Kas oskad arvata, miks see pealtnäha süütu foto nii palju kõmu tekitab? - sõbranna.ee\nKas oskad arvata, miks see pealtnäha süütu foto nii palju kõmu tekitab?\nPildil on Danna Sultana oma abikaasa Estebani rasedakõhtu kallistamas\nColombia transseksuaalid Danna Sultana ja tema abikaasa Esteban Landrau avalikustasid märtsis, et ootavad oma perre last. Paar avalikustas hiljuti foto ja liigutava video, kus nad kõhubeebile armastust väljendavad ja ei jõua temaga kohtumist ära oodata, kirjutas Daily Star.\nMehena sündinud Danna, kes tunneb end naisena ja naisena sündinud Esteban, kes vastupidiselt end mehena esitleb, tervitavad lähinädalatel oma sündivat poega. Paar otsustas Estebani kaheksanda raseduskuu tähistamiseks Instagramis armsat fotot jagada. Transsooline paar on enda valikute tõttu ka palju sosistamist talunud ent nad ei lase tujul langeda.\nSamuti on nad Instagramis jaganud ühe foto, kus Danna hoiab Estebanilt hellalt kätega ümber kinni.\nEsteban arvas, et ta võib lapse enneaegselt sünnitada, sest tundis kokkutõmbeid. Ta kiirustas haiglasse, kust kinnitati, et kõik on siiski korras ja rahustati, et kaheksandal kuul on kokkutõmbed täiesti normaalsed. Beebipoiss saab nimeks Ariel.\nVaata ka videot, kus Danna oma abikaasa kõhu musidega üle külvab, mille peale Esteban kelmikalt naeratab ja keelt näitab.


Kanal 2 „Jõulusoojus“ kogus liikumispuuetega laste toetuseks 115 000 eurot – Ajakiri Lasteaed\n15. jaan. 2019 by Ülle Tõnumaa\nKanal 2 traditsiooniline heategevuslik saade “Jõulusoojus” kogus koostöös SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondiga annetusi liikumispuuetega laste taastusraviks vajaliku kõnniroboti soetamiseks. Saatega õnnestus koguda ca 115 000 eurot.\n“Jõulusoojus” kogus tänavu annetusi liikumispuuetega laste taastusraviks vajaliku kõnniroboti soetamiseks, et äärmiselt vajaliku aparaadi kasutamise võimalus saaks olema ka Lõuna-Eestis. Kõnnirobotist saab olema päevas abi neljale kuni kuuele liikumispuudega lapsele.\nLastefondi strateegiajuht Küllike Hein avaldab suurt tänu kõikidele annetajatele, kes leidsid võimaluse panustada Lõuna-Eestisse väga olulise kõnniroboti soetamisse. “Rõõmsaks tegi ka asjaolu, et saates oma loo rääkinud Kelly ema MTÜ Hoolin Sinust tegi märkimisväärse 1000-eurose annetuse kõnniroboti toetuseks, mis näitab väga selgelt, et peredel on Lõuna-Eestis vajadus roboti järele,” nendib Hein.\nÜhtlasi saavad kõik, kes ei jõudnud jõulude ajal oma panust anda, kuid soovivad siiski abistada, teha annetuse SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi annetuskontodele selgitusega “Jõulusoojus” või “kõnnirobot”:\nSüdameapteek toetas koos oma klientidega lastele vajalike ravimite soetamist 6767 euroga


FinanceEstonia koostas juhendi rahapesu riskide hindamiseks\nFinantssektori esindusorganisatsiooni FinanceEstonia liikmete initsiatiivil koostati abimaterjal, mille eesmärgiks on toetada ettevõtteid rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud riskide hindamisel.\nSuuniseid plaanitakse edaspidi vastavalt vajadusele täiendada ja uuendada. Foto: pixabay\nSuunistele on tagasiside andnud finantsinspektsioon, rahapesu andmebüroo ja rahandusministeerium, teatas FinanceEstonia.\nKaardistustöö eesmärk on lihtsustada ning ühtlustada rahapesuga seotud riskide tuvastamist ja hindamist kogu sektoris. Rahapesu tõkestamiseks kohustuvad kõik krediidiandjad hindama, millised riskid seonduvad nende tegevusega ning kasutusele tuleb võtta sobivad meetmed tuvastatud riskide maandamiseks.\nRahapesuvastase võitluse alguspunkt on saada aru, millised asjaolud riskitaset mõjutada võivad. Panime kokku materjali, mille eesmärk on turuosaliste teadmised ja kogemused koondada,\nselgitas pressiteates Gerly Lõhmus IPF Digitalist, kes oli ka materjali üks autoreid.\nTa lisas, et keskenduti just krediiditurul tegutsejate riskitaset mõjutada võivatele teguritele. "Usume, et juhendi olemasolu annab tõuke ka täiendavale koostööle riskide maandamiseks sobivate lahenduste leidmisel," kommenteeris ta.\nLähtuvalt senisest praktikast jaotavad ka valminud FinanceEstonia suunised rahapesuga seotud riskid neljaks: klientidega; riikide või tegevuspiirkondadega; toodete, teenuste või tehingutega ning suhtluskanalitega seotud riskideks.\nIga kategooria all on välja toodud konkreetsed võimalikud riskitaset mõjutavad tegurid koos selgitusega. Kokku on abimaterjalis vaadeldud ligi 60 erinevat riskifaktorit, tuginedes Eestis tegutsevate krediidiandjate praktikale ja kogemustele.\nAutorite sõnul on vajadus sektoriülese koostöö ja valdkonna maine parandamise järele suur. Järgmisel aastal ootab Eestit ees ka Euroopa Nõukogu rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitlusega tegeleva ekspertkomitee Moneyval hindamine, mille käigus uuritakse ka ettevõtete tegevusi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel.\nFinantsinspektsiooni juhatuse liikme Andre Nõmme sõnul on juhend näide turuosaliste ühisest pingutusest, et leida sektoris mõtestatud lahendid, jagades omavahel head praktikat. "Selline lähenemine võimaldab leida hea tasakaalu rahapesu riskide juhtimisel ja klientide sujuval teenindamisel. Mõlema saavutamine on oluline," nentis Nõmm.\nSuuniseid plaanitakse edaspidi vastavalt vajadusele täiendada ja uuendada.\nSuuniste autor on FinanceEstonia. Materjali koostajad on Monika Tomberg advokaadibüroost Sorainen, Gerly Lõhmus IPF Digitalist, Kadri Erm ja Fred Sooläte Placet Groupist, Kadri Uus Hüpoteeklaenust, Janika Vilms ja Ants Soone LHV-st, Sirli Nellis Bigbankist, Hetti Lump büroost KPMG Law ja PwC Legal.\nFinanceEstonia on 2011. aastal loodud finantssektori esindusorganisatsioon, mis koondab 90 liiget.


Kodutud foorum - Teema: Kas elu on õiglane?\nKodutud.com » Ühiskond » Kas elu on õiglane?\nAutor: Teema: Kas elu on õiglane?\npostitatud 23.04.2003 kell 21:14\nRiivamisi oli sellest ühes teemas juttu, aga nüüd siis otsene küsimus - kas teie meelest on ilmaelu õiglane? Kas kuri saab ikka igakord mingil moel oma karistuse või on hea ja kurja tasakaal täiesti kaootiline, st olematu?\npostitatud 23.04.2003 kell 21:20\nei ole õiglane mu meelest....\npostitatud 23.04.2003 kell 21:21\nelu ilma ebaöigluse, kurjuse, vihkamise ja muu halvata oleks vast igavalt probleemivaba elamiseks?\npostitatud 23.04.2003 kell 21:23\nei ole ja ei saa ka kunagi olemagi!\npostitatud 23.04.2003 kell 21:41\nEi ole õiglane. Kohe mitte ei ole.\nEriti mitte omme\npostitatud 23.04.2003 kell 21:45\nsee ei pruugi alati just välja paista aga minu tagasihoidlik arvamus on selline et kõik hea ja halb, mis inimene teeb tuleb talle kunagi ja kuidagi tagasi. mõnikord isegi aastaid hiljem.\npostitatud 23.04.2003 kell 21:48\nEi ole siin midagi õiglast, karm see ilmaelu on, oi oi kui karm.\npostitatud 23.04.2003 kell 22:36\nebaõiglane. võtame näiteks pangad, mõnes kohas saadetakse kohe pikalt, kuna sisissetulek on alla 5 tuhande (osades pankades on see näitaja suurem) nii nüüd saad ühe pangaga jutule ja vaatad, et väljas ilusad reklaamid "kodulaen alla 4% intressiga", aga kui mina näljarott kodu ostmiseks laenu tahan saan mina itressiks 7 aga tuleb heal järjel ja puuduses mitte olev tegelane ja talle "makstakse veel pealegi" no kus on siis see õiglus?\npostitatud 23.04.2003 kell 22:41\npostitatud 24.04.2003 kell 07:56\nMillal se elu on õiglane olnud?!\npostitatud 24.04.2003 kell 07:58\nEi ole õiglane. Ise aga olen tähele pannud et oma puhul saab kyll pahategu kurjasti kasutatud. Mis aga silma torkab, mitte nii õiglaselt kui oleks vaja. See kuidagi sunnib uuesti kordama.\npostitatud 24.04.2003 kell 11:03\nVõiks olla õiglasem!Aga kuna see pole eriti võimalik,siis tuleb leppida,hambad ristis,sellega mis on\npostitatud 24.04.2003 kell 11:07\nElu on karm ja ebaõiglane. Lisaks sellele veel ka keeruline.\nJa mite kuskil pole kirjas et elu peaks olema õiglane. Õiglus jääb ikka iseenda otsustada.\nSee mulle selle elamise juures just kõige rohkem meeldibki.\npostitatud 24.04.2003 kell 12:45\nKuna momendil millegi üle kurta pole, siis mulle tundub, et elu on lihtsalt ilus... ja ilusad asjad on ehk õiglased ka\nMina arvan, et on õiglane Tegelikult on elu & selle kulgemine suuresti ikkagi igaühe enda teha\npostitatud 24.04.2003 kell 13:50\nElu kui selline ei saa ometi ebaõiglane või õiglene olla. Ikka on nii, et kas meie oleme õiglased või mitte. Paraku lähtume selle hinnangu andmisel ikka oma seostest teiste inimestega, kuigi peaksime eelkõige enda vastu õiglased olema.\nAga kuna me ikka oma õiglust läbi teiste prisma armastame hinnata, siis tundubki, et keegi teine on ebaõiglena või mitte, seega elu.\nVaata oma sisse, ela harmoonias iseendaga ja elad õnnelikult oma elu ära. See on küll hea õpetus aga kes seda järgida suudab. Mina mitte. Ikka arvestan teiste ja siis alles enda tunnetega.\npostitatud 24.04.2003 kell 16:22\njah ja ei korraga\naga enam kisub jahi poole\npostitatud 24.04.2003 kell 16:27\nEi ole siin miskit õiglast....ja ei peagi olema....kuid mis asi yldse on õiglane?\nYhe jaoks õiglane teise jaoks mitte...väga suhteline mõiste....aga kõigi jaoks ei ole kunagi miski asi õiglane...\npostitatud 24.04.2003 kell 16:31\nmix pole elu õiglane\nkui miski juhtub siis põhjusega siin elus\nmitte midagi ei juhtu niisama\nalati on põhjus\npostitatud 24.04.2003 kell 17:16\nEnda elu kohta ma eriti ei räägikski, et elu õiglane ei ole.\nAga mõnd teist vaadates .. lastekodulapsi nt .. siis ma küll vahel aru ei saa, mida nad kõik on siis nii palju kurja ja halba teinud, et seda kõike ära teenida ..\npostitatud 24.04.2003 kell 17:21\nei tahaks õel olla\naga äkki nad on kuidagi ära teeninud\nja on ju ka ütlus\nkõik vanemate patud nuheldakse laste kaela\npostitatud 24.04.2003 kell 17:27\nÄra teeninud? Oled ka kunagi lastekodulastega suhelnud. Ja nende eludest tead ka midagi?\nVabandust, et sündisin, ütleks nii mõnigi hetkel vast su jutu peale. Mina olen nendega koos töödanud. Ja ma ei arva, et 3-ne laps selle ära teenis, et ta ema ta vennaga majja kinni pani ning maja põlema süütas.. Tüdruk pääses. Ja nüüd on elu lõpuni invaliid!!\npostitatud 24.04.2003 kell 22:52\noh seda õelust ja veel kord õelust. ega enne aru ei saa, kui omad laksud käes. vaata, et siis põlvili olles omi sõnu ei unusta.\npostitatud 03.05.2003 kell 03:28\nEp mitte ole antud indiviidi lähtenurgast vaadatuna, kuid kui sügavamalt mõelda, igaüks pidi ise oma õnne sepp olema, kas see tegelt ka nii on jäägu vist minu poolt otsustamata, pole veel naa võimekas, et suudaks seda kammajaad juhtida.\nJa mis siis - minul pole midagi häbeneda.\npostitatud 03.05.2003 kell 07:43\nIlmaelu on tõesti täiesti ebaõiglane, sest alati on seal parem, kus mind pole ja alati kui sinna jõuan, on seal juba hullemaks läinud.\npostitatud 03.05.2003 kell 08:22\nArvan, et suht hõiglane. Oleneb kust vaatenurgast vaadata.\nLaste suhtes vahel tundub küll ääretult ebaõiglane Aga samas tean ka, et kõik mis teed saab kord tasutud...hea heaga...halb halvaga. Seda olen ma juba elus näinud.\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0183740 sekundit


Jamaica legendaarseim ründaja vandus 35-aastaselt surmavale haigusele alla - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n23. JAAN 2021, 10:22\nEile suri raske haiguse tagajärjel Jamaica koondise ajaloo suurim väravakütt Luton Shelton, kel diagnoositi 2018. aastal ALS ehk progresseeruv närvisüsteemi haigus, millega kaob aegamööda kontroll lihaskonna töö üle.\nEile õhtul teatasid 35-aastase Sheltoni lahkumisest mitmed mehe endised koduklubid, kelle seas on ka näiteks Premier League'is palliv Sheffield United või Vladislav Kreida värske tööandja Helsingsborgs. Sheltonile tegi sotsiaalmeedias järelhüüde ka Helsingborgsi spordidirektor ja keskkaitsja Andreas Granqvist.\nShelton alustas ja lõpetas oma karjääri kodumaal Harbour View klubis. Lisaks pallis koondises 35 väravat löönud ründaja Oslo Valerenga, Aalborgis, Karabüksporis ning Nižni Novgorodi Volgas. Karjääri jooksul tuli ta nii Rootsi kui Norra karikavõitjaks.\nSee karm ja surmav haigus pole kahjuks ka jalgpallist ringiga mööda käinud. Möödunud suvel teatas endine Celta Vigo pea- ja Barcelona abitreener Juan Carlos Unzue, et arstid on talle elada andnud neli aastat. 2018. aastal pidi haiguse tõttu 30-aastaselt karjääri lõpetama endine Liverpooli mängija Stephen Darby. 2019. aasta septembris suri sama haiguse tagajärjel Glasgow Rangersi legend, Hollandi koondislane Fernando Ricksen.\nBarcelona pikaaegsel treeneril diagnoositi ravimatu haigus: arstid andsid mulle neli aastat (0)


Eksperdid: sagenenud küberrünnakud annavad Eestile karmi hoiatuse - Eesti Päevaleht\nEndiselt pole teada, kes on seniste rünnakute taga. Seetõttu on võimatu öelda, kas krüptoviiruse lõi mingi organiseeritud rühmitus ja kas seda võib rahastada mõni riik. Mõnes rünnakus on kahtlustatud nii Venemaad, Hiinat kui ka Põhja-Koread, ent Klaid Mägi (paremal) sõnul on need kõik spekulatsioonid ja kindlate tõenditeta midagi sellist väita ei saa.Foto: Rauno Volmar\nRiigi infosüsteemi amet ärgitab kõiki ettevõtteid ja riigiasutusi oma arvuteid turvama.\nSee aeg on möödas, kui arvati, et viirus või küberrünnak kaotab arvutist mõned failid. WannaCry- ja Petya-nimeliste pahavarade põhjal peaks praeguseks olema kõigile selge, et küberrünnakud mõjutavad igapäevaseid ja elutähtsaid teenuseid, ütles riigi infosüsteemi ameti (RIA) intsidentide käsitlemise osakonna juht Klaid Mägi.\nTeatavasti halvas WannaCry viiendiku kogu Suurbritannia tervishoiuteenuste pakkujatest. Viimaste päevade jooksul levinud Petya suutis seisata autotehaseid ja pankasid ning sulgeda Eestis ehitustarvete poe. „See ei ole enam lihtne viirus, justkui uss, mis arvutisse satub, sellel on reaalne mõju,” toonitas Mägi.\nUSA valitsuse veebilehtedele pandi üles Islamiriiki toetav sõnum: sind ja sinu rahvast...\nFOTOD JA VIDEO: Ulatuslik IT-probleem seiskas British Airways´i töö ja tõi kaose...\nReedeõhtused teated Briti haiglaid halvanud küberrünnakust ajasid Eesti IT-meestel telefonid...\nUSA kongressi liikmetega kohtunud Jüri Ratas: rahvusvaheline küberkoostöö muutub üha...\nKas Kaspersky viirusetõrje kasutamine on Eestis ohutu?


Kasutajale meeldib nupumugavus - Äripäev\nKasutajale meeldib nupumugavus\nMulle meeldivad veidi kallimat sorti printerid. Need, mis on varustatud korraliku displeiga ja erinevad seetõttu odavamatest, kolme tulukesega printeritest. Võib-olla on tegemist minu taipamatusega, aga printerikerel suhteliselt krüptilise sümboli kõrval tule vilgutamine tekitab minus alati palju küsimusi -- samas kui lihtne teade stiilis «Tray 1 load A4» on kohe arusaadav.\nIgal juhul on täna Äripäeva hinnapakkumises olevad printerid täpselt seda sorti. Displei, võrgukaardi, PostScripti, paljude paberisöötudega, kiired.\nPakutav valik on aga masendavalt väike -- kõik mitte-ise-maaletoojad soovitavad Hewlett-Packardit ja jätavad näiteks Lexmark Optra äärmiselt ebaõiglaselt unarusse.\nKui minul oli vaja osta võrguprinterit, siis kaalusin ma nimelt HP LJ4000Ni ja Optra S1250Ni vahel ning kuigi ostsin lõpuks ikkagi järgiproovitud HP, ei ole ma siiani veendunud, et ma õigesti tegin.\nKes või mis on Lexmark? See on see firma, kes on pikka aega olnud IBMi printeriosakond ja nüüd iseseisev. Nemad on alati esimesena turule tulnud kõrgema resolutsiooniga printeritega (nii 600 kui 1200 dpi). See on firma, kes tegelebki ainult printeritega.\nOptra S-seeria tähendab kiireid, efektse disainiga printereid, mis on hõlpsalt laiendatavad. Tulemus on see, et võrguprinteri saab vajaduse tekkimisel ehitada võimalustelt vingemaks kui HP LJ 5Si. Kiirus jääks S1250st alustades küll alla, aga on ju ka kiiremaid Optraid, millest alustada.\nLisavarustus algab lisapaberikassettidest ja ümbrikusöötjatest ning lõpeb dupleksi, sorteerija ja lukustatavate postkastidega -- kõik, mida üks tehnoloogiliselt arenenud bürokraat võib vaid tahta, lisaks tõesti 1200x1200dpi resolutsioon, 10/100Mbps võrgukaart ning paberikassett, kuhu võib paberi sisse visata, ilma et oleks vaja seda mingite n-ö kõrvakeste alla toppida.\nMina ostsin HP põhimõtte pärast -- nimelt meeldib mulle, kui juhtpaneelil on kaks nuppu, Go ja Stop. Kui õnnetu kasutaja on töö kogemata saatnud nõudmisega saada käsisöödust Letter-paberit, siis HP Go-nupp (4000-l isegi automaatika) aitab sellest üle.\nLexmark on kohati liiga ninatark ja üritab selgeks teha, et see ei ole ju Letter, kuigi kasutaja ütles juba korra, mida ta tahab.


Film Johan Pitka elust ja võitlustest – tema elu oli rikast sündmustest, täis tööd ja ebainimlikke pingutusi Eesti Vabariigi loomisel, tema iseseisvuse kindlustamise nimel. Traagiline oli tema elu lõppvaatus – 72aastaselt langemine 1944. aasta sügise vastupanuvõitluses.\nEsitusformaat: BetaSP, TV standard\nProdutsent: Anne Vaikmaa\nRezhissöör: Heli Speek\nStsenaristid: Rein Helme, Anne Vaikmaa, Heli Speek\nToimetaja: Joel Viitkar\nTootmisperiood: veebruar 2001 – aprill 2005\nJäreltootmine: mai – juuni 2005\nEsituskoopia valmimine: 23. juuni 2005\nEelarve: 402 180\nEFSilt tootmistoetuseks: 152 000\nEFSilt varem saadud arendustoetus –\nKultuurkapital: 20 000\n2. “Dirigendi kõla”\nMuusikaline eluloofilm legendaarsest Eesti dirigendist Eri Klasist, kes ütleb, et ilma muusikata ta elada ei saa. Filmilugu jälgib 2003-2004 aasta jooksul dirigendi hoogsat muusikapulssi – proovid, kontserdid, etendused, kulmineerudes Eesti rahva suurpeo, XXIV üldlaulupeoga 2004 aasta suvel, mille üldjuhiks maestro Eri Klas on. Mis hetk see on, kui tõsta taktikepp rahva ees, et temaga ühiselt hümni laulda?\nEsitusformaat: Beta SP, TVstandard\nKaastootja: Rudolf Konimois Film\nProdutsendid: Helle Karis, Anu Veermäe\nStsenaristid: Helle Karis, Peeter Murdmaa _\nTootmisperiood: aprill 2004 – 04. juuli 2005\nJäreltootmine: 08. august – 12. detsember 2005\nEsituskoopia valmimine: 2. november 2005\nEelarve: 2 354 766\nKultuurkapital: 150 000\n3. “Eesti kotkad”\nFilm on rännak Eestimaa kotkaste varjatud maailma. Vaatajal avaneb unikaalne võimalus saada sinasõbraks kõikide Eestimaal pesitsevate kotkaliikidega ja näha kuidas elavad need kuninglikud linnud oma keskkonnas. Tavalise inimese kohtumine kotkaga looduses on küllalt erakordne. Kotkad pesitsevad hajusalt üle kogu Eestimaa. Nende elupaigad on rangelt salastatud ja seadusega kaitstud. Kotkad on Euroopa seaduste järgi esimese kategooria kaitsealused linnud. Film kuulub püsiväärtusega, nn igihaljaste loodusfilmide hulka.\nEsitusformaat: Beta SP, TV standard\nStsenaristid: Rein Maran, Urmas Sellis\nTootmisperiood: 01. september – 15. detsember 2004\nJäreltootmine: 16. detsember 2004 – 30. aprill 2005\nEsituskoopia valmimine: 01. mai 2005\nEelarve: 705 961\nKultuurkapital: 90 000\nSalvestusformaat: Beta SP\nJäreltootmine: märts - juuni 2005\nKultuurkapital: 122 655\n5. “Kuningale kaebama”\nDokumentaalfilm jutustab loo rannarootsaste järeltulijate paadireisist, et Rootsi kuninga juurde kaebama minna. Reis kordab ajaloolist rannarootslaste traditsiooni. Film jälgib noore rannarootslase Jorma sisemisi heitlusi oma identiteedi määramisel: Jorma on küll Rootsi kodanik, kuid hinges tunneb ta piinlikust uute rootslaste poolt eestlastele tekitatud ülekohtu pärast. Film jälgib paadi valmimisprotsessi ja sellega paralleelselt Jorma maailmapildi muutumist rannarootslusest.\nKestus: 50 min _\nRezhissöörid: Aivo Spitsonok, Kaidor Kahar, Moonika Siimets\nStsenaristid: Aivo Spitsonok, Kaidor Kahar\nToimetaja: Moonika Siimets\nTootmisperiood: 15. detsember 2003 - 15. detsember 2004\nJäreltootmine: 15. jaanuar – 15. juuni 2005\nEsituskoopia valmimine: 15. september 2005\nEelarve: 830 159\nKultuurkapital: 50 000\n6. “Kursi koolkonna fenomen”\nFilm ühest omanäolisemast Eesti kunstikoolkonnast (maalijad Ilmar Kruusamäe, Peeter Allik, Priit Pangsepp, Albert Gulik). Eriliseks teeb ta see, et ta polegi koolkond vanas mõistes, ta on pigem sõpruskond, kui mingit stiili või ideoloogiat ühendav liikumine. Vaatamata sellele on seltskond püsinud koos pea kakskümmend aastat ning igal aastal on olnud vähemalt üks ühisnäitus.\nStsenaristid: Ilmar Kruusamäe ja Ants Juske\nTootmisperiood: mai 2004 – juuni 2005\nEsituskoopia valmimine: 31. august 2005\nEelarve: 239 000\nEFSilt tootmistoetuseks: 97 000\nKultuurkapital: 130 000\n7. “Laulev revolutsioon”\nDokumentaalfilm “Laulev revolutsioon” sai alguse Maureen Castle'i ja eesti päritolu ameeriklase James Tusty sügavast kiindumusest Eestimaa vastu. Filmi autorite missioon on tutvustada maailmale meie väikese riigi lähiajalugu ning laulupidude traditsiooni, mis läbi aastakümnete aitas eestlastel iseendaks jääda. Põhjaliku käsitluse saavad 1930ndate, 40ndate ja 50ndate traagilised sündmused, 70ndate ja 80ndate tragikoomilised nõukogude iseärasused ning laulev revolutsioon ja Eesti taasiseseisvumise ülevamad hetked. Film kulmineerub 2004. aasta üldlaulupeoga.\nEsitusformaat: Beta SP, 16:9, TVstandard\nKestus: 90- 120 min\nFilmitootmisettevõtted: Mountain View Prod., Northern Light Prod. (USA), Allfilm\nProdutsendid: James Tusty, Maureen Castle Tusty, Bestor Gram, Piret Tibbo-Hudgins\nRezhissöörid: James Tusty, Maureen Castle Tusty\nStsenaristid: James Tusty, Maureen Castle Tusty\nTootmisperiood: veebruar – juuli 2004\nEsituskoopia valmimine: oktoober 2005\nEelarve: 4 356 909\nKultuurkapital: 100 000\n8. “Maria Teatri fantoomid”\nFilm kirest, mis juhib maailmakuulsa Sankt Peterburgi Ooperi- ja Belletiteatri andunud austajate elusid.\nEsitusformaat: Digi Beta/Beta SP ;TVstandard\nSalvestusformaat: Digi Beta, mini DVcam\nPlaneeritud kaastootjad: Illume, Oazis, Tagorefilms, NPS\nProdutsendid: Reet Sokmann, Marianna Kaat\nRezhissöör: Marianna Kaat Stsenarist Marianna Kaat\nToimetaja: Olga Mshanskaja\nTootmisperiood: märts – september 2005\nEelarve: 2 468 692\n9. “Mikk Mikiver”\nEsitusformaat: BetaSP, TVstandard\nStsenaristid: Jaan Kruusvall\nEFSilt tootmistoetuseks: 375 250\n10. "Müümise kunst"\n"Müümise kunst" räägib müügitööst ja koolitusest. See on inimlik kroonika ühiskonnast, kus edukus on tõusnud elunormiks ja kus inimesed on sunnitud otsima uusi viise et tulla toime turumajanduse tingimustes.\n"Müümise kunst" on pikaajaline vaatlusprojekt, mille käigus jälgitakse paralleelselt mitme tegelase elukäiku.\nEsitusformaat: DigiBeta, TV-standard\nKestus: 80 min (kinoversioon), 52 min (televersioon)\nPlaneeritud kaastootja: Making Movies\nRezhissöörid: Jaak Kilmi, Andres Maimik\nStsenaristid: Jaak Kilmi, Andres Maimik\nTootmisperiood: 15. veebruar 2005 – 15. veebruar 2006\nEelarve: 1 490 560\nEFSilt varem saadud arendustoetus: 100 000 _Kultuurkapital: 100 000\nFilmis selgitab autor Kersti Uibo läbi oma filmi peategelaste, Narva silla ja Ivangorodis elava kunstniku Valentin Titovi kaudu Eesti-Vene piiri eripära üldinimlikus ja universaalses kontekstis.\nEsitusformaat: Beta SP ,TVstandard\nToimetaja: Anneli Ahven\nTootmisperiood: veebruar – oktoober 2005\nEelarve: 738 955\n12. “Tagasitulek koju”\nSalvestusformaat: Mini DV/Beta SP\nTootmisperiood: aprill – mais 2005\nJäreltootmine: aprill – juuli 2005\nEsituskoopia valmimine: juuli 2005\n13. “Tormise regi”\n“Tormise regi” oleks täispikk dokumentaalfilm inimestest, kes on otsustanud taevast ühe tähe alla tuua - “Eesti Ballaadid”.\nProfessionaalsed muusikud ja rahvalaulikud, dirigent Tõnu Kaljuste, Veljo Tormis ise, koreograaf ja tantsutrupp, lavastaja ja projektijuht proovivad teostada midagi sellist, mis senini on osutunud teostamatuks.\nKakskümmend neli aastat tagasi, Moskva Olümpiamängudeks tellitud kantaat-ballett Mai Murdmaa lavastuses ja Tõnu Kaljuste dirigeerituna ei õnnestunud tollaste tegijate arvates. Suurteose materjali vastupanu oli muusikutele ja solistidele liiga ränk, et sellest läbi murda. Hiljem katsetati veelgi, lavastati muusikaline film, mis vaatajais tekitas vaid ühe emotsiooni – piinlikkustunde. Vaatamata ebaõnnestumistele, tahab Kaljuste veelkord proovida, kavandades etendust esitada augustis toimuval soome-ugri rahvaste IV maailma-kongressil. Samaaegselt stuudiosalvestuste ja lavaproovidega püüaksime selgusele jõuda, mis Tormist ennast ajendas sellise suurvormi kirjutamist alustama.\nEsitusformaat: Digi Beta, Tvstandard\nToimetaja: Tiia Teder\nTootmisperiood: detsember 2004 – mai 2005\nJäreltootmine: august - oktoober 2005\nEelarve: 1 045 713\nKultuurkapital: 195 000\n14. “Tubin 100”\n18. juunil 2005 tähistame 100 aasta möödumist Eesti 20. sajandi väljapaistvama sümfonisti Eduard Tubina sünnist. Plaanis on teha portreepilt heliloojast, suurest mõtlejast ja tähelepanelikust vaatlejast, hoidudes loomingule hinnangu andmisest ning keskendudes inimesele ja isiksusele. Film on mõeldud eeskätt rahvusvaheliseks leviks.\nEsitusformaat: BetaSP, 16:9\nKaasprodutsent: Heidi Pruuli (ETV)\nRezhssöör: Marianne Kõrver\nStsenarist: Jüri Reinvere\nToimetaja: Heidi Pruuli\nTootmisperiood: jaanuar – aprill 2005\nJäreltootmine: aprill – juuni 2005\nEsituskoopia valmimine: juuni 2005\nEelarve: 1 345 023\n2005.a. talvises taotlusvoorus eraldatud toetused\n“Eesti kotkad”, Gaviafilm\nEraldatud toetus: 225 000\n“Maria Teatri fantoomid”, Baltic Film Production\n“Tormise regi”, F-Seitse\n“Müümise kunst”, Kuukulgur Film\n“Laulev revolutsioon”, Allfilm\n”Dirigendi kõla”, Myth Film\n“Tubin 100”, Exitfilm


Sügisspartakiaadil on pooled alad leidnud omale meistrid! - Eesti Firmaspordi Liit\nPosted by: EFL meedia Post Date: 23rd September 2020\n20.-25. septembrini võistlevad firmasportlased Tallinnas erinvates spordikeskustes 10 erineval võistlusalal ehk kätte on jõudnud Eesti Firmaspordi Liidu Sügisspartakiaad! Tänasest algab ka spordinädal, mille raames saab Sügisspartakiaadil sportlikult töökaaslastega kvaliteetaega veeta.\nEsmaspäeval alustasime võistluspäeva Kaitseliidu Männiku lasketiirus, kus firmasportlased said proovile panna oma silmamõõdu ja –täpsuse. Väike närvikõdi käib alati asja juurde ning lasketulemused seda ka soosisid. Käis korralik punktide mäng! Naiste arvestuses ei vannutud kuni lõpuni alla ning esikolmik oli väga tihedalt koos! 147 punktiga võttis laskmises kulla Orkla Eesti AS esindaja Alla Ferman. Hõbedasel positsioonile pidi taanduma ja alla vanduma kõiges ühe punktiga Helmes AS esindaja Riina Libe, kes skooris 146 punkti. Kolmas koht taas punktiga maas ehk 145 punktiga viis kolmanda koha võidu Eesti Töötukassale Karin Killing. Meeste arvestuses olid vahed veidi suuremad, kuid võistlusmomenti jagus sellegi poolest. Elisa Spordiklubi esindaja Toomas Ili võttis kindla esikoha 163 punktiga. Teisel kohal Orkla Eesti AS võistleja Martin Kärner 147 punktiga ning kolmas Tallinna Linnatranspordi AS-ist Meelis Mõis 143 punktiga. Võistluspäev jätkus õhtul, kui naised võtsid kohad sisse pokkerilaua taga Kochi Aitades ja mehed panid kuulid veerema Kuulsaalis piljardi turniiril. Enne kaartide välja jagamist pokkeris said kõik soovijad veel korra reeglid üle korrata ning siis juba tegudele asuda. Heade käikudega võttis suurepärase võidu Eesti Töötukassa esindaja Merike Aava. Tihedas rebimises jäi meeste piljardis Kuulsaalis peale Helmes AS meeskond Rene Kooli, Rene Pärnpuu ja Dmitri Lomovski, kes võtsid väga sihikindla võidu!\nTeisipäeval startisime sportliku tööpäevaga Tallinna Vibukoolis, kus selgitasime välja meeskondlikult parimad vibukütid. Suurepärast meeskonna vaimu näitasid välja kõik osalenud võistlejad. Päeva lõpuks oli selge, et parimaks võistkonnaks vibulaskmiseks on 485 punktiga SEB 1 koosseisus Karin Marjapuu, Allan Mäelt, Toomas Randoja, Mihkel Nahkur ja Kaido Tiigisoon. Hõbedasele kohale platseerus 461 punktiga Tallinna Lennujaama Spordiklubi 1 esindus koosseisus Taavi Palu, Marius Pihlak, Raigo Kivi, Kristjan Tatar ja Maret Mägi. Auhinnalisele kolmandale kohale platseerusid 454 punktiga Lennuliiklusteenindus AS võistkond koosseisus Robin Lilleorg, Karina Kompus, Kati Kütisaar, Marje Mölder ja Indrek Kuris. Nii nagu esimesel päeval suundusid firmasportlased edasi pokkeri ja piljardi turniiridele, kuid sellel korral võtsid naised suuna Kuulsaali piljardit mängima ja mehed Kochi Aitadesse pokkerisse. Naiste piljardi mängud möödusid mõnusa emotsiooniga. Kokku mängiti seitse võistlusmängu. Kõige paremate ja täpsemate löökidega näitas esikoha väärilist tulemust Tallinna Linnatranspordi AS naiskond koosseisus Aljona Sergejeva, Jevgenia Solman ja Irina Günninen. Meeste pokkeri mäng oli põnev ja hasartne! Osas mängijad alustasid kohe julgelt, kuid sellel korral julge hundi rind oli pigem haavleid täis ja tuli kaotus vastu võtta. Finaalmängu võitis Elektrum Eesti esindaja Leo Kuuse. Võitja sõnas: „Sellel korral oli atmosfäär võrreldes eelmise aastaga palju parem – juba keskkond Kochi Aitades andis väga palju juurde! Ega seal mängudes mingit nalja ei ole, kõigil on ikka kõva võistluspinge peal, ise pidid nalja tegema. Tihti ma pokkerit ei mängi, pigem on see selline lõbus hobi, kui vahel saame sõpradega kokku ja mängime!“\nKümnest spordialast viiega oleme Sügisspartakiaadil finišisse jõudnud. Kuid ees ootavad veel otsustavad võistlused kardisõidus Unibet Kardikeskuses, kus täna sõidavad firmasportlased eelsõidud ja neljapäeval selguvad parimad külmanärviga meeskonnad. Peale kardivõistlusi võetakse neljapäeval suund Nõmme Ujulasse. Sügisspartakiaadi viimasel võistluspäeval ehk reedel on firmasportlastel võimalik osaleda Myfitness Viru klubis sõudeergomeetrite võistlusel. Peale mida jätkame Viimsis Põhjakonna trepil trepijooksu tehes ning õhtul alustame Kochi Aitades mõnusalt kirgi kütva mälumänguga. Sügisspartakiaadi kõikide alade autasustamine toimub reede õhtul peale mälumängu samuti Kochi Aitades. Parimate väljaselgitamine jätkub!


Heidelbergi teoloog Gerta Scharffenorth – 100 | K&T\nTeoloog ja politoloog Gerta Scharffenorth saab 8. jaanuaril saja-aastaseks. Ta valiti 1970. a esimese naisena Saksa Evangeelse Kiriku (EKD) nõukokku. Sel pühapäeval austatakse Scharffenorthi piduliku vastuvõtu ja jumala- teenistusega Heidelbergis.\nSaksa Evangeelse Kiriku nõukogu eesistuja Nikolaus Schneider nimetas Gerta Scharffenorthi „ühiskonna eeskõndijaks“. Ta kirjutab oma õnnitluses, et „Scharffenorthi valimine esimese naisena Saksa Evangeelse Kiriku juhtor- ganisse on olnud oluline samm meie kiriku jaoks, mida ei tohi alahinnata“. Scharffenorth on Schneideri sõnul olnud erilisel viisil pühendunud, loo- minguline ja parimas mõttes „intrigeeriv“ teoloog.\nSaksa Evangeelse Kiriku sinodi eesistuja Katrin Göring-Eckardt ütles, et Scharffenorth on loobunud piirdumisest puhtalt „naiste teemadega“. Pigem on ta pühendunud nn „meeste valdkondadele“, nagu seda on näiteks rahu- uuringud. Scharffenorth on siiski pioneer evangeelsete naiste teel kiriklikesse juhtorganitesse. Ta on valmistanud teed selleks, et tänapäeval saavad Saksa Evangeelse Kiriku juhtorganitesse kuuluda võrdsetel alustel nii mehed kui naised, kirjutab Göring-Eckardt.\nScharffenorth juhatas muu hulgas aastatel 1973–1984 Luterliku Maailmaliidu uurimisprojekti, mis käsitles naiste kaasvastutust kirikus ja ühiskonnas ja ta oli kolmkümmend aastat teaduslik kaastööline Evangeelse Uuringutekeskuse instituudis (FEST) Heidelbergis. Tema töö raskuspunktid olid rahu-uuringud, meditsiin ja eetika. Töös Bilanz der Ostdenkschrift („Ida märgukirja kokkuvõte“, 1968) uuris Scharffenorth Saksa Evangeelse Kiriku dokumentide vastukaja Poolas. 1973–1979 oli Scharffenorth Saksa Evangeelse Kiriku sinodi liige.\nGerda Scharffenorth sündis 1912. a Stuttgartis. Pärast Teist Maailmasõda õppis ta politoloogiat ja teoloogiat Heidelbergi ülikoolis ja kaitses seal 1962. a doktoritöö Römer 13 in der Geschichte des politischen Denkens („Rooma kirja 13. peatükk poliitilise mõtlemise ajaloos“). Juulis 1962. a ordineeriti ta pastoriks diakooniavaldkonna jaoks. Olles juba pensionil, võttis Scharffenorth 1986. a üle uurimisprojekti „Loodusteaduslik meditsiin ja krislik haigla“, mis kestis kuni 1994. a-ni.\nAllikas: EKD Pressestelle.


Kihiline võileib salaami-juustumäärde ja värske salatiga | Ideaalne võileib\nKihiline võileib salaami-juustumäärde ja värske salatiga\nVahel võib võileib olla toekaks eineks. Selleks võib valmistada kihilise võileiva, kuhu vahele sätitud kergelt vürtsikas ja küüslaugune salaami-juustumääre. Et eine veidi kergem ja tervislikum oleks, tasuks juurde pakkuda värsket salatit avokaadoga.\n50 g Saaremaa Ekstra juustu\n5 viilu Nõo Paruni keedusalaamit\n3 sl Maadlexi majoneesi-küüslaugukastet\nPaar peotäit rohelist salatit\nValmista juustu-salaamivõie. Selleks riivi juust ja tükelda salaami. Sega juust ja salaami majoneesi-küüslaugukastmega. Aseta salat ühtlase kihina kahe leivaviilu vahele ja suru leivaviilud omavahel kokku. Puhasta ja tükelda avokaado, poolita kirsstomatid. Salati jaoks sega kausis omavahel tükeldatud avokaado ja kirsstomatid koos salatirohelise. Nirista peale oliiviõli ja veidi sidrunimahla. Maitsesta soola ja pipraga. Serveerides aseta taldriku ühele poolele värske salat ja teisele poolele poolitatud suupisteleib.\n« Võileib oa-, singi-, juustu- ja sellerisalatiga\nSuupisteleivad pardimaksapasteedi, seente ja ahjutomatitega »


Kommentaarid: Kaljulaid: madala valimisaktiivsuse võis põhjustada haldusreform\nKaljulaid: madala valimisaktiivsuse võis põhjustada haldusreform\nERR, 15. oktoober 2017 21:42\nreede/ 17. oktoober 2017 15:35\nMis garanteerib et e valimisel valib id kaart aga klahvidele vajutab vanaema eest lapselaps Muidugi sisestab enda mitte vanaema kandidaadi President muidugi millestki taolisest kuulnud pole\nVõrokõnõ/ 16. oktoober 2017 12:46\nÕige president ei oleks lasknud sellel suurel jamal üldse sündida. Tegelikult on ju need valimised juriidiliselt õigustühised, sest Eesti Vabariiki ei ole halduslikult taastatud 1939. aasta piirides. Elame ju halduslikult ikka ENSV-s.\nA.L./ 16. oktoober 2017 09:49\nMeile lubati 15 aastat tagasi tänavavalgustust,aga mida pole on tänavavalgustus.Petised.Milleks minna valima.Mõttetu.\nvana ja tark/ 16. oktoober 2017 09:28\nTallinnas ei suuda keegi nende Keskerakonna valijatega võistelda, venekeelset valijat on nii palju ja muud nad ju ei vali...\nSee.../ 16. oktoober 2017 08:12\n...president peaks küll pildilt kaduma.Presidendi peab valima ikkagi rahvas,kui on vaba riik,aga mitte üks sotsiaaldemokraat. Nüüd on näha,kuhu niisugune demokraatia võib viia.Häbene silmad peast.\nrahvas/ 16. oktoober 2017 12:11\nvalib ju pätid võimule, kuidas siis paremat presidenti valida oskaks?\nalf/ 16. oktoober 2017 07:55\nNeed valimised on erakondade endi valimised, rahvas on kaasatud moe pärast, et näiliselt luua legitiimsus. Reaalset, arvestades protsentuaalselt madalat valimisaktiivsust ja rahva tülpimust, on valimsed läbi kukkunud.\nValija/ 16. oktoober 2017 07:08\nKellele neid valimisi vaja on,mõttetu .\n18. oktoober 2017 07:44\npalju see jobuke karilaid ka hääli sai? Kas tuleb siis Haapsalu-Tallinn raudtee?\nv / 16. oktoober 2017 00:26\nKaaua veel see madalseis ja madalala vaimse inimese ekpluateerimine kestab, Kas me ei taha oma rahva vaimset arengutaset viia tasakaalu, Iga inimese mõte kujundab seda maailma. Keda me ikka kummardama peaksime? Mida veel on loota viimase aja meediasündmustest.? Valida halva ja hea vahel. Kurjuse esinajad on palju paremad näitlejad .Nad on meist targemad, aga mitte mõistlikumad! Õppige ennast tundma ja hakkab elu muutuma.\nRahulolu/ 15. oktoober 2017 23:14\nAustria tegi riigina tubli valiku, meie sörgime veel kahjuks sabas.\nEi saa ju valida/ 15. oktoober 2017 22:51\nEestis ei lasta ju valida, kui sul pole sissekirjutust! Pole juba aastakümneid valinud, kui elamisest aeti välja, mis omanikule tagastati. Aga vastu asenduselamispinda ei antud. Üürileandjad aga pole inimesed, nemad tahavad kopsakat üüri kuid sissekirjutamist ei luba! "Tore" riik meil!\nkunagine omanik,/ 16. oktoober 2017 12:14\nka meid ajas nõuka võim välja ja midagi ei antud vastu. Anti meie vara teiesugustele muidusööjatele. Pole ka midagi tagasi saanud ega kompensatsiooni.\nTäpselt sama siin!/ 16. oktoober 2017 12:40\nElukohaks olen teatanud viimasel ajal "Planeet Maa", sest kõik selles riigis toimuv on nii absurdne.\nMa loen kõik endasugused samuti kodutuks, sest kõik, kes on oma kodudest välja aetud ja kellel pole võimalust oma kodu soetada, needki on kodutud!\nMilleks valida ?/ 15. oktoober 2017 22:44\nPensione tõstetakse näpuotsaga,kuid hindu tõstetakse kamaluga. Võta üks ja viska teist ! Minnes valima minu elu ei muutuks,kulutaksin muidu jalanõusi.\nlõpeta ommeti !/ 15. oktoober 2017 23:10\nLooda keskerakonnale, sest see erakond hoolib !\nKahjuks/ 15. oktoober 2017 22:33\nJah, ega see võimu poolt rusikaga lajatamine head kaasa ei toonud\nRS2/ 15. oktoober 2017 22:27\nKahtlustan, et madalat valimisaktiivsust põhjustas tülpimus meie poliitikutest.\nTasuta,/ 15. oktoober 2017 22:13\nVotkat Russkajat, ei jagatud!\neestlane/ 15. oktoober 2017 22:09\nMina ei läinud valima just sellepäradt,kuidas Kersti Kaljulaid presidendiks sai\noioioi/ 15. oktoober 2017 22:34\nJube lugu, mis nüüd saab kui sinu häält ei olegi? Savisaar jääb valimata?\nmis / 16. oktoober 2017 11:47\npraegu siia president puutub.\ntehisintellekt Запорожец/ 15. oktoober 2017 22:04\nMillisel teaduslikul meetodil põhineb pr Kaljulaidi ekspertarvamus või ta lihtsalt naiselikult lahmib ja emotsineerib? :P\nN50+/ 15. oktoober 2017 22:07\nKui vaataksid Valimisstuudiot ERR-s, siis oleksid saanud vastuse, ete tegemist on teadusliku uuringuga. Aga jõudu negatiivses lahmimises\nN50+/ 15. oktoober 2017 23:59\nNow, are You feeling better?Just in case, sit down and rest\ntroll Gennadi/ 16. oktoober 2017 06:36\nlol, she was triggered again.\nWonder when she will learn the wisdom on internet : do not feed the troll.\njust/ 16. oktoober 2017 12:17\nmaailma kogemus ütles, et kui valimisiga alandada, siis valimisaktiivsus väheneb, sest noored ei hooli valimistest, mis see haldusreform siia puutub? Arvasin presidendi tarkusest ikka enamat.\nRaha ahne/ 15. oktoober 2017 21:57\nvaletad,/ 16. oktoober 2017 12:17\nmiks ta siis madalama palga peale tuli?\nEh/ 15. oktoober 2017 21:53\nInimesed on aru saanud et valimised midagi ei muuda.


Spordi toetamise korda muudeti otstarbekamaks - Uudised ja teated - Jõgeva vald\nSpordi toetamise korda muudeti otstarbekamaks\nJõgeva vallavolikogu kehtestas tänavu veebruaris vastava määrusega spordi toetamise korra Jõgeva vallas. Volikogu 22. novembri istungil otsustati sellesse sisse viia muudatused, et toetussüsteem saaks otstarbekam ja selgem.\nNagu abivallavanem Arvo Sakjas volikogu istungil selgitas, oli spordi toetamise korras sätestatud, et rahvusvahelistel tiitlivõistlustel ja Eesti meistrivõistlustel osalemise toetust makstakse täiskasvanud sportlasele. Ent kogemused näitavad, et ka alaealisele sportlasele võib osaks langeda au Eestit või Jõgevamaad tiitlivõistlustel esindada ja sellisel juhul vajab ka tema valla toetust. Nii peetigi vajalikuks kaotada võistlusel osalemise toetuse maksmisel vanusepiirang.\nSportlike saavutuste eest toetuse maksmisel leiti aga vajalik olevat selline piirang just kehtestada. Üksikvõistleja saab muudetud korra alusel saavutuste eest toetust taotleda, kui ta on 11-aastane või vanem, võistkonna puhul on piiriks U-11 vanuseklass. Nagu vallavalitsuse sporditöö peaspetsialist Kaido Alev märkis, sooviti vanusepiirangu kehtestamisega tagada, et tulemustel, mille eest tunnustatakse, oleks ka kvaliteeti. Samuti sooviti vältida olukorda, kus toetusteks ette nähtud summa tuleb väga väikesteks osadeks jagada.\n„Samas ei keela keegi nooremaid sportlasi muul viisil kiita ja tunnustada," kinnitas Kaido Alev.\nSportlike saavutuste eest toetuse maksmisel on nüüd teinegi uuendus: kui senini võis selle valdkonna taotlusi vallavalitsusele esitada aasta ringi, siis nüüd korraldatakse aastas kaks taotlusvooru, st määratakse kaks tähtaega, milleks taotlusi oodatakse. Nii on taotlusi lihtsam menetleda ja tulemused muutuvad paremini võrreldavaks.\nKui senini tuli iga spordivaldkonna toetuse puhul (välja arvatud toetus sportliku saavutuse eest) koostada toetuse andja ja saaja vaheline leping, siis muudetud korra kohaselt pole leping enam vajalik, vaid toetuse andmise tingimused ja toetuse saaja kohustused kirjutatakse sisse toetuse maksmise korraldusse.\n„Lepingute süsteem oli ebamugav nii vallavalitsuse ametnikele kui ka toetuse saajatele," tõdes Arvo Sakjas. „Ametnikud kulutasid lepingute koostamisele palju aega ja vaeva, taotlejad pidid aga toetuse kättesaamist päris pikalt ootama. Nüüd hakkab raha kiiremini liikuma."\nSpordirahva soovil pikendati spordiürituse läbiviimise toetuse kasutamise aruande esitamise tähtaega: varem tuli see esitada ühe, nüüd kahe kuu jooksul pärast ürituse toimumist. Muudatus tehti sellepärast, et kõik ürituse korraldamisega seotud arved ei pruugi kuu ajaga laekuda.\nSpordi toetamise täiendatud korda on sisse kirjutatud ka punkt spordikomisjoni ellu kutsumise kohta. Nimetatud komisjoni moodustab vallavalitsus valla eri piirkondade esindajatest, kes on aktiivselt seotud valla sporditegemistega ja omavad sellekohast infot, ent ei kuulu samas ühegi Jõgeva vallas spordiga tegeleva MTÜ juhatusse. Viieliikmeline komisjon, millesse kuulub ka abivallavanem Arvo Sakjas, on nõuandev organ, mis hakkab läbi vaatama spordiürituste korraldamise toetuse taotlusi ja annab nende kohta esmase arvamuse. Samas pole spordikomisjoni arvamus siduv taotlusi edasi menetlevate organite, vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna ning vallavalitsuse jaoks.\nVallavolikogu kultuuri- ja spordikomisjon tegi ettepaneku lisada spordi toetamise korra muutmise määruse eelnõusse klausel, et haridus- ja kultuuriosakond kaasab sportlaste võistlustel osalemise, sportlike saavutuste tunnustamise ning spordiürituste korraldamise toetuse taotluste läbivaatamisse vallavolikogu kultuuri- ja spordikomisjoni esimehe. Täiendusettepanek leidis istungil volikogu toetuse. Toetuse leidis ka määrus tervikuna.


2020 CN – Hiina Macao Hong Kong ringreis: 10 päeva / 9 ööd kohapeal\nLennupiletid Tallinnast ühe ümberistumisega Pekingi, tagasilend Hong Kongist\n4 ööd Pekingis, 2 öö Macaos, 2 ööd Hong Kongis\nKuningate suvepalee külatus\nJingshani pargi külastus 2-päeval\nEkskursioon Keelatud linna ja Taeva templisse 3-päeval.\n1. päev: Väljalend Pekingisse\nMugav lend Tallinnast ühe ümberistumisega Helsingis Pekingisse.\n2. päev: Saabumine Pekingisse\nSaabutakse Pekingi lennujaama, peale kohtumist meie kohaliku giidiga järgneb teel hotelli külastus Jingshani parki. Vaated Jingshani mäe tipust suurepärasele maastikule ja endisele keisripaleele. Jalutuskäik Tian’anmeni ehk Taevase Rahu väljakule. 39 hektari suurusel maa-alal laiuv kompleks on maailma suurim omasuguste seas. Peatus pildistamiseks rahvusteatri ees. Transfeer hotelli. Ööbimine 4-tärnihotellis. Õhtusöök hotellis (sisaldub õhtusöögipaketis).\nHommikusöögile järgneb külastus Keelatud Linna. Viimane oli 500 aasta jooksul suletud lihtrahvale ning seal on valitsenud Mingi ja Qingi dünastia perioodil 24 keisrit. Külastate Taevatemplit, mis arvati 1987. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.\n4. päev: Peking\nVaba päev või lisaekskursioon (ei sisalda lõunasööki).\nSoovitame osa võtta vabatahtlikust väljasõidust Suure Hiina müüri juurde (sisaldub ekskursioonipaketis), mis valmis vahemikul 770−475 eKr. 21 196 km pikkune müür on imposantseim ehitis, mida on näha isegi Maa orbiidilt. Suurem osa hästi säilinud müürist ja tornidest on kõrged ning pakuvad kauneid vaateid ümbritsevatele mägedele ja maastikule. Suurepärane jalutuskäik 2997 km pikkusel Hiina müüril, mis lookleb üle Pekingist 75 km loode pool asuva mägimaastiku.\nTagasisõit kesklinna ja peatus Olümpiapargi juures. Fotopeatus Pekingi rahvusstaadioni juures. Tagasisõit hotelli. Õhtusöök hotellis (sisaldub õhtusöögipaketis).\nPeale hommikusööki külastame Keisrite suvepaleed linna loodeosas. Palee territoorium hõlmab 290 hektarit ning põhilise panuse selle omapärase kompleksi loomisele andis keisrinna Cixi (1835−1908). Palee ehitised asuvad üksteise lähedal ning neist üks ebatavalisemaid on Pronkspaviljon, mis on üleni metallist. Siin asuvad ka Heatahtlikkuse ja Pikaealisuse paviljon, Pilvede Hajutamise paviljon ning Vooruse ja Harmoonia aed! Õhtusöök hotellis (sisaldub õhtusöögipaketis).\n6. päev: Peking–Macau\nTransfeer lennujaama ja lend Macausse. Saabumine Macausse ja transfeer hotelli.\nVaba aeg puhkamiseks ja iseseisvalt ringi jalutamiseks.\n7. päev: Macau\nVaba aeg puhkamiseks või poolepäevane lisaekskursioon (u 5 h, sisalduba ekskursioonipaketis, lõuna ei sisaldu hinnas).\nPisike enklaav oli kogu Aasias kauaaegseim Euroopa koloonia (450 aastat Portugali enklaav), kuni 19. detsembrini 1999, mil Hiina sai Aomeni suveräänsuse. See väga huvitav ja ainulaadne linn pole kuulus mitte ainult paljude kasiinode ja hasartmängude, vaid ka oma väga euroopalike juurte poolest, mis ulatuvad kaugele tagasi ja mida võib näha paljudes Portugali tüüpilistes hoonetes ja paikades. Paljudele neist on UNESCO andnud maailmapärandi staatuse ja näete mõnda neist linnaekskursiooni ajal (sh Püha Pauli katedraal, Legal Senado väljak, A-Ma tempel). Ekskursiooni lõpus külastate maailma suurimat kasiinokompleksi „Veneetsia“, kus saate oma õnne proovida!\nÖöbimine Macaus 4-tärnihotellis.\n8. päev: Macau – Hong Kong\nVaba aeg puhkuseks. Laevatransfeer Hong Kongi. Ööbimine Hong Kongis 4-tärnihotellis.\n9. päev: Hong Kong\nVaba päev või poolepäevane lisaekskursioon (sisaldub ekskursioonipaketis, u 4 h, lõuna ei sisaldu hinnas).\nHotellist väljub buss kell 9.00 maailmakuulsa Victoria Peaki juurde, kust saab nautida kõige hingematvamaid vaateid Hong Kongi ja kogu Jiulongi poole! Aeglane sõit viib teid „Aberdeeni ujuvasse külla” – kohta, mille on kuulsaks teinud kohalikud kalurid, kes veedavad suurema osa elust pisikestes majapaatides ja satuvad kaldale vaid harva. Jätkate ringkäiku maalilise sõiduga mööda Hong Kongi lõunakaldaid ja leiate end mõne minuti jooksul hoopis teistsuguse looduse keskelt, mis pigem meenutab Prantsuse Rivierat, mitte ühte maailma kõige tihedamalt asustatud linna! Seejärel peatutakse kohalikus „rikaste ja kuulsate“ piirkonnas, ilusas Repulse lahes, mis on tuntud armsa valge liivaranna ja suurepäraste vaadete poolest Lõuna-Hiina merele.\n10. päev: Tagasisõit koju.\nTransfeer lennujaama tagasilennuks koju.\nEksukrsioonipakett: 145 €\n4. päeval Suur Hiina müür\n7. päeval Macao ekskursioon\n9. päeval Hong Kongi ekskursioon\nÕhtusöögipakett (2,3,4 päev ja 5. päeval Pekingi pardi õhtusöök): 105 €


Salajane raport: Kreeka tulevik lootusetu\nUrmo Andressoo • 2. juuli 2015 kell 4:30\nKreeka noorte tulevik helge ei paista\nIsegi kui Kreeka nõustuks kõigi reformide ning eelarvekärbetega, poleks Kreeka majandus 15 aasta pärast jätkusuutlik, selgub The Guardiani kätte sattunud avaldamata dokumentidest.\nLaenuandjate nn troika (IMF, Euroopa Keskpank ja Euroopa Komisjon) koostatud salajasest raportist ilmneb, et ka pideva majanduskasvu korral oleks Kreeka võlg 2030. aastaks 118% SKPst. 8% rohkem, kui IMF peab Kreeka laenuprofiili arvestades jätkusuulikuks. Hetkel moodustab võlg Kreeka SKPst 175% ning see number võib hiljutiste sündmuste valguses veelgi tõusta.\nKa kõige optimistlikumate välja toodud stsenaariumite korral nenditi, et Kreekal puudub võimalus vähendada võlga aastaks 2022 tasemele, milles Euroliidu rahandusministrid 2012. aasta novembris kokku leppisid. Tähelepanu väärib ka fakt, et kõik stsenaariumid eeldasid uue ehk kolmanda laenuprogrammi loomist.\nÜhes dokumendis järeldatakse, et Kreeka kestvaks kriisist välja tõmbamiseks on vaja selgelt leevendada võlamaksmistingimusi. Hoolimata sellest pole dokumendis selgitusi ega detaile selle kohta kuidas võlgasid leevendada või milline peaks kolmas laenuprogramm välja nägema.\nDokument on osa suuremast kogumist, mis sattus Guardiani kätte läbi saksa lehe Süddeutche Zeitung, pärast seda, kui see oli laiali saadetud Saksamaa parlamendiliikmetele, kes pidid selle vastuvõtmise üle hääletama. Paraku jõudis Kreeka peaminister Alexis Tsipras enne välja kuulutada referendumi.


SURFILOHE VALIMINE - SURFIKAUBAMAJA | Surfshop\nLohede tüüpe on palju ja nende nimetamine on olnud ajas muutuv. Liigitamine toimub mitmes astmes.\nEsimese liigituse järgi jagunevad lohed mitte-pumbatavateks (madratslohe ehk foil) ja pumbatavateks (LEI – leading edge inflatable).\nFoilid jagunevad omakorda kahte klassi – suletud- ja avatud kambritega. Avatud kambritega tüüp leiab enamasti kasutust veest väljaspool (lume- ja maalohetamine). Sellised on ka enamus õppelohesid. Suletud kambritega foilid sobivad kasutamiseks nii maal kui vees. Teatud mudelid on populaarsed race distsipliinis, sest annavad eelise vaikse tuulega oma kerge kaalu ja aerodünaamiliste omaduste tõttu. Peamine erinevus avatud kambritega versiooniga on vette kukkunud lohe kergem üleslaskmine, sest spetsiaalsed klapid takistavad vee sissepääsu õhuga täidetud kambritesse.\nFoil ehk madratslohede kasutamine on Eestis vähe levinud. Ilmselt seetõttu, et nende vees kasutamine on tihti ebapraktiline; ülesseadmine ja seadistamine mõnevõrra keerukam kui pumbatavatel. Samas ei tasu foile alahinnata. Lumel on nende kasutusmugavus mõne sõitja arvates isegi parem. Miinuseks on see, et talve on Eestis vähe ja vees tavatingimustes kasutamiseks on kordades parem pumbatav lohe.\nPumbatav lohe (LEI – leading edge inflatable) on kõige levinum ja valdavalt kasutatav lahendus, mis jaguneb omakorda arvukatesse alamkategooriatesse. Sobib kasutamiseks kõikjal. Peamised tüübid on järgmised.\nNimetus tuleneb lohe kujust, mis meenutab otsevaates C-tähte. Kõik pumbatavad lohed olid alguses seda tüüpi. Tegemist on baaslahendusega, millest välja arenenud kõik teised ja kaasaegsemad lohetüübid. Samas ei saa öelda, et (kaasaegne) C lohe oleks mingil määral ajast ja arust ega sobiks tänapäeval kasutamiseks. Vastupidi, C-lohedel on oma kindel kasutajaskond, enamasti pro-sõitjad. Paljud hindavad seda tüüpi eelkõige freestyle ja wakestyle trikkide jaoks. C lohe pakub head poomitunnetust, korralikku tõmmet kiteloopides ja slack´i trikkide tegemiseks. Slack on hetkeline liinide lõtvumine pärast veest välja POPimist, et sõitja saaks hõlpsamini poomi selja tagant vahetada (handelpass).\nC sobib eelkõige edasijõudnud sõitjatele, kes teavad täpselt, mida nende sõidustiil vajab ja oskavad lohest maksimumi võtta. C lohel on väiksem jõu väljalaskmise võime (depower) ja ajakulukam veestart võrreldes edasiarendatud mudelitega (SLE/hübriid – käsitletud allpool). See tähendab ühtlasi seda, et sama tuulevahemiku katmiseks on vaja rohkem lohesid. C lohed jagunevad 4- ja 5-liinilisteks. Peamine ilmselge vahe nendel kahel on veestart: 5-liiniga lohedel on see reeglina lihtsam/kiirem. Samuti annab vahe tunda tunnetuses ja seda eelkõige kõrgema taseme trikkide juures, kus lohe kuju toestus mängib olulist rolli.\nSLE (supported leading edge) ehk HÜBRIIDLOHE\nKõige levinum lohetüüp. Enamasti neli liini, mõningad erandid. Siin läheb pisut keerulisemaks, sest ajas on nimetatud teatud tüüpe erinevalt. Segadus kestab siiani.\nLühidalt juhtus nii, et Cabrinha arendas ca 2004-2005 C lohe baasil välja nn “bow” kontseptsiooni, eesmärgiga suurendada ohutust ja lohe efektiivset tuulevahemikku; parandada veestardi võimekust jne. Sisuliselt tähendas see mitme toestuspunkti tekitamist lohe esiservale, kuhu kinnituvad toestusliinid (bridle) ja võimaldas muuta lohe kuju C-st “lapikumaks”, pisut rohkem lennukitiiba meenutavaks. Hiljem hakati bow kõrval arendama nn hübriidlohesid, mis olid ja on sama põhimõttega – mitu toestuspunkti esiserval, (teatud mudelitel) lennuki tiiba meenutav kuju jms. Erineva nimetuse tingis siinkirjutaja hinnangul eelkõige see, et bow kontseptsioon oli Cabrinha kasuks patendiga kaetud ja muutis raskemaks iseseisva arendustöö. Nimetades sisuliselt sama tüüpi lohe ümber hübriidiks, võimaldas see mööda hiilida teatud intellektuaalse omandi küsimustest.\nTänapäeval levib nimetus SLE ja/või hübriid (hybrid), hõlmates praktiliselt kõik pumbatavad lohed, mis ei ole otseselt C. Kuigi leiab kasutamist ka termin “bow”, on sisuliselt tegemist ühe ja sama asjaga. Levivad nimetused nagu c-hübriid, bow-hübriid, delta jms. Kuigi kõigil on teatud erisused, kirjeldamaks tihti lohe käitumist, jääb peamine tehniline platvorm samaks. Ääremärkusena võib öelda, et ka C lohedel on leidnud kasutamist elemendid, mis viitavad SLE lohele, näiteks teatud 4/6-liini lahendusega mudelid. See on aga pigem harva esinev keerulisem ja põhimõtteline terminoloogia küsimus, mille lahkamiseks siinkohal vajadus puudub. Üldiselt tähendab SLE, hübriid ning bow ühte ja sama asja.\nEelnev ei tähenda kindlasti seda, et kõik hübriidlohed on ühesugused. Toodetakse väga erineva kuju ja omadustega lohesid, mis kõik paigutuvad ühe peamise tüübi – SLE/hübriid alla.\nSLE ja/või hübriid lohed jagunevad omakorda alatüüpideks, mille vahel saab juba praktilise valiku teha. Peamine erinevus seisneb lohede kujus (profiil, balloonide asetus jms), mis tingib lohe käitumise, tunnetuse ja seega ka kasutatavuse erinevate sõidustiilide lõikes.\nLohe tüübi valimine käib eelkõige sõidustiili arvestades. Rusikareegel on, et lohet, mis teeb 100% kõike, ei ole olemas. Mõned jõuavad sinna lähedale, kuid soovides maksimaalset sooritusvõimet kitsas valdkonnas, tuleb siiski arvestada vajadusega valida vastava spetsiifikaga lohetüüp.\nSeega õige valiku tegemiseks tuleb teada erinevaid sõidustiile (distsipliine) lohesurfis. Kui tead, milleks lohet vajad, on valiku tegemine juba märgatavalt kergem.\nPeamised sõidustiilid on freeride (tavaline triibutamine, hüpped, rollid, spinnid jne); freestyle (kõik eelnev agressiivsemalt + unhook baastrikid); wakestyle (unhook spetsialiseerumine); race, speed ja wave. Nendel stiilidel on loomulikult veel mitmeid alamkategooriaid. Samas piisavalt heal tasemel varustuse valimiseks ei ole nende täiendav lahti seletamine siinkohal vajalik. Profid teavad ise, mida võtta.\nReeglina 3-5 ristiballooni (üksikutel mudelitel vähem või rohkem) ja neli liini. Madal või keskmine aspekt (pikkus jagatud laiusega; täpsemaks infoks guugelda “kite aspect ratio”). Iseloomustab ühtlane tõmme ja andestav käitumine. Suur tuulevahemik ja parim veestart (relaunch). Pööretel keskmine jõud. Selline lohe sobib hästi algajale, kuid mitte ainult. Kõrgete hüpete tegemine (Big Air) on selle tüübiga väga mugav. Unhook käitumine keskmine või kesin, sobilik baastrikkidele ilma handelpassideta (nt Raley). Hea kiteloopide õppimiseks – nõrk kuni keskmine tõmme. Üks enim levinud ja kasutajasõbalik mudelitüüp.\nFreeride ja wave lohedel on palju sarnasusi. Wave lohe käitumises on veel rohkem pehmust ja drifti (allatuult triivimist); pisut madalam aspekt, vähem jõudu pööretes. Paljudel tootjatel on freeride/wave valikus üks ja sama mudel.\nReeglina kõrgema aspektiga, 4-6 ristiballooni, neli (harva viis) liini. Iseloomustab pisut agressiivsem tõmme võrreldes freeride ja wave lohedega. Kaldub tunnetuselt C lohe poole, samas tunduvalt parem depower ja veestart. Pööretes suurem jõud, mis teeb kiteloobid adrenaliinirohkeks. Unhookis käitub hästi kuni keskmisel tasemel wakestyle trikkideni. Edasi tuleks juba C peale liikuda. Üks enim, et mitte öelda kõige rohkem levinud mudelitüüpe.\nRACE- JA SPEED LOHE\nKõrge aspektiga, 4-6 ristiballooni (vahel rohkem), neli (harva viis) liini. Iseloomustab parim tõmme ja stabiilsus vaikse tuulega, hea hangtime. Võrreldes eelmainitud lohetüüpidega suurem efektiivne tuulele paljastuv purje pind (täpsemaks infoks guugelda “kite projected area”). Nagu nimi ütleb, mõeldud eelkõige võidu sõitmiseks, samuti sobib laitmatult hüppamiseks. Nõrgemad küljed on unhook sooritusvõime ja kiteloobid. Selle tüübi käitumine on pisut “tehnilisem” ja nõuab sõitjalt rohkem “tunnetust” võrreldes nt freeride lohega.\nWAKESTYLE jaoks on C lohe. Kõige agressiivsem ja väikseima tuuleulatusega. Parim unhookis. Kõige võimsamad kiteloobid.\nÜldiselt võib öelda, et kõik kaasaegsed hübriidlohed sobivad niisama sõitmiseks, kuid kõigil on oma iseloom. Iga lohet on võimalik kasutada ka teistes distsipliinides, kuid parimat tulemust see ei anna. Kui alustad, siis freeride lohega ei eksi. C poole tasuks vaadata alles siis, kui soovid veeta enamus aega konksust lahti.\nAjaloost on teada ka eelpool mainimata lohede tüüpe, kuid nende levik on ammu lõppenud. Pigem jäävad need varaste prototüüpide kategooriasse, millel tänapäeva lohespordiga enam märkimisväärset pistmist ei ole.\nKui sõidustiil on teada, tuleb järgmisena liikuda lohede arvu ja suuruse juurde. Siin on oluline arvestada eelkõige sõitja kaaluga ning tuulevahemikuga, milles soovitakse lohet kasutada. Samuti tuleb arvesse võtta teiste lohede suuruseid, juhul kui need on olemas või plaanis.\nEdaspidi on soovitused freeride/freestyle ehk enamuses levinud sõidustiilide jaoks mõeldud lohedele. Spetsialiseerujad wake, race, wave jms distsipliinidele võivad vajada pisut teistsuguseid komplekte.\nEesti ilmastikutingimused on äärmiselt varieeruvad ja kogu tuulevahemiku kasutamiseks läheb tarvis rohkem kui üht lohe. Tõsi, üks 10-11m lohe katab suure osa tuultest (ca 7-12 m/s 75 kg sõitja puhul). Kogenud sõitja võib mõlemasse otsa lisada veel ca 1 m/s. Samas on suveperioodil laialt levinud tuuled 4,5-6,5 m/s ja praktikas võib see tähendada palju aega rannas teisi sõitmas vaadates. Sama lugu tugevama tuulega, kuid siis satub küsimuse alla juba ohutus ehk tegeleda tuleb ülepurjestusega.\nLohesid toodetakse reeglina ja olenevalt mudelist suuruste vahemikus 4-19m. Leidub erandeid.\nSõitja kaal omab suurt mõju varustuse valikul. 85-90 kg surfar ei saa valida sama komplekti kui näiteks 70-75 kg sõitja. Tootjad annavad soovitusliku tuulevahemiku reeglina just kergema sõitja kohta (ca 75 kg). Rusikareegel on iga 10 lisakilo kohta lisada lohe suurusele 1,5m.\nLevinud on arvamus, et 7-9-12m komplekt on ideaalne. See võib (peaaegu) nii olla 75 kg sõitja puhul, kuid mitte raskema. Isegi 75 kg sõita jaoks on 12m vähe kui tuul puhub alla 6 m/s. Loomulikult saab hädavaevu triibutada, kuid efektiivsest jõust ja fun elemendist on palju rääkida.\nLohe suuruse valikul tuleks otsustada, kas loobuda näiteks väga vaikse ja tugeva tuulega sõitmisest ning soetada üks lohe (11-13m) või komplekt, mis kataks rohkem tuuli (nt 8-12 vs 7-9-12m vs 7-10-14 vs 6(7)-9-12-17 jne). Soetades esimest lohet, tuleks arvestada, mis suurusega lohe sobitub selle kõrvale. On loomulik, et alustatakse ühest ja hiljem lisatakse komplekti täiendavaid suuruseid.\nLohe suuruste vahe võiks olla minimaalselt kaks ja maksimaalselt neli kuni viis-kuus ruutmeetrit. Tuulevahemikud võiksid mingis osas kattuda, et üleminek suurelt lohelt väiksemale ja vastupidi ei oleks sedavõrd kontrastne. Näiteks suur lohe on ülepurjestuses (käib üle), aga väike alles hakkab tööle. Väiksemate lohede (alla 10m) puhul võiks suuruse vahe olla väiksem, suurematel suurem. Kui üritada näitlikustada, siis on vahe 7m ja 9m lohe jõus ja tunnetuses hinnanguliselt sama nagu 12-13m ja 17m vahel. Ühel näitel on lohe suuruste vahe kaks ja teisel neli-viis ruutu. Seega tuleb eristada kahe lohe pindala vahet väikeste ja suurte suuruste puhul (näiteks 4-10m vs 10-17m).\nIdeaalis võiks valdava enamuse Eestis puhuvate tuulte kasutamiseks olla neli lohet, 75 kg sõitja jaoks näiteks 6-9-12-17 (või 7-9-11-15) komplekt. Lisaks kaks-kolm lauda (väike tormideks, keskmine valdavas enamuses kasutamiseks ja suur vaikse tuule jaoks). Raskem sõitja (85+ kg) võiks ära jätta väikseima lohe ja laua. Samas praktilistel kaalutlustel valivad vähesed sellise komplekti – osa varustusest saab kasutust paar-kolm korda aastas või ei käi surfar nii palju sõitmas, mis õigustaks sedavõrd suurt komplekti.\nHeaks komplektiks võib pidada kolmest lohest ja kahest lauast koosnevat komplekti – näiteks 7-10-14 (või 7-9-12(14); raskematel 8(9)-(11)12-17); üks laud valdavalt kasutamiseks, lisaks vaikse tuule plaat. Samas saab hakkama ka näiteks 8-12 või 9-13(14) komplektiga. Kindlasti oleks sellisel juhul soovitav komplektis hoida kaks lauda – üks allround ja teine vaiksema tuule tarbeks.\nLõppastmes sõltub palju sellest, kui palju soovid merel käia. Eelnevad soovitused kehtivad eelkõige neile, kelle eesmärgiks on harrastada võimalikult palju ja erinevates tingimustes. Varustuse valimine on äärmiselt subjektiivne. Sõitjate eesmärgid ja eelistused lahknevad. Püüa lähtuda enda võimetest ja soovidest. Kogenud sõitjate käest nõu küsides hinda, kas soovitus sobib ka sinu eesmärkidega. Proffid võivad pidada tähtsaks ja rääkida hoopis muud kui see, mis oluline alg- ja kesktasemel sõitja jaoks.\nEdukalt, kuid piiratud ulatuses, saab lohesurfiga tegeleda ka ainult ühe lohe ja laua olemasolul.\nEnamus toodetavatest hübriidlohedest on 4-liinilised, enamus C lohedest 5-liinilised. Esineb variatsioone, kuid need ei ole valdavalt levinud. Näiteks leidub SLE mudeleid viie liiniga ja C lohesid nelja liiniga. Kui lohe on ehitatud lendama nelja liiniga, peaks ka poomil olema neli-; kui viiega, siis viis liini. Paljud lohe/poomi kooslused võimaldavad ümberseadistamist neljalt liinilt viiele ja vastupidi. Seda enamuses C lohede puhul. Kuna siin sisalduvad soovitused on eelkõige suunatud valdavalt levivale lahendusele ehk SLE/hübriid lohedel kasutatavate 4-liinilistele poomidele, siis teistel variatsioonidel rohkem ei peatu. Teatud põhimõtted, nt poomi laius ja liinide pikkus, kohalduvad igal pool.\nValdav enamus tootjatest kasutab poomidel sarnast süsteemide ülesehitust – ühe jõuliini turvasüsteem (front line flag-out system) koos turvaliiniga (väike viies liin); sõitjast eemale lükatav (harva ka pööratav/keeratav) turvapäästik; jõu reguleerimine varieerub (poomi all või üleval), kuid annab sama tulemuse; kõik liinid on sama pikad. Lohe ja poomi ühendussõlmed erinevad tootjate lõikes. Näiteks sõlm esimestel- ja aas tagumistel liinidel või vastupidi. Sellele tuleks alati tähelepanu pöörata kui kasutada erineva tootja lohet ja poomi. Vajadusel saab kasutada lisaotsi, mis sobitavad erinevad kinnitused.\nMuretum on kasutada sama brändi tooteid koos, kuid juhul kui pead sümpaatseks teise tootja poomi kasutusmugavust, on võimalik ka seda teed minna. Poom on alati sõitjale kõige lähemal ja selle laitmatu funktsioneerimine ning personaalne kasutuseelistus võiks olla paljuski esikohal. Peaaegu iga 4-liiniline poom on kasutatav peaaegu iga 4-liinilise lohega, kuid poomide tehniliste lahenduste-, materjalide- ja ehituse kvaliteet erineb kordades. Viimane kehtib tegelikult ka lohede kohta.\nValiku tegemisel tuleks lähtuda lohe suurusest, sõidustiilist ja isiklikust eelistusest. Sellest sõltub poomi laius ja liinide pikkus. Väiksemad lohed kasutavad tavaliselt lühemat poomi ja liine, suuremad vastupidi. Reeglina soovitab tootja ise, milline poomi mõõt on konkreetse lohe mudeli ja suuruse jaoks optimaalne. Samas tuleks lisaks tootja standardsele soovitusele arvesse võtta ka sõidustiili eripärasid.\nLevinumad poomi (juhtliinide) laiused jäävad vahemikku 40-55 cm (valdav enamus 42-53 cm); liini pikkused 18-27m (valdav enamus 22-25m). Reeglina pakuvad tootjad vähemalt kahte erinevat poomi laiust – üks väiksematele- (nt kuni 9m lohele), teine suurematele (nt alates 9m lohest). Mõnel poomi mudelil on võimalik juhtliinide laiust iseseisvalt muuta. See on mugav näiteks juhul, kui kasutatakse ühte poomi nii väikese kui suure lohe jaoks.\nLühemad liinid (18-22m) sobivad wakestyle ja wave stiilile, pikemad (22-27m) freeride ja konksus freestyle ning race jaoks. Lühemad liinid annavad kiirema lohe pööramise ja vahetuma poomitunnetuse ning aitavad lohe jõudu kontrollida tugevama tuulega. Pikemad liinid tagavad parema hangtime´i ja soorituse vaiksema tuulega. Hea kesktee, mida enamus tootjaid pakub, on liinide pikkus vahemikus 22-25m. Kõik sellest vahemikust väljapoole jääv võiks jääda juba kitsa stiili harrastajate jaoks, nt kiteloobid või big air.\nLaiem poom paneb lohe kiiremini pöörama ja sobib seetõttu just suuremale lohele, mis oma pindalast tulenevalt on aeglasem võrreldes väiksematega. Kasutades laia poomi väiksema lohega, saavutab see eriti kiire pööramise. See tuleb kasuks kiteloopidel, kuid pigem häirib wakestyle trikkide tegemisel, kus on vajalik aeglasem lohe pöördekiirus.\nKui kasutada ühte poomi nii suurel kui väiksemal lohel, tasuks freeride/konksus freestyle sõitjal valida laiem. Pea iga lohet on võimalik juhtliinide kinnitusotsade asendi muutmisega aeglasemaks seadistada (kaasneb poomisurve tõus). Sellega on võimalik saavutada sama efekt kui kitsamat poomi kasutades.\nKui soovid konsulteerida varustuse valiku üle, võta meiega ühendust. Meil on peale uute lohede ka eelmiste aastate mudeleid ning head sooduspakkumised.


Teave Live Casino Betmaster kohta 2022🌟\nBetmaster Live Casino ülevaade - Umbes\nBetmaster on kasiino, mis asutati juba 2014. aastal ja sellest ajast saadik saavad nende teenuseid kasutada mängijad erinevatest riikidest. Liidest on lihtne kasutada, nii et isegi algajad saavad saidil hõlpsalt navigeerida.\nIga päev saavad mängijad pärast konto avamist juurdepääsu enam kui tuhandetele spordiüritustele ja live-kasiinomängudele. Kasiino töötab SSL-turvasertifikaadiga, et tagada mängijate turvalisus iga kord, kui nad oma kontodele sisenevad.\nÜks suurimaid eeliseid, mida Betmaster pakub, on kiire registreerimine telefoninumbri abil, kohene väljamakse ja lai valik live-kasiinomänge, mis on vaid mõned asjad, mis kasiino teiste seas silma paistavad.\nVeelgi enam, kasiino pakub ööpäevaringset kliendituge paaris erinevas keeles, sealhulgas vene, inglise, itaalia, saksa, hispaania, portugali ja jaapani keeles.\nAgias Fylaxeos & Christoforou Perraivou, 2 KALIA COURT, 4. korrus, Office 301 3025, Limassol, Küpros\nBetmaster kuulub Reinvent NV-le, Curacao seaduste alusel tegutsevale ettevõttele, mis tegutseb Curacao hasartmänguseaduste ja litsentsinumbri 1668/JAZ alusel.\nKüprose seaduste alusel asutatud Reinvent Ltd, ettevõtte number: HE347217, mis kuulub samasse kontserni ja tegutseb Reinvent NV maksevahendajana\nRahatagastusboonusSissemakseboonusTaaslaadimisboonusTasuta keerutuste boonusTasuta raha boonusTervitusboonus


Tahad uut autot või rohkem raha? Kuidas tõmmata oma ellu kõike seda, millest sa unistad? - NAISTEKAS\n26.mai 2020 15:02\nKust leida enesekindlus ja kuidas kasvatada eneseusku? Eksperdid annavad nõu! 14.05.2020\nMari-Vivian Ellam: unistasin noorena kümnest lapsest, aga ajalooõpetaja ütles, et see on lollide pärusmaa (19) 10.05.2020


Tuntud keeleteadlasi ärritab statistikaameti plaan - Tehnika\nTuntud keeleteadlasi ärritab statistikaameti plaan\n23. oktoober 2019, 14:57\nKeeleteadlased pole sugugi rahul statistikaameti plaaniga asuda alates järgmisest aastast rahvaloendusi vaid registripõhiselt läbi viima, kuna nii halvenevat ülevaade Eesti inimeste keeleoskuse kohta. Statistikaamet on aga täpselt vastupidisel seisukohal.\n«Statistikaameti soov üle minna täielikult registripõhisele rahvaloendusele välistaks andmete kogumise elanikelt otse ja tooks kaasa olukorra, kus teave elanike keeleoskuse kohta jääks eelmiste loendustega võrreldes olulisemalt vaesemaks,» seisab ühispöördumises, millele on teiste seas allkirja andnud Birute Klaas-Lang Eesti keelenõukogust, Helle Metslang Emakeele Seltsist, Hannes Palang Tallinna ülikoolist, Renate Pajusalu Tartu ülikoolist ja Tiina Laansalu Eesti Keele Instituudist.\nNad leiavad, et Eestis kasutatavad registrid ei sisalda ammendavat infot isegi mitte elanike emakeele kohta, rääkimata muust keeleinfost – nagu riigikeeleoskusest eri vanuserühmades, mitmekeelsusest Eesti ühiskonnast või murdekeelte elujõust.\nStatistikaamet leiab teadlaste pöördumist kommenteerides aga seda, et tavalise rahvaloenduse käigus kogutavad andmed on tegelikkuses vägagi pinnapealsed.\n«Kahjuks ei jätku tavaküsitluse käigus loendusel reaalset ressurssi keeleoskust testida ja hinnata. Oleme eelmisel loendusel küsinud inimeste käest nende endi hinnanguid, kui palju nad keeli oskavad. Kui inimene ütleb neli keelt, siis kirjutame need keeled üles ja ongi kõik,» selgitas Postimehele statistikaameti projektijuht Diana Beltadze.\nRegistripõhisel loendusel saaks amet aga info registritest, mis on dokumendipõhised –näiteks kui inimene on sooritanud riigikeele eksami või riigieksamid või tasemeeksamid või on näha, et ta lõpetas õppekava koolis, kus õpiti kahte või kolme keelt.\n«Täiendavalt lisan, et arvestades keelte oskusega seotud andmete olulisust, on statistikaamet lisaks registrites olevale infole mõõtnud viimastel aastatel keeleoskust ka erinevate uuringute vahendusel, sh eriti tööhõivega, immigrantrahvastiku ja haridusega seotud uuringutes,» märkis Beltadze.\nTema sõnul lisandub igal aastal Eesti elanike erinevate rühmade keeleoskusega seotud teave ligi neljakümnesse avaliku andmebaasi tabelisse, mis moodustavad järjepidevad keelekasutust ja -oskust iseloomustavad aegread.\nMuuhulgas on uuritud ka mitme koduse keelega erinevast rahvusest inimesi.\n«Niisuguste spetsialiseeritud uuringute eeliseks võrreldes loendusandmetega on võimalus esitada täiendavaid ja süvendavaid küsimusi, samuti uuringute järjepidevus – neid teostatakse valdavalt igal aastal sama metoodikaga, mis oluliselt suurendab tulemuste usaldusväärsust,» ütles Beltadze.


Valitud kontorid ja asutused annavad või akumuleerivad aineid, mis võivad olla olulised õhuga plahvatusohtliku keskkonna loomiseks. Need hõlmavad eriti selliseid aineid nagu gaasid, vedelikud ja tahked ained, millel on suur killustatus, nt kivisöetolm, puidutolm jne.\nSelliste võimaluste korral peavad tööandjad hindama plahvatusohtu ja plahvatusohtu. Täpsemalt öelge ruumid ja kohad, kus on suurim plahvatusoht. Lõhkeained peaksid olema õuealadel ja ruumides asendamatud. Lisaks peavad tööandjad koostama graafilise dokumentatsiooni, milles sorteeritakse ja näidatakse samal ajal süütamist põhjustavad tegurid.\nPlahvatusohu hindamisel tuleb lähtuda majandusministri 8. juuli 2010. aasta määrusest töö usalduse ja hügieeni miinimumnõuete kohta, mis on seotud töökeskkonnas plahvatusohtliku atmosfääri esitamise perspektiiviga (seaduste ajakiri 2010, nr 138, punkt 1. 931.\nPlahvatusohu hindamise käigus võetakse aluseks objekti omadused. Märgitakse selle pind, korruste arv, ruumid, tehnoloogilised jooned jne. Täheldatakse tegureid, mis võivad põhjustada tulekahju või plahvatuse. On olemas viise ja meetodeid, mis võimaldavad tule- ja plahvatusohtu vähendada ja kõrvaldada. Määratakse kindlaks tuleohtlike ainete arv, millest võib saada potentsiaalne plahvatus. Plahvatusohu minimeerimiseks on kasutusele võetud uued lahendused.


Põltsamaa vanadel fotodel: Meeleolukas foto uisutajatega 1911. aasta veebruarist. | PÕLTSAMAA TEATAJA\nPõltsamaa vanadel fotodel: Meeleolukas foto uisutajatega 1911. aasta veebruarist.\nPõltsamaa Teataja Postitatud 31.01.20\nPõltsamaa vanadel fotodel: Meeleolukas foto uisutajatega 1911. aasta veebruarist. Foto erakogu.\nMeeleolukas foto uisutajatega 1911. aasta veebruarist ning pildil on taustaks Põltsamaa Eesti Põllumeeste Seltsi hoone.\nNähes nii suurt seltskonda uiskudel, võib arvata, et uisutamine oli tol ajal üsna populaarne.\nPõnev on näha, milline oli sel ajal ka uisutajate rõivastus. Huvitav foto, aga kahjuks ei tea, kes selle tegi. Mingi võimalus on, et selle autoriks on Rosalie Lõõtsmann. Samas perealbumis, kust see uisutajatega pilt pärit on, seisab veel üks foto, millel on üksik uisutaja Põltsamaa jõel.\nFotograafiks Rosalie Lõõtsmann, mida tõestab foto tagaküljel olev tempel. Selle uisutaja leiab ka vaadeldavalt ühispildilt ja siin pildil on ta paremalt kolmas. Kuid ei ole võimatu, et fotograafiks oli hoopis Martin Kangur, kelle päevapildiateljee asus üsna seltsimaja lähedal.\nMõistatused on põnevad ja nad ootavad lahendamist.\nEnne I maailmasõda ja ka hiljem oligi uisuväli tihti seltsimaja hoovil, vahel rajati see ka otse jõele. 1930. aastatel rajati mõnel talvel liuväli linna parki, kuhu juurde kuulus ka valgustus, muusikat pakkus raadioäri Efaco.\nIlmunud ajalehes Põltsamaa Teataja 31.01.2020\nAnne ÜttpõltsamaaPõltsamaa Põllumeeste SeltsimajaPõltsamaa Teataja


ÕIGE ÜLIKONNA JOPE, MIS SOBIB VÄIKESTELE MEESTELE | MEESTE STIILINIPID - ÜLIKONNAD JA SPORDIJOPED\nHome/Ülikonnad Ja Spordijoped/Õige ülikonna jope, mis sobib väikestele meestele | Meeste stiilinipid\nÕige ülikonna jope, mis sobib väikestele meestele | Meeste stiilinipid\nTäna räägin väiksemate meeste jope proportsioonidest. See tuli küsimus:\n'Antonio, mul tekkis küsimus bleiserite ja spordimantlite kohta. Olen päris väike tüüp. Ma olen 5'7 ', 140 naela ja mul pole laiad õlad. Olen märganud, et jakid muudavad mu õlad enamasti suureks, kuid mitte heas mõttes.\nNad näevad välja tõesti ruudukujulised ja ebaloomulikud. Ma mõtlesin, mida ma peaksin tegema. Kas arvate, et mul võiks lasta õlapadjakesed eemaldada või on mu rätsepil mingil moel võimalik pintsak kena välja näha? Andke mulle teada, mida te arvate ja kui vajate rohkem teavet, andke mulle lihtsalt teada. '\nMa arvan, et mul on piisavalt teavet, et saaksin teile öelda, et tundub, et selle jope proportsioonid on teie jaoks valed. Väiksema mehena vajate rõivaid, mis on loodud teie proportsioonide järgi, nii et ei tundu, nagu oleksite erakordselt lühike.\nSamuti tundub, et olete tõesti kõhn. Sellisel juhul peavad teil olema ka kitsad õlad. Ma ei tea teie pea suuruse kohta, kuid esimene küsimus on tagada, et teie õlad oleksid teie peaga proportsioonis.\nNii et tahate õlgu, mis on natuke üles ehitatud, kuid mitte üles ehitatud nagu linebacker. Ja tundub, et võib-olla on paljud neist jakkidest, mis teil on, juba üle ehitatud, nii et see on ilmselt üks esimesi probleeme.\nOletame, et tegelikult on teie pea õlad üsna suured. Võib-olla on teie nägu pisut õhem ja see sobib teie kehaga tegelikult hästi. Sellisel juhul soovite õla loomulikuma ilme, mis on palju pehmem.\nSeda on paljudel raske leida rüüstatud ülikonnad enamasti seetõttu, et nad lihtsalt viskavad sisse kõrgema kvaliteediga õlapadja, mis koosneb puuvillast, mis on pehmendatud (käsitsi valmistatud), olenevalt ehitusest ja asukohast.\nMasstoodetel kasutavad nad siiski vahtu. Vahu probleem on aja jooksul, see kaotab oma elu ja muudab selle sobivaks sajale erinevale kehatüübile ning seetõttu ei sobi see kellelegi hästi.\nNii et vahtkummidega panevad nad teid sageli suuruse välja nägema ja isegi kui teie rätsep läks sisse ja ta selle eemaldas, on seal ikkagi liiga palju materjali.\nMa ütleksin, et vii see oma rätsepa juurde ja vaata, mida ta teha oskab. Kuid jaki õlgadel töötamine on rätsepamaailmas omamoodi nagu südameoperatsioon, nii et see on asi, mille suhtes ma oleksin väga ettevaatlik ja see võib olla natuke liiga kallis.\nOtsige täiesti erinevat stiili jope. Ma valiksin jope, mis võib-olla tuleb välja Itaaliast või Jaapanist, kus teil on palju mehi, kellel on teie omaga sarnased ehitused.\nNad on õhukesed. Need ei ole erakordselt lühikesed, kuid on tõesti õhukesed. Ja nii tehakse need jakid proportsionaalselt õigeks. Samuti näete tõenäoliselt, et a kahe nupuga või isegi ühe nupuga jakk oma proportsiooni ja pikkuse tõttu.\nLisaks kuidas on varrukad? Kas varrukad on õhemad või on teil seal tohutu käeauk? Ja kui see käeauk on liiga suur, siis hoolimata sellest, mida te õlgadel teete, näib see ebaproportsionaalne, sest need suured alad on teil käte kõrval.\nVaatame jope pikkust ja seda, kuidas see sobib puusadesse ja torso. Kas saaksite selle tegelikult sisse tuua? Valige pintsak, mis on ehitatud rohkem peene kehaehituse jaoks. Mis puutub esiklapiga taskutesse, siis need peaksid olema natuke väiksemad ja lühemad. Kõik see mängib teile sülle. Tee neist ka õhemad.\nMa löön selle kõige peale, sest tahan juhtida tähelepanu sellele, et teie praegune jope ei hakka seda tõenäoliselt lõikama. Minu nõuanne on jällegi otsida kaubamärke, mis on pärit Itaaliast ja Jaapanist, kuna need on kaks riiki, kus paljud mehed kannavad ülikondi. Võite kontrollida ka eBays või peate tegelikult spetsialiseerunud poodi minema ja mõistma.\nJa see, et jalutate poodi ja nad müüvad 2000 dollarit Itaalia ülikondi, ei tähenda, et peate selle ülikonna ostma. Ma tean, et see ei pruugi olla teie eelarves, kuid see annab teile aimu sellest, mis seal on.\nVõite seda proovida ja minna “Wow! See on Zegna, või see muud tüüpi kaubamärk sobib minu jaoks ideaalselt, kuid hind ilmselgelt pole, nii et ma kavatsen ringi vaadata midagi sarnast. ' Teate, et Itaalias on palju koputavaid kaubamärke.\nKui teate, kuidas eBayst sisseoste teha, leiate need. Võimalik, et peate minema eBay itaaliakeelsesse versiooni või lihtsalt selle sinna välja panema. Pidage lihtsalt meeles, et see kõik on seotud proportsioonidega. See seisneb teadmises, et sageli on need suuremad jakid tehtud suuremate, kandilisemate meeste jaoks.\nTõenäoliselt ei saa te seda jopet sättida. Otsiksin hoopis teistsugust stiili ja tegeleksin palju kokkuhoiuga. Rääkisin sellest teistes videotes ja arvan, et saate sealt abi.\nSoovin teile parimat õnne, sest ma tean, et see on raske keha, mis sobib, mistõttu on minusugustel kohandatud rõivastajatel tegelikult äri, aga ma tean, et kõik pole selle eelarves, nii et jätkake otsimist.\nMul oleks hea meel kuulda teie kommentaare selle kohta, mida see härra teie arvates peaks saama teha. Ma tean siin Ameerika Ühendriikides, et see on kõva keha.\nSoovin teile parimat ja näen teid järgmises postituses!\naran kampsunid mehed\nsärgi kanga muster


Ikea gruppi kuuluv SwedeCenter sai möödunud aastal Poolas Sopotis valmis oma esimese hotelli Mera Hotel & Spa, mida asus opereerima hotelliärimees Tarmo Sumbergi Legend Management.\nSumbergi ettevõte asub opereerima ka Sound Gardeni Hotelli Varssavis, Poolas, mis peaks oma uksed avama tänavu juunis. Ka see hotell kuulub IKEA grupile\n“Meie koostöö Inter IKEAga algas aastal 2005 Lätis, kui me asusime opereerima Albert Hotelli Riias,” komenteris Tarmo Sumberg, kes on koos venna Tauri Sumbergiga brändi Legend Hotelsi taga.\nLisaks Poola hotellidele ja Albert Hotellile, mis kuuluvad IKEAle, opereerib Legend Hotels ka Tallinnas Telegraafi hotelli ja Georg Otsa Spaahotelli Kuressaares. Lisaks opereerivad nad ka hotelli Palangas, Leedus, kuid see projekt on praeguse seisuga pandud seisma. “Meie Leedu projekt on hetkel külmutatud” märkis Sumberg, jagamata täpsemaid vihjeid projekti tuleviku osas.\n19. juuni 2012 kell 11:02\nSumberg hakkab juhtima IKEA hotelli\nTarmo Sumbergi Legend Management hakkab Poolas opereerima IKEA gruppi kuuluvat hotelli.\n19. juuni 2012 kell 14:00\nHotelliärimees Tarmo Sumberg ütles, et alustas tänavu mais esmakordselt kliente vastu võtnud Sopoti spahotelli projektiga tegelemist juba viis-kuus aastat tagasi.


MIDA TEHA KOOS LAPSEGA KODUS? 10 võimalust, kuidas sisukalt aega veeta! | Õhtuleht\nSisuturundus, 3. juuni 2020 09:25\n1. Söögitegemine ja küpsetamine\nLõbus tegevus nii sulle kui sinu lapsele. Samal ajal õpib laps vajalikke oskusi, nagu retsepti või lapsevanema õpetuse järgimine, ettevaatlikkus ning lisaks köögis vajalikku, näiteks kulinaarne intuitsioon ja vaoshoitus. Vali alustuseks mõni lihtsam roog või kook, mis sinu lapsele maitseb. Valmistage roog täiesti algusest peale koos. Nii õpib see väike inimene, et kõik ei tule lihtsalt kätte ning et mõne asja valmistamine nõuab aega ja vaeva. Luba oma lapsel end määrida, ära keela tal tegemast asju, mis teda ei ohusta. Koogi või muffinite kaunistamine on kogu protsessi tipphetk. Luba oma lapsel igal sammul kaasa lüüa. Kui sa aga arvad, et ei ole küpsetamises meisterkokk, kes väärib kuldset panni, siis võite proovida koos valmistada värvikirevaid võileibu või näputoitu.\nInternetiajastul on väärt mõte proovida vahepeal hoopis teistsugust meelelahutust – otsi välja lauamängud. Kui sul on lauasahtlis veel mõned alles, siis meenuta vanu häid aegu ja näita oma lapsele, millega sina meelt lahutasid, kui erinevad netitegevused ei olnud veel nii laialt kättesaadavad. Tuleb siiski nentida, et uute lauamängude turg on üsna muljetavaldav.\nLauamängu tuleks nutikalt valida, pidades silmas oma lapse vanust ja huvisid. Võid avastada, et vanematele lastele meeldivad traditsioonilised Scrabble, Monopoly või mõni muu strateegiamäng. Nooremaid lapsi võib kutsuda mängima mänguasjadega, kuid samuti on soovitav proovida katsetada mõnda osavusmängu nagu Jenga. Võib selguda, et mõned mängud aitavad sinu lapsel arendada käelisi oskusi. Võid kaaluda ka täiskasvanulikumaid lõbusamaid mänge, näiteks rollimänge. Nende puhul peavad mängijad kasutama palju kujutlusvõimet, olema pühendunud ja samal ajal piisavalt köitvad, et konkureerida elektrooniliste seadmetega.\n3. Koos lapsega meisterdamine\nInternetis on palju juhiseid, kuidas ise midagi valmistada, kasutades kodudes laialdaselt kättesaadavaid asju. Elame ajastul, mil juurdepääs teabele on piiramatu. Ainus asi, mida pead teadma, on see, kuidas teavet kasutada. Saame koos meisterdada mänguasju või muid vidinaid. Valmista näiteks pappkarbist nukumaja koos mööbliga või nukuriided kapis seisvatest vanadest rõivatükkidest. Korrasta koos lapsega oma tööriistad ja tee põnnile tema isiklik tööriistakast (veendudes, et kõik seal sees on tema jaoks ohutu kasutada).\n4. Õige hambapesu harjumus\nPraegu on lastel suurepärane võimalus õppida õigeid hügieeniharjumusi, sealhulgas suuhügieeni. Seega võiksime koosveedetud aja veeta lisaks mängimisele ka lapsele kasulikke oskusi õpetades, mis jäävad talle kogu eluks meelde. Ära ainult unusta, et õige hambapesu harjutamine võib ka lõbus olla. Kuidas nii? Näiteks äppi Oral-B Disney Timer kasutades saab sinu laps väikese preemia iga kord, kui ta on hambad korralikult ära pesnud. Pead lihtsalt oma nutitelefoni ekraani vaatama. Kui sinu laps kasutab hambaharja õigesti, muutub ekraanile peidetud pilt nähtavaks. Samal ajal tuleb sul jälgida, kas laps peseb hambaid õigesti ja vastavalt juhistele. Vajadusel paranda tema vigu. Äppi saab kasutada Oral-B Kidsi hambaharjadega. Pead vaid meeles pidama, et eesmärk pole ainult lõbutseda, vaid igas mõttes hammaste eest korralikult hoolitseda.\nÜks võimalus on valmistada lapse toa jaoks kaunistusi, kasutades selleks juba olemasolevat või luues midagi täiesti uut. Näiteks mõni huvitav valgusti, mida on tänapäeval võimalik osta odavalt ja vähese vaevaga. Võite proovida ka koos valmistada mõne muusikainstrumendi ja mängida sellel hiljem mõni oma väljamõeldud laul. See on ühtlasi ka hea võimalus mõneks eelseisvaks sündmuseks ise kingitus meisterdada.\n5.Rühmatreening või tantsimine\nÜks oluline osa enda eest hoolitsemisel on füüsiline vorm. See on eriti oluline nüüd, kui peame püsima oma kodus. Kui sinu laps on terve, kutsu ta kodusele tantsukursusele või tubasesse trenni. Peaksime lastele juba väikesest peale sisendama, kui oluline on püsida terve ja heas vormis. Peaksime igal sammul rõhutama, kui kasulik on aktiivne elustiil ja mitte jätma muljet, et see on tüütu kohustus. Tantsimine sobib imehästi, kui sul on väikesed lapsed. Me ei räägi siin karmist trennist, vaid lõbusast rühmategevusest, mis paneb liikuma kogu keha. Mis kasu sellest peale parema tuju saab? Endorfiine, hea enesetunde, terve arengu ja lapsele sügava une. Selle eest oleme hilisõhtul tänulikud.\n6. Värvimine, lõikamine, kujundite voolimine\nPeaksime arendama oma aju erinevates suundades. Me ei tohiks arvata, et kui mõnes tegevuses väga osavad pole, siis tuleks neist suure kaarega mööda käia. Vastupidi, peaksime enda ja oma laste ajusid võimalikult erinevate ülesannetega treenima. Mitte ainult tantsides, trenni tehes, hügieeni eest hoolitsedes, lõbutsedes või kokates. Tasub rääkida ka kunstitegevustest. Need arendavad abstraktset mõtlemist, kujutlusvõimet ja käelisi oskusi, samal ajal kui passiivne kokkupuude kunstiga kujundab välja isiklikud maitse-eelistused ja avardab maailma. Kui sul on kodus raamatuid hinnaliste, klassikaliste kunstiteoste piltidega, võiksite vahel koos lapsega neid sirvida. Kuulsate maalide koduste vahenditega järgi tegemine võib olla väga lõbus ajaviide. Isegi kui lõpptulemus ei jää väga kaunis, on selle valmimine tõenäoliselt lõbus protsess. Kellel pole nii palju leidlikkust, saab mängida erinevaid värvimismänge. Olemas on nii lihtsaid kui üsna keerukaid suuri maalimiskomplekte ning stressi leevendavaid värvimismänge erinevatele vanusegruppidele. Saame lastele anda ideid, mis teemadel joonistada või pakkuda välja mõne temaatilise joonistusvõistluse idee. Suuremad entusiastid võivad isegi plastiliini kätte haarata või valmistada ise soolataina.\n7. Auhindadega viktoriin\nSee ei ole ainult suurepärane võimalus koolis õpitu kordamiseks. Võid läbi viia ka üldiste teadmiste viktoriini, mis on justkui telesaade – valmista osalejatele poodium ja kutsu publikuks ülejäänud pereliikmed. Küsimuste valikul saab kombineerida koolis õpitu popkultuuri, erinevate lugude ja filmitegelastega. Punkte võid jagada sama loogika järgi, nagu mõnes oma lemmiktelesaates. Tasuks ka välja mõelda mõni sobilik auhind, mis ei pea olema füüsilisel kujul, aga millel peaks olema osaleja jaoks mingi väärtus. Näiteks võiks viktoriini võitja saada kolmeks päevaks vabastuse koristamisest.\nSee on ideaalne võimalus õppida tundma vanasõnu ja ühtlasi arendada oma joonistamis- ja esinemisoskust. Sõnaseletusmängud on lõbusad kogu pere jaoks. Need annavad hea võimaluse üksteist paremini tundma õppida ning teisest küljest näha. Ainsad asjad, mida vajate, on tahvel, millele joonistada või mõned paberilehed ja positiivne suhtumine.\n9. Koos käsitöö tegemine\nSee on suurepärane koos ajaveetmise viis nii poistele kui tüdrukutele. Kolmandas punktis mainisime lapsele tema esimese tööriistakohvri meisterdamist. Nüüd on aeg õppida, kuidas neid tööriistu kasutada. Mida me teha saaksime? Saame näiteks parandada katki läinud mänguasju. Mõnikord tuleb välja, et katkimineku põhjus oli tühine ja asjale on võimalik lihtsal moel uus elu anda. Sealjuures tuleb olla ettevaatlik ja silmas pidada, et nii saame lapsi õpetada järgima ohutusnõuandeid. Koos asjade parandamine on hea õppetund vastutuse võtmisel. Koos millegi lihtsa valmistamine õpetab meid olema kannatlik, aega planeerima ja oma plaani täide viima.\nKa koos multikate või mängufilmide vaatamine võib kasulik olla. Kuid proovi sel ajal mitte täiesti passiiveks jääda. Arutle lastega koos selle üle, mis filmis või multikas toimub ja seleta lahti asjad, millest põnnil on raske aru saada.\nArutle peategelaste otsuste üle, arvestades nende erinevaid võimalikke valikuid ja moraalseid dilemmasid. Selline kodune filmiaruteluklubi võib olla väga tõhusaks viisiks, kuidas õppida oma emotsioone, tundeid ja seisukohti väljendama, aga ka laiendada kujutlusvõimet, teadmisi ja sõnaosavust.


Joogivee eelised - toitumine ja toitumine 2021\nEelmises märkuses saime sellest teada juua vett on üks parimaid võimalusi (peale selle, et see on oluline) hea tervise säilitamiseks, isegi teades kui palju klaase vett peaksime juua päevas sõltuvalt meie kaalust ja igapäevastest vajadustest ning võttes arvesse mõningaid näpunäiteid ja võtmeid juua rohkem vett.\nSelliste huvitavate kirjete seeria raames peame siiski rõhutama mõningaid olulisi küsimusi, mille kohta me ei olnud praeguseks kordunud: mis on vee eelised ja omadused? Mida kasumit on meie organismi jaoks - ja meile üldiselt - juua vett?\nOn tõsi, et teatud juhtudel ei pruugi me olla janu või lihtsalt ei tunne seda. Just nendel hetkedel, kus on vaja alati veepudelit, on see teadvuseta näha, et me tahame juua veidi vett, vältides seega dehüdratsiooni, arvestades, et kui me oleme janu, on liiga hilja.\nJoogivee kõige olulisemad eelised\nSiin on kokkuvõtlikult mõned punktid joogivee kõige olulisematest eelistest:\nLikvideerib toksiinid ja kehajäätmed, võimaldades neerude õiget tööd.\nSee niisutab, puhastab ja säilitab naha elastsuse, eriti 15 päeva pärast 1–2 liitri vee joomist iga päev.\nSee stimuleerib selgelt metaboolset toimimist.\nHüdreerib keha, takistades seega elundite hõõrumist üksteise vastu.\nOn kasulik reguleerida söögiisu ja seega kaalu kaotada, pakkudes täiuslikkuse tunnet.\nVältida kroonilist kõhukinnisust.\nTõstab meie keha loomulikku kaitset.\nSee suudab liigeseid määrida, parandades seeläbi sidemete ja lihaste vastupidavust.\nLisateave Vee puhastamine\nSee artikkel avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil. Te ei saa ega peaks asendama konsultatsiooni toitumisspetsialistiga. Soovitame konsulteerida oma usaldusväärse toitumisspetsialistiga. TeemadVesi\nNaistesaade: Kuidas saada puhast joogivett? (Märts 2021)


Lulitab liigese ja valutab kuunarnuki liigese - Salv Vietnami liigestest\nSamaaegselt ilmnevad joobeseisundi sümptomid, mida iseloomustavad peavalud, üldine nõrkus, higistamine, apaatia ja isutus. Resorptsiooni protsessis võib kõõlusekude asendada sidekoe kiududega, mis oma struktuuri tõttu ei ole võimelised venima. Mis mul viga on, arst? Seekord suunati mind pärast segasemat kurba lugu röntgenikiirgusele ja magnetresonantstomograafiale MRI. Liigese küllaltki keerukast mehaanilisest ehitusest on tingitud terve rida luulisi düsfunktsioone, mis põhjustavad küünarliigese valu, kuid mida on lihtne osteopaatiliste metoodite abil leevendada.\nProtseduur, mida saab läbi viia isegi kodus. Soojenemiseks piisab, kui võtta tükk parafiini, sulatada see, lasta aeg veidi jahtuda.\nSiis kantakse see vuugile ja isoleeritakse ülalt. Hoidke täielikult jahtuma. Meditsiinilised preparaadid Tugeva valu leevendamiseks määratakse patsiendile anesteetikum Nalgesin. Küünarliigese põletiku raviks võetakse mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid tablettide, süstide, geelide ja salvide kujul: Diklofenak, Piroksikaam või Ibuprofeen, lisaks on need sageli ette nähtud: Nise, Voltaren, Nalgesin ja muud ravimid. Kompositsioon sisaldab valuvaigisteid, põletikuvastaseid ja soojendavaid komponente.\nVaatamata tõhususe suurtele näidustustele on oluline arvestada kõigi vastunäidustustega. Rahalisi vahendeid saab võtta ainult arsti loal, et mitte keha veelgi kahjustada. Käe liigeses esineva valu ilmnemise ennetamine Küünarnukis UHENDUSTE RAP-ravi vältimiseks peate järgima lihtsaid reegleid. Mõelge peamistele meetoditele, mis aitavad mitte esile kutsuda valu ilmnemist. Toitumine koos vitamiinide ja muude kasulike ainete sisaldusega toitude lisamisega dieeti.\nIsegi autosõit muutus probleemiks, vasaku käe abita käiguvahetust ei saanud üldse sisse lülitada! Kuid nagu öeldakse: hõbedast voodrit pole, vähemalt oli võimalus rauamaailma lehtedest rääkida kõigile käevõistlejatele nii pakilisest probleemist nagu küünarliigese vigastus. Sümptomid: piiratud liikumisulatus. Pikendus põhjustas valu, küünarnuki sisse painutades oli õhupall täis pumbatud. Jah, põhimõtteliselt ja nende kolmekümne kraadi amplituudi võiks nimetada venitamiseks.\nIga küünarnuki puudutus põhjustas valu.\nOsteoartriidi nähud liigesepindade luude marginaalse kasvu korral. Liigesekõhre hõrenemine degeneratiivsete muutuste tõttu ranguse mediaalses osas ja raadiuse koronoidses protsessis.\nInimesed oskavad raha välja töötada, mitte millegi üle kaevata! Minu rõõmuks tegi MRT järeldus professorile vähem masendava mulje kui minule. Nii palju kui ma mäletan, ei sirutanud käsi kunagi täielikult, noh, võib-olla ainult lapsepõlves. Kas sa tead, miks see tekib? Teil on suurenenud kõhre kulumine.\nKeha reageerib sel viisil suurenenud hõõrdumisele. Seejuures tekib valu küünarnukis rahuasendis, painutamisel ja sirutamisel.\nLiigese funktsioonid on häiritud, iseloomulikud on sisemine turse ja punetus. Tüsistusena võib tekkida liigesepauna infektsioosne bursiit. Sümptomite seas on kõrge palavik, valu ja liigeseturse, küünarliigese piiratud liikuvus. Kondroomid võivad põhjustada valu küünarnukis teatud asendi korral, kuid võivad ka üldse valusümptomeid mitte anda. Vajavad röntgeni- ja kompuutertomograafi uuringuid. Reeglina on peamiste tunnuste seas väikese ja nimeta sõrme ning küünarvarre väliskülje tuimus.\nOsteoartroosi tunnused liigesepindade luude marginaalse kasvu korral. Liigesekõhre hõrenemine õlavarreploki mediaalses osas ja radiaalne koronaalne protsess düstroofsete muutuste tõttu.\nLiigeste vahe selles liigeseosas on kitsendatud. Radiaalse pea külgmise osa luuüdi tursed. Ja veel midagi selle kohta, et Lig. Inimesed teavad, kuidas raha teenida, ei leia milleski viga! Minu rõõmuks jätsid MRT leiud professorile vähem masendava mulje kui minule. Temaga põrgusse, selle amplituudiga! Nii kaua kui ma mäletan, ei sirutunud mu käsi kunagi täielikult üles, noh, võib-olla ainult lapsepõlves. Kas sa tead, miks see juhtub? Teil on suurenenud kõhre kulumine. Nii reageerib keha suurenenud hõõrdumisele.\nSee on nagu mootoris - peate lisama määrdeõli.\nKui te ei võta selles olukorras meetmeid, siis liigese vigastatud alad paranevad, paksenevad, mis muidugi mõjutab liigese liikuvust. Kuidas seda ravitakse? Minu puhul koosnes ravikompleks indometatsiini kümnepäevasest ravikuurist. Viimane parandab mikrotsirkulatsiooni halvenenud verevarustusega piirkondades. Kursus leevendas valu sümptomeid ja turset, ehkki brahioradiaalse kinnituse piirkonnas oli endiselt kerge ebamugavustunne ja üldiselt polnud liigeses mingit stabiilsust.\nEhkki kus ta võiks olla, rikkusin teda lõpuks ikkagi mitte ühel päeval! Siinkohal tahaksin käsitleda kahte punkti, mis jäetakse enamasti tähelepanuta, kuid millest sõltub täpselt kahjustatud liigese ravi tulemus. Esimene asi, mis on vajalik, on liigese leevendamine, koorma jätkamine põhjustab kindlasti selle seisundi halvenemist. Minu puhul tagas käe banaalne fikseerimine õlasallile kogu ravi palju kiirema efekti.\nKahjuks ignoreeris mind see nüanss, mida hiljem hiljem mitu korda kahetsesin! Järgmine asi, millele tuleks tähelepanu pöörata, on ettevaatlik suhtumine sellistesse mõjumeetmetesse nagu massaaž ja füsioteraapia. See saavutatakse kondroprotektorite kasutamisega, mille hulka kuuluvad glükoosamiin ja kondroitiinsulfaat. Chondroprotektorid on ained, mis toidavad kõhrekoe ja taastavad kahjustatud liigesekõhre struktuuri. Nendel ainetel põhinevad toidulisandid on saadaval paljudes sporditoitlustuspoodides ja on sportlaste seas üsna tuntud.\nPeamine asi, millest sildidel olev teave mõnikord vaikib, on see, et nende kasutamise positiivne mõju saavutatakse ainult pikaajalise kasutamise korral. Chondroprotektorid on aeglase toimega ravimid. Nende kasutamise mõju on nähtav mitte varem kui kuu pärast ja kestab kuud pärast ravimi tarbimise lõpetamist.\nSaanud enda jaoks palju uut teavet, hakkate mõtlema: "Oh kurat, see käsi maadleb!\nJa siin on peamine nõrk lüli kõhre. Liiges kõhrel pole veresooni. See seletab ka asjaolu, et kahjustatud kõhre on raske taastuda. Selguse huvides tuleb siin tuua näide, mida traumaarstid kõige sagedamini kasutavad.\nMaksarakud uuenevad täielikult 5 päevaga, mis põhimõtteliselt võimaldab meil kord nädalas "lõõgastuda" ja 10 aasta jooksul uuendatakse kõhre vaid 50 protsenti! Pettumust valmistav võrdlus kõigi aktiivsete sportlaste kohta, mille põhjal võime järeldada: kõik kõhrekoe vigastused on praktiliselt ravimatud.\nPeaaegu igal turniiril osalemine on garanteeritud mikrotrauma!\nLisage siia tavaline treening, kus iga komplekt on maksimaalse raskuse lähedal, ja tavaline sparring, mis ei erine võistlusest palju. Välja arvatud juhul, kui võistlustel võitleme natuke vähem!\nKuid selliste koormuste puhul ei pea kahjuks rääkima käevõruga seotud arusaadava rehabilitatsiooni ja vigastuste ravi süsteemi olemasolust.\nSportlased käivad arstide juures ainult äärmuslikel juhtudel. Nõus - see pole parim alus laste- ja noortespordi arendamiseks! Kuid pöördugem tagasi küünarnukkide juurde. Mida saab üksik käevõistleja teha, et tema põhirelv püsiks pidevalt valvel??\nEsiteks peate oma treeningute kavandamisel olema ettevaatlikum. See kehtib ka maksimaalse raskusega töötamise ja sparringu kohta.\nViimast veelgi enam. Kulturistid ja "tõstjad" on juba ammu jõudnud õigele järeldusele: kõige raskem trennijärgses taastumises pole lihased ja psüühika, peamine on ligamentoosse aparatuuri taastamine.\nHaruldane pingipressihuviline harjutab maksimaalset kaalu rohkem kui üks kord nädalas.\nJa seda hoolimata asjaolust, et meie liigesed saavad palju "jõhkramat" koormust kui "kachkovskie"! Teiseks, võtke rehabilitatsiooni tõsisemalt, isegi pärast näiliselt ebaolulisi vigastusi. Kõhre taastamise probleemi teeb keeruliseks asjaolu, et surnud kõhrekoe kohas areneb armkude, mis ei võimalda kõhrel õiges kohas taastuda. Iga vigastus, mida ignoreerite, on liigese struktuuri pöördumatu muutus. Enamik eksperte nõustub, et kahjustatud kõhrekoe taastamise täielikkus sõltub suuresti posttraumaatilise perioodi õigetest toimingutest.\nSee tähendab, et kohe pärast vigastust on vaja võtta kõik meetmed, et vältida hematoomi ja pehmete kudede tursete arengut ja selle tagajärjel armkoe arengut kahjustatud piirkondadel.\nKõigepealt tuleb vigastatud ala jahutada, vähemalt panna see lihtsalt külma vee voolu alla.\nMaksimaalse efekti saavutamiseks tuleb vigastatud liigesele külma anda esimese minuti jooksul pärast vigastuse tekkimist. Seejärel on turse vähendamiseks vaja rakendada pigistavat sidet ja, nagu eespool mainitud, anda vigastatud liigesele puhata. Pöörduge oma arsti poole.


Võrus otsitakse viiruse jälgi reovees - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nVõrus otsitakse viiruse jälgi reovees\n13. september 2020, 9:06 1 min lugemist\nAS Võru Vesi FOTO: Arved Breidaks\nTartu Ülikooli teadlased koostöös teiste partneritega viivad lävi Võrus ja mitmes teistes reoveepuhastites üle Eesti reoveeproovide SARS-CoV-2 viirusjälgede analüüse.\nRahvusvahelise kogemuse järgi on võimalik tuvastada SARS-CoV-2 viiruse jälgi 5-7 päeva enne haigusjuhtude ilmnemist. Reovee seire annab varajast infot nakkuse piirkondliku leviku kohta. Puhangute korral ilmub SARS- Co-V-2 genoom reovette ning on sealt leitav.\nViiruse signaali tuvastamine reovee proovis võimaldab:\n1) tuvastada varakult konkreetsed piirkonnad, kus viirus levib;\n2) juhtida elanike testimist ja testimise sagedust konkreetses asulas;\n3) seada vajadusel piiranguid konkreetses piirkonnas (näiteks suurürituste ärajätmine, kui reovee analüüsid näitavad, et selles piirkonnas on viiruse levik suurenemas ja risk kasvamas). Uuring algas tänavu augustis ning vältab detsembri lõpuni.\nSuveperioodil taandunud koroonaviirus on viimasel kuul taas pead tõstmas ning siinkohal annas AS Võru Vesi lühiülevaate Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitustest joogivee ja reovee käitlemisel.\nMitmed uuringud on näidanud, et kinnistes veepuhastus- ja veevarustussüsteemides pole nakkust võimaldavat SARS-CoV-2 viirust avastatud. Samuti on uuringud näidanud, et haigete isikute reovesi on minimaalselt nakkusohtlik ning reovees koroonaviiruse elujõulisus oluliselt väheneb. Uuringutest selgub, et nakkusohtlikku koroonaviirust pole puhastamata reovees ja puhastatud heitvees avastatud. Vaatamata sellele peab COVID-19 leviku perioodil jätkuvalt pöörama suurt tähelepanu reovee nõuetekohasele puhastamisele reoveepuhastussüsteemides, et vähendada erinevate nakkushaiguste levikut. Vee- ja reoveemajanduse töötajad peavad jälgima tähelepanelikult sanitaarhügieeni nõudeid ja kasutama isikukaitsevahendeid.\nCOVID-19 ja ka mitme teise nakkushaiguse leviku tõkestamisel on tähtsal kohal kvaliteetse joogivee ja tarbevee tagamine kõikidele tarbijatele ja nõuetekohane reovee ärajuhtimine. Selle valdkonna töötajatel on tähtis roll võitluses pandeemiaga.