaduda, koos hommikuse jala jäikusega, krõmpsumisega liikumisel, piiratud liikumisvõimega ja võib-olla ka haige varba deformatsiooniga, kahtlustatakse artroosi.\nKui varvaste valu on põhjustanud hallux valgus suur varvas on kallutatud teistele varvastele ja jala küljele ilmub "luu"hariliku ja vasara varbad kõverdatud varbad, millel on liigeste tugev väljaulatuvussiis peate pöörduma ortopeedi.\nKui inimene kannatab varjatud infektsioonid liigeste valudega ajal tunda saanud varvaste valu ja sensoorsete häirete all, mis on ühendatud jalgade põletamise, pideva janu, rikkaliku ja sagedase urineerimisega, suurenenud söögiisu, higistamisega, siis kahtlustatakse diabeeti. Sellisel juhul peate võtma ühendust endokrinoloogiga registreeruma.\nKui kahtlustate podagra, määrab arst tavaliselt kõik ülaltoodud varjatud infektsioonid liigeste valudega, kuna need on vajalikud kahtlustatava diagnoosi kinnitamiseks. Podagra diagnoosimiseks on kõige olulisemad uuringud kusihappe kontsentratsiooni määramine veres, kusihappesoolade kristallide tuvastamine liigesevedelikus ja tofuse sisaldus. Neerude ultraheli tulemuste põhjal saab tuvastada uraatkive. Röntgenpildil muutuvad podagrale iseloomulikud muutused nähtavaks alles viis aastat pärast valu rünnakute tekkimist liigestes.\nAga kui vereanalüüsid pole normaalsed ESR on suurenenud, seromukoidide, siaalhapete, CEC-de, immunoglobuliinide, C-reaktiivse valgu ja reumatoidfaktori kogussiis räägime artriidist ja sel juhul määrab arst sõltuvalt testi parameetritest järgmised uuringud: vajalik õigeks lõplikuks diagnoosimiseks. Niisiis, kui reumaatilise faktori puudumise taustal tuvastatakse immunoglobuliinide ja CEC-de suurenenud kontsentratsioon, diagnoosib arst mitte-reumatoidartriidi ning hindab liigesekudede seisundit ja põletiku olemust, määrates punktsiooniga saadud röntgenkiirte registreerumine ja intraartikulaarse vedeliku analüüsi.\nKui on tehniline võimalus, asendatakse röntgen kompuutertomograafiaga, varjatud infektsioonid liigeste valudega see annab veidi arthroosi jala ravi kodus teavet.\nKui on tehniline võimalus, on parem asendada röntgen kompuutertomograafiaga, kuna see võimaldab teil saada rohkem andmeid.\nAga kui artroos on põhjustanud varvaste liigeste tugevat deformatsiooni, liigesekapsli, sidemete või kõõluste põletikku või on vaja operatsiooni, siis on lisaks ette nähtud folk oiguskaitsevahenditega liigeste poletikust. Kui varvaste valu viitab kõõlusepõletikule kõõluste kõndimisel ja katsumisel on tunda valu, kostub sõrmede liigutamisel iseloomulik krõmps, naha valu piirkonnas on punane ja kuum või bursiiti suure varba piirkonnas on turse ja valu, nahk on kuum ja lillakas, umbes pöidla liiges näitab palpeerimisel pehmet ja valulikku turset, mõnikord täheldatakse kogu jalalaba valu, palavikku, varjatud infektsioonid liigeste valudega ja iiveldust - arst määrab röntgenikiirte ja ultraheli.\nKui on tehniline võimalus, asendatakse röntgen kompuutertomograafiaga, mis annab täieliku teabe. Kui on vaja hinnata ka jala pehmete kudede seisundit ja nende osalust patoloogilises protsessis, siis on ette nähtud magnetresonantstomograafia või, kui tomograafia pole saadaval, varjatud infektsioonid liigeste valudega ultraheliuuring. Kui fistuleid on, siis on fistulograafia ette nähtud registreerimisekset määrata nende asukoht, pikkus, suhtlus luuga jne. Kui ühe varba tavaliselt suure valu on tugev, koos naha punetuse ja tursega valulikkuse piirkonnas ning lokaliseeritakse küünte servas, kahtlustatakse küünte sissekasvamist.\nSellisel juhul ei määra arst mingeid uuringuid ja uuringuid, vaid teeb ainult uuringu, mille põhjal on diagnoos juba ilmne.\nKui valu paikneb teise, kolmanda ja neljanda varba all, on pidevalt olemas, intensiivistub kõndimisel ja jala pigistamisel, annab varjatud infektsioonid liigeste valudega ja sääre, siis kahtlustatakse Mortoni neuroomi ja sel juhul määrab arst järgmised uuringud: Jala röntgen; Jala ultraheli; Magnetresonantstomograafia registreeru.


Pihid.net - № 2241\nPihid.net » № 2241\nKirjutatud 13:50 22/07/2011\nAvaldatud 13:55 22/07/2011\nMa lugesin ka ühe nö pihtimust. Ei ole väga siin saidil käia. Tegelikult olen üldse siin esimest korda. Ja nagu sait ise on' pihid.net ' nahui te mingid värdjad oma arvamusi siia siis kirjutate? Kuna teie seda teete, ja mul on lihtsalt nii suur tahtmine ka siia oma arvamust ühe nö pihi kohta kirjutada, siis ma ka teen seda. See nö pihtimus, kus võib arvata et mingi noor naine räägib lastest. No cmon, ise olid ka mingi väike tatt kunagi, on sul tore kuulata, kui sind värdjaks sõimatakse, ainult sellepärast, et sa oled hiljem ilmale tulnud ja täis elujõus laps? Laps on süüdi selles, millal ta sigitati või millal ta ilmale tuli? Ei ole ju. Sellepärast ei näe ma siin ka põhjust, miks neid vihata. Ja, pange siia ka nii palju dislike'e , kui tahate. Ei koti üldiselt. Lihtsalt sellel nö naisel, kui ta üldse on naine, ega ma ei tea. Igatahes, tal ei ole kõik seal peas korras. Kuidas saab nii rääkida väikestest lastest? Tra oled sa ikka normaalne? Aru ei saa ka sellest.\nMina kirjutas 13:55 - 24/07/11:\nTere kallis kaaskodanik !\nLugedes sain aru et oled kirjutanud minu pihi kohta väga armsa arvamuse .\nKui sa jutust hästi aru ei saanud siis ehk selgitan sulle natuke .\nMa rääkisin oma pihis kasvatamatudest lastest kes sõimavad endast vanemaid ja ropendavad nagu metsalised . Ja kas ma olen normaalne ? Enda arust küll . Kellele meeldiks kuulata väikeste tattide mölisemist nagu nad valitseks seda maailma . No kas ei aja hinge täis kui tänava peal tuleb vastu mingi tatikas , kes kaugelt vaadates tundub olevat normaalne aga siis tuleb lähemale , viskab sind oma liivaskasti labidaga ja lõugab '' sa oled munn !'' nagu ta hullult teakski selle tähendust . Võibolla sa ise pole sellistega kokku puutunud , elad ise kuskil perfektses maailmas kus kõik lapsed on korralikud ja kuulavad ilusti oma vanemate sõna .\nLoodan et nyyd jõudis midagigi kohale .\ndon kirjutas 20:30 - 22/07/11:\nKuule, härra "Kirjasulg", raisk.\nEsiteks, mis on "normaalne"?\nTeiseks, ei tasu ulguga, et ei käi siin saidil ja bla bla bla. Võib-olla, okei, ei käi, aga teisalt, kui käid ja kirjutasid selle mõttetu vingumisjutu, siis julge lugeda ka kommentaare mitte ära hakka halama jutuga a'la "ma ei viitsi teie vastuseid lugeda". Ilmselgelt, jänesed šampust ei joo, tõsi.\nKolmandaks - pihid.net ON lihtsalt intelligentsematele inimestele : tõestus on HEAD ja sisukad jutud, mitte mingi pasanteerida stiilist "olen nii äge ja saan siinset kohta sitata".\nNeljandaks - vaata kolmandat punkti ja mõtle, miks sa millestki aru ei saa.\nfuck off, tüüpiline persepugejast pudulojus.\nlehm kirjutas 16:12 - 22/07/11:\nlaps ja georg väänake taha üksteisele.\ngeorg kirjutas 14:12 - 22/07/11:\nMingi järjekordne wannabe täiskasvanud kirjutab siin sellise korraliku kirjavigasid täis teksti?\nSee pole mingi perfectland, see on Eesti! Siin sünnivad asjad nagu ei kusagil mujal.\nTee vähem märkusi, siis on Eesti Wabariik märksa parem.\nlaps kirjutas 14:04 - 22/07/11:\nsa oledki tatt, sest nemad ajavad ainult nii lolli illi


Aed: Seene Impatiensis - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Seene Impatiensis\nSuve-õitsev impatiens pakuvad briljantset värvivarjutust varjulistes kohtades, kus säilivad veel mõned õitsvad taimed. Vanamoodne aasa palsam (impatiens balsamina) on iga-aastane sort, samas kui uuem hübriid nimega new guinea impatiens (impatiens hawkeri või impatiens wallerana) on mitmeaastane, mis õitseb...\nTerved impatiens kannavad kauakestev õitsengut.\nSuve-õitsev impatiens pakuvad briljantset värvivarjutust varjulistes kohtades, kus säilivad veel mõned õitsvad taimed. Vanamoodne aed palsam (Impatiens balsamina) on iga-aastane sort, samas kui uuem hübriid nimega New Guinea Impatiens (Impatiens hawkeri või Impatiens wallerana) on mitmeaastane taim, mis õitseb Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevuspiirkondades 10-12. lehestik ja säravad, pikaajalised lilled on teinud impatiens väga populaarse voodipõhja taim. Impatienid pakuvad tavaliselt kodus maastikel vähe probleeme, kuid need taimed võivad mõjutada mitmeid seenhaigusi.\nImpatiens mõnikord kannatab raskekujuliste probleemide, eriti Botrytis cinerea seente poolt põhjustatud botrytis-hägu. Tuntud ka halli hallitusena, põhjustab see haigus pudeleid ja lilli, mis põhjustab tihtipeale pimedaid lehti avatud kroonlehtedel. Lööbed ja lehed ka kogevad värvimuutusi koos lõtvusega, mädanemise ja enneaegse langusega. Nakatunud taimekuju kaetakse kuuma, halli-pruuni seenorganismiga eoste ajal kõrge õhuniiskuse või märja ilmaga piirkondades.\nImpatiens hallitusseened tekivad siis, kui Plasmopara obducens patogeene idanema märja taime kude. Probleemi varajased tunnused hõlmavad lehti, mis muutuvad helekollaseks või stiilseks. Tõsised nakkused põhjustavad sageli karvade lehtede, taimekasvu ja enneaegset lehtede langemist. Niisketes ilmastikutingimustes lehtede alaosas ilmub sageli valge, fuzzy kasv. Pulbernega hallitushaigus mõjutab peamiselt New Guinea impatiensi. Oidium spp. seened põhjustavad esialgu väikesi lehtede ülemiste külgede külge ilmuvaid valgeid, pulbrilisi kasvu. Plaastrid suurenevad järk-järgult, moodustades suured rasked, jämedalt hallid kuni pimedad kasvu alad. Nakatunud lehed harilikult kõverduvad, kollane ja enneaegselt langevad.\nIllinoisi ülikooli pikendamine soovitab vältida fungitsiidide kasutamist, et ravida vaevusi ja plekke impatiens'is. Seenaposid ilmuvad lehtedele ja kroonlehtedele ning kemikaalid võivad kahjustada neid tundlikke taimeosi. Enne seente nakkusetekitajate esmakordselt rünnata oma impatiensid, järgides õigeid kasvu- ja sanitaarmeetodeid. Nakatunud taimejäätmetest sageli nakatavad patogeensed lehed ja levivad kevadel tuule ja vee kaudu uutesse taimedesse. Kuivatute õietude hävitamine, kollase lehtede peenestamine ja nakatunud koe lõikamine aitab hoida seeni teie taimest eemal. Ärge kasutage üldiseid jootmise meetodeid, sest haigusetekitajad levivad pritsmete veest kergesti. Kasutage oma aia voolikut, et veeta just oma taimede baasil, hoides lilli ja lehestikku kuiv.\nTervislikud impatiens võivad seeläbi patogeene paremini tõrjuda kui nõrgad ja on tõenäolisemalt nakatumise korral ellu jäänud. Impatiens eelistavad osaliselt varjatud tingimusi, kuigi aia palsam suudab iga päev toime tulla paar tundi päikesekiirgust. Tehke oma impatiensid kohas, kus päikeseloojangut kuuma suve pärastlõunal kaitseb. Mõlemad impatiens sortid elavad niiskes, viljakas pinnases. Istutuskohal peavad olema head kuivendusomadused, et vältida seenekasvatust soodustavate liiga niiskete muldade tekkimist. Pathogens kasvavad rahvarohketel tingimustel, nii et jäta oma taimede vahel piisavalt ruumi, et oleks võimalik ületada õhuvoolu. Täiskasvanud New Guinea sordid ulatuvad 1 1/2 kuni 4 jalga pikkusega, pisut väiksemate levikutega, samas kui aia põlves võib ulatuda kuni 18 tolli laiusega kuni 30 tolli.\nVideo Juhend: Nature and Life - Episode 253 (Monsoon Flowers).\nMilliseid Kulutusi Ma Pean Vaatama, Kui Ma Maja Ostan?\nKuidas Parandada Rasketest Mullast


Avaldan siinkohal tunnustust hea liikme joosu vaidlemisinnukusele, mida juba mõnda aega mõnuga jälginud olen. Jaa, vaidlusest pidavat tõde sündima...\nKui Giordano Bruno 16.saj. lõpul kõvade usuvendade poolt tuleriidale saadeti, siis kelle poolt oli tõde? Usuvennad pidasid vaest meest ketseriks, nende meelest ei uskunud tema jumalasse. Giordano ise uskus arvatavasti küll, aga mine teda ka tea. Igatahes uskus ta oma avastusse rohkem, sest hüüdis veel surma minneski ´ta liigub siiski!´\nKes neist tegelastest siis tegelt jumalale lähemal oli? Me siin räägime ju J.K.st ikkagi või?\nA propast mainisin seepärast, et mind häirivad väheke sellised kategoorilised väited nagu - ´kui usku pole ei saagi kõike lõpuni mõista´. No mis asi see kõik õige on? Ja kus maani on lõpuni? :biting:\nEgiptuse Vaarao: Ra poeg, Horos, Osiris. Ta oli ju reaalselt olemas.\nMõte lugege ridade vahelt ise.\nvott tunnustuse eest muidugi suured tänud, d-kvart!\nGiordano Bruno põgusate elulooseikade ees ka kiitus! )kuigi ise sellest kirjeldust suuremat seost eeloleva dispuudiga kahjuks ei leidnud, sest jutt pole siiski siinkohal justkui sellest, et kes Jumalale lähemale või kaugemale on.\noma eelneva fraasi ´kui usku pole ei saagi kõike lõpuni mõista´kommentaariks võin aga ehk niipalju öelda, et ehk polnud ma oma väljenduses piisavalt korrektne. vabandust.\npidasin siin silmas siiski eelkõige seda, et keegi kõrvaline isik ei saa kellegi valgustunud või ümbersündinud või ükskõik mis usku kuuluva inimese sisemaalimast või tunnetusest aru, kui ta ise sellistest nähtust siiski läbi käinud pole (või seisab kasvõi usuga seotud probleemistikust täiesti eemal)\nno lihtsamaks näiteks: võiksin läbi lugeda kümneid raamatuid langevarjuhüpetest või kuulata ka langevarjurite enda kirjeldusi, et milline kaiff see asi ikka on, kuid ikkagi ei saaks ma TEGELIKULT asjale (tõele) siiski pihta enne, kui olen kasvõi ühe hüppe ISE hüpanud ja asja ISE KOGENUD.\nsellest siis jutt.\nolin ma seekord mõistetavam?\nkui sina saad sammukese lähemale teiste vahenditega peale usu, on ka väga hea.\n...noh, nüüd teatad et me sellest, kes lähemal/kes kaugemal ei räägi...\nme ikka räägime Sinuga erinevates keeltes, lp. d-kvark.\nküsimus oli, et igaüks saab ikkagi OMA JUMALALE (Tõele, Absoluudile või misiganes) ilmselt lähemale siiski vaid OMA vahenditega.\nja ka seda, et KUI mingeid OMA vahendeid (või siis argumente) EI OMATA, siis pole eriti kena ka ehk TEISTE hingemaale laiama minna ja kuulutama, et mis õige või vale, võimalik või võimatu.\n/aga see oli nüüd muidugi kujundlikus mõttes öeldud.\nja tegelikult huvitasidki mind antud juhul need SINU VAHENDID rohkem, d-kvark.\nräägid sa nendest?\nnäiteks mõnes teemas, mis siinse algteemaga võrreldes siiski on-topic'sse jääb.\nJeesuse REAALSUSEST ja kerkinud temaatika kontekstis aga nii palju, et vastavalt oma usule, tõekspidamisetele, haritusele või eluvaatele võibki ilmselt J.K. persoon olla kellegi jaoks tõesti vaid lihtsalt ajalooline isik, kelle filosoofiline vaade oli oma aja kohta revolutsioonilne ja leidis nii palju järgijaid; või olla üks nn. tavamessias või järjekordne prohvet nagu neid inimeste kultuurilugudes väga palju on olnud; või olla tõepoolest väga reaalne ja elus näide jumalikkusest, kelle nime jõul on nii tervenetud või paremaks saadud; või olla Jumal ise ühena kolmest;\nvõi olla lihtsalt üks müüt või muinasjutt.\nigale ühele ikka ta enda "mõõdupuu" järgi.\nMind on niimoodi kasvatatud, et nende inimestega, kes kuidagi tihedasti sugu vahetavad ei maksa parem tegemist teha...\nKuigi on kange tahtmine teada saada, kuidas kõik see, mida sa kujundlikult ütled, mittekujundlikult võiks kõlada?\nvada kui hässte sind siis kasvatatud on. mind aga kasvatatud suht kesiselt ilmselt ja nii ma ISEkasvades võtnudki lõpuks omaks, et kõik võib olla võimalik ja pole kõikse aeg vaja olla nii fkng eelarvamuslik ega ka nii ullult tõsine.\nmis aga mu teksti kujundlikku kõlasse puutub, siis palun pretensioonid esitada retoorika osakonda. mille alglätted on nii kuskil Vanas Kreekas.\nTsitaat: Esialgne postitaja d-kvark\nirw, mina hoian kah sellistest inimestest eemale, kes oma soos ebakindlad on - see selleks. fakt on see, et tuues põhjuseks kasutaja soovahetuse, näitab, et sa ise oled üsnagi vilets argumenteerija ning tood ettekäändeks ühe kõige primitiivsema väite, mis tegelikult ei puutu üldse asjassegi. :o\nIgatahes rääkides kujundlikkusest - siis väga paljud asjad alates algelisest poplaulust lõpetades minisuguse süvateadusliku raamatuga on seda täis. Mina olen aru saanud, et kujundlikkus kui seesugune on just selleks, et sõnastada ümber asju, mida inimene "mittekujundlikult" ei mõista. Tulles tagasi jeesuse enese juurde, siis tema oligi see, kes oma mõistujuttudega tegi rahvale Jumala ja usu arusaadavamaks ja mõistetavamaks. Kujundlikkusest ei saa mööda.\nno vott. kuskil siinses foorumis just räägitakse soota inimestest, loom-inimestest või androgüünidest ja teie na eelarvamuslikud. liiga normaalsed olete ühe paranormaalse foorumi jaoks või mis?\ntegelikult olen oma soo suhtes muidugi enam kui kindel. lihtsalt see mu igakordne "vahetusmäng" on mu väike protest siinse rezhiimi vastu. noh, et kõik peavad ringi käima alaliselt küljes mingid arvestusnumbrid, vidinad ja määrangud (ma ei räägi vaid tärnidest) nagu mingis totalitaarriigis, kus ei sallita vabu kodanikke ja korra huvides kõik kõigilenähtavalt ära märgistakse.\nausalt öeldes näen sellist avalikku ERALDAMIST teistes foorumites siiski väga ja väga vähe. miks ei võiks nähtav olla vaid nimi+pilt ja need kõik "lisavidinad" olla profiili all? et kes tahab, see vaatab, kui huvitab.\nkummaline vajadus siiski end eristada või märgistada.\nenivei. see on vale koht seda arutlemaks. kannan teema üle. lihtsalt selgitasin oma "mängu" printsiipi eriti NORMAALSETELE, keda see näis häirivat.\nMinu meelest on Jeesu meie endi sees. Iga inimese jaoks on oma kaitsja. Seega on igal inimesl oma Jeesus. Inimene lihtsalt peab slle endas üles leidma.\njeesus oli olemas, iseasi see, kas ta oli jumalapoeg. teatakse kindlalt, et ta kasutas oma ravitsemisel kanepit, pole kindlaks tehtud, kas ta seda ise ka tõmbas.\nArvan, et oli olemas.\nAga suri kunagi hiljem. Hulkudes vanemana Himaalaja kandis koos emaga ringi. Sealkandis on ehk ka surnukehad, jäänused.\nTeiselt poolt võib see sama hästi ka müüt olla. Nagu vanad kreeklased kirjutasid oma legende võisid meie eelkõijad kirjutada legendi jumalast ja tema pojast.. Neid legende kirjutati selle jaoks, et rahvast koos hoida, et neid ühendaks miski.\nVarem inimesed ju samuti uskusid teisi jumalaid ja ei teadnud midagi Jeesusest....\nmu ajaloo õps ütles et see on juba tõestatud et Jeesus on ajalooline isik, st ta elas... et ta imeteod võisid olla massihüpnotisserimised...\nto hundike: loe "Jumalate jäljed" läbi, natuke aega võtab 600 lehte ikka\nkeegi pole tõestanud... et oli olemas.\njeesuse müüt on palju vanem kui jeesus ise...\nIsegi kui elas selline inimene "nagu Jeesus" see veel ei tähenda, et see oli see kellest me räägime. See võis mingi ravitseja olla, aga kust te võtate, et see just jumala poeg on ?\nkes ütles et JUMALA poeg, siis arutatakse et kas ta ÜLDSE EKSISTEERIS ja kui eksisteeriski siis kes ta oli\naa tegelt üx küsimus: kes (need) seda siin ütles et ta JUMALA POEG on?\nJeesus oli jumala poeg ........... seda mina v'lja ei m]elnud.....\neinojah, see ei ole kindele et ta oli, kristlased väidavad seda\naga ma rääkisin sellest teemast, mitte üldiselt\nKes ta siis on ?\nkeegi ei tea, kes ta oli aga mõned hüpoteesid on siin juba pakutud. Aegade jooksul on olnud piisavalt neid, kes ennast jumalaks või jumala esindajaks nimetavad ja suht lihtsa vaevaga massidega manipuleerivad... selleks peab rääkima seda, mida inimestele uskuda meeldib ja võibolla oma jutu kinnitamiseks ka mõne mustkunsti triki tegema. Tavaliselt jäävad sellised varem või hiljem vahele. Samas.... kui müüt oli juba varem kellegi poolt kirja pandud ning aeg ja asjaolud sobivad võis olla:\na) keegi ilmus sobivas kohas välja ja nimetas ennast jeesuseks.\nb) mõne kokkusattumuse põhjal peeti kedagi jeesuseks ja see keegi võttis uue rolli omaks(võimalik, et polnudki muud valikut... näiteks nagu juba öeldud, omistati see roll tolle aja moraalireeglite järgi khm.. ebasobiva tegevuse varjamiseks juba enne sündimist).\nKes muidugi siiralt usub, et jeesus oli jumala poeg, võib rahulikult edasi uskuda... pole võimalik tõestada, et ta seda oli kuid ei saa tõestada ka vastupidist\nAga see, et Jeesus on jumala poeg on kirjas ka biiblis. Kas biibel on siis ka vaid väljamõeldis. Siis tuleb välja, et jumal ka on vaid inimeste fantaasia.\nPiibel võib vabalt olla väljamõeldis, usklikud väidavad, et see ei ole väljamõeldis aga tõestamiseks kasutavad samuti piiblit või raiuvad seda lihtsalt lolli järjekindluisega toomata ühtegi argumenti. Mõni osavam üritab ka muude demagoogiliste võtetega midagi tõestada\neesti keeles kirjutatakse piibel p-ga\npiibel on ajalooraamat mis räägib inimestest kes ammu elasid ja uskusid oma usku.\nveeda on ajalooraamat mis räägib jumalatest ja nende sõdadest.\nhuvitav mis teeb piibli tõesemaks kui veeda?\nüks räägib ühest jumalast teine paljudest...\nmis õigus on meil öelda et üks jumal on parem\nmis õigus on meil öelda et kui üks inimene väitis et ta on jumala poeg siis ta seda ka oli.\nkäesolevaga teatan mina et ma olen jumala poeg. kutsuge mind Jesiidiks.\n(saage aru kui nõmedalt mõttetu on selline pime usk.)\nNii nagu uskusid/usuvad Templirüütlid, nii usun ka mina. Jeesus oli reaalselt olemas, ent ta ei olnud Jumala poeg.\nTemplirüütlid teadsid vastust. nende käes olid iidsed kaardid iidsete linnadega kus peitus vastus. Need kaardid peaksid tegelikult ikka alles olema peietult.\nTegelikult ma tahaksin küsida, et kas ristiusk vms kujutab jumalat valges rüüs aariarassist mehena kellel oli helehall habe? Huvitav kust tuli see kuldse rõnga komme sinna peakohale?\ntegelikult iidsete suust suhu räägitud legendide kohaselt tuli pärast veeuputust lõunast üks heleda habemega valges rüüs mees kes tõi paljudesse kohtadesse tsivilisatsiooni. Enne seda elati metsloomade kombel.\nVoodoo - kas tegelt ka? hardo1990 23 5,575 Eile 15:29\nKas jumal(ad) on olemas või ei ole? Nielander 275 53,463 22-05-2020 13:06\nAltai šamanism, kas kristlus on saatanast? VironShaman 52 12,303 12-12-2019 13:31\nNostrodamuse Anglomois kuningas kas V.Putin,D.Trump või keegi kolmas? Punahabe 9 3,745 27-01-2018 13:01\nKas juudid on rahvus? Raul 43 13,352 07-09-2017 07:45\nKas päkapikud on vajalikud lastele? Ken 13 4,490 24-12-2013 14:37\nKas te usute voodoo värki? calitry 57 19,498 12-02-2013 21:35\nKas oled ebausklik? Norwain 46 14,027 20-08-2011 15:03\nElust enesest: Kas Jeesus oli päriselt maal käinud ? Alduuur 30 6,072 01-12-2007 18:37


Lillkapsapüree - What's cookin'?\nToit\t august 17, 2017\nLiha või kala kõrvale ei pea alati valima riisi või kartulit. Palju huvitavam ja maitsvam on näiteks lillkapsapüree, mis üllatab oma kreemja pehme konsistentsi ja ülimõnusa maitsega!\nMaailma kokkade seas on viimasel ajal lillkapsas totaalne hitt. Sellest tehakse umbes kõike, alates krõpsudest ja pitsapõhjadest ning lõpetades magustoitudega. Ma ei tea miks, aga ma ei ole kunagi olnud väga suur lillkapsa fänn. Ilmselt lihtsalt pole mul peas olnud piisavalt inspiratsiooni, mida selle toreda valge lillelise kapsapeaga peale hakata. Otsustasin aga anda talle veel paar võimalust oma köögipoolel ja üllatusin, sest välja tuli midagi eriliselt maitsvat! Lillkapsapüree on hea lisand liha või kala kõrvale, sest on madala GIga ning ka korralikult toitev.\nKartulipüree on juba kulunud klassika. Selle kõrvale pakutakse viimasel ajal ka näiteks bataadi- või kõrvitsapüreesid, vahel ka igast muude juurikate püreesid. Üldiselt keedetakse juurikaid ikka vees ning hiljem püreestamisel maitsestatakse siis kas võiga või kreemjama koostise saamiseks lisatakse koort. Lillkapsast tasub aga keeta hoopis piimas, sest piimas keetmine pehmendab kapsa muidu veidi kibedat maitset, annab talle mõnusa maheda olemise ja pärast saab püree kenasti kreemjas. Tõeliselt hea ja lihtne nipp!\nPS. Lillkapsapüree sobib edukalt ka beebi või väikelapse menüüsse.\n1 liiter (laktoosivaba) piima\nsoovi korral 1 tl (laktoosivaba) võid\nPese lillkapsas ning haki väikesteks tükkideks. Pane tükid koos piimaga potti ja keeda seni, kuni lillkapsas on pehme. Kurna lillkapsas sõelal, aga hoia vedelik alles (kurna näiteks läbi sõela kaussi). Kalla keedetud lillkapsa tükid tagasi potti, lisa sool, pipar ja soovi korral või ning alles hoitud keeduvedelikust umbes 100ml piima. Püreesta saumiksriga peenikeseks ja pehmeks püreeks, vajadusel lisa aegajalt piima juurde, umbes 50ml kaupa. Püree peab saama kreemjas, aga mitte liialt vedel.\nServeeri kohe koos liha või kalaga. Hästi sobib see näiteks jogurtimarinaadis kana kõrvale!\n#gluteenivaba #laktoosivaba #lapse toit #soolane toit #suhkruvaba\nPrevious: Klassikaline kohupiimakook\nNext: Brokkolipüree beebile


Brindle koerad: tutvuge viie tõugudega, millel on brindle värvi mantlid - Koerad 101\nBrindle koerad: tutvuge viie tõugudega, millel on brindle värvi karvkatted\nBrindle ei ole tehniliselt värv, vaid pigem muster. Mõned liigid peale koerte (näiteks veised ja merisead) võivad olla brindle. Brindle mantel sarnaneb mõnevõrra tiigerkattega, kuigi mõju on palju peenem. Tavaliselt segunevad mustad triibud tan või pruuniks aluseks. Kas armastad brindle koeri? Nendel viiel tõul on koerad, millel on need värvilised mantlid:\norgaaniline maapähklivõi koertele\nBullterjeritel võivad olla brindle mantlid. Fotograafia viisakalt Mary Remer ja Careen Sutch. M. Nicole Fischeri fotograafia. Ameerika bullterjerite klubi.\nNeile, kes on värvilises sordis (mõned meist on valged), on brindle väga hinnatud värv. Kõik teavad mind munakujulise pea järgi, kuid mind tähistatakse ühtviisi ka oma lõbususe ja hea huumoriga. Minu inglaste esivanemad olid buldogi ja terjerite segud (seega minu otsene nimi), mis töötati välja kõigepealt sitkuseks, kuid ajapikku peamiselt kaaslaseks. Algselt olime valged, kuid 20. sajandi vahetusel ristati meid värvilise sordi jaoks brindle Staffordshiresiga. Kui välimus kõrvale jätta, ületab minu mitmekülgsuse ainult minu entusiasm. Olen kergelt kangekaelne (või nii ütlete ...) tavalise sõnakuulelikkusega, kuid olen valmis tegema teie välja mõeldud jõulisi seiklusi.\nHollandi lambakoerad (lühikarvalised) võivad olla vöödilised koerad. Fotograafia viisakalt Moniek de Jager, Ameerika Hollandi lambakoerte ühing.\nMeil Hollandi lambakoertel võivad olla lühikesed, pikad või karedad kasukad, kuid me kõik oleme vapustavad brindle värvi koerad. Oleme Hollandis välja töötatud lambakoertena ja kõikjal farmikoertena, oleme ustavad, usaldusväärsed ja aktiivsed. Me paistame silma karjatamise alal, kuid särame ka otsingu- ja päästetöös, kuulekuses, kaitsespordis, rallis ja väleduses. Võib-olla olete näinud mõnda minu nõbu Hollandi kuningliku politseikoerte programmist (Koninklijke Nederlandse Politiehond Vereniging)? Paljud neist osavatest politseikoertest on lambakoera geenide segu (näiteks Belgia malinois). Nendel töökatel ristandkoertel võib olla erinev temperament ja füüsiline välimus kui meil, kuid meil on ühine imetlusväärne tööeetika.\nKa poksijad võivad sportida brindle värve. Fotograafia viisakalt Robyn Ginther.\nMinu mantel on kas kollakas või brindle värviga. Kui ma olen brindle, võivad triibud olla heledad või tumedad ning ribade tihedus on kitsast paksuni. Algselt jahikoeraks kasutasid mind ka kodumaal Saksamaal põllumehed ja poeomanikud. Minu tööeetika on kuulus: maailmasõdades töötasime käskjalgade ja pakkide vedajatena. Kuid ärge keskenduge liigselt minu sportlikkusele, töökäigule ega julgusele; Mul on reipas, rõõmus meel ja ma olen sobilik mängima klouni ka siis.\nSee vintske dogi päästeti kutsikaveskist. Fotograafia viisakalt Great Danes and Friends Rescue Community ja Great Babies Rescue.\nMeie, taanlased, võime olla koeri, terase siniseid, musti, arlekiini või brindle värvi koeri. Muidugi räägib enamik inimesi rohkem meie suurusest kui värvirepertuaarist. Meie emased kaaluvad 120 (või rohkem) naela ja isased umbes 150 naela. Seoses iidsete mastifidega arendati meid Deutsche Doggenit 18. ja 19. sajandi lõpul Saksamaal metssigade ja valvurimõisade jahtimiseks. Kuigi meie suur koor konkureerib meie suurusega, on meil tavaliselt hea meel uustulnukaid tervitada (ma arvan, et kui nad meie valduses salaküttimist ei tee!). Kui nüüd nimi kõrvale jätta, siis meid ei arendatud Taanis. Meie ingliskeelne nimi tuleneb sellest, et prantsuse loodusteadlane nägi meid Taanis.\nAkitas on üks brindle koeratõugudest. Fotograafia viisakalt Melissa Fischer. Randy Roberts, Roberts Photos. Ameerika Akita klubi.\nTõenäoliselt tunnete ära ühe minu kaubamärgi: mu palja saba, mis lokib üle selja. Meie mantlid võivad olla paljude rikkalike ja säravate värvidega, sealhulgas valge, brindle ja pinto. Kartmatud, lojaalsed ja tugeva meelega arendati meid Jaapanis mitmekülgse, julge jahi- ja valvekoerana. Pean ennast tugevaks, kuid vaikivaks tüübiks; me ei ole tavaliselt haukuvad, kuigi valvame kindlasti oma peresid. Kas teadsite, et oleme Jaapanis looduslik aare? Võib-olla ka meie perede siinsetes majapidamistes!\nRäägi meile:Kas teil on brindle koeri? Mis tõug on teie brindle koer?\nminu koer äkki ei hüppa üles\nPisipilt: Brindle Hollandi lambakoer (pikad juuksed). Fotograafia viisakalt Tracy Kaecker, Ameerika Hollandi lambakoerte ühing.\nrongkoera kasutama prügikasti\nchihuahua kuritarvitamise video\npeta on vale


Irja Alakivi: prügipõletustehas nagu põrsas kotis - Tänane leht\nIrja Alakivi: prügipõletustehas nagu põrsas kotis\nKuidagi ei ole võimalik nõustuda, et uue suure ohtlike jäätmete põletamise tehase ehitamine ja käitamine Tartu linnas on a priori ohutu või olulise keskkonnamõjuta, nagu väidavad Ravila tänavas asuva senise käitlemiskoha omanikud, ettevõtete Eesti Keskkonnateenused ja Epler & Lorenz esindajad. (Vt TPM 7.9 ja PM 11.9). Hüüatus, et uut tehast oleks vaja nii ruttu kui võimalik, ei peaks tähendama seda, et Tartule kavatsetakse «põrsast kotis müüa» ja et Tartu peaks sellega leppima.\nKeskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadus sätestab, et keskkonnamõju on kavandatava tegevusega või strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega eeldatavalt kaasnev vahetu või kaudne mõju keskkonnale, inimese tervisele ja heaolule, kultuuripärandile või varale. Keskkonnamõju on tähtis, kui see võib eeldatavalt ületada mõjuala keskkonnataluvust, põhjustada keskkonnas pöördumatuid muutusi või seada ohtu inimese tervise ja heaolu, kultuuripärandi või vara.\nÜleminek seniselt põletusmahult 2000 tonni põletusmahule 15 000 tonni aastas ei tähenda muutust ainult koguses, vaid kõige olulisemalt selles, mida kavatsetakse uues tehases põletada. Seni on Ravila 75a põletatud ainult haiglajäätmeid, nagu kinnitatakse 2019. aastal ettevõtte poolt keskkonnaagentuurile esitatud keskkonnaaruandes.\nRiskid ohtlike jäätmete käitlemisel võivad olla poliitilised, õiguslikud, tehnoloogilised või reputatsioonilised.\nUue tehasega kaasneda võivate keskkonnamõjude hindamine aitaks kavatsustest selgust saada ja ka mõjud saaksid loodetavasti korrektselt hinnatud. Märgin veel, et Eestis tekib keskkonnaagentuuri andmetel üle 120 000 tonni põletamiseks kõlblikke ohtlikke jäätmeid.\nKindlasti on ka oluline, kuidas käideldakse ohtlike jäätmete lendtuhka ja kuidas koldetuhka – ka need mõlemad on ohtlikud jäätmed. Euroopa Liidu prügiladirektiiv on karm.\nVõimalikud keskkonnaintsidendid, mis võivad realiseeruda või ka mitte realiseeruda, on mitmesugused: lekked, kõrvalekaldumised lubadest, heitveeintsidendid, õhuheitmete intsidendid, tulekahjud, plahvatused. Kõik need vajavad analüüsi ja selgitusi, enne kui hilja. Tegu on siiski Eesti suuruselt teise linnaga, kuhu soovitakse uut tehast ehitada.\nTegu on siiski Eesti suuruselt teise linnaga, kuhu soovitakse uut tehast ehitada.\nJäätmete põletamisel, veelgi enam ohtlike jäätmete põletamisel lendub heitgaasidega mittemetaanseid orgaanilisi ühendeid, lämmastikoksiide, vääveldioksiidi, tahkeid osakesi, kloorvesinikku, vesinikfluoriidi, pliid, elavhõbedat, kaadmiumi, mangaani, vaske, dioksiine ja furaane. On, mille pärast muret tunda.\nTartus on küll aastatel 2004–2016 vähenenud välisõhu saasteluba või keskkonnakompleksluba omavate ettevõtete poolt välisõhku heidetavate saasteainete kogused, kuid seda põhiliselt soojatootjate juures toimunud muudatuste tulemusena.


tujudGellukese blogipesa | Gellukese blogipesa\nBlogimisele on nüüd päris pikk vahe sisse jäänud..no mis teha ma pole jõudnud midagi kirjutada..täna on üle hulga aja selline päev kus ma lihtsalt löön aega surnuks..jah ma hommikul ikka hakkasin koristama ka ja saingi tehtud aga mis sest kasu oli..mammu keeras toa poole tunniga pea peale nagu näha ning vähe sellest et asju loobib mööda elamist laiali..teeb ta sama ka toiduga..hetkel siis põrand saiapuru ja muud manti täis..\nMõtlen et no võiks ju ennast liigutada ja kuramuse põranda puhtaks teha aga no ei viitsi ja üldse olen ma täna ka millegipärast jube närviline..iga pisemgi asi ajab mind tigedaks..nagu oleks herilane nõelanud..mul vahest käivad sellised hood ? ja kuna ma tean et kui tahan midagi tegema hakata siis tibi ei lase mul seda niguinii rahulikult lõpuni teha ja siis lähen ma ilgelt närvi ja ma parem ei teegi midagi..istun siin diivanil ja vahin parem telekat ja joon kohvi ning loodan et see fucking nõme tuju üle läheks ? kaks puhkepäeva on veel ees nii et olen täna laisk kui lohe.\nEelmisel nädalan sain lõpuks meie magamistoa ära koristatud..riided kokku ja kappi ning voodid korda ja kuna mammu printsessi telk hakkas mulle juba seal toas ette jääma siis tõin selle alla tuppa tagasi..kuna erilist ruumi seda kuhugile siin ka selleks pole..tõstsin veidi asju ringi ja panin selle köögi nurka..Mai-Lii oli muidugi õnnejunnis ja istuski suurem osa päevast telgis koos oma nukkudega ?\nKuigi meil on täitsa olemas plikale hüppeloom..siis millegipärast eelistab ta ikkagi Hr.Viinerit ? muidugi hüpata ta peal ei lase..õnneks ei hüppa ka vaid lihtsalt istub ja vahest hoiab kõrvadest kinni ?\nVahepeal oli meil siin ka sõbrapäev ja no mina olin sellel päeval tööl..ütleme et väga tore oli ? õhtuks ostsin koju ka selle päeva puhul karbi tumedat šokolaadi ja pudeli kihisevat ?\nLisaks tassisin ma koju terve hunniku plastikämbreid..neid mille sees lilli vees hoitakse ja kuna põhimõtteliselt need rohkem mingit kasutust ei leia ja neid ikka sittakanti oli..tõingi mina endale mõned koju..neid saab kasutada ükskõik milleks..minu eesmärgiks olid lillepottideks. Aga mis eesmärk neil hetkel on? Nimelt tibi otsustas et hoopis temal on neid vaja ning mängib nendega. Põhimõtteluselt ta laob need tornidesse..teate küll neid mängutorne mis pisikestele müüakse..sellised pisemad ja maksavad pea 10 euri..no meil on ka need olemas aga nüüd asendavad neid suured potid ? igatahes lapsel lõbu laialt ??\nAga no aru ma ei saa millal need kuramuse hambad tibil küll lõpuks välja tulevad..see virisemine hakkab jubedalt ajudele..üleval paremal on mitu päeva ots näha aga no kurat küll päris väljalõikunud ikka ei ole kuigi otsa on ju tunda ? ja siis veel see lõunauinak..oeh no teate sellega on ka nii et alguses kuidagi ei taha..siis ka viriseb ikka saja eest..miks ta ei võiks kodus minuga ka kukupai olla nagu vanaemaga mh? Ega ta nüüd 24/7 ka ei jonni..vahepeal ikka lobiseb ja on heas tujus ka ? lihtsalt see hetk on kõige masendavam just sp et aidata ka ju ei saa ja ma olen üldse üks kehva jonnitujude kannataja kui see tujuke just endalgi parem pole.\nLõpetuseks kogu selle jutu peale veel üks pildike tibist, kes just minu kõrval lõpuks peale pikka virinat magama jäi pepu püsti ?\nSee postitus avaldati Jutumull, Laste blogi kategoorias siltidega hambad, jonn, Sõbrapäev, tujud, virisemine 19. veebr. 2016 , autoriks gelluke.


VIDEO | Kuumad suudlused öös, armukesega reisil ja neidis põlvel: need tuntud Eesti inimesed on jäänud tiivaripsutamisega kaamerate ette - Kroonika\nÜks kuulsamaid avalikke miilustamisi on toonase presidendiproua Evelin Ilvese lembehetked noore ja kuuma välismaalasega. 2014. aasta 7. augustil kulges nimelt üks pealtnäha tavaline pidu varahommikusse, mil rahvast hakkas Komeedi kohviku suveterrassil üha vähemaks jääma. Järsku avanes järgmine pilt – president Toomas Hendrik Ilvese toonane abikaasa Evelin Ilves tantsis ühe endast noorema, 28-30-aastase mehega terrassi keskel. Paar õõtsus tantsuplatsil justkui armunud, Evelin vaatas oma tantsupartnerile ainiti silma. Sumedast ööst ei puudunud ka kuumad suudlused…\nAga ka hilisemast ajast on hetki, mil inimesed ennast liigselt teiste embusesse unustavad. Nii juhtus tuntud telenäo ja raadiohääle Brigitte Susanne Hundi kaaslase Ron Nõmmega. Hunt jagas eelmise aasta 2. novembri hommikul fännidega tõeliselt jahmatavat ja kurba sõnumit. Hunt lisas sotsiaalmeediasse postituse, millel selgitas, et vajab kiiremas korras korterit, sest on oma kaaslasest Ronist lahku läinud.\nSelgus, et eelmisel õhtul käis paar eraldi pidudel ning Ron ei suutnud ühele naisterahvale vastu panna ja jagas temaga kirglikku suudlust. Kroonikale teadaolevalt suudles Ron peomelus enda kolleegi. Brigitte oli ise koos sõbrannadega Olympic Casino ABBA peol. Brigittel on igasuguse petmise vastu nulltolerants, seega ei olnud isegi küsimust - suhtega oli kõik.\nVaata videost, millised suhtes või abielus olevad avaliku elu tegelased on veel tiivaripsutamisega kaamerate ette jäänud.\nAlustab Kroonika kohtingusaade. Saatejuht: "Saates osaledes ei ole võimalik sattuda deidi ... (6) 431\nSaade "Maskis laulja" saab endale juurde uue detektiivi, vahetades välja Ženja Fokini (3) 58\nBrigitte Susanne Hundi kaaslase endine kallim Greta Korju: ta teadis, et me olime Indrekug... (1) 159


Häkaton – ettevõtluse nippe evangeeliumi levitamiseks\nMarlen Pihl, 3D koguduse meediajuht\nNii mitmedki vaimuliku töö juhid saavad aeg-ajalt tõmmata paralleele ettevõtte ja koguduse vahel – mõlemad on ju omaette organisatsioonid, mille toimimiseks vajame asjakohast strateegiat, head meeskonda ja inspireerivaid eesmärke. Seetõttu oleme ka 3D koguduses noppinud n-ö paremaid palasid ärimaailmast, mis võiksid kaasa aidata Jeesuse antud sõnumi levikule. Häkaton pärineb algselt IT-ringkondade häkkekultuurist, mida tänaseks on kasutusele võetud ettevõtluse ringkondades (nn startup-häkatonid). See on rühmatöö formaat, kus eri valdkondade inimesed koondavad kokku oma ideed ja oskused ning mille tulemusena valmib lühikese aja jooksul, intensiivse panustamise käigus, lahendus püstitatud probleemile.\nÜhtäkki sõltus koguduste meediatööst enneolematult palju ja oli aeg terve Eesti kristlaskonnaga välja astuda.\nMärtsi keskel kehtestatud eriolukord oli lõpuks ajendiks, kus Jakobi mõtetes ringelnud idee häkatonist formuleerus kiirelt tervikpildiks. Ühtäkki sõltus koguduste meediatööst enneolematult palju ja oli aeg terve Eesti kristlaskonnaga välja astuda. Kiire reageerimine viis selleni, et juba kuu lõpus, 27.–28. märtsil leidiski aset koguduste häkaton. Lahendust otsiti probleemile: „Kuidas võiksime antud kriisiolukorras luua innovaatilisi lahendusi evangeeliumi kuulutuseks, jüngerluseks ja inimeste teenimiseks?“\nEriolukorrast kannavad paljud kogudused online-keskkonnas üle oma jumalateenistusi. Usume, et see oli hea algus, kuid samas näeme inimeste vajadust enama järele kui üksnes videoteenistuse sisu, mida läbi Interneti avaruste tarbida. Kuigi füüsiliselt olid mõned uksed siiamaani sulgunud, siis avab Jumal nii vaimulikult kui virtuaalselt uusi aknaid inimestega suhtlemiseks ja kuningriigi töö levikuks.\nNädal enne häkatoni oli võimalus esitada oma ideed ja probleemid, mida ürituse raames võiks arendusele võtta. Kokku laekus 15 unikaalset ideed erinevatel teemadel: „kadunuteni“ või hingekriisis inimesteni jõudmine, väärtuslike kristlike materjalide, ülistuse ja inimeste tunnistuslugude kättesaadavamaks tegemine, suhtluskeskkondade loomine, heategevus kriisi olukorras jpm.\nReede õhtul jõudiski kätte aeg, kus osalejad tulid kokku virtuaalse platvormi kaudu ja idee autorid esitasid oma nägemuse lahenduse suunast. Koos autorite ja kuulajatega võttis häkatonist osa ligi 25 inimest. Mitmed ideed koondati kolme rühma ja jaguneti meeskondadesse, kus järgnes intensiivne arutelu ning prototüüpide ettevalmistus. Järgmisel hommikul tutvustati lühidalt oma lahendusi ja jätkati arendustegevustega. 24 tunni lõppedes koguneti taas ning esitleti oma prototüüpe ja edasisi samme. Häkatoni käigus sündisid järgmised ideed:\n1. Jututuba „Karantiinijutud“ – tööpäeva õhtuti toimuvad 3D inimeste juhitud saated koos külalisosalejatega, kus arutletakse päevakajalistel teemadel. Kõigil kuulajatel on võimalus küsimusi esitada. Põnevate vestlustega alustati juba häkatonile järgnenud nädalal.\n2. Online-hingehoiu nõustamisplatvorm „SinuABI“ – loodav veebileht, kus koostöös vabatahtlike kristlastest kogemusnõustajate ja professionaalidega aidatakse hingekriisis olevaid inimesi tasuta kirjalike vestluste teel. Veebileht ja sisu on hetkel aktiivse arendamise all.\n3. Oma tunnistuslugude jagamise platvorm – MyStory.me kodulehe näitel luua eestikeelne „Minu lugu koos Jumalaga“ keskkond, kus vaataja saab astuda suhtlusesse tunnistuse jagajaga ja esitada küsimusi.\nEestimaa esimene teadaolev kristlaskonna ühine häkaton oli igapidi edukas. Alati võiks ja saaks rohkem „nähtavat“ välja pigistada, kuid nähes, kuidas ürituse käigus loodud ideed ja lahendused panid osalejatel silmad särama, mõtte tööle ning tõid missioonitundlikkuse, et siit saab midagi suuremat Jumala auks välja kasvada, võib kokkuvõtvalt tsiteerida: „Usk on loodetava tõelisus, nähtamatute asjade tõendus“ (Hb 11:1).


Arütmia: diagnostiline uuendused\nAlates neeru veresoonte ja silmaarsti juba mõnda aega saab diagnoosida rütmihäired. Kardioloogid, silmaarstid on leidnud seose kõrvalekalle rütmi südamelööke (kodade virvendus korda) ja kahju väikeste veresoonte neerudes ja võrkkesta. See oli kirjutatud Business Standard. Mis riskid kodade virvenduse? - Kodade virvendus suurendab insuldi riski, südamepuudulikkus, valu rinnus.\nVaatlused tehti 10 tuh. Inimesed keskeas. Eksperiment kestis rohkem kui kolmteist aastat. Tõestas, et esinemissageduse arütmia nende seas, kes ei olnud muutusi neerude või võrkkesta oli 5, 7 juhtu tuhande inimese kohta aastas. Muudatuste puhul võrkkestas (mikrokrovotecheniya või aneurüsm) tõuseb 8, 9, ja juhul muutuste neeru - 16 8. Kui võrkkest on kahjustatud (retinopaatia) ja neerudes (koos mikroalbuminuuria) - ühes ja Samal ajal oli see näitaja 24, 4. Tasub teada rohkem ilming ja südamepuudulikkuse raviks.\nKõik need kõrvalekalded mõnel juhul koondada järgmised protsessid: endoteeli düsfunktsiooniga, põletik, elektromehaanilised remodeling, autonoomne düsfunktsioon - nii teadlased öelda.\nSüdame rütmihäired (kooskõlastamata, kohmakas) nimetatakse patoloogilised seisundid, mille sagedus puruneb, rütm, jada erutus ja kontraktsioon südame. Tegelikult, arütmia võib nimetada südamerütmi, mis on erinev tavalisest siinusrütm. Märkus: cola põhjustab südame rütmihäired.\nArütmia: Heart valged ohus\nDiagnoos süda: uus kardiograaf Ukrainas


Palo lasi Ida-Viru nõuniku lahti - DELFI\nPalo lasi Ida-Viru nõuniku lahti\nRahvastikuminister Urve Palo lõpetas ootamatult töösuhte oma Ida-Virumaa nõuniku Erika Kruubiga, kes oli hiljuti toimunud Ida-Virumaa noortefoorumi üks põhikorraldajaid.\nErika Kruup ütles Põhjarannikule, et rahvastikuministri kantselei juhataja Keit Fomotškin kutsus ta eelmisel neljapäeval Tallinna ja teatas, et minister ei soovi enam temaga koostööd teha. Kruup ütles, et selline ettepanek, mis tähendas sisuliselt päevapealt vallandamist, oli temale ootamatu, sest seni ei olnud ministrilt tema töö kohta mingeid etteheiteid tulnud. Mis olid tema tagandamise tegelikud põhjused, Kruup rääkida ei soovinud.\n“Leppisime kokku, et avalikult me sellest ei räägi,” lausus Kruup, lisades vaid niipalju, et ilmselt poleks tema töökoht löögi alla sattunud, kui ta nõustunuks astuma ministriga samasse, Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.\nPõhjaranniku andmeil seati mullu suvel rahvastikuministri ametisse asudes Kruubile tingimuseks, et ta astuks välja Isamaa ja Res Publica Liidust. Kruup tegigi seda, kuid keeldus kategooriliselt sotsiks hakkamast.\nRahvastikuministri pressinõunik Olga Slõk lükkas selle väite ümber. “Mitte keegi ei ole Erika Kruubile survet avaldanud astumaks sotsiaaldemokraatide liikmeks. Valime inimesi, kes sobivad töökohale, sõltumata poliitlisest kuuluvusest,” ütles Slõk Delfile. “Mina ei kuulu samamoodi sotsiaaldemokraatide ridadesse,” lisas ta.\nErika Kruup on juba teine idavirulane, kel ei klappinud töösuhe rahvastikuminister Urve Paloga. Poolteist aastat tagasi lahkus erimeelsuste tõttu ministriga rahvastikubüroo kantselei juhi kohalt Eduard Odinets. Mõlemad nad on ka Kohtla-Järve volikogu hõreda opositsiooni kaks kõige aktiivsemat esindajat.


Kuidas vabandada loomade väärkohtlejaid? Aga kas seda on vajagi?\nKui Saarte Hääl palus mult arvamust viimase aja uudiste kohta, mis rääkisid räigelt väärkoheldud koduloomadest, olin silmapilkselt nõus. Alles pärast jah-sõna ütlemist hakkasin mõtlema, et mida üldse saab sellisest asjast arvata.\nKas otsida õigustusi?\nKui täiskasvanud mees Leisi vallas lõi koerale kirve pähe, kas sellist käitumist saab õigustada? Kas loom ründas? Kas mees kartis ajalehepildi järgi pisikesena tunduvat koera? Kas koer ründas mehe last? Kas koer ohustas mõnd tema looma?\nNeed olid küsimused, mis mulle pähe turgatasid. Aga siis saabus veendumus. Vahet ei ole! Ükski täiemõistuslik mees, kelle elus on kõik korras, ei tohi, ei saa lihtsalt ühegi loomaga niiviisi käituda!\nKoera peale saab ohuolukorras häält tõsta, võtta kas või vits kätte. Ära joosta. Appi hüüda. Aga looma pead ei tohi mitte ühelgi põhjusel kirvega puruks lüüa!\nKuidas vabandada Pöide kandi meest, kes viskas kassipojad vastu seina surnuks? Kas kassipojad ründasid? Ohustasid tema peret? Olid majanduslikult koormaks? Sattusid lihtsalt valel ajal valesse kohta?\nNo vanduma võtab, sest kui mehel on emane kass, kes on steriliseerimata, siis on pojad kassiema elutöö ja kohustus. See, et kiisumiisud sündisid, on ainult ja ainult omaniku süü ja vastutus. Ei kassiema ega tema pojad teinud midagi valesti!\nKuidas vabandada seda Pöide kandi naist, kes kolis talveks maalt linna tööd tegema ja jättis kassi talveraskustega üksinda toime tulema?\nKas naisel on linnas vähe ruumi? Kas napib aega liivakast välja viia? Ehk peab loomahülgaja vabanduseks isegi seda, et kass ei taha ju korteris elada, las püüab maal hiiri.\nKa selline käitumine ei ole vabandatav, mis siis, et kassi justkui füüsiliselt ei väärkohelda! Kui kassi kaasa võtta ei saa ja kui sa suveks maale tagasi tuled, palun leia oma lemmikule siis kas või hoiukodu.\nMa olen veendunud, et kui aastaringselt maal elavalt naabritädilt küsida, on ta kindlasti nõus kassile peavarju andma ja perenaise ostetud söögipoolist ette andma.\nKuidas vabandada endist Orissaare valla hobusekasvatajat, kes näljutas oma loomi, ei kutsunud neile kapjade lõikamiseks seppa, vaid vaatas pealt, kuidas kõhnad, parasiite täis loomad abitult ja valudes ringi komberdasid?\nKas omanikul polnud raha? Kas polnud aega? Kas hobused on nii metsistunud, et nad poleks sepale jalga andnud?\nJällegi – need ei ole vabandused. Kui sul on loomad ja sa ei jaksa neid ülal pidada, müü nad maha! Kas või odavalt! Või anna ära! Kabjad ei kulu ise väiksemaks. Looma kehakaal ei tõuse, kui talle süüa ei anta ja ta ussikuure ei saa. Hobune ei müü end ise maha, ta ei leia ise uut ja armastavat kodu.\nÕnneks on Saaremaal selles osas ka üks tore näide, kuidas üks suur, heatahtliku, ent raskustesse sattunud omaniku hobusekari Karja kiriku lähedal sai uued ja head kodud. Omanik võttis vastutuse, leidis kuldaväärt abilise ja lahendas probleemi. Müts maha!\nMe elame Saaremaal. Siin pole liiga palju inimesi. Siin tunnevad kõik kõiki. Loomadevastast vägivalda viljeleb oluliselt suurem hulk inimesi, kui me uskuda tahaksime. Ma ei tea, kuidas neid inimesi nimetada. Idioodid?\nVärdjad? Debiilikud? Nad ei ole üksi. Nad on meie naabrid, sugulased, perekond. Ja meie ei tee mitte midagi.\nJuhtum, et naaber peksab oma hulkuma läinud, aga ise koju tulnud koera nii, et üleaedsel seda nähes süda pahaks läheb, on samuti siinkandis tõestisündinud lugu.\nAga kellelegi ei teatata. Ei võeta ühendust ei loomakaitse ega politseiga. Ei öelda veterinaarametile. Sest inimesed arvavad, et ametnikud ei tee midagi.\nJa tõesti, meil tehaksegi loomade kaitseks kahetsusväärselt vähe. Ametnikud ei süvene, ollakse kaugelt sugulased, keegi tunneb kedagi. Ja no tõesta ära, et sa ise nägid, kuidas su naaber oma koera peksis…\nLisaks saab “pealekaebaja” täiesti kindlasti ümberkaudsete halvakspanu osaliseks. Loomi on ju kogu aeg karistatud, mis siin sekkuda, öeldakse. Ole õnnelik, et ta neid kassipoegi sinu kaevu ei uputanud.\nOn ka neid, kes vaeva näevad, kes neljajalgsete inimkaaslejate süütust mõistavad ja “kaebavad”.\nNeed inimesed riskivad heanaaberlike suhete sassiminekuga, “mingi mõttetu loomakaitsja” või isegi “sarikaebaja” tiitliga. Ja mis veel hullem, nad kardavad, et naabrimees, kes seni on oma kasse vastu seina loopinud ja koera peksnud, teeb haiget ka “kaebaja” lapsele või loomale.\nTihti juhtub ka nii, et võtadki südame rindu. Lähed politseisse. Teed avalduse. Annad tunnistused. Käid kohe mitu korda ja raiskad aega. Kuid hiljem öeldakse sulle, et midagi ei saa teha: kuriteo koosseisu ju pole.\nSina raiskad aega, valutad südant, vihastad väärkohtlejat ja midagi ei juhtu. Isegi looma ei võeta ära.\nMis muutuma peab?\nLoomade väärkohtlejate hulk ei vähene enne, kui meie, kes me seda näeme, julgeme siiski rääkima hakata. Tegelikult, julgeme pinda käima hakata! Pidevalt ja järjekindlalt. Julgeme väärkohtlejale öelda, et me sekkume!\nKui su aia taga on kõrgetel kapjadel komberdavad, parasiite täis hobused, kui su naabrite koer ilma põhjuseta lonkab või leiad (nagu mina mõned aastad tagasi Metsara külast) puu otsa seotud kotitäie surnud kassipoegi, siis võta midagi ette.\nHelista ikkagi politseisse. Teata ikkagi loomakaitsesse. Kirjuta sellest ajalehte. Ja avalda kurjategija nimi! Mitte miski pole tõhusam kui avalik tähele- ja halvakspanu. Nulltolerants!\nLoomadevastane vägivald on sama, mis inimestevastane vägivald. Ainult et loomad ei räägi. Nad on nõrgemad, aga peavad taluma neid väärastunud tegelasi, keda on nähtavasti kunagi ennast pekstud, väärkoheldud või muul viisil ahistatud.\nKui meil tekib julgus märgata ja sekkuda, raisata oma aega ja võidelda, siis ehk midagi muutub.\nSee ei olegi tegelikult ainult loomakaitse teema. See puudutab ka sinu naabriperet, klassi- või töökaaslasi ja seda väikest tüdrukut, keda näed oma külas alkohoolikust vanematega suvitamas.\nvabakutseline teletoimetaja ja loomasõber\nLisatud: 31.07.2014 / 07:03\nAnnaks jumal, et tuleks ükskord see aeg, et loomapiinajad saaksid korralikult ja kõige rangemalt karistada. Kui oleks minu teha, laseksin nad oma käega maha, sest need ei ole täie mõistuse juures ja inimesteks neid nimetada ei saa. Seadusemehed, võtke ometi midagi konkreetset ette selliste sadistidega!\nLisatud: 31.07.2014 / 11:11\nIssanda veskikivi töötab aeglaselt aga õiglaselt- see pöide julmur on juba oma karistuse saanud.\nÕhupüssist laskjatest ei ole artiklis mainitud. Minul on kogemus, kuidas kassid, mädast tilkuvate haavadega tulid abi otsima.Sellel mehele sai otse õeldud…. Nüüd püss nurgas. Seega on artikli autoril õigus. Olgem julgemad ise väetimate eest välja astuma, mitte kartes naabrimehe viha.\nLisatud: 31.07.2014 / 12:51\nHea jutt kukkus välja, tänud! Rohkemgi võiks asjast kirjutada. Olen tähele pannud, et peale julmuse mängib rooli loomade väärkohtlemises ka puht lihtlabane mõistmatus ja teadmatus.\nLisatud: 01.08.2014 / 00:02\nArtikkel oleks justkui kõikidest loomadest, aga tegelikult ikkagi ainult kassidest-koertest-hobustest ehk lemmikloomadest. Külastage näiteks http://www.seavabrikud.ee ja kui te tõesti loomadest hoolite, siis lõpetage see arutu lihasöömine. Ahjaa… šašlõkk maitseb ju nii hea, siis on kõik vabandatud ja sellest me ei räägi.


Buduaar - 2 TÄHTSAT MUUDATUST menüüs aitavad ära hoida riski haigestuda rinnavähki\nHiljutisest Ameerikas läbi viidud uuringust selgus, et naised võivad oma toidulaua muutmisega vähendada olulisel määral riski haigestuda rinnavähki. Tulemuste põhjal soovitavad teadlased vähendada rasva söömist ning lisada menüüle köögi- ja juurvilju, vahendab NBC News.\nUuringus osales üle 48 000 menopausi ületanud naise üle kogu Ameerika. Uuring sai alguse 1993. aastal ning kestis 20 aastat. Uuringu alguses polnud mitte ühelgi naisel diagnoositud rinnavähki.\nNeist 20 000 naisel paluti kaheksa aasta jooksul täita igapäevaselt toitumispäevikut. Katsealused vähendasid rasvase toidu söömist vältides punast liha ning rasvaseid piimatooteid. Samal ajal lisasid nad toidulauale ohtralt puuvilju, köögivilju ja viljatooteid.\nTulemustest selgus, et naistel, kes jälgisid väherasvast ja köögiviljarohket menüüd, oli 20 protsenti väiksem tõenäosus surra rinnavähki, kui neil naistel, kes oma toidulauda ei muutnud.


Võimalus reaalsusest põgeneda on lõpuks käes — Sirp\nVõimalus reaalsusest põgeneda on lõpuks käes\nKaader Keiichi Matsuda düstoopiahõngulisest lühifilmist „Hüperreaalsus“, mida autor ise ka detsembris Tartus toimunud konverentsil „sTARTUp Day 2016“ siinsele publikule näitas.\n„Virtuaalreaalsus on taskukohane juba paari aasta pärast!“ – selline võiks olla täiesti ootuspärane meediapealkiri kas või äsja lõppenud aastal, mil iga sobiva eetriaugu täiteks on räägitud sellest tehnikauuendusest kui järjekordsest pöördest tarbijaelektroonikas. Aga ei, sellise lubaduse käis hoopis ühes pealkirjas välja Ameerika ajakiri 25 aastat tagasi,1 sest just toona oli pooleli esimene epideemia mõõtu virtuaalreaalsuse hullustus.\nMasinate abil mingi simuleeritud keskkonna loomisest on inimene mõelnud ilmselt juba alates sellest, kui masinate potentsiaal meile selgeks sai. Puhtalt illusoorse mulje põhjal on mõni virtuaalreaalsuse eelkäijaks nimetanud lausa panoraamseid ringmaale, mis lubavad vaatajal justkui stseeni sisse astuda. Kui jääda virtuaalreaalsuse kirjeldamise juures tehnilise komponendi juurde, siis tehti sellega esimesed katsesammud eelmise sajandi keskpaigas samal ajal, kui USAs käis sõjajärgne televisioonibuum. Ent see oli veel analoogajastu ja tegelik virtuaalreaalsus, nagu me seda tänapäeval mõistame, ootas oma tulekuga mikroprotsessorini. 1980ndatel Atari arenduskeskuses töötanud Jaron Lanieri peetakse peamiseks, kellele peaksime võlgnema tänu termini „virtuaalreaalsus“ eest. Peale mõiste populariseerimise osales ta ka esimeste seadmete, millel oli potentsiaali jõuda massiturul tarbijani, ehitamises. Näiteks 1989. aastal müügile tulnud Power Glove oli 75 dollarit maksev kinnas, millega sai Nintendo telekamängudes objekte virtuaalselt manipuleerida. Kuna aga lõviosas maksid toonased virtuaalreaalsuse seadmed tuhandeid dollareid, ei leidnud need teed mitte tarbijate elutuppa, vaid hoopis mängusaalidesse. Arcade-parkidesse ilmusid kohmakad ja higised kiivrid, mis peapöörituse hinnaga püüdsid mängijale anda võimaluse primitiivse graafikaga labürindis ekselda. 1990ndate alguses jõudis elevus virtuaalreaalsuse pärast haripunkti, aga taskukohane lahendus „paari aasta pärast“ jäigi toona unistuseks.\nTeine laine – seade massidele\nMiks ootused veerand sajandit tagasi vastust ei saanud, ent nüüd taas õhus on, selgub termini definitsioonist. Virtuaalreaalsuse mõte on – ühe valdkonna teerajaja Ivan Sutherlandi sõnadega – muuta arvutiekraan „aknaks, mille kaudu inimene vaatab virtuaalsesse maailma.“2 Arvuti ülesandeks jääb tema sõnul see, et virtuaalne maailm näiks ja kõlaks nagu päris, liiguks ja reageeriks nagu päris, tunduks päris. Kontseptsioon on paeluv ja ühiskonnana oleme sellest lummatud, olgu popkultuurist selle tõestuseks kas või filmid „Tron“ (1982) ja „Matrix“ (1999).\nEnt alles nüüd, läbi mitme kümnendi toimunud arvutusvõimsuse eksponentsiaalse kasvuga hakkavad masinad selle ülesandega toime tulema. Virtuaalreaalsuse teise laine algatajana ei saa üle ühest noviitsist ja ühest veteranist: California ajakirjandustudengist Palmer Luckeyst ja arvutimängugurust John Carmackist, kes on maailmale toonud klassika, nagu „Wolfenstein 3D“, „Doom“, „Quake“ ja palju muud. Nokitsejast Luckey ehitas 2012. aastal pähe käiva virtuaalreaalsuse kiivri Oculus Rift, ent esialgu oli see garaažitinutuse tasemel kaadervärk. Alles siis, kui Carmack pani professionaalsest huvist kiivri tööle koos legendaarse „Doomiga“, nii et mängija peapööretega virtuaalses labürindis orienteeruda sai, sööstis Luckey leiutis orbiidile. Järgnes pöörane edu ühisrahastusega, Carmacki liitumine Oculusega ja varsti koputas uksele Facebooki asutaja Mark Zuckerberg, kes firma kahe miljardi dollari eest ära ostis. See oli lõplik kinnitus, et virtuaalreaalsus on saanud kättesaamatust militaar-industriaalsest simulatsioonitehnikast taas masside seadmeks, mis tarbijatele ühel või teisel moel maha müüakse.\nOculus Rifti edu võti seisnes just selles, et piisava võimsusega tehnoloogia on nüüd taskukohane. Esimene Luckey ehitatud kiiver ehk peakomplekt – tegu on rihmadega silmade ette kinnitatava ekraaniga, millele aitavad pilku teravustada kaks okulaari – maksis 275 dollarit. Lõppmudel, mis jõudis mullu müügile, maksis 600 dollarit. Tehniliselt täidavad need seadmed veerand sajandit kestnud unistused. Virtuaalreaalsusele on vaja liikuvat pilti ligi 90 kaadriga sekundis, kiiret reageerimist inimese liigutustele, samuti peab peakomplekti ekraan kujutist loovaid piksleid palju kiiremini sisse-välja lülitama kui tavaline arvutimonitor. Iga järeleandmine mõnes parameetris ja mõju mängijale on palju hullem kui lihtsalt aeglane arvuti – see toob kaasa peapöörituse. Pähe käiva seadme mõte on petta täielikult ära ennekõike nägemismeel, aga kui nägemine muutub uduseks, liigutused ilmuvad silme ette justkui aegluubis ja hägusena, järgneb tavaline vertiigo.\nKui Oculus neist hädadest üle oli saanud ja 2014. aastal hiigeltehinguga Facebooki omandisse jõudis, tõttasid ka teised tehnoloogimaailma suured taasleitud virtuaalreaalsuse juurde. Sony kuulutas samal aastal välja oma uue projekti, toona koodnimega Project Morpheus, mis materialiseerus just lõppenud aastal Sony PlayStation VR peakomplektina. See on ilmselt kõige otsesem, ühemõttelisem ja kommertslikum virtuaalreaalsuse vorm. Sony PlayStation VR on peakomplekt, mis toimib vaid Sony enda mängukonsooli ja konkreetsete mängudega ning on justkui valmistoit, sest ei nõua nokitsemist ega ise seadistamist nagu esimesed Oculus Rifti seadmed. Üsna sarnane on samuti mullu turule jõudnud Taiwani HTC ja ameeriklaste Valve’i koostöös tehtud peakomplekt Vive, mis on mõeldud ühendatuna lauaarvuti külge. Põhilise erinevusena pakub Vive erinevalt Sonyst võimalust ka ringi liikuda, sest seade jälgib välise sensori abil inimest ligi 20ruutmeetrisel pindalal.\nKuigi arvutimängudest on saamas üha tähtsam ülemaailmne meelelahutusäri, kus toimub viljakas tehniline innovatsioon, on see siiski üks nišš. Kui aga Mark Zuckerberg Oculust ostes teatas,3 et näeb virtuaalreaalsust kommunikatsiooniplatvormina, pani see liikuma ka teise Ameerika internetigigandi. Kui Google esitles 2014. aastal sõna otseses mõttes papitükki, ei paistnud see võib-olla uue eduloo stardipauguna. Google Cardboard on nimelt papist volditav hoidik, mille sisse käib kaks klaasist okulaari ja nutitelefon. Kui telefonis käivitada vastav rakendus ja käe või sobiva rihma abil kogu komplekt silme ette tõmmata, ongi käepäraste vahenditega loodud kaasaskantav juhtmevaba virtuaalreaalsuse peakomplekt. Selle taga peitub infotehnoloogia praeguse epohhi eripära: mobiilsetes seadmetes olevad kiibid on muutunud oma jõudluselt võrreldavaks nendega, mis on personaalarvutites ehk süle- ja lauaarvutites. Ent nutitelefone toodetakse ja müüakse maailmas juba paar aastat rohkem kui personaalarvuteid ning nende edumaa üha suureneb. Kui meil kõigil on taskus korraliku võimsusega arvuti, siis peaks ju ka see aitama meil virtuaalsesse maailma jõuda, on loogika Google Cardboardi taga. See papitükk oli osa mitmest esmaeksperimendist, näiteks pistis New York Times selle 2015. aasta novembris kõigi tellijatele lehe vahele. Sobiva nutitelefoni olemasolul said lugejad selle abil „sisse astuda“ mõnda ajakirjanduslikku reportaaži, mis ei olnud tehniliselt küll virtuaalreaalsus, vaid panoraamvideod. Igatahes oli tekkinud kategooria „mobiilne virtuaalreaalsus“.\nGoogle’i strateegia on olla aga platvorm, mitte tingimata lõpptoode. Seepärast on loomulik, et samuti 2015. aasta novembris esitlesid maailmale oma koostööd Lõuna-Korea elektroonikatootja Samsung ja Oculus. Nende tehtud Gear VR on plastist peakomplekt, mille sisse käib Samsungi telefon. See ei olnud kontseptuaalselt erinev Google’i papitükist, vaid pigem selle toore idee viimistletud väljaarendus.\nOmeti ei paista maailm rahul olevat. Virtuaalreaalsuse seadmed ei kao lettidelt nii kiiresti nagu börsifirmade aktsionärid loodavad, mängustuudiote juhid ei ole rahul killustunud standardite ja platvormidega ning näevad, et tegelikult on maailm muutunud liiga kiireks, et tarbija leiaks aega kodus kiiver pähe tõmmata. Läbimurret uudsesse massitootesse ei ole teinud ka mobiilsete lahenduste tegijad. Süüdlasena nimetavad analüütikud ühest küljest virtuaalreaalsuse ebasotsiaalset formaati, kuna selle kasutamine isoleerib inimese ümbritsevast, teisalt on John Carmack ise otsekohese kriitikuna öelnud,4 et „sisu“ ehk pakutavad rakendused või mängud veetlevad ainult ajutise uudsusega ega paku tegelikku lisaväärtust.\nVirtuaalreaalsus pole kindlasti teist korda läbi kukkunud, ent selle vastuvõtt on olnud oodatust vaoshoitum. Selle asemel ongi maailma tehnoloogiajanused ühiskonnad järsku näinud asendusena imet tulemas liitreaalsusest ja seda ootust toidab üks väga selge edulugu.\nLiitreaalsus on justkui virtuaalreaalsuse sõsartehnoloogia, kuigi tegelikult erineb sellest nii tehniliselt kui ka olemuslikult. Liitreaalsus koondab üheks arvuti loodud graafika ja tegeliku, meid ümbritseva keskkonna. Kõige tüüpilisemalt tähendab see, et meie silmade vaateväljas on mõni ekraan või muul moel projitseeritud kujutis, mis aga ei piira meil siiski reaalset ümbrust vaatlemast. Kuna arvutigraafika ei pea katma kogu meie vaatevälja, pole vaja ka arvutusnõudlust ülisujuva graafika järele, sest peapööritust ei saa tekkida. Jääb ära ka sotsiaalne isolatsioon, sest teiste inimestega saame silmsidet luua.\nPalju väiksemate piirangute tõttu ongi liitreaalsuse praktilisi rakendusi ja katsetusi tehtud palju rohkem, nii et selle piire on keeruline tõmmata – alates esimestest silme ees kantavatest kaameraekraanidest, nagu ehitas Kanada teadlane Steve Mann, kuni hävituslendurite kiivriteni, mis kuvavad lennuandmeid.\nTarbijaelektroonikas tegi liitreaalsus aga esimese avalöögi 2013. aastal, kui Google esitles maailmale prille, mis on ühendatud nutitelefoniga ja seeläbi internetiga. Puudutuste ja häälkäskluste abil juhitavad prillid andsid kandjale võime ümbritsevat salvestada, otsida internetist infot ja teha muid lihtsamaid ülesandeid. Nii näitasid prillid justkui „lisainfot“ meie igapäevasele elule. 1500dollarise hinnaga prille müüs firma esialgu pilootprogrammis vaid piiratud hulgal, ent tarbijatootena osutus Glass lõpuks läbikukkumiseks ja Google sulges projekti avaliku osa. Ebaõnnestumise põhjustena on nimetatud nii USA ühiskonna kui ka peamise sihtturu skepsist selle pärast, et prillidega oli võimalik pidevalt märkamatult ümbritsevat salvestada, olematut esteetikat ja ka seda, et prillid ei pakkunudki erilist lisaväärtust. See lisaväärtus ilmnes hoopis töises kasutuses väga erinevates valdkondades, nt tootmises, energeetikas, lennunduses, tervishoius jm. Prillid võivad kuvada asjakohaseid juhendeid või muud toetavat infot tehnikutele või inseneridele. Seetõttu jätkubki Google’i projekt praegu valitud partneritega nimetuse all Glass at Work.\nTäpselt sama seis on ka teise tähelepanuväärse liitreaalsuse seadmega – 2015. aastal väljakuulutatud Microsoft Hololensiga. Kui Google Glassi näol on tegu klassikaliste prillidega, siis Hololens on kiivritaoline juhtmetega peakomplekt, mis juba reedab, et see ei olegi mõeldud kandmiseks näiteks tänaval. Hololens kuvab kandja silme ette teda ümbritsevasse keskkonda arvutigraafikat. Kuigi Microsoft on seadet esitlenud ka suhtlusvahendina, kus Hololensi kandja kõrvale ruumi kuvatakse teine inimene, ja nimetanud seda holoportatsiooniks, on see pigem laborinäidis. Hololensi tegelik kasutusvaldkond jääb samuti tööellu projekteerimisest planeerimiseni, kuid ekraani kehva resolutsiooniga kujutis ja kitsas vaateväli läbi seadme piiravad selle võimalusi veel väga palju.\nEnt isiklikus tehnoloogiaseadmes tegi liitreaalsus 2016. aastal selge läbilöögi. See ilmus eelmise aasta suvel ülimenuka mobiilimänguna „Pokémon Go“, milles mängija jälgis läbi telefonikaamera end ümbritsevat reaalset maailma, kuhu tarkvara joonistas liikuvad Pokemoni-frantsiisi tegelased. Aastakümneid vana mäng naasis sellise fenomenina, mis köitis ennastunustavalt sadu miljoneid inimesi. Kuigi „Pokémon Go“ edu põhjusteks on kindlasti ka ühismeedia ja mängu asukohapõhine mehaanika, oli see liitreaalsuse võimas edulugu. Muuseas oli „Pokémon Go“ ka kinnituseks kõigile neile, kes kahtlesid, et seni turule jõudnud virtuaal- ja liitreaalsuse tehnoloogia põhihädaks on liigne komplitseeritus – piisab vaid telefoniekraanist ja haaravast sisust, et inimesi paeluda. Tehniline innovatsioon üksi ei tõmba.\nLiitreaalsuse edasine levik näib vältimatu. Nagu tihti tehnilise innovatsiooni ees, võib suunanäitajaks olla looming. Hea näide on Keiichi Matsuda düstoopiahõnguline lühifilm „Hüperreaalsus“,5 mida autor ise ka detsembris Tartus toimunud konverentsil „sTARTUp Day 2016“ siinsele publikule näitas. Matsuda kombineerib meie igapäevaste tehnikaseadmete funktsioonid ja kasutajaliideste elemendid liitreaalsuses ning näitab läbi selle kandja vaatenurga, kuidas meil võib silme ees minna sõna otseses mõttes mustaks. See juhtub siis, kui meie vaateväljas hakkavad hõljuma ribareklaam, rämpspost ja märguanded, mida me praegu veel vaevu suudame kammitseda oma telefonidesse ja arvutitesse.\n1 „Affordable VR by 1994“, Computer Gaming World nr 100, nov/1992, lk 80.\n2 Brooks Jr, F. P. (1999). „What’s Real About Virtual Reality?“ (PDF). IEEE Computer Graphics And Applications, nov-dets/1999, lk 16–27.\n3 Zuckerberg, M. (2014). „I’m excited to announce …“. https://www.facebook.com/zuck/posts/10101319050523971\n4 Handrahan, M. (2016). „John Carmack says VR devs are „coasting on novelty““. Gamesindustry.biz. http://www.gamesindustry.biz/articles/2016-10-10-john-carmack-says-vr-is-coasting-on-novelty\n5 Matsuda, K. (2016). „Hyperreality“, https://vimeo.com/166807261


Pariisi Jumalaema kiriku häving võis olla vaid 15 minuti kaugusel - Välisuudised\nThe Guardiani andmetel päästeti kellatornid vaid tänu sellele, et osa tuletõrjujaid jäid elu ohtu seades põlevasse katedraali ning jätkasid veeseina pihustamist leekide ja tornide vahele.\nPariisi Jumalaema kiriku häving võis olla vaid 15 minuti kaugusel (2)\nPariisi Jumalaema kiriku täielik häving võis olla vaid 15-30 minuti kaugusel, kirjutas brittide väljaanne Guardian toetudes kohalike võimuesindajate hinnangutele, vahendas BNS.\nAjalehe andmetel päästeti kellatornid vaid tänu sellele, et osa tuletõrjujaid jäid elu ohtu seades põlevasse katedraali ning jätkasid veeseina pihustamist leekide ja tornide vahele.\nTuletõrjeülem Jean-Claude Gallet hoiatas esmaspäeva hilisõhtul keset kõige ärevamat hetki, et tuletõrjel ei pruugi õnnestuda katedraalipõlengut õigeaegselt peatada.\nKatedraal sai põlengus tugevasti kahjustada, muu hulgas varises sisse kesktorn, kuid kellatornid õnnestus päästa.\nPrantsusmaa president Emmanuel Macron lubas teisipäeva õhtul tehtud telepöördumises, et Pariisi Jumalaema kirik ehitatakse üles viie aastaga.\n"Me ehitame katedraali viie aasta jooksul isegi veel ilusamaks," kinnitas Macron.\n"Ja me suudame seda," kinnitas president.\nMacroni hinnangul tõi põleng välja parima riigis ja rahvas, mis on olnud mitmel moel lõhestatud.\n"Mida me nägime eile öösel Pariisis oli meie võime koonduda ja ühineda," rääkis riigipea.\nPresidendi sõnul on Prantsusmaa näinud läbi ajaloo mitmete linnade, sadamate ja kirikute hävinemist tules.\n"Iga kord oleme me need uuesti üles ehitanud. Meie ajalugu ei peatu kunagi ja meil saab alati olema katsumusi, millega toime tulla," tõdes Macron.\nPrantsuse miljardärid, firmad ja avalik sektor on Pariisi Jumalaema kiriku taastamisele lubanud juba pea 700 miljonit eurot ja annetusi tuleb aina juurde. Abi on lubanud ka mitmed riigid, teiste seas ka Venemaa.


Splice on ideaalne segu linnarattast ja mugavusest. See sobib suurepäraselt telkima sõitmiseks, pargis tiirutamiseks ja ka töölesõiduks. Moodne raamigeomeetria, dropper sadulaposti kasutamise võimalus. Lukustatav esiamort agressiivsemaks sõiduks, hüdraulilised ketaspidurid koheseks peatumiseks, tugevad veljed ja rehvid. Kõik see ahvatleb Sind kindlasti uurima, millistele seiklustele Splice Sind viia võib.\nSuntour NEX Coil Spring 80mm\nTektro HDM275 Hydraulic with Tektro TR160 160mm front/160mm rear rotor


Koolinoored said linnalt preemia alkovaba noortejoogi leiutamise eest - Kõik\n„Meie eesmärk oli välja tulla millegi uudse ja põnevaga, et proovida noorte harjumusi muuta,“ rääkis Vanalinna Hariduskolleegiumi õpilane Karl Markus Antson.\nKoolinoored said linnalt preemia alkovaba noortejoogi leiutamise eest\nIdee toota stiilselt pakendatud alkoholivaba tervislikku jookide seeriat tõi koolinoorte meeskonnale Passion Group mai keskel linna eripreemia Parim Tallinna Start-up 2014. «Idee sai alguse meist endist,» ütles Antson. «Meeskonnaliikmed on kõik kooliealised noored ning nii nagu teisedki meievanused, armastame ka meie sõpradega koos käia ning mõnusalt aega veeta. Paljude noorte seas on aga sõpradega koos ajaveetmisel alkohol üsna tavaline kaaslane. Vaatamata sellele, et see ei ole legaalne, juuakse ikka ka alkoholi. Kuna me ise aga alkoholi ei tarbi, on alati pidudel probleem, et polegi midagi juua. Vähemalt midagi sellist, mis oleks stiilne ja äge ka alkoholipudelite kõrval. Kui peol limonaadi või mahla jood, ei saa sa terve õhtu rahu ja ausalt, eks see ole suhteliselt nõme ka. Meie eesmärk oli välja tulla millegi uudse ja põnevaga, et proovida noorte harjumusi muuta, millegagi, mis pakuks alkoholile stiilset alternatiivi.»\nNoored loodavad, et selline jook annab noortele valikuvõimalust ja aitab vähendada noorte ja ka täiskasvanute alkoholi liigtarbimist. «Kutsume oma loodud joogiideed Passion Dringiks, sest usume, et kirg on see, mis ühendab,» ütles Antson. «Loodame, et heamaitseline, alkoholivaba ja stiilses pudelis jook saab noorte seas populaarseks ning sellest saab pidudel nö «must-have» jook. Kuigi joogi sihtgrupiks on noored, sobiks see ka täiskasvanutel mõnele koosviibimisele kaasa haarata.»\nAntson soovib, et jook võiks aidata neidki, kes praegu ilma alkoholita üldse lõõgastuda ei oska. «Kuid eks valikud jäävad ikka igaühe enda teha,» märkis Antson. «See ei ole võitlus alkoholi vastu ja täieliku karskluse eest. Meie tahame lihtsalt pakkuda variante ja võimalusi tervislikumale sotsiaalsele joomisele ja midagi nendele, kes iga õhtu ei taha haarata järjekordse alkopudeli järele. Näeme vaeva selle nimel, et Passioni jook ja tema pakend saaks noorte hulgas alkoholist populaarsemaks.»\nUus jook on tervislik. «Tegemist on mahlal baseeruva kergelt gaseeritud joogiga klaaspudelis,» märkis Antson.\nAntson peab ise tervislikest eluviisidest väga lugu. «Sport on meile kõigile elustiiliks saanud juba väiksest peale,» rääkis Anton oma kaaslaste kohta. « Ise tegelen ujumise, jooksmise ja jõusaaliga, tehes trenni kuus korda nädalas. Joel teeb neli-viis korda nädalas jooksutrenni, Siim sõidab ratast, nii maastiku- kui maanteeratast. Karelit võib jooksuraja kõrval kohata ka jõusaalis ning tennist mängimas. Keegi meist ei tarbi alkoholi ega suitseta. Peale selle on meile ka väga oluline tervislik toitumine, sest ainult nii saabki tõsiselt spordiga tegeleda. Järjepidev trenn annab rohkem energiat argitoimetusteks ja enesetunne on suurepärane. Nagu öeldakse, terves kehas, terve vaim!»\nLinn soodustab noorte ettevõtlust\n*Tallinna koolinoorte parim start-up ehk alustav firma valiti ettevõtluskonkursi ENTRUM raames\n*Auhinna andsid 7. mail Lauluväljaku klaassaalis üle abilinnapea Arvo Sarapuu ning linna spordi- ja noorsooameti juhataja Rein Ilves.


Vangla sisekorraeeskiri – Riigi Teataja Salvestab haige sigarettidelt\nElektrooniline sigarettidega seotud haigus võib põhjustada avastamist\nPatsiendid ja külastajad jätavad kevad- sügis- ning talveperioodil oma üleriided garderoobi. Suvekuudel on garderoob suletud. EMO, vereanalüüside kabinetti, statsionaarse ravi, ambulatoorsete osakondade ning taastusravi- ja heaolukeskuse ruumidesse sisenetakse ainult vahetusjalatsites või kasutatakse kaitsesusse v.\nKaitsesusse on võimalik osta I korpuse garderoobist ja II korpuse assistentide letist.\nSuitsetamine on lubatud ainult haigla territooriumil spetsiaalselt selleks ettenähtud ja vastavalt tähistatud kohtades. Suitsetamise kord kehtib ühtselt kõikidele tubakatoodele, kaasa arvatud e-sigarettidele.\nPatsiendid ja külastajad jätavad kevad- sügis- ning talveperioodil oma üleriided garderoobi.\nHaigla territooriumil on keelatud alkoholi ja narkootiliste ainete tarvitamine ning alkoholi- või narkojoobes viibimine. Haigla territooriumil on keelatud ilma loata pildistamine, filmimine ja vestluste salvestamine.\nSamuti on keelatud mis iganes vormis info tekstide, piltide ja helisalvestiste üleslaadimine internetikeskkondadesse. Turvalisuse, patsientide ohutuse ning ravikvaliteedi tagamise eesmärgil on Pärnu Haigla välisterritooriumile ja siseruumidesse paigaldatud turvakaamerad.\nTurvakaamerate lähedusse on lisatud sellekohased teavitused. Patsiendil on õigus: 2. Saada infot oma terviseseisundi ja ravivõimaluste kohta tervishoiuteenuse osutajalt, raviarstilt ja palatiõelt või ämmaemandalt nende pädevuse piires.\nKinnipeetavale erandkorras lubatud asjad 1 Peale paragrahvis 58 nimetatud asjade võib kinnipeetaval olla ka muid isiklikke asju käesolevas paragrahvis sätestatud juhtudel ja korras. Emal, kes elab vanglas koos oma lapsega, võib olla lapsele vajalikke asju. Kartseris lubatud asjad Kartseris võivad kinnipeetaval olla vaid piibel, vanglaasutuse sisekorraeeskiri, seep, hambapasta, hambahari, käterätt ja rull tualettpaberit ning naiskinnipeetaval hügieenisidemed.\nOsaleda tema tervist puudutavate otsuste vastuvõtmisel. Saada asjakohast ravi ja õendus-hooldusteenust, täites täpselt arsti, õe või ämmaemanda soovitusi. Keelduda ravist seadusega lubatud piires.\nEmakakaelavähk on tõsine haigus, mida saab ennetada! Emakakaelavähi vorme on erinevaid, vähieelne seisund võib kesta 10 kuni 15 aastat, kuid on ka kiiresti arenevaid vorme, miks tuleks end regulaarselt kontrollida.\nTervishoiuteenusest keeldumine vormistatakse kirjalikult. Privaatsusele ja konfidentsiaalsusele. Kasutada heaperemehelikult haiglas avalikuks kasutamiseks mõeldud vara ratastoolid, puhketoad jms. Hoiustada isiklikud asjad, raha, väärtesemed ja dokumendid osakonnas vastavalt Patsientide isiklike asjade ja raha hoiustamise juhendile 2.\nSaada lisainformatsiooni haiglasse saabumise või ravil viibimisega seotud küsimustes tervishoiuteenuste osutamisega seotud isikutelt — raviarst, palatiõde, ämmaemand, sekretär, osakonna juhataja. Saada koju lubamisel raviarstilt selgitusi edasise ravi kohta ning õelt või ämmaemandalt nõustamist, juhendamist ja vajadusel kirjalik meelespea koduse toimetuleku kohta.\nAnda tagasiside ja väljendada rahulolu või rahulolematust Pärnu Haigla kvaliteediteenistusele, kasutades selleks kas paberkandjal või haigla kodulehel olevat veebivormi. Anda tervishoiuteenuse osutajale kogu teadaolev teave oma tervise ja haiguse kulu kohta.\nSuitsetav patsient suunake spiromeetriale üksnes siis, kui tal esinevad KOK-ile viitavad sümptomid. Tõendusmaterjal pärineb üksikutest kuni mõõduka kvaliteediga kohortuuringutest ja madala kuni keskmise kvaliteediga juhuslikustatud kontrollitud uuringutest RCT.\nKinni pidada temale kehtestatud ravirežiimist ja päevakavast. Teavitada raviarsti isiklike ravimite olemasolust ja kasutamisest.\nSalvestab haige sigarettidelt haigla kodukorda. Kohelda lugupidavalt nii personali kui kaaspatsiente. Arvestada kaaspatsientide privaatsusega. Informeerida osakonnast lahkudes palatiõde. Hoida oma isiklikke asju vaid selleks ette nähtud palati kappides. Hoida haigla ruumides puhtust ja korda ning kasutada haigla vara heaperemehelikult.\nHaiglast lahkudes üle anda tema Salvestab haige sigarettidelt lubatud haigla vara. Tasuda teenuse eest omaosalustasu vastavalt Voodipäevatasu võtmise korrale ja Visiiditasu võtmise korrale. Patsientide külastamine 4. Külastajad jätavad üleriided garderoobi. Külastusajad on:.


Inno ja Irja kohvik: Mitte ainult Tartus: ka Berliinis elavad jõhkardid\nMitte ainult Tartus: ka Berliinis elavad jõhkardid\nMitte ainult Tartus ei juhtu selliseid asju, kus jõhkardid päise päeva ajal inimesi vaeseomaks tümitavad: see video on tehtud oktoobrikuus Berliinis, kus üks mees naise metroojaama trepist jalaga alla lükkab.\nEsialgu ei julgenud keegi tunnistama tulla. Aga kui Lady Gaga ja Charlize Theroni ihukaitsja, 54-aastane Michael Ghuer seda videot nägi, läks tal süda pahaks, annetas 2000 eurot kurjategija tabamiseks ja asjad on hakanud liikuma. Politsei on esimese kahtlusaluse vahi alla võtnud.\nPärast seda on üks Saksa ärimees veel lubanud annetada 10 000 eurot kurjategija tabamiseks ja 5000 eurot kannatanule puhkuse jaoks.\nkirjutas Inno at 16:20\nSee tõukaja on ju krt pagulase värdjas, perse rsk. Vastik, vastik, üks on veel selline klipp, kus pagulane saksa emale kes kahe lapsega, kallale tuleb, ka kuskil metroo trepil. turvakaameraga filmitud.\n13. detsember 2016 21:21


Aasta lind 2016 on rasvatihane - Delfi\nAasta lind 2016 on rasvatihane\nVaata otsepilti linnumajast!\nEesti ornitoloogiaühing valis 2016. aasta linnuks rasvatihase, ühe meie tuntumatest ja levinumatest lindudest, kelle toimetamisi saab kõikjal aastaringselt jälgida.\nRasvatihase aastal saavad tuttavamaks nii meie tihased – rasvatihane, sinitihane, musttihane, tutt-tihane, põhjatihane, salutihane, taigatihane, lasuurtihane, sabatihane, kukkurtihane - kui ka teised talvel toidumaja külastavad ja suvel aias pesitsevad linnud.\nLõpuks on külmemad talveilmad meilegi jõudnud ja viimane aeg on lindude toidumaja üles seada. Koostöös Looduskalendri ja Loodusemehega saab selgi talvel jälgida lindude tegemisi Otepääl asuvas toidumajas.\nEesti ornitoloogiaühing valib Eesti aasta lindu alates 1995. aastast ning rasvatihane on järjekorras 22. Aasta linnu valimise eesmärk on tutvustada avalikkusele üht Eestis esinevat linnuliiki või liigirühma ning kaasata loodushuvilisi selle liigi uurimisse ja kaitsesse. Varasemate aasta lindudega saab tutvuda EOÜ veebilehel.\nRasvatihase aasta veebilehe leiab aadressilt.


Puhkusereisid. Suurim valik soodsaid puhkusereise ja viimase hetke pakkumised\npühapäev 26.05 02:38\n> Sooduspakkumised ja reisisoovitused\nLaps tasuta Sorrentosse 06.06!\nTehke oma tublile lapsele tore kingitus suvevaheaja alguse puhul ja viige ta juba juunikuus tõelisele Vahemere-äärsele puhkusele.\nVaata ja telli kohe >>\nSardiinia - UUS!\n2013 septembris toimuvad grupireisid Sardiiniasse - suuruselt teisele Vahemere saarele. CWT alustas juba reisipakettide müüki!\nVaata hotelle ja hindu >>\nKuumad geisrid, jäised liustikud, tukkuvad vulkaanid... Otsereis Tallinnast 24.-27.10.2013.\nVaata reisiprogrammi ja hindu >>\nTenerife 2013-2014 müügil!\nVäljumised Tallinnast 16.10.2013-11.04.2014. Varase tellija soodustus kuni 40% reisija kohta kehtib kuni 31. maini.\nSuvi 2013 Novatoursilt\nReisikorraldaja Novatours suvehooaja reiside müük jätkub: Türgi, Kreeka, Bulgaaria, Itaalia, Horvaatia, Hispaania, Portugal.\nSoodsad reisid: Türgi, Costa del Sol, Bulgaaria, Kreeka saared Kreeta ja Rhodos jt.\nAlati ei ole aega, et pikemat ja kaugemat reisi ette võtta ja seetõttu pakume põnevaid ideid lühireisideks. Vaata kõiki pakkumisi >>\nSuvereisid 2013 Aurinkolt\nCWTs müügil Aurinko suvereisid Tallinnast 11 populaarsesse sihtkohta: Sorrento, Santorini, Küpros, Maroko, Assoorid, Sitsiilia, Costa del Soli, Mallorca, Korfu, Lido do Jesolo ja Horvaatia. Vaata >>\nTai müük avatud!\nKahenädalased reisipaketid puhkuseks Pattayas või Koh Changi saarel talvehooajal 2013-2014. Avamise puhul soodushinnad al 1205 €/reisipakett Vali puhkus siit >>\nPõnevad ja soodsad ringreisid Aafrika võrratu looduse ja loomadega tutvumiseks. Grupi-reisid toimuvad selleks spetsiaalselt kohandatud veokbussidega.\nVaata ja vali >>\nVietnami ringreis 2013 sügis\nTutvu selle riigi erinevate tahkudega põhjast lõunani: Hanoi, Saigon, Sapa provints Põhja-Vietnamis ja mägihõimud, laevakruiis Halongi lahel, rannapuhkus Phan Thietis. Vaata >>\nMaroko! Otselennud Tallinnast Agadiri sügisel 2013. Marrakech, Atlase mäed, Sahara kõrb ja oaasid. Maroko päikesereisid >> ja\nMaroko ringreis 15.-22.11 >>\nMaldiivid! Lennupilet India ookeanis asuvatele Maldiivi saartele al 710 €. Leia oma killuke paradiisi keset helesinist ookeani!\nKirev Kariibi Kaleidoskoop!\nHind al 691 € algusega Tallinnast! Lisaks ostlemispeatus kas Miamis või New Yorgis või mõlemas!\nVali oma lemmiksaar siit >>\nAssooride ainulaadne loodus, imelised vaated ja lõputult kaunis ookean.\nRingreisid 2013 suvel. Horvaatia, Sitsiilia, Portugal ja T�rgi\n2013 suvehooajal toimuvad põnevad ringreisid päikesepaistelisse Sitsiiliasse, looduskaunisse Horvaatiasse, iidse tsivilisatsiooni hälli Türki ja Portugali - sinna, kus lõpeb maa...\nRingreis Andaluusia mauride radadel, s�gis 2013\nRingreisi käigus tutvutakse Andaluusia unikaalse kultuuride sulatuskatlaga. Reisi viib läbi pikaajalise giidikogemuse ning kunstiajaloolase diplomiga Kaie Nurmeste, kellele endale on mauride kultuur väga hingelähedane. Hinnas sisalduvad tähtsamate vaatamisväärsuste sissepääsupiletid ja kohalik giid paikades, mille külastamiseks on tarvilik litsents. Tiheda kavaga ringsõidule järgne Vahemere äärne rannapuhkus. Reisikorraldaja: Aurinko\nTez Touri suvereisid: T�rgi, Bulgaaria, Kreeta -25%. Lisandusid Sitsiilia ja Mallorca!\nCWT büroodes müügil Tez Touri suvereisid. Vali endale ja oma perele sobivaim hotell väga hea hinnaga. Varase tellija soodushinnad kehtivad kuni aprilli lõpuni.\nSuperpakkumine lennupiletitele Dominikaani Vabariiki algusega Tallinnast! Hind al 760 �\nOled ikka unistanud reisist Kariibi mere saarele, kus ilm on alati päikseline, meri alati sinine ja kuumad rütmid kisuvad sind kaasa? Osta nüüd soodne lennupilet CWT Estoniast ja lenda Dominikaani Vabariiki, mis on Kariibi mere saartest taskukohaseim. Pakkumine kehtib reisimiseks kuni märtsini 2014. Müük kuni kohti jätkub!\nT�histame viisavabadust Brasiiliaga!\nViisavabadust Brasiiliasse on eestlased kaua oodanud. Nüüd on ta saabunud ja tee maailma kuulsaimate randade, kauneimate jugade ja sambakarnevali juurde on avatud!\nAvasta Kagu-Aasiat stiilis, mis paneb ka kuningad kadedusest kahvatuma!\nPakume ideaalset võimalust ühendada Singapuri külastus puhkusega eksootilistes lähiriikides - lopsaka loodusega Balil, kullast pagoodide maal Myanmaris, kaunite liivarandadega Tais või Malaisia kuulsaimal paradiisisaarel Langkawil.\nUUS! Suur valik linnaekskursioone ja transpordipasse �le maailma\nTellige linnaekskursioonid ja transpordikaardid juba enne reisi – nii säästate aega, raha ja muudate reisimise mugavamaks.\nTUI - maailma suurima reisikorraldaja reisid CWT Kaleva Travelist\nCWT Kaleva Travel müüb maailma suurima reisikorraldaja TUI reise. Kõige suurem puhkusesihtkohtade ja pakettide valik. 70 riiki. Rannapuhkus, eksootika, wellness, luksus, perereisid, spordireisid jne saadaval CWT Kaleva Travelis. Igal nädalal soodsad eripakkumised.\nLisainfo, broneerimine ja müük: e-posti aadressil puhkus@carlsonwagonlit.ee või kõikides CWT büroodes, aadressid ja lahtiolekuajad www.kalevatravel.ee/buroo.Viimati muudetud: 14:32 21/05/13


Programmi kohandatakse puuetega lastele vastavalt õpilaste individuaalsetele õppekavadele. sh abivahendiga liikujatele. Meie juhendajad on saanud puuetega inimestega tegelemiseks ettevalmistuse ja läbinud esmaabikursuse.\n- on tundma õppinud mõningaid metsale iseloomulikke taimi ja loomi;\n- on tutvunud erinevate ulukite karvkatte, kolpade, ekskrementide, tegevusjälgede jms. Seostavad neid üldiselt loomade eluviisidega;\n- väärtustavad elusloodust, arutlevad looduse ja inimese vaheliste suhete üle;\n- väärtustavad keskkonda hoidvat ja keskkonnahoidlikku mõtteviisi. märkavad enda ja teiste tegevuse mõju ja tagajärgi keskkonnale;\nLaps teab, millega tegeleb jahimees\n1.-4. klassi õpilane:\nI kooliaste, 1.-4. klass:\n- Organismid ja elupaigad,\n- Organismide rühmad ja kooselu.\nVaatlemine ja võrdlemine, arutelu, mäng, praktiline töö karvkatte järgi looma tundmine ja kas on tegemist suvise või talvise karvkattega., ekskrementide järgi looma ja looma sugu määramine.\nJuhendajal on kaasas Eesti metsloomade karvkatte näidised 1 kast, ekskrementide kogu 10 purki, loomade häälte näidised, metsloomade 10 kolpa ja silmahambad, 10 jäljeraamatut, sarved, käbide näidised, mis on erinevate loomade poolt söödud.\nTegevused - 2 tundi\nRetkel loodusesse lahendavad õpilased praktilisi ülesandeid looduses, imetajate äratundmine karvkatte järgi, kas tegemist on suvise või talvise karvkattega, õpivad tundma selgroogseid imetajaid karvkatte, kolba ja ekskrementide järgi, uurivad loomade tegevusjälgi looduses. Uuritakse, kuidas erineb ulukite talvine karvkate suvisest ja mis on selle põhjuseks. Uuritakse, mida ulukid söövad, kuidas erinevad vastavalt sellele nende hambad. Millised loomad söövad taimi ja millised söövad teisi loomi? Kas on olemas „häid“ ja „halbu“ loomi? Miks on kiskjaid looduses vaja? Kuidas elavad loomad üle talvise toidupuuduse? Mis võib juhtuda, kui metsloomad leiavad inimeste elamute lähedalt liiga lihtsalt toidupoolist? Miks ja kuidas jahimehed looduse eest hoolitsevad?\nOsalejad toituvad looduslike võimaluste piires taimeosadest, käbide seemned, jänesekapses, hapuoblikas, marjad. Matkitakse loomade häälitsusi nagu põder, sokk, rebane jne\nTutvutakse metsloomade lisasöötmise vajadust ja ohte, jahimeeste vajalikkusega ning käsitleda loodushoidlikku ja keskkonnasõbralikku mõteviisi.\nKokkuvõte – 15 minutit\nKokkuvõte õppekäigust. Kes elavad metsas? Miks ja kuidas hoolitsevad jahimehed looduse eest?


FUTULAND: Karu voodi\nPühapäeval tuli lapselaps külla. Kui multikad vaadatud hakkas Liisu oma kaisukarule diivani kõrvale maja ehitama. Maja sai pigem selline õhuloss, ettekujutatavate seintega, aga voodi oli hästi uhke ja kõrge, koosnes kolmest suurest sulekotist (diivanipadjast), millele laotatud kena kirju tekk ja kaks pitsidega ääristatud nukupatja. Toas oli muid asju muidugi veel kuid kõige silmatorkavam mööbliese oli just see suur ja ülimalt luksuslik voodi.\nLapselaps serveeris parajasti karule õhtusööki ning ei osanud miskit halba aimata kui kusagilt ilmus Härra Tibu ja sarimagaja vilunud pilgu otse karu mugavale voodile naelutas. Mõeldud-tehtud. Ja-aa hopsti! Tibu materjaliseerus karuvoodis, võttis selle armulikul ilmel omaks ja hakkas oma püha enneunerituaali sooritama (mida alustatakse tavaliselt tagumiku lakkumisega). Ümber pööranud Liisu jäi teda üllatunult vaatama. "Aga, TIBUU!!!"\nTibu laskis koiva alla, kohendas ennast istuma (näol suhteliselt lihtne ilme). Mäh?\n"Tibu, kõtt, mine ära, see pole sinu voodi!"\nTibu laskus kõhuli (kui kangutamiseks läheb, on hõõrdetegur suurem) ja vaatas, et mis edasi saab.\nLiisu katsus kassi padjalt jõuga maha lükata kuid see ei läinud korda, sest Tibu oli otsustanud nii väikese inimese sõna mitte kuulata ja ajas sõrad vastu. Magamiskoht oli ju äärmiselt suurepärane ja põnevalt vormistatud. Pealegi veel isegi natuke nagu keelatud, mis tõstis rajatise väärtust veelgi.\nTibu vaatas kindlal ilmel lapsele otse silma ja ei liikunud sentimeetritki.\nSiis sai Liisu mõõt täis ja ta marssis kööki. "Kuule, su kass võttis mu karu voodi ära ja enam ära ei lähe!"\nSelline olukord nõudis tõepoolest kõrvaliste jõudude sekkumist.\nKassiomanik pani käed loomakese alla, kangutas ülekohtust nõretavat silmavaadet ignoreerides kõik küünekonksud lahti, eraldas kassi padjast ja viis nördinud nurrukoti teise põneva magamiskoha juurde kuhu siis magamishuviline ka paika juurutati. Ilmselt oli kass juba nii unine, et ei viitsinud väga protsessida. Natuke kõrva tagant sügamist ning lepitatud Tibu koristas näolt solvunud ilme. Kohmerdas veel natuke, vahtis ikka vahepeal kahjatsevalt karu voodi poole, kuid vajus lõpuks ära magama. Oi, küll karu oli õnnelik kui oma voodi tagasi sai.:)\nPosted by Futu at 10:24 AM\nMO isetegemised November 4, 2016 at 12:34 PM\nSul on alati nii toredad jutud :)\nFutu November 4, 2016 at 1:08 PM\nLendav November 4, 2016 at 5:27 PM\nLugesin karu voodikese jutu tütrele ette, kes parasjagu köögis endale süüa valmistas. Tüdruk naeris südamest, siis ütles, et see sobiks ideaalselt unejutuks. Nii et kuna raamat tuleb?\nIse Hakanud Lillekasvataja November 4, 2016 at 9:21 PM\nMinu meelest ronivad jah, kassid alati sinna, kus mingi uus põnev koht.\nNaabrinaine November 4, 2016 at 10:29 PM\nVäga konkreetne noor daam! :-) Tubli!\nRahutu rahmeldaja November 5, 2016 at 12:44 AM\nÜle kõige ihkan ma seda kassiraamatud, mida kuidagimoodi tulla ei taha :)\nsaara November 5, 2016 at 3:44 PM\nKrissu November 6, 2016 at 8:00 AM\nMUHEDIK November 6, 2016 at 7:35 PM\nOn ikka ülekohtune küll, kui karu voodi sedasi okupeeritakse :D\nPõhjalased käisid lõunas\nPäike ja lumi\nTeisel novembril teine lumi.