Sordikaitsesüsteem – kasulik nii aretajale kui ka tootjale – Maablogi\nSordikaitsesüsteem – kasulik nii aretajale kui ka tootjale\nSordikaitse eesmärk on soodustada uute sortide aretamist, mille tulemusena suureneb saak ja paraneb selle kvaliteet. Nii sordikaitsest kui ka sellega seotud erisustest annavad ülevaate Maaeluministeeriumi taimetervise osakonna peaspetsialist Tiina Roos ning Põllumajandus- ja Toiduameti mahepõllumajanduse ja seemne osakonna nõunik Laima Puur.\nEestis saab kasvatada kaitsmata ja kaitstud sorte. Sordid saavad olla nii Euroopa Liidu kui ka Eesti kaitse all ning võetud Eesti või Euroopa sordilehte.\nEesti sordikaitse kehtib selle all olevale sordile vaid Eesti Vabariigi territooriumil, Euroopa Liidu sordikaitse kehtib aga kogu Euroopa Liidu territooriumil. Turustamisel tuleb alati kasutada kaitsealuse sordi kinnitatud sordinime, lisaks on lubatud kasutada ka ärinime või kaubamärki. Sordilehte võetud sordi turustatav seeme ja paljundusmaterjal peab olema sertifitseeritud. Sertifitseeritud seemet ostes sisaldab hind juba kaitsealuse sordi litsentsitasu, nii et selle eest juurde maksta ei tule.\nKaitstud taimesordi omanikul on õigus kontrollida oma sordi kasutamist ja seada piiranguid selle tootmisele, turustamisele, impordile ja ekspordile. Piiranguid võib seada kogu taimsele materjalile, sh ka oma tarbeks toodetud seemnele.\nVäikses mahus võib kaitsealuseid sorte kasvatada litsentsitasuta\nKaitsealuste sortide kasvatamisel on seadusega loodud erand, mis lubab põllumajandussaaduste tootmiseks kasvatada sorte enda ettevõttes oma tarbeks väikses mahus ilma litsentsitasu maksmata.\nKui on soov kasutada oma tarbeks kaitsealuse sordi seemet, siis tuleb tasuda oma tarbeks toodetud seemne (OTS) eest õiglast tasu sordi omanikule või esindajale. Seemne tootmine oma tarbeks on Eesti tootjate seas laialt levinud; selleks, et see mehhanism edukalt toimiks, peavad põllumajandustootjad ja sordiaretajad üksteist usaldama ja mõistma. Siiski on väga oluline teada, et eri taimeliikidel kehtivad kaitsealuse sordi seemnele oma tarbeks tootmisel erinevad reeglid. Euroopas on oma tarbeks tootmise reeglid riigiti küll erinevad, kuid määrav on see, et süsteemist saadakse aru ühtselt ning selle eelised on hästi mõistetavad mõlemale poolele – ühest küljest saavad põllumajandustootjad parema saagikusega sortide kasutamise eest rohkem lisandväärtust, teisalt saavad sordiaretajad sortide aretamise eest õiglast tasu.\nOma tarbeks võib kasvatada järgmiste liikide kaitsealuseid sorte:\nLitsentsitasu maksmata võib neid liike kasvatada oma tarbeks väikses mahus. See tähendab, et haritava maa pind võib olla piisavalt suur – kuni 92 tonni kaitsealuse teraviljasordi tootmiseks või kuni 185 tonni kaitsealuse kartulisordi tootmiseks.\nSuuremas mahus kasutamiseks on vaja maksta tasu\nSuuremas mahus kaitsealuse sordi seemet kasutav ettevõtja peab sordiomanikule maksma õiglast tasu, mis lepitakse kokku kaitsealuse sordi omaniku ja ettevõtjaid ühendava mittetulundusühingu vahel. Kui õiglases tasus pole kokku lepitud, siis on tasu kuni pool sama taimeliigi sordi seemne tootja või paljundusmaterjali tootmisega tegeleva tarnija makstavast litsentsitasust.\nÕiglase tasu maksmise kohustus tekib seemne külvamise hetkest. Ettevõtja peab maksma sordi omanikule õiglase tasu hiljemalt taimse materjali kasutamise aastale järgneva aasta 30. juuniks.\nNii väikses kui ka suures mahus kaitsealuse sordi oma tarbeks toodetud seemet või seemnekartulit kasutavad ettevõtjad peavad seemnekoguste üle arvestust pidama ning kasvatamisest teada andma sordiomanikule (täitma OTS-deklaratsiooni) või tema volitatud esindajale. Teatada tuleb kümne päeva jooksul asjakohase päringu saamise päevast arvates. Sordiomanik või volitatud esindaja koostab ja esitab arve OTS-deklaratsiooni alusel.\nSordikaitsesüsteem motiveerib aretama paremaid sorte\nUued kvaliteetsed sordid aretatakse tänu investeeringutele teadus- ja arendustöösse, mille eesmärk on parandada sordi saagikust, omadusi ja kvaliteedinäitajaid.\nUuendused sordiaretuses peavad vastama tänapäevastele globaalsetele vajadustele, nagu üha kasvav rahvastik, aga ka sobituma muutuvate kliimatingimustega, mille tulemusena väheneb haritava maa pind ning puhta vee hulk.\nSordikaitsesüsteem võimaldab sordi omanikul saada tagasi selle aretamisele tehtud kulutused. Samuti ergutab toimiv süsteem aretajaid paremaid sorte aretama, millest saavad omakorda kasu põllumajandustootjad. Seega sordikaitsesüsteemist võidavad kõik.\nInfot selle kohta, kas sort on Eesti või Euroopa Liidu kaitse all, saab Põllumajandus- ja Toiduameti kodulehelt ja Ühenduse Sordiameti kodulehelt.\nTasude määrad Eestis on avaldatud Eesti Seemneliidu veebilehel.\nAvaldanud: Martin-Erich Torjus\nVaata autori Martin-Erich Torjus postitusi\nKuidas leitakse aasta küla?\nTitaandioksiidi toidu lisaainena kasutamine plaanitakse keelata\n2022. aastast muutub loomade arvu teatamise kord\nUuest aastast tulevad uued mahepõllumajanduse nõuded\nNisust ja nisugluteenist – kus koll end tegelikult peidab\nMaaparandussüsteemidest tulenevad kitsendused maa kasutamisele\nMida räägib sulle toidu nimetus?\nTeemad Vali rubriik ÜRO Biomass ja bioenergia eesti toit eksport EL ühine põllumajanduspoliitika Euroopa Toiduohutusamet Kalamajandus Loomade tervis Loomade tervis, heaolu ja aretus Loomakasvatus Maaelu Maaettevõtlus Maakasutus mahepõllumajandus Mahetoit MAK mesilased Mullakaitse OECD Otsetoetused Põllumajandus ja toiduturg põllumajanduskeskkond Põllumajandussaaduste kaubandus seakatk Taimekasvatus Taimetervis Teadus ja arendus Teraviljakasvatus Toidu hind Toidu märgistamine Toiduainetööstus Toiduohutus WTO\nTelli uued postitused e-postile\nOotame uue, 2022. aasta toidupiirkonna kandidaate 26/01/2022\nKeelatakse titaandioksiidi kasutamine toidu lisaainena 24/01/2022\nMES andis välja esimese kaaslaenu kodu soetamiseks maale 24/01/2022\nMaaeluminister kutsus kokku sektori esindajate kohtumise energiakulude teema arutamiseks 19/01/2022\nMaaeluminister esitas kooskõlastamiseks uue kalandusturu korraldamise seaduse eelnõu 19/01/2022\nArhiiv Vali kuu detsember 2021 (10) november 2021 (2) oktoober 2021 (1) september 2021 (2) august 2021 (4) juuli 2021 (5) juuni 2021 (6) mai 2021 (2) aprill 2021 (12) märts 2021 (6) veebruar 2021 (2) jaanuar 2021 (2) detsember 2020 (4) november 2020 (2) oktoober 2020 (4) september 2020 (1) august 2020 (1) juuli 2020 (5) juuni 2020 (5) mai 2020 (4) aprill 2020 (7) märts 2020 (6) veebruar 2020 (5) jaanuar 2020 (1) detsember 2019 (2) november 2019 (2) oktoober 2019 (2) september 2019 (5) august 2019 (5) juuli 2019 (7) juuni 2019 (2) mai 2019 (8) aprill 2019 (3) märts 2019 (4) veebruar 2019 (2) jaanuar 2019 (1) detsember 2018 (4) november 2018 (2) oktoober 2018 (2) september 2018 (2) august 2018 (6) juuli 2018 (6) juuni 2018 (3) mai 2018 (2) aprill 2018 (4) märts 2018 (2) veebruar 2018 (3) jaanuar 2018 (1) detsember 2017 (2) november 2017 (6) oktoober 2017 (1) september 2017 (5) august 2017 (3) juuli 2017 (1) juuni 2017 (2) märts 2017 (1) veebruar 2017 (1) jaanuar 2017 (5) detsember 2016 (3) november 2016 (2) september 2016 (1) august 2016 (1) juuni 2016 (2) mai 2016 (7) märts 2016 (4) veebruar 2016 (1) jaanuar 2016 (2) detsember 2015 (2) november 2015 (4) oktoober 2015 (3) september 2015 (1) august 2015 (2) juuli 2015 (3) juuni 2015 (6) mai 2015 (7) aprill 2015 (6) märts 2015 (4) veebruar 2015 (4) jaanuar 2015 (2) detsember 2014 (3) november 2014 (2) oktoober 2014 (1) september 2014 (8) august 2014 (3) juuli 2014 (8) juuni 2014 (9) mai 2014 (4) aprill 2014 (3) märts 2014 (6) veebruar 2014 (2) jaanuar 2014 (5) detsember 2013 (3) november 2013 (8) oktoober 2013 (8) september 2013 (5) august 2013 (5) juuli 2013 (3) juuni 2013 (1) mai 2013 (4) aprill 2013 (1) märts 2013 (5) veebruar 2013 (3) jaanuar 2013 (3) detsember 2012 (5) november 2012 (4) oktoober 2012 (4) september 2012 (5) august 2012 (4) juuli 2012 (6) juuni 2012 (3)\nONE Conference 2022 - Video contest coming soon 17/01/2022\nBisphenol A: EFSA draft opinion proposes lowering the tolerable daily intake 15/12/2021\nEU One Health report: drop in reported zoonotic diseases in humans and foodborne outbreaks in 2020 09/12/2021\nGlyphosate consultations: over 400 submissions collected 02/12/2021\nNeonicotinoids: EFSA assesses emergency uses on sugar beet in 2020/21 18/11/2021\nPostituste arhiiv Vali kuu detsember 2021 november 2021 oktoober 2021 september 2021 august 2021 juuli 2021 juuni 2021 mai 2021 aprill 2021 märts 2021 veebruar 2021 jaanuar 2021 detsember 2020 november 2020 oktoober 2020 september 2020 august 2020 juuli 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 september 2016 august 2016 juuni 2016 mai 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuli 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014 august 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013 mai 2013 aprill 2013 märts 2013 veebruar 2013 jaanuar 2013 detsember 2012 november 2012 oktoober 2012 september 2012 august 2012 juuli 2012 juuni 2012\nKategooriad Vali rubriik ÜRO (29) Biomass ja bioenergia (3) eesti toit (27) eksport (10) EL ühine põllumajanduspoliitika (36) Euroopa Toiduohutusamet (12) Kalamajandus (34) Loomade tervis (27) Loomade tervis, heaolu ja aretus (20) Loomakasvatus (17) Maaelu (67) Maaettevõtlus (11) Maakasutus (5) mahepõllumajandus (4) Mahetoit (32) MAK (9) mesilased (3) Mullakaitse (8) OECD (16) Otsetoetused (7) Põllumajandus ja toiduturg (125) põllumajanduskeskkond (8) Põllumajandussaaduste kaubandus (41) seakatk (5) Taimekasvatus (59) Taimetervis (57) Teadus ja arendus (16) Teraviljakasvatus (16) Toidu hind (23) Toidu märgistamine (27) Toiduainetööstus (29) Toiduohutus (78) WTO (6)\nTelli postitused meilitsi\nLiitu 75 teise tellijaga


Norra meedia – Vikipeedia\nNorra meedia ülevaade\n1.1 Raamatute toodang\n1.2 Raamatute lugemine\n2 Norra riigi- ja erakanalid\n3 Meedia kontsentreeritus\n3.1 Teleri olemasolu majapidamises\n3.2 Telerivaatamisele kulutatud aeg ja selle dünaamika\n4 Norra raadiojaamad\n4.1 Raadiokuulatavus Norras\n5 Interneti kasutamine üldiselt\n5.1 Internetikasutajate sugu\n5.2 Internetikasutajate vanus\n5.3 Internetikasutajate haridus\n6 Kahe riigi võrdlus teemade kaupa\n6.1 Trükimeedia Eestis ja Norras\n6.2 Televisioonisüsteem ja televisiooni vaatamine Eestis ja Norras\n6.3 Raadiosüsteem ja raadio kuulamine Eestis ja Norras\n6.4 Internetikasutus Eestis ja Norras\n8.1 Norra ajalehed\n8.2 Norra raamatud\n8.3 Norra telemeedia\nRaamatute toodang[muuda | muuda lähteteksti]\n2006. aastal osteti raamatuid 1408 miljoni Norra krooni, mida oli 4,4% rohkem kui viimase kolme aasta jooksul keskmiselt. Ilu- ja tavakirjanduse sisseostmine on tõusnud 11% võrra eelmise kolme aastaga võrreldes. Ilukirjandusele (Norra ja tõlgitud) on kulunud 79 miljonit Norra krooni rohkem, kui varem ehk 37% tõusnud. Norra ilukirjandus täiskasvanutele on tõusnud 57% võrra eelmise aastaga võrreldes.\nHuvitaval kombel on langenud kooliraamatute sisseostmine 8,0% võrra eelmise aastaga võrreldes ning 6,9% viimase kolme aastaga võrreldes. Õpikute sisseost on tõusnud minimaalselt 1,8% eelmise aastaga võrreldes. Võrreldes 1995. aastaga on raamatutega tegelevate firmade arv vähenenud 207-lt 137-le, samas kui raamatupoodide arv on suurenenud 363-lt 444-le (2004. aastaks). 47% poodidest asub supermarketis. Aastane käive jääb vahemikku 0,455 – 880,000 miljonit Norra krooni.\nRaamatute lugemine[muuda | muuda lähteteksti]\n58% meestest ja 75% naistest ostsid 2006. aasta jooksul vähemalt ühe raamatu. Neid ostetakse suures osas (54%) raamatupoodidest, kuid populaarne on osta ka raamatuklubide kaudu (23%) ja kioskitest, supermarketitest (14%) ja internetist (8%).\nHuvitaval kombel on langenud internetist ostnute protsent, mis 2005. aastal oli 17%. Mõistetav on aga kioskist/supermarketist ostjate arvu suurenemine 6%-lt 14%-le, mis on ka suurim muutus eelmisest aastast.\nViimase 12 kuu jooksul on 27% inimestest ostnud üle 10 raamatu, nagu ka eelmine aasta. 23% (22% 2005) on ostnud 3–6 raamatut, 33% (36% 2005) ei ole üldse raamatuid ostnud.\nUuringust ilmneb, et 92% rahvast leiab, et raamatupoed on nende käeulatuses. 90% riigi maakonnast, kus on rohkem kui 6000 elanikku omab rohkem kui ühte raamatupoodi.\nKeskmiselt ostis iga inimene 2005. aastal 9,3 raamatut, naised 10 ja mehed 8,4. Naiste puhul tuleb tähele panna, et 3,6 raamatut läks kingituseks.\nRaamatukogust laenutatakse u 5,3 raamatut aastas.\nRahvastiku osa, kes loeb 1–30 raamatut aastas, on aastast 1977 tõusnud üle 10% (1977 – 63%; 2006 – 76%). Tõusnud on rohkem kui 30 raamatu lugeja arv (9%lt 14%le), samas on aga langenud raamatu lugemisest üldse loobunute arv 27 protsendilt 9 protsendile. Kõige rohkem on 1–10 raamatu lugejaid, 2006. aastal on see 51%. Huvitaval kombel on igapäevaseid lugejaid läbivalt rohkem olnud, 2006. aastal oli 34%. Umbes ühel päeval nädalas kuni rohkem kui 2 päeva nädalas loeb 10–15%. Inimesed leiavad, et raamatud on liiga kallid. Internetist raamatute ostmine on saanud populaarseks, kuna raamatud on seal odavamad ja netist saab tellida raamatuid, mida poes ei ole, kusjuures veebist ostetakse Norra raamatuid.\nTabel näitab, et raamatute lugemisele kulutatakse järjest rohkem aega, olles kõige madalam 9–12-aastastel, kuigi kohe järgnevad kõik teised vanuserühmad. Suurim langemine on 67–79- ja 20–24-aastaste hulgas (8 ja 9 minutit 1991. aastal).\nKõige populaarsemad kõikide vanuserühmade seas on romaanid ja novellid. 9–12-aastaste hulgas on see number küll väga hüppeline olnud (vastavalt aastale 56, 37, 22, 45, 16, 34). See osa on läinud enamasti laste- ja noortekirjanduse lugemisele. Kõige mitmekesisema lugemusega on 67–79-aastased, kes lisaks novellidele loevad ka arvestavas mahus memuaare, ühiskonnateemalisi raamatuid ning tehnikat/sporti. Huvi nende teemade vastu on aga viimaste aastate jooksul taandunud. Muretsema paneb noorte ja keskealiste vähene eriteemaliste raamatute lugemine. Seda võib seletada tõenäoliselt sellega, et enamuse oma info poliitika jm kohta saavad nad internetist vmt.\n2004. aastaks on tõusnud raamatute müük umbes 1,6 miljonist 2,05 miljonini. Kõige müüdumad raamatud olid kooliõpikud ja erialaraamatud, mis 2004. aastaks on radikaalselt langenud üle 1 miljoni võrra. Tohutult on kasvanud soodusraamatute müük (2000 – 2 817 280, 2004 – 6 211 225). Kasvanud on tõlgitud ilu- ja tarbekirjanduse müük, seda tõenäoliselt Norra enda ilu- ja tarbekirjanduse arvelt. 2004. aastal oli siiski Norra enda ilu- ja tarbekirjandus populaarsem. Langenud on ka kasutatud raamatute ostmine, mis on üldse raamaturühmadest ebapopulaarseim rühm (Tabel 3).\nNorra riigi- ja erakanalid[muuda | muuda lähteteksti]\nNorras on olnud võimalik jälgida teleprogramme aastast 1960, kui tegevust alustas NRK ehk Norra riigiringhääling, mis on riiklikult rahastatav ringhäälinguorganisatsioon. 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses algas uute ja eratelekanalite juurdekasv nagu nt TV3 ja TVNorge 1988. a., 1992 – TV2. Laienes ka NRK, kes lisaks NRK1-le loodi veel mitu telekanalit (NRK2 al 1996, NRK 10 regionaaltelekanalit alates 1985. aastast). Enamus eelmainituid kanaleid katavad kogu riiki, lisaks on hulganisti kohalikke ja nišikanaleid, vastu saab võtta ka satelliitkanaleid. Väliskanalid on suunatud peamiselt meelelahutuse pakkumisele, samas kui NRK vahendab uudiseid ja rohkem harivat programmi ning ka vähemusrühmadele suunatud saateid.\nRahastus tuleb riigikanali puhul lubade müümisest, erakanalitel reklaami müügist.\nMeedia kontsentreeritus[muuda | muuda lähteteksti]\nMeedia omand on kontsentreerunud Norras üsna väikese rühma kätte. Schibsted on suurim meediakontsern Norras, mis koondab erinevaid meediakanaleid: televisiooni (TV2 ja TVNorge), ajalehed (mh VG ja Aftenposten), raamatukirjastus, filmide levitamine jne. Teise suure privaatfirmana on Norras A-pressen, kes on suurim kohalike ajalehtede omanikke, samuti omab 1/3 TV2 aktsiaid. Taani firma Egmont omab samuti osalust TV2s. Rootsi firma Kinnevik omab osalust TV3s. Suur osa Norra meediast omavad teised Põhjamaad, nagu nt Soome suurim meediafirma Sanoma WSOY, kes omab 27,5% A-presseni aktsiaid.\nTelevisioonituru suurim omanik on jätkuvalt riiklik NRK ja kommertsiaalne TV2. Ameerika SBS kontrollib 51% TVNorge aktsiatest, Rootsi MTG omab TV3 ja ZTVd ja rida satelliitkanaleid. Levivaldkonnas kontrollib Telenor nii analoogi, suurimat kaabeloperaatorit ja suurimat satelliidilevitaja. Viimasel ajal on laienenud Norra meediafirmad ka teistesse riikidesse, nt Taani, Poola, Leetu ja Eesti. Mitmekesine omanike ringkond annab norralaste suurema võimaluse valida endale sobivaim telekanal, mis vastab inimese huvidele. Seda on näha ka statistikast, et kui algselt oli NRK vaadatavus suur, siis uute telekanalite juurdetulekuga on vähenenud riigikanali vaadatavus.\nTeleri olemasolu majapidamises[muuda | muuda lähteteksti]\nVaid 2%-l Norra elanikkonnast ei ole telerit (sarnaselt Eestiga). Läbi aastate on vähenenud ühe teleriga perede hulk, kasvanud on aga rohkem kui kolme teleriga majapidamised. See võib viidata nii norralaste rahaliste võimaluste suurenemisele kui ka pereliikmete erinevaid huvisid.\nSatelliittaldriku omamise protsent on Norras tõusnud 5 protsendilt 1991. aastal 31 protsendini 2005. aastal. Kaabeltelevisiooni osakaal on tõusnud nende aastate jooksul 29%-lt 46%-le. Tavaantenn, millega saab vaadata ühte kanalit, on juurde saanud 27% elanikkonnast (19st 46ni).\nTelerivaatamisele kulutatud aeg ja selle dünaamika[muuda | muuda lähteteksti]\nKeskmiselt 69% inimestest vaatas aastal 2006 Norras telerit (graafik 1), kulutades sellele 156 minutit päevas, mis on 8 minutit vähem kui 2005. a (graafik 2). Võrreldes aastatega 2005–2006 on kõikide kanalite vaatamine vähenenud, seda küll minimaalselt. Päevas kulutab keskmine norralane 156 minutit teleri vaatamisele, mis on 8 minutit vähem kui 2005. a (graafik 2). Kõige aktiivsemad teleka vaatajad läbi aegade (1991–2005) on inimesed vanuses 67–79, järgnevad 55–66-aastased (2005. a – 204 min/p) (Tabel 5). Kõige vähem vaatavad telerit 9–12-aastased (2005. a 133 min), kellel järgnevad 16–19-aastased. Kusjuures 9–19-aastaste telerivaatamine on 1991. aastast suurenenud kuni 39 minutit.\nGraafiku 1 järgi vaadati kõige rohkem aastatel 2005–2006 NRK1 (55%), sellele järgneb TV2 52%ga. Graafiku 3 järgi vaatab NRK1 kõige rohkem inimesi vanuses 60+ (40,5%), järgnevad 50–59-aastased. Kõige vähem vaatavad NRK1 12–29-aastased. 12–19-aastased vaatavad meelsaimini TV3, TVNORGE-t ja muid kanaleid. Sama kehtib ka vanuses 20–29 inimeste kohta. Kusjuures vahe nende kolme kanalil on üsna väike. Antud jaotus vanuste järgi on täiesti kohane telekanali programmide ja vanuserühmade huve vaadates. Kui jälgida läbivalt telekanalite vaatamist alates 1983. aastast, siis võib näha, et NRK1 vaatamine on langenud, tõenäoliselt konkurentsi ilmumise tõttu (siiski on suutnud püsida liidripositsioonil vaadatavuses). Märgata on TV2 populaarsuse tõusu kohe tema areenile tulekust. Teised telekanalid on vaadatuselt stabiilsed.\nTeleprogramme vaadatakse Norras igas maakonnas keskeltläbi 85%. See on tänu heale saatjate võrgustikele, mis lubab telekanalite jõudmist ka maakohtadesse (Tabel 4). Telerivaatamine on võrdselt populaarne meeste ja naiste puhul (85% mõlemast soost – Tabel 2). Küll võib märgata telerivaatamise tõusu põhikooliõpilaste seas (1991. a – 165, 2005. a – 208 min/p), nemad olid hariduse järgi vaadatuna kõige rohkem telerit vaatav rühma. Tabel 3 järgi võib öelda, et madalama haridustasemega on läbi aegade kõige rohkem aega teleri vaatamisele kulutanud. Rohkem aega kulutavad teleka ees need, kes teenivad vähem (eriti just nendel, kes teenivad 200 000 – 349 000 NOK aastas – 208 minutit päevas). 750 000+ teenivad vaatavad 137 minutit/p. Kusjuures mõlema äärmusliku rühma puhul on alates 2000. aastast telerile vähem aega kulutama hakatud.\nProgrammikategooriad[muuda | muuda lähteteksti]\nLäbi aastate (1991–2005) ja läbi kõikide vanuserühmade on vaadatuimad saated telekast uudised, millele järgnevad üsna võrdses proportsioonis sport ja teleseriaalid. Veidi vähem vaadatakse mänge ja filme ning „muud meelelahutust”. Kõige vähem vaadatakse kultuuri- ja loodusinfot ning muusikat. Uudiste vaatamine on püsinud üsna stabiilsena (maksimum 5% vahe 1991. ja 1992. aastal), teleseriaalide ja muu meelelahutuse populaarsus on aastatega tõusnud. Enam-vähem stabiilne on olnud spordi vaatamine ja vähenenud on telefilmide ja lasteprogrammide vaatamine (Tabel 1). Spordi ja uudiste vaatamiseks on valitud kanalid NRK1 ja NRK2. Teistel kanalitel domineerib samuti sport (TV2 ja TV3), samas kui TVNorge pealt vaadatakse eelkõige sisseostetud seriaale (nt "Teadmata kadunud").\nNorra raadiojaamad[muuda | muuda lähteteksti]\nEnamik Norra raadiojaamu kuulub riigile, kui on ka eraraadiojaamu. Suhteliselt palju on ka kohalikke raadiojaamu, mis ei levi üle kogu riigi, vaid ainult kindlas piirkonnas. \nÜleriigiliste FM-raadiojaamade hulk on aastatega suurenenud, kuid samas on vähenenud regionaalsete FM-raadiojaamade hulk. Samuti on olnud pidevas languses ka kohalike FM-raadiojaamade arv: kui 1989. aastal oli 486 raadiojaama, siis 2005. aastaks oli alles jäänud ainult 249 jaama, ehk siis 16 aastaga on Norras kadunud üle 200 kohaliku FM-raadiojaama. DAB tüüpi üleriigilised raadiojaamad on suhteliselt uus asi, kasutusse on see tulnud 1995. aastal, kuid samas sellest ajast on see ka näidanud pidevat tõusu. Regionaalsed DAB tüüpi jaamad on veelgi uuemad kui üleriigilised, kuid isegi siin on kahe aastaga tõusutrend.\nRaadiokuulatavus Norras[muuda | muuda lähteteksti]\nNRK P1 kuulatavus on pisikeste tõusude ja langustega, siiski jäänud suhteliselt ühele tasemele aastate jooksul.\nNRK P2 kuulatavus on siiski pidevalt tõusnud, kuid samas püsib stabiilsena.\nNRK P3 kuulatavus on alguses olnud suhteliselt kõrge, vahepeal siiski langenud, kuid nüüd jälle tõusnud.\nNRK Regionali kuulatavus on pidevas tõusus.\nNRK Totali populaarsus on igal aastal pisut tõusnud, kuid 2005. aastal on millegipärast näha pisikest langust.\nP4 kuulatavus minutites on aastatega tõusnud, kuid millegipärast on viimasel kahel aastal järsult langenud.\nKohalike raadiote kuulatavus on saati olnud pidevas tõusus, kuid kahel viimasel aastal on see langema hakanud.\nKogu raadio kuulatavus on ka aastatega tõusnud, kuid kuna üleüldiselt on enamus jaamade kuulatavuses näha pisikest langust, siis ka kogu kuulatavuse ajas on see nii.\nÜleüldiselt siiski on Norras raadiokuulamine suhteliselt populaarne, kuigi pisikest langust on näha, millest see tuleb ei oska öelda, kuid oma osa on ka kindlasti maailma, sealhulgas ka Norra pideval ja kiirel internetiseerimisel.\nInterneti kasutamine üldiselt[muuda | muuda lähteteksti]\nÜldiselt on internetikasutajate protsent pidevalt suurenenud. Kui näiteks 1997. aastal kasutas internetti 7% elanikkonnast, siis aastaga tõusis see 10%-le. 1999. aastast on internetikasutajate hulk juba kiiresti tõusnud, 18%-le. Aastast 2000, mil kogu Interneti kasutajate arv on Norras tõusnud 27%-le, on uuenduseks ka keskmise internetikasutuseks kulutatud aja sissetoomine ehk kui palju kasutatakse internetti keskmiselt päevas (minutites). 2000. aastal oli keskmiseks ajaks 18 minutit. Aastatel 2001 ja 2002 on kogu vaatluse all olnud norralastest internetikasutajate protsent korraks stabiliseerunud: 35% ning vastavalt 21 ja 22 minutit keskmiselt päevas. Korraks näib areng veel 2003. ja 2004. aasta juures tõrkuvat, kus protsendid vaid 42% ja 44% päevas, kuid edasi järgneb juba kindla sihiga tõus, nimelt 2005. aastaks on keskmine internetikasutus päevas 55% ehk 44 minutit meediakasutusest. 2006. aastaks juba 60%, mis ajaliselt teeb 53 minutit keskmiselt päevas ehk pea terve tund.\nInternetikasutajate sugu[muuda | muuda lähteteksti]\nSoolises plaanis on Norra internetikasutajate hulgas suurem osakaal meestel. Küll on aga erinevus meeste numbrite suurenemise juures, mis 1997. aastast sujuvalt ja loomulikult on tõusvas joones arenenud, kuid põrkub tagasilöögile kui meeste internetikasutus keskmises päevas vähenes 2002. aastal, mil protsent kukkus 42%-lt (2001. a) 40%-le. Ajalises plaanis, on keskmine internetile kulutatud aeg pikenenud 27 minutilt 28 minutile. Vaatluse all olnud Norra naiste internetikasutusele kulunud aeg on 1997. aastast stabiilses tõusus ning see sugupool on ka taganud üldise muutumatuse kogu internetikasutuses aastatel 2001 ja 2002 kui meeste osakaal langeb. Kuid alates 2002. aastast on nii mehed kui naised taas tõusujoones. Aastate 2003–2004 lõikes on veidi laugem tõus – meestel 49%-lt ja ajaliselt 39 minutilt 51%-le ja ajaliselt 40 minutile; naistel 34%-lt ja ajaliselt 21 minutilt 38%-le ja ajaliselt 25 minutile. 2006. aastaks taas järsem liikumine internetikasutuse suurenemise poole, mil nii naistel kui meestel on peaaegu võrdne areng, meestel 2005. aasta 61%-lt ehk keskmiselt 52 minuti juurest päevas 67%-le ehk keskmiselt koguni 66 minutile päevas, mis ületab tunni; naistel jääb 2006. aastal keskmine internetikasutus päevas siiski alla kolmveerand tunni, nimelt 2005. aasta 49%-lt (36 minutit keskmiselt päevas) 54%-le (keskmiselt 40 minutit internetikasutust päevas).\nInternetikasutajate vanus[muuda | muuda lähteteksti]\nTabelist on näha, et kõige rohkem internetikasutajaid on vanuserühmas 16–24, millest võib ilmselt järeldada, et interneti ja arvutite tulek on arenenud koos lastega, kes tol ajal olid noored ja õppimisvõimelised ning avatud uuendustele, mis selgitaks suurt huvi internetikasutuse vastu nii selles vanuserühmas kui ka 9–15-aastaste laste seas, kus internetikasutus on eelkõige viimaste aastate lõikes hüppeliselt kasvanud. Heal tasemel on ka 25–44-aastased norralased, kelle internetikasutus areneb peaaegu käsikäes 16–24-aastastega. Vanuserühmadest kasutavad internetti kõige vähem 67–79-aastased, mis on loogiline, kuna vanematel inimestel on ikka raskem kiire infotehnoloogilise arenguga kaasas käia. Sellest hoolimata on ka vanima vaatluse all olnud vanuserühma seas internetikasutus suurenenud.\nKaks suurema internetikasutusega vanuserühma (16–24 ja 25–44) on väga sarnaste protsentidega, näiteks juba tabelis näidatud algpositsiooniga on nad teistest vanuserühmadest ees: 1997. aastal vastavalt 10% ja 9% ning 1998. aastal vastavalt 16% ja 14%. Antud start teised vanuserühmad esialgu tagaplaanile, tegelikult on 16–24 ja 25–44 endiselt esirinnas. Kerge langus, seda peaaegu samale tasemele 2002. aastal, kus vanem vanuserühm jõudis isegi ette, ehkki vaid 1% võrra, nimelt vaid 46% 47% vastu, ajaliselt aga 38 minutit keskmiselt päevas (46%: 16–24) 29 minuti vastu (47%: 25–44). Järgnenud aastatel olid 16–24-aastased taas esirinnas, siiski on 25–44 suuremate erinevustega nende järel.\nInternetikasutus 45–66-aastaste norralaste hulgas on aastatel 1997–2000 9–15-aastaste norralastega võrdne: 1997. aastal on vanuserühma 9–15 keskmine internetikasutus päevas 4%, rühmas 45–66 aga 5%; 1998. aastal on mõlemal 8%; 1999. aastal 13%; 2000. aastal astub sisse esimene kerge erinevus, seda keskmise internetikasutuse aja lisandumisega mõõtmisse. 2000. aastal oli noorematel protsent 23% (keskmiselt 10 minutit), vanemal vanuserühmal 21% (keskmiselt 11 minutit). 2002. aastal on areng korra tagasi läinud 2001. aasta 31%-lt ning sellega 16 minutilt antud aasta 30%-le, kus 16-minutiline internetikasutuse osakaal on endiseks jäänud. Järgneb 45–66-aastaste suhteliselt stabiilne tõus 2005. aastani, mil üleminek 2006. aastale veidi tagasihoidlikuma arenguga oli (kui 2003. aastaks oli interneti kasutatavuse osakaal 35%, 2004. aastaks juba 40% ja 2005. aastaks lausa 50%, siis 2006. aastaks oli osakaal vaid 3% võrra ehk 53%-le tõusnud).\nSamal ajal kui 45–66-aastaste norralaste internetikasutus stabiilselt tõusis, läbis 9–15-aastaste vanuserühm juba põhjalikumaid muutusi. Nimelt jäid nad pärast 2000. aastat 45–66-aastaste vanuserühmast maha ning olid mingis mõttes madalseisus, kust nad 2002. aastast taas tõusma hakkasid ning interneti keskmist kasutust järk-järgult tõstma hakkasid. Järgnesid järsud hüpped 2002. aastalt 2003. aastale: 23%-lt, ajaliselt 10 minutilt 37%-le, ajaliselt 19 minutile; ning 2004. aastalt 2005. aastale, kus internetikasutuse osakaal 9–15-aastaste norralaste hulgas 36%-lt 57%-le tõusis, ajaliselt tõusis osakaal 21 minutilt keskmiselt 40 minutile päevas. 2006. aasta suhtes on internetikasutuse osakaal 2005. aastalt kergelt taas langenud.\nKõige tagasihoidlikumat kohta hoiab, nagu eelpool mainitud, vanuserühm 67–79. See rühm on sõna otseses mõttes nullist alustanud (1997). Aastail 1998–1999 on nad 1% juures. 2000. aastaks on Interneti kasutuse osakaal juba keskmiselt 4% päevas, aastaks 2001 isegi 7% juures, mis ajaliselt 3 minutit päevas keskmiselt. Kuni 2003. aastani toimus taas vaatluse all olnud Norra 67–79-aastaste inimeste internetikasutuse osakaalu pikem langus, mis oli 4%-le ehk ajaliselt 1 minutile langenud. Kuid 2003. aasta tundub olevat olnud muutuste aasta, sest sealt alates on internetikasutuse osakaal 2006. aastani stabiilselt tõusnud, mida on ka tabelist selgelt näha: 2003. aasta: 4% ehk 1 minut; 2004. aasta: 9% ehk 3 minutit; 2005. aasta:13% ehk 9 minutit; 2006: 17% ehk 10 minutit Internetti keskmiselt päevas.\nInternetikasutajate haridus[muuda | muuda lähteteksti]\nVaatluse all olnud norralastest on kõige tagasihoidlikumad internetikasutajad need, kel on kõige tagasihoidlikum haridus ehk algkooliharidus. Toimub küll areng üldise tendentsi suunas, kuid nad jäävad siiski teiste poolt vaadatuna turvalisse kaugusse. Kuid areng on igatahes töös, 1997. aastast on ilusasti see alanud, tollal 3%, ning sihikindlalt tõusnud. Paigal seisis internetikasutuse osakaalu number vaid 20% juures (aastatel 2001–2002) ehkki minutiline areng toimus siiski. Viimasel aastal on antud osakaal tõusnud 34%-lt (2005) 43%-le (2006) ehk ajaliselt 33 minutilt 45 minutile.\nGümnaasiumiharidusega norralastel on internetikasutuse osakaal ka tagasihoidlik, aga siiski kõrgem, kui algkooliharidusega inimestel, kuid kõrgharidusega norralasi, kes internetti kasutavad, nad siiski ei püüa. Teatud mõttes võib näha ühiseid jooni eelmise rühmaga (algkooliharidus); gümnaasiumiharidusega inimesed tunduvad olevat küll kiirema arenguga internetikasutuse osakaalu suurendamise suhtes, kuid ka neil jääb aastatel 2001–2002 protsent (32%) samaks. Pärast seda jätkas internetikasutus oma stabiilset tõusu. Aastaks 2006 on gümnaasiumiharidusega norralased saavutanud keskmiseks internetikasutuse osakaaluks 57% ehk 49 minutit päevas.\nKõrgharidusega on kohati märgata teatavat segadust. Nii kauaaegse kui ka lühema ülikoolihariduse osakaal on internetikasutajate hulgas suur. Mõlemad juhivad selgelt algkooli ja gümnaasiumi haridusega uurimise all olevatest norralastest. Kauaaegne ülikooli haridusega inimesed kasutavad rohkem internetti, küll aga saab välja tuua, et ajal, mil eelnevad haridusrühmad stabiilsed olid, toimus suur hüpe lühemat ülikooliharidust omavate Interneti kasutajate seas. Nimelt 2001. aastani suurenes küll nende osakaal, isegi nii hästi, et nad pikaajalisema ülikooliharidusega internetikasutajatest möödusid, omades koguni 53%-st osakaalu, kuid 2002. aasta tõi kaasa suure languse 42%-le. 2003. aastal suutsid nad pikemaajalisema ülikooliharidusega internetikasutajatele küll taas järgi võtta, saavutades 61%-lise osakaalu, kuid jäid siiski, nagu ka järgnevatel aastatel pikemalt ülikoolis käinud Interneti kasutajatele alla.\nVõrreldes aastaid 2005–2006 tunduvad lühiajalise ülikooliharidusega inimesed olla endisel tõusujoonel, jõudes vastavalt 67%-lt 72%-le. Samal ajal tundub, et pikaajalise ülikooliharidusega inimesed teevad läbi kerget langust, nende keskmine internetikasutuse osakaal päevas 79%-lt 78%-le, minutilises plaanis jällegi tõusnud, 62 minutilt 70 minutile. Samas võib olla see ka näiline ning internetikasutus jätkub pikaajalisema ülikooliharidusega inimeste seas. Igal juhul on ülikooliharidus algkooli ja gümnaasiumi haridusega inimeste ees kindlal liidripositsioonil.\nInfrastruktuuri kui põhisammast nende raadio ja sidetehnika arengus. Norral omab ühte kõrgemat telefoni, mobiiltelefoni ja Interneti juurdepääsu. Norras on ligikaudu 4,5 miljonit inimest, kes kasutavad 2,9 miljonit püsiliini ja 3 miljonit mobiililiini (?). Internetikasutus Norras on samuti suur, 2006. aastal oli umbes 79%-l Norra elanikkonnast juurdepääs internetile (vt tabelit). Norra kodudes kasutatakse internetti nii sissehelistusühenduse, traadita side (Wi-Fi) kui ka lairibaühenduse (püsiühendus) kaudu.\nVõrreldes Norra ja Eesti meediamaastikku, saab välja tuua selle, et nii Norra kui ka Eesti on 2006. aasta Freedom Pressi andmete järgi eeskujuliku meediavabadusega riigid.\nKahe riigi võrdlus teemade kaupa[muuda | muuda lähteteksti]\nTrükimeedia Eestis ja Norras[muuda | muuda lähteteksti]\nKokkuvõtvalt võib öelda, et trükimeedia väljaannete lugemuse järgi on Eesti meie silmis kahestunud. On n-ö kollase meedia tarbijad ja ka n-ö kvaliteetajakirjanduse tarbijad. Näiteks on 2006. aasta TNS Emori andmete järgi Eesti loetuim päevaleheks SL Õhtuleht ja loetuimaks ajakirjaks Kroonika, teisel kohal on vastavalt Postimees ja Eesti Naine. Norra ajalehtede lugemus on hakanud viimaste aastate jooksul langema. Eraldi saab välja tuua just kvaliteetlehtede lugemuse languse ja nišiajalehtede lugemuse tõusu. Kõige aktiivsemad lugejad on meessoost isikud vanuses 40–59, kellel on vähemalt 4-aastane kõrgharidus. Ajakirjade populaarsus on tõusnud just noorema lugejaskonna seas. Raamatuid ostavad kõige rohkem naised. Kõige huvitavam on see, et 1/3 ostetud raamatutest on mõeldud kingituseks. Juurde on tulnud suures hulgas raamatu kauplusi, 2006. aastal oli kaupluste arv 444. Kõige populaarsemad on kõigis vanuserühmades romaanid ja novellid.\nTelevisioonisüsteem ja televisiooni vaatamine Eestis ja Norras[muuda | muuda lähteteksti]\nTelerit vaatab nii Eestis kui ka Norras 98% rahvastikust. Eestis vaatavad rohkem telerit naised, Norras oli see sooliselt võrdne. Kui eestlane otsib telemeediast meelelahutust, siis norralased jälgivad telerist uudiseid ja alles sellele järgneb meelelahutusprogramm. Sarnane on see, et vanemad rahvastikurühmad vaatavad riigikanaleid (ETV ja NRK). Eesti puhul on näha, et muudatused telemaastikul mõjutava kohe teiste kanalite vaadatavust (TV1 pankrottiminek, Kanal 2 programmi muutus). Ka on tähelepanuväärne, et Eestis on kahestumine – muulased vaatavad Venemaa kanaleid ja eestlased põhiliselt Eesti kanaleid.\nRaadiosüsteem ja raadio kuulamine Eestis ja Norras[muuda | muuda lähteteksti]\nRaadiojaamade arv on Norras viimasel ajal kogu aeg languses olnud. Koos raadiojaamade kadumisega on hakanud vähenema ka raadiokuulajate arv. Samas on Eestis kokku 35 raadiojaama, millest avalik-õigusliku ringhäälingu alla kuulub Eesti Raadio allüksustena 4 jaama (Vikerraadio, Raadio 4, Raadio 2 ja Klassikaraadio). Seevastu on Norras 8 riikliku kanalit, mis katavad kogu riiki, millele lisaks on veel kaks erakanalit pluss 16 riikliku regionaalkanalit ja 249 kohaliku kanalit. 2004 aasta TNS Emori andmete järgi kuulab eestlane päevas keskmiselt 4 tundi 29 minutit raadiot, samas kui mitte-eestlased kuulavad 3 tundi ja 59 minutit. Norrakate keskmine raadiokuulavus kogu rahvastiku kohta on 2005 aasta andmete järgi 84 minutit, kuid kuulajate hulgas on samal aastal keskmine kuulatavus 154 minutit.\nInternetikasutus Eestis ja Norras[muuda | muuda lähteteksti]\nEesti on Baltikumis esikohal interneti kasutatavuse poolest ja Euroopa riikidest jagab esimest kolmikut. Eestis on üle 730 000 igapäevase internetikasutaja. Suurimad kasutajad on üliõpilased (üle 90%). Internet tuli Eestisse taasiseseisvumisel 1991. aastal. Eesti on esimene riik, kus ka bussis on võimalik kasutada Wi-Fi-t (Tallinna–Riia liinil). Umbes 95% koolidest on internetiseeritud ja üle Eesti on kokku 1058 internetileviala.\nNorra ajalehed[muuda | muuda lähteteksti]\n[http:www.tns-gallup.no/medier. Tilbakegang for de største avisene. Rapportering fra 07/1 2006 Forbruker & Media.] (Kasutatud aprillis 2007.)\nhttp://www.medienorge.uib.no/english/?cat=statistikk&medium=avis&queryID=263 (Kasutatud aprillis 2007.)\nhttp://www.medienorge.uib.no/english/?cat=statistikk&medium=avis&queryID=191 (Kasutatud aprillis 2007.)\nhttp://www.medienorge.uib.no/english/?cat=statistikk&medium=avis&queryID=185 (Kasutatud aprillis 2007.)\nhttp://www.medienorge.uib.no/english/?cat=statistikk&medium=avis&queryID=238 (Kasutatud aprillis 2007.)\nhttp://www.medienorge.uib.no/english/?cat=statistikk&medium=avis&queryID=239 (Kasutatud aprillis 2007.)\nWorld Press Trends 2005\nNorra raamatud[muuda | muuda lähteteksti]\nNorra Raamatumüüjate Ühendus\nNorra Kirjastajate Ühendus\nNorra telemeedia[muuda | muuda lähteteksti]\nBergeni Ülikooli koordineeritav MediaNorway portaal\nTartu Ülikool. Sotsiaalteaduskond. Ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakond. Meediasüsteem ja kasutus Eestis ja Norras. *Koostajad: Oljana Belokon, Triin Kruusimägi, Kadri Lukk, Mirjam Nutov, Mari-Liisa Parder, Liisi Toom\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Norra meedia\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Norra_meedia&oldid=5628727"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:39, 11. mai 2020.


Kas imetaval emal on võimalik makarone süüa: toote sisseviimine dieeti imetamise ajal - Analüüsib December\nImikut toitva ema toitumine tuleks üksikasjalikult läbi mõelda, sest kõik, mida ta sööb läbi piima, satub puru organismi ja võib põhjustada negatiivset reaktsiooni. Seda väljendatakse urtikaaria, diateesi, kõhulahtisuse, meteorismi, oksendamise ja iivelduse vormis. Kui ema soovib selliseid olukordi vältida, soovitatakse tal pidada toidupäevikut. Pange kirja kõik, mida proovisite ja kuidas teie laps sellele või teisele tootele reageeris. Päevik peaks olema üksikasjalik - kirjutage kuupäev, uue toote kogus, beebi reaktsioon, isegi kui see oli täiesti neutraalne. Kui lapsel on sallimatus, märkige kindlasti, kuidas seda väljendati.\nImetava ema toitumine peaks olema beebile ohutu, kuna mõned toidud võivad põhjustada allergiat või koolikuid\nUue toote dieeti lisamise üldreeglid on järgmised:\nSöö päeva esimesel poolel purule harjumatut toitu väikestes kogustes.\nJälgige beebi seisundit vähemalt 2 päeva! Paljud emad teevad vea, arvates, et reaktsioon on nähtav 2–4 tunni pärast. See juhtub, et lööve või väljaheidetega seotud probleemid ilmnevad alles järgmisel päeval.\nKui 2 päeva on möödas ja beebiga on kõik korras, saate uut toitu uuesti proovida juba tavapärases koguses. Jälgige uuesti lapse seisundit. Kõik on korras - söö toodet rahulikult.\nMida tohib imetavatel emadel süüa?\nEsimese 4 elunädala jooksul on GV-ga lapse emal lubatud süüa:\nküpsetatud õunad ja värsked banaanid;\nkaerahelbed ja tatrapuder, riis (kui teil pole kalduvust kõhukinnisusele);\ntailiha ja keedetud kala;\nküpsetatud ja hautatud köögiviljad (välja arvatud punased);\nhapnemata kõva juust;\nhall ja kliidest leib;\nSamal perioodil on rangelt keelatud tarbida lehma toorpiima, köögivilju ja puuvilju, valget, eriti värsket, leiba ja pagaritooteid, musta teed, kakaod ja kohvi. Muidugi ei saa te juua alkoholi, maiustusi, suitsetada. Püüdke vältida kääritatud piimatooteid, magusaid soodaid, mis tahes kaubanduslikku toitu, mis võib sisaldada GMO-sid.\nAlates lapse esimesest kuni kolmandast elukuust võite dieeti lisada:\nmõned toored puu- ja köögiviljad hooajal (ilma säilitamiseta);\npuuviljajoogid ja konservid väikestes kogustes.\nKõik imetava ema dieedis olevad toidud on nüüd mõneks ajaks lubatud ja keelatud (täpsemalt vt artiklit: imetamiseks lubatud toidud kuude kaupa: loetelu)\nSamal perioodil ei saa ikkagi süüa lehma täispiima, rosinaid, musta teed ja kohvi. Suitsetamise, alkoholi, šokolaadi, marmelaadi, kõigi ostetud kahjuliku koostisega toodete, vürtside, manna, poolfabrikaatide, vorstide, magusa sooda, piimatoodete, kiirtoidu, suitsutatud toodete ja hapukurkide kasutamise keeld. Kõik see võib põhjustada tormi imiku seedetrakti niigi vormimata mikroflooras..\nAlates beebi 12. elunädalast saate oma dieeti aeglaselt mitmekesistada värskete ja kuivatatud vürtside, mereandide, kaunviljade, munade, teraviljade ja kääritatud piimatoodetega (soovitame lugeda: Kas mereande on lubatud imetada?). Ikka ei saa olla samu toite kui enne kolmandat elukuud. Punaste puu- ja köögiviljadega olge ettevaatlik. Mõelgem välja, kas imetav ema võib makarone süüa või mitte? Mis on pasta kasulikud omadused? Kas need võivad imetava lapse keha kahjustada??\nPasta kasulikud omadused\nPasta peamine positiivne erinevus on selle tootmine ilma säilitusainete ja värvainete kasutamiseta, kui me ei räägi värvilistest pastatest. Eriti kasulik on kõva nisupasta. Need avaldavad positiivset mõju naha ja juuste seisundile, parandavad soolemotoorikat ja aktiveerivad serotoniini tootmist. Pasta on maitsev, rahuldav ja parandab meeleolu, eriti kui seda tarbitakse koos kastme, liha, riivjuustu lisamisega.\nPasta tüübid ja koostis\nKlassikalise pasta koostis sisaldab:\npehme või kõva nisu;\nIgat tüüpi pastadest peab imetav ema valima tahke toote\nSõltuvalt nisu tüübist jagatakse pasta kolme rühma:\nRühm A. Kõva nisu. Kvaliteetseim ja kalleim pasta, mida keedetakse harva ja mis keetmise ajal kokku jääb.\nGrupp B. Jahu kõrgeima klassi pehmest nisust. Selleks, et nad ei jääks kokku ja ei keeks, peate küpsetama piisavalt hoolikalt.\nRühm B. Üldotstarbelised jahu ja pehme nisu sordid. Madalaima kvaliteediga toode, jääb tihti kokkamise ajal kokku ja laguneb.\nKuju ja kvaliteedi poolest on pasta jagatud nuudliteks, spagettideks, nuudliteks, sarvedeks, kestadeks, spiraalideks, vibudeks. Lääneriikides valmistatakse neid ainult kõrgekvaliteedilisest kõvast nisust, pehmetest sortidest ja üldotstarbelised jahu makaronis on saadaval ainult endise SRÜ riikide tootjatelt..\nMillist pastat sööb imetav ema??\nKuidas süüa imetavale emale pastat:\nsisestage makaronid oma dieeti mitte varem kui nädal pärast sünnitust;\nesimest korda peate sööma mitte rohkem kui 50 grammi toitu;\npärast pasta küpsetamist loputage hästi;\nsöö rooga ilma kastme ja rasvase lihata, piisavalt hautatud köögivilju, šampinjone või riivitud kõva juustu;\nkui lapsel pole negatiivset reaktsiooni, võite ohutult süüa pastat, eelistatavalt kõvasid sorte;\nhea süüa ka nuudlisuppi.\nPasta sobib hästi šampinjonide kõrvale\nPasta retseptid imetavatele emadele\nMereväe pasta retsept imetavale emale pärast 4-kuulist lapse elu aeglases pliidis:\nVõtke kodus 400 grammi "sarved" või "vibud" pastat ja 300 grammi eelküpsetatud kana või jahvatatud veiseliha.\nValage multivarki poolteist liitrit filtreeritud vett ja lülitage programm "Pasta" sisse. Määrake kellaajaks 15 minutit.\nVõtke üks suur porgand ja üks keskmine sibul. Lõigake need nii, nagu soovite.\nKui vesi keeb, lisage pasta, sibul ja porgand. Lülitage uuesti Start-nupp sisse. Segage valmis pasta hakklihaga, võite selle täita peterselliga.\nPliidil küpsetatud pasta ja juustu retsept:\nPange pott filtreeritud veega keemiseni.\nKasutage ühte osa kaheks osaks veepastat.\nKui vesi keeb, lisage soola. Selle maitsvaks muutmiseks peaks vesi olema kergelt soolane. Lisa potti pasta.\nKeeda toodet nii palju kui pakendil on näidatud, olenevalt tüübist ja kaubamärgist. Tavaliselt on küpsetusaeg 4 kuni 10 minutit. Sega aeg-ajalt suure lusikaga.\nKui toode on keedetud, valage see kurnisse ja loputage keedetud veega.\nRiivi mahe kõva juust. Lisage pasta kuumalt taldrikule ja juust sulab isuäratavalt.\nVõite teha köögiviljakastet - hautada veidi kooritud tomateid ja magusaid paprikaid (soovitame lugeda: kas paprikaid on võimalik rinnaga toita?).\nRiivjuustu ja peterselliga pastat saab süüa pärast lapse 3. elukuud. Pasta ei saa osta ostetud kastme, ketšupiga, kui teie laps on rinnaga toidetud, sest nendes toodetes on palju säilitusaineid. Kõva juust, rohelised, tailiha hakkliha, kohalik keedetud kala, hautatud köögiviljad - see on teie loomulik ja maitsev pastakaste. Kui me räägime lihast, siis peaks see olema madala rasvasisaldusega, parem on keedetud või hautatud vasikaliha või kalkun, on võimalik kana ja veiseliha. Valige kala kohalike sortide hulgast, ärge ostke külmutatud tooteid. Teine maitsev, ebatavaline võimalus imetava ema jaoks pasta valmistamiseks on vastsündinule kasulik peeneteraline riivitud kodujuust koos ürtide ja loodusliku jogurtiga, rikas vitamiinide ja kaltsiumiga.\nPasta imetamiseks - kas saate süüa ja kuidas kõige paremini toitu valmistada\nHW-ga pasta eelised\nKvaliteetne kõva nisupasta sisaldab:\nH-vitamiin, mis parandab oluliselt juuste ja küünte seisundit, samuti kõrvaldab depressiooni nähud;\nB-rühma vitamiinid, millel on kasulik mõju aju, maksa ja neerude tööle, samuti suurendavad immuunsüsteemi kaitsevõimet ja vähendavad kolesterooli taset veres;\nvitamiin PP, mis annab naise kehale energiat vastsündinu toitmisel, samuti normaliseerib hormonaalset taset.\nLisaks vitamiinidele sisaldab pasta mitmeid mikroelemente - kaltsiumi, kaaliumi, magneesiumi, naatriumi jne. Seetõttu on vastus küsimusele, kas pärast lapse sündi on võimalik makarone süüa, ühemõtteliselt positiivne..\nSoovitused pasta kasutamiseks\nSelleks, et toode tooks ainult kasu ema ja lapse kehale, peate järgima selle kasutamise näpunäiteid:\nesimesel päeval pärast lapse sündi ei tohiks te makarone süüa iga päev, soovitatav on vaheldumisi erinevaid roogasid jälgida vaheldust;\nparem on makarone süüa päeva esimesel poolel, nii et pärast seda saaksite jälgida lapse reaktsiooni tootele ja teil oleks ka aega kulutada saadud kilokaloreid;\npasta peaks olema keedetud al dente olekusse - see on toote lihtne küpsetamine, mis võimaldab teil säilitada vitamiinide maksimaalset kogust.\nViimast reeglit tuleks järgida mitte ainult esimestel nädalatel, vaid ka teisel kuul pärast lapse sündi. Parem on kombineerida pastat köögiviljadega, mis sisaldavad minimaalselt tärklist. Harvadel juhtudel võib lisada soolamata juustu. Võite süüa ka mereväe stiilis pastat, kuid ainult kõige harvadel juhtudel ja väga väikestes kogustes. Miks mitte palju - kuna see on üsna raske roog ja seetõttu võite algul selle toiduvalmistamise vormi täielikult loobuda.\nKui noor ema on mures selle pärast, kas makaroniroog võib põhjustada koolikuid, võib ta proovida toodet küpsetada mitte nõrgestavalt. See säästab puljongisse sattunud aineid. Parim pasta on värskelt valmistatud, seetõttu on soovitatav toodet küpsetada väikestes kogustes korraga.\nPasta on toitev ja tervislik roog imetava ema toidus\nPasta leiutajad ei kujutanud ilmselt isegi ette, kui populaarseks nende looming saab. Taskukohane ja kiiresti valmistatav toode on oodatud külaline igas köögis. Lühikesed ja pikad, suured ja väikesed, keerukate kujundite väljanägemisega on pasta mitmesuguste roogade loomise aluseks. Kuid kas neid saab kasutada rinnaga toitmise ajal? Kas jahutooted kahjustavad last?\nPasta koostis ja kalorisisaldus\nPasta koosneb jahust ja veest. Seetõttu sisaldavad need suures koguses süsivesikuid (umbes 70%) ja teatud osa valke (10%). Tootes pole praktiliselt rasva (ainult 1%).\nToote koostises olevad jahud võivad omakorda olla teatud tüüpi ja klassi. Enamasti on see nisu, kuid on tooteid, mis on valmistatud tatarist ja riisist, odra- ja maisijahust. Spetsiaalne pasta tüüp on munanuudlid: sel juhul sõtkutakse tainas valgetel või munakollastel (vastavalt on toode valge või kollane). Kõige sagedamini valmistatakse pastat nisujahust, ehkki on riisi, tatra, maisi ja otra tooteid\nPasta valmistamisel ei kasutata säilitusaineid ega värvaineid. Kui teatud liikidel on erksavärv (mis lastele väga meeldib), siis on see tingitud looduslike värvainete (peet, spinat) olemasolust, mis pole inimese tervisele absoluutselt ohtlik..\nMillal pasta ilmus, on raske öelda. See juhtus võib-olla varsti pärast seda, kui inimesed õppisid nisu kasvatama (võib-olla tainatükk lihtsalt kuivas päikese käes ja muutus kõvaks). Teadlaste sõnul pole kõigi lemmikroogade kodumaa mitte Itaalia (nagu paljud arvavad), vaid suure tõenäosusega Hiina. Ja tänu geograafilistele avastustele levis toode lõpuks kogu maailmas: see oli mugav, kuna see ei vajanud erilisi ladustamistingimusi. Mis puudutab Venemaad, siis pasta sai siin populaarseks palju hiljem kui Euroopas või idas..\nMeie riigis on müügil kolme sorti pastat:\nRühm A. Toodetud ainult kõvast nisust. Sellised tooted ei keeda üle, hoiavad oma kuju ideaalselt, ei vaja loputamist.\nRühm B. Need on valmistatud esmaklassilisest või esimese klassi jahust, mis on saadud pehmetest nisusortidest. Valesti küpsetatud kujul võivad need kokku jääda. Pärast keetmist on soovitav loputada neid veega ja lisada võid..\nGrupp B. See on odavaim tavalisest pagari jahust valmistatud toode. Väliselt iseloomustab seda kare pind ja liiga ere värv. Küpsetamise käigus kleepub selline pasta kokku ja võib isegi omandada pudruse konsistentsi..\nTuleb märkida, et lääneriikides sellist jaotust pole. Seal kasutatakse pasta valmistamiseks ainult kvaliteetset kõva nisu..\nLisaks valgu-süsivesikute koostisele sisaldab pasta rohkesti vitamiine (E, H, PP, rühm B) ja mikroelemente (kaltsium ja fosfor, magneesium ja kaalium, kloor ja väävel, raud ja räni). Kvaliteetsed sordid (rühm A) sisaldavad palju tervislikke kiudaineid.\nMis puutub toote kalorisisaldusse, siis see sõltub küpsetusmeetodist. Kuivas vormis on see näitaja umbes 270–360 kcal 100 grammi kohta (olenevalt jahu tüübist). Toiduvalmistamisel suurendavad tooted oma mahtu vastavalt 2-2,5 korda ja kalorite sisaldus on palju väiksem - 135-160 kcal.\nKõva nisupasta on komplekssete süsivesikute allikas, mis annab teile pikka aega täiskõhutunde ega aita kaasa kaalutõusule (tarbituna ei tõuse veresuhkur järsult, vaid aeglaselt). Itaallastel, muide, on üks nipp - kergelt alaküpsetatud toode, millel on madalam (20%) glükeemiline indeks..\nVideo: toote kasulikud omadused (dietoloogi konsultatsioon telesaates "Testost")\nKas makarone on võimalik imetada: ilmne kasu ja võimalik kahju\nEsiteks võib inimkehale kasu olla ainult kõvast jahust (A kategooria) valmistatud pasta: neis sisalduvad väärtuslikud komponendid on imetava ema ja lapse jaoks väga olulised. Odavatel toodetel (B ja C klass) ei ole kasulikku mõju, välja arvatud juhul, kui need provotseerivad ülekaalu.\nPiisava kiudainesisalduse tõttu suudab toode organismist toksiine eemaldada. Keha ei omasta seda, kuid nagu käsn neelab kõik kahjulikud ained (räbu, soolad, "halb" kolesterool), suurendades samal ajal soolestiku liikuvust ja parandades selle mikrofloorat.\nPasta sisaldab rohkesti keerukaid süsivesikuid ja see on kiire elutempoga imetavale emale energiaallikas. Lisaks annab toode pikaks ajaks täiskõhutunde (mis on oluline saleda figuuri säilitamiseks). Lisaks on jahu tootes palju valku, mis on keha ehitusmaterjal..\nKuna pasta ei sisalda säilitusaineid ja värvaineid, on need lapsele võimalike allergiate või seedetrakti häirete osas ohutud. Selline reaktsioon võib tekkida ainult siis, kui laps tajub gluteeni negatiivselt (see sisaldub nisujahu valgus), kuid see pole nii levinud..\nB-vitamiinid on imetamise ajal äärmiselt kasulikud: parandavad ainevahetusprotsesse, avaldavad soodsat mõju naise välimusele ja stabiliseerivad tema närvisüsteemi tööd. Vitamiinid H ja E osalevad aktiivselt hormonaalse taseme stabiliseerimisel pärast rasedust ja sünnitust..\nFosfor ja kaltsium aitavad kaasa lapse luustiku moodustumisele, kaalium mõjutab soodsalt vere koostist.\nKuid pasta võib teatud olukordades avaldada kahjulikku mõju ka imetava ema ja lapse kehale..\nKui naisel või beebil on kalduvus kõhukinnisusele, võib jahutoodete kuritarvitamine protsessi veelgi süvendada. Imik võib kannatada koolikute, gaaside tekkimise all.\nPasta ise pole eriti kaloririkas, kuid seda süüakse harva iseseisvalt. Paljud lisandid (näiteks rasvane juust, lihakaste) suurendavad roogis oluliselt kalorite arvu. See võib avaldada kahjulikku mõju naisfiguurile pärast sünnitust..\nKui ema kuritarvitab pastat, siis võib laps kannatada kõhukinnisuse ja koolikute käes\nKuidas imetamise ajal toodet korralikult toidule lisada\nImetav ema peaks kindlasti oma dieeti lisama pasta. Seda saab teha juba esimesel kuul pärast sünnitust - 7.-10. Päeval (roog peaks olema keedetud, ilma lisanditeta). Sellisel juhul on vaja järgida uue toote kasutuselevõtu reegleid..\nEsimene degusteerimine toimub hommikul ja te ei pea tarbima üle 50 grammi jahutooteid. Kui lapse keha reageeris nõudele normaalselt, viiakse päevane portsjon järk-järgult 200 grammini. Siiski tuleb meeles pidada, et pasta pole naise seedetraktile kerge roog, mis on pärast sünnitust nõrgenenud. Seetõttu ärge sööge rohkem kui 500 grammi kuiva toodet nädalas..\nPasta päevane portsjon ei tohiks ületada 200 g, samal ajal kui neid tarbitakse algul ilma lisanditeta\nLisaks peaks imetav ema kaaluma järgmisi olulisi punkte:\nKui naine kannatab kõhukinnisuse all, peab ta jahutoodete kasutamist minimeerima..\nSa pead ostma tooteid ainult kõva nisu sortidest. Toidu kvaliteedi pealt pole vaja kokku hoida.\nImetav ema võib maitsta igasugust pastat (spagetid, sarved, suled, kestad, teod jne). Ainus erand on kiirnuudlid (nagu "Rolton"), mis sisaldavad tohutul hulgal vürtse ja lõhna- ja maitseaineid. Neil on kahtlemata kahjulik mõju beebi kehale..\nAlguses peaksite sööma pastat ilma lisanditeta. Ainus asi - soovi korral saate roa maitsestada oliiviõliga. Pärast esimest kuud lisatakse tassi järk-järgult muid komponente: madala rasvasisaldusega riivjuust (väikestes kogustes), köögiviljakaste, hakkliha madala rasvasisaldusega lihast (veiseliha, kana, kalkun), keedetud või küpsetatud kala. Pasta ja rasvase lihakastme kombinatsioon on liiga suur koormus ema ja lapse seedimisele. Imetamise ajal on ka seentega nõud vastuvõetamatud. Vähemalt beebi esimese kuue elukuu jooksul peate hoiduma mereandidega (krevetid ja kalmaarid) makaronidest: allergilise reaktsiooni oht on liiga suur. On vastuvõetamatu täita roog poest ostetud majoneesi või ketšupiga: need on täis keemilisi lisandeid.\nKöögivilja- ja lihasuppidele võib lisada pastat, eriti vermikelli.\nToodet ei tohiks süüa praetult: see koormab lisaks seedetrakti. Toit peab olema keedetud või küpsetatud.\nFotogalerii: imetava ema "makaronikeeldud"\nPoes toote valimine\nImetav ema, nagu keegi teine, peab poest hoolikalt toidukaupu valima. Pasta ostmisel peate pöörama tähelepanu järgmistele punktidele:\nPeate leidma teavet jahu kohta, millest toode on valmistatud. Pakendil peab olema silt "A-rühm" või "kõva nisu".\nToodete välimuse hindamiseks on soovitatav valida läbipaistev pakend. Neil peab olema sile pind, puru on vastuvõetamatu (see viitab halva kvaliteediga toorainele).\nOluline on ka toote värv. Pasta peaks olema ühtlaselt kollane või kreemjas, ilma tumedate laikudeta. Liiga erekollane või valge toon on märk värvainete olemasolust. Samal ajal on müügil looduslike koostisosadega värvitud punane, oranž, roheline pasta.\nKvaliteetne pasta ei maksa liiga palju. Arvatakse, et parim pasta on toodetud Itaalias, tõepoolest tasub eelistada neid kaubamärke. Kuid ka kodumaised tooted on väga head. Seetõttu pole mõtet palju üle maksta ainult kaubamärgi ja meeldejääva pakendi eest..\nOn hädavajalik pöörata tähelepanu toote valmistamise kuupäevale. Pealegi peaks see olema märgitud pakendil endal, mitte kleebisel. Pasta keskmine säilivusaeg on 3 aastat, värvilist pastat hoitakse veidi vähem - 2 aastat. Kõige kergesti riknevad munatooted..\nPoes toote valimisse tuleb suhtuda vastutustundlikult\nVideo: kuidas makarone valida (ekspertnõuanded)\nKoduse pasta valmistamisel peaksite pöörama tähelepanu järgmistele punktidele:\nToote tugevust saate testida. Kvaliteetsed spagetid peaksid olema elastsed: need painduvad kergesti, kuid ei purune.\nKeetmisel ei keeda hea pasta üle ega kleepu kokku, säilitades oma kuju. Kui toode muutub kleepuvaks massiks, tuleb see ära visata..\nKüpsetamise ajal ei tohiks vesi värvi muuta, lubatud on vaid väike hägusus.\nKui keedetud sarved või spagetid on kibedad, viitab see sellele, et jahu hoiti kehvades tingimustes: selle rasvadel oli aega rääsuda.\nPasta keetmise ajal ei tohiks vesi värvi muuta, on võimalik ainult väike hägusus\nRoogade valikud imetava ema dieedis\nImetaval emal pole loomulikult oma igapäevaste muredega beebi pärast aega keerukate roogade valmistamiseks. Sellest hoolimata võib maitsev ebatavaline roog naist rõõmustada, millel on kasulik mõju laktatsiooniprotsessile. Nii võib näiteks keedetud pastat segada värske puruva kodujuustuga. Huvitav kooslus - pasta ja kodujuust\nTeine idee - spagette, juustu ja mune kasutades saate kiiresti ahjus teha originaalse pajaroa.\n300 g mis tahes kujuga pastat.\n200 g kõva juustu.\n1 kana muna või 4 vutimuna.\nKeeda pastat keevas vees pehmeks.\nRiivi juust jämeda riiviga.\nKlopi munad vispliga soolaga lahti.\nPange pasta vormi ja valage munaseguga.\nKüpsetage tassi 15 minutit 180 ° C ahjus.\nPaar minutit enne valmisolekut pasta riivjuustuga puistamiseks.\nLihtsatest koostisosadest saate luua huvitava maitsega roa.\nPasta peaks saama imetava naise dieedi oluliseks osaks. Selline südamlik ja tervislik toit annab kehale energiat ja väärtuslikke elemente, mis muidugi avaldavad kasulikku mõju beebi seisundile. Roogi võite süüa juba esimesel kuul pärast sünnitust, kuid muidugi olge ettevaatlik ja jälgige hoolikalt lapse seisundit. Lisaks peab imetav ema poes toote valimisel olema eriti ettevaatlik.\nKas pasta võib HB-ga kahjustada ema ja last\nIga päev seisavad noored emad silmitsi paljude küsimustega. Kas on vaja last supelda keedetud vees, kas vastsündinuga kõndida pakasega, kas tasub last toita või piirduda rinnapiimaga...\nNaiste foorumites arutavad nad sageli, mis on imetaval emal lubatud. Mõelgem välja, kas pasta on imetamise ajal võimalik, millised on paremad ja milliseid vältida.\nPastatooted erinevad tooraine tüübi poolest, millest need on valmistatud, ja jagunevad kolme rühma:\nkõvast nisust (tähisega A);\nkõrgeima klassi pehmest jahust (tähisega B);\nüldotstarbelisest jahust (tähistatud B).\nPole tähtis, mis pasta see on: nuudlid, spagetid, sarved, kestad või vibud. Peamine on kompositsioon. Kõige kasulikum on A-rühma pasta. Need ei sisalda värvaineid, ei täida ega varusta keha kasulike aeglaste süsivesikutega. Erinevalt kiiretest süsivesikutest jätavad aeglased süsivesikud pikaks ajaks täiskõhutunde ega rasva..\nKõva nisu kvaliteetpasta sisaldab:\nRühma B vitamiinid. Neil on kasulik mõju aju, neerude ja maksa toimimisele, uueneb vere koostis, suureneb immuunsus ja alaneb kolesteroolitase.\nVitamiin PP, mis annab energiat ja taastab hormoone.\nH-vitamiin - parandab juuste seisundit ja leevendab depressiooni.\nMikroelementide rida (magneesium, kaalium, kaltsium, naatrium jne).\nKas on võimalik imetada pastat?\nNiisiis, HS-i jaoks sobiv pasta on dieedi kasulik osa. Imetavad emad peavad valima ainult kvaliteetseid tooteid:\nilma värvaineteta või porgandi, peedimahla või spinatiga värvitud;\nkõvast nisust või (veelgi parem) 2. klassi tumedast jahust, jällegi kõva sordist;\nainult terve pasta. Kui pakendi sisu on murenenud, viitab see halva kvaliteediga toorainele;\nära keeda üle ega värvita vett kollaseks;\nkeskmises hinnakategoorias. Odavad valmistatakse sageli tavalisest jahust, mitte "pasta" jahust. Ja kallite imporditud toodete eest pole lihtsalt mõtet üle maksta, kodumaised pole hullemad.\nKuidas teha imetavale emale head pastat? Parim on osta kõva nisupastat ja teha sellega mahedat pastat. Pasta pole õigesti küpsetada: see ei paisu ega kleepu kokku. Selle roa võib dieeti lisada nädal pärast sünnitust..\nAinus pasta, mida tuleks imetamise ajal vältida, on kiirnuudlid. Igasugused "Doshiraki" sisaldavad kemikaale ja kuumaid vürtse. Selline roog võib vastsündinul põhjustada tõsiseid allergiaid..\nTaimsed toidulisandid, mis annavad pastale rõõmsameelse ja värvika välimuse, on ohutud. Need on spinat, peet, porgand. Kasuks tuleb tatar, mais ja muu looduslik pasta. Te peate kartma ainult keemilisi lisandeid, mis kuuluvad "kiirete" nuudlite hulka.\nMaitsvate pastaroogade jaoks on palju retsepte, alates klassikalistest kuni eksootiliste. Mida saab imetav ema sellest küllusest teha ja millest peaks ta eemale hoidma??\nOstetud ketšupiga pole vaja makarone süüa. Kõik rasvased kastmed muudavad roa liiga kaloririkkaks, mis on figuurile kahjulik. Võite lisada paar tilka oliiviõli ja riivitud soolveega juustu.\nPearoa lisandina saate keeta tailiha, aurukala või köögivilju..\nSpagette saab küpsetada ahjus õuntega. Selleks küpsetatakse südamikuta õunad mikrolaineahjus. Siis puderutatakse ja laotatakse vormi põhja. Pange keedetud pasta õuntele ja vaheldumisi kihid, kuni vorm on täis. Puista pealt kaneeliga ja küpseta ahjus 130 kraadi juures mitte rohkem kui 30 minutit.\nKasulik on nõrga teise puljongi nuudlitega supp.\nVältige pasta ja seente, praetud kotlettide ja rasvase liha kombinatsiooni. Need on ema seedimise jaoks väga rasked. See tähendab, et puru keha jaoks. Mereväe retsept pole ka veel teie jaoks.\nKõik vürtsikad ja vürtsikad kastmed, samuti sibulate ja küüslaugu rohkus pastaroogade lisandina mõjutavad negatiivselt lapse heaolu. Vürtside lõhn väikeses annuses on rinnapiimas. See võib põhjustada lapse laktaadist keeldumise..\nKuidas neid HV-ga ema menüüsse sisestada\nImiku esimesel elukuul peab ema oma dieeti rangelt jälgima. Parim lahendus on pidada toidupäevikut. See aitab teil täpselt teada saada, kuidas konkreetne toit mõjutas vastsündinu seisundit. Märkige päevikusse üksikasjalikult uue toote kogus, selle kasutamise aeg ja ka lapse reaktsioonid (kui neid on). Kas koolikud on halvenenud,\nSee, millal pasta sisse saate tuua, sõltub lapse seisundist. Kuna see on üsna neutraalne ja vähe allergiat tekitav toode, võib imetav ema nädala pärast sünnitust neid oma dieeti sisse viia. Imetamise ajal on oluline seda õigesti teha.\nNagu köögiviljade, puuviljade ja muude uute toitude puhul, alustage väikestest portsjonitest ja koguge neid järk-järgult. Esimest korda piisab, kui süüa 50-60g valmis rooga.\nPange kaks päeva pausi, et näha, kuidas see on teie lapse heaolu mõjutanud. Allergiate, koolikute, väljaheidete probleemide või muude ebameeldivate tagajärgede puudumisel võite pastat pidevalt ohutult kasutada. Nädala määr ei ületa 400 grammi. kuiv toode, iga päev - üks taldrik. Kui tekib mõni reaktsioon (lööve, väljaheide on häiritud), võib eeldada allergiat nisuvalgu gluteenile. Jätke paar nädalat pasta ja küpsetised vahele. Ja siis proovige need uuesti sisestada.\nNaise toitmise küsimusele imetamise ajal tuleb läheneda kogu vastutusega. See võimaldab emal jääda rõõmsaks ja täis energiat ning beebil - kasvada terveks ja õnnelikuks..\nKas peaksin imetamise ajal pastast loobuma? Mis tüüpi toite saab ema süüa?\nPasta on üks toit, mida toitumisspetsialistid imetamise ajal lubavad. Kuid selleks, et need oleksid ema ja lapse tervisele täiesti ohutud, tuleb need valida õigesti, hoolikalt kombineerida teiste toodetega ja reguleerida söödud kogust. Miks on pasta kasulik ja kas makarone on võimalik süüa esimesel kuul ja hiljem ning mis tüüpi pastaid on parem HS-i jaoks kasutada - loe edasi.\nKas esimesel kuul ja hiljem on võimalik makarone süüa?\nLihtne pasta ilma lisandite, värvainete ja vürtsideta on tervislik komplekssete süsivesikute allikas. Nad küllastavad keha pikka aega energiaga ja varustavad keha B, PP, H rühma vitamiinidega.\nSee pole lihtsalt pasta, vaid palmiõlis praetud ja kahjulike kemikaalidega küllastunud toode. Selline toit põhjustab imikutel kiiresti seedehäireid ja tõsiseid allergiaid..\nKvaliteetse kõva nisupasta võib dieeti lisada juba 7–10 päeva pärast lapse sündi. Kuid see peaks olema ainult pasta: ei mingeid kastmeid, vürtse, juustu ega muid lisaaineid. Kõige rohkem saab endale lubada oliiviõli supilusikatäie lisamist.\nPasta tuleb dieeti lisada hoolikalt, nagu ka kõiki teisi GV-s sisalduvaid toite:\nProovige süüa mitte rohkem kui 50 grammi (see on umbes 4 supilusikatäit kuiva toodet).\nKui lapsel ei olnud mingit reaktsiooni, võite suurendada portsjonit 200 grammini (see saadakse 90 grammist kuivast tootest).\nIsegi kui ema ja lapse keha reageerib pastale normaalselt, ei tohiks te neid üle süüa: nende seedimine võtab kaua aega ja neid peetakse mao jaoks raskeks. Nädalas on soovitatav süüa mitte rohkem kui 400 grammi kuiva toodet, see on 1-2 portsjonit.\nKui järgite ekspertide soovitusi pastale mitte toetuda, saavad nad sellest ainult kasu:\nküllastuda energiaga mitu tundi - see kehtib ainult klassi A toodete kohta (kõvast nisust);\nnormaliseerida veresuhkur - komplekssete süsivesikute oluline eelis lihtsate ees, mis kutsub esile veresuhkru hüppe;\nparandada soole peristaltikat, aidata düsbioosi ennetamisel ja ravimisel, kuna koostises on palju kiudaineid, mis ei seedu, kuid on soolestikus kasulike bakterite jaoks väga vajalik;\nküllastage keha vitamiinide ja mineraalidega.\nKui naine sööb taldrikut pastat, annab see 3–4 tundi täiskõhutunnet ja palju energiat ning söödud päts põhjustab 20–30 minutiga näljahoo..\nVõimalik kahju emale ja vastsündinule\nPasta on seedetrakti jaoks raske toit. Nende sagedane söömine võib põhjustada:\nkõhukinnisus ja puhitus emal ja lapsel;\nbeebi allergiline reaktsioon kõrge gluteenisisalduse tõttu (alternatiiviks on gluteenivabad tooted);\nkaalutõus kõrge kalorsuse tõttu (371 kcal 100 g kohta), mistõttu tuleb neid korralikult teiste toiduainetega kombineerida ja mitte üle süüa.\nToote tüübid ja koostis\nPasta on jagatud kolme rühma, mis erinevad nisujahu tüübi poolest, millest need on valmistatud:\nTähis "A" - kõvast nisust valmistatud tooted (kõige ohutumad ja tervislikumad rinnaga toitmise ajal).\nMärgistus "B" - kõrgeima klassi nisujahust.\nMärgistus "B" - üldotstarbelisest jahust.\nKuju järgi võib pasta olla väga erinev:\nSee on valmistatud jahust ja veest, mõnikord lisatakse soola. Kui koostis sisaldab mune, vürtse, köögiviljapüreesid - see pole enam klassikaline toode.\nKiired ohutud nuudlid ei sisalda lisaaineid. See erineb klassikalistest toodetest selle poolest, et seda keedetakse eelnevalt vees ja kuivatatakse. Selle valmistamine võtab vaid 2–5 minutit: selle saab lihtsalt keeva veega üle valada ja selle küpsetamiseks plaadiga katta.\nKahjulikke nuudleid keedetakse mitte keevas vees, vaid rasvakambris, keevas taimeõlis. See sisaldab stabilisaatoreid, paksendajaid, lõhna- ja maitseaineid, värvaineid, lõhna- ja maitseaineid, antioksüdante ja säilitusaineid - kõike selleks, et toode ei laguneks, pruulimisel säilitaks kuju ja oleks ülimaitsev..\nTatar, riis, kaunviljad ja herned\nNeed on jahutooted, mida ei valmistata tavalisest nisujahust. Nende jaoks kasutatakse jahu riisist, tatarist, maisist, hernestest ja muudest teraviljadest / ubadest.\nAlgne toode jahvatatakse jahuks ja tainas sõtkutakse, nagu klassikalise pasta puhul. Tootmistehnoloogia on täpselt sama, ainult toodete koostis on erinev: ebatavalisem ja vähem toitev ning sageli ka gluteenivaba.\nMillised tüübid on imetavale naisele kõige paremad?\nGV-s olevale naisele sobib kolme tüüpi pasta:\nklassikaline tähisega "A";\ntumedast jahust 2 klassi;\neksootiline (tatar, mais, riis, kaunviljad).\nViimased on eelistatumad kui klassikalised, kuna need on paremini seeditavad ja vähem kaloririkkad..\nEnne ostmist kontrollige toote koostist. Ärge valige värvaineid sisaldavaid tooteid. Erandiks võivad olla ainult looduslikud värvained, näiteks porgandi- või peedimahl, spinat. Sellist toitu tuleb dieeti siiski hoolikalt lisada, jälgides beebi reaktsiooni.\nKvaliteetne pasta ei pudene pakis, ei keeda üle ega määri vett kollaseks.\nMillest on parem keelduda?\nImetav ema võib mõnikord süüa tavalisest jahust valmistatud tooteid, kuid mitte seda kuritarvitada, kuna see ei sisalda väärtuslikke kiudaineid ja liiga palju tärklist.\nImetamise kasutamise reeglid\nPasta on uus toode imikule. Seetõttu tuleb seda dieeti hoolikalt sisse viia, jälgides kõiki muutusi beebi seisundis. Selleks viiakse esmalt prooviks mitu lusikatäit valmis pastat, seejärel suurendatakse portsjonid järk-järgult väikese taldriku suuruseks..\nAlguses ei saa süüa pastat kastmetega, eriti majoneesi või ketšupiga. Pärast esimest kuud saate lisada:\nriivitud madala rasvasisaldusega juust;\ndieediliha (kana, kalkun, küülik).\nSeene- ja mereandide kastmed on keelatud. Need on tugevad allergeenid..\nImetamise ajal saab pastat süüa ainult keedetult või küpsetatult, eelistatult ilma lisanditeta, eriti esimesel kuul. Roa mitmekesistamiseks soovitame need retseptid teadmiseks võtta.\nDieet köögiviljadega aeglases pliidis\npasta - 300-400 g;\nValage multivarki vett ja määrake küpsetusajaks 15 minutit.\nTükelda sibul ja porgand.\nKui vesi keeb, lisage pasta ja köögiviljad, lisage soola, segage hästi.\nPuista valmis pasta peterselliga.\nSellist roogi saab süüa 4.-6. Laktatsioonikuul.\nkõva nisu pasta - 300-400 g;\nkana- või kalkunihakkliha (välisfilee või lihtsalt minimaalse rasvasisaldusega) - 200–250 g;\n1-2 kana muna;\n1/2 tassi hapukoort 10% rasva;\nsool, looduslikud vürtsid;\nsügav kaanega küpsetusvorm.\nKeeda pastat pooleks küpsetamiseks, murra kurn ja loputa voolava veega.\nSega poolvalmis pasta toore hakklihaga.\nSegage munad ja hapukoor, lisage soola, vürtse (valikuline).\nMäärige vorm päevalilleõliga, pange pasta ja hakkliha ning valage muna-hapukoorekastmega.\nPange 30 minutiks eelsoojendatud ahju.\nPastat on soovitatav süüa ilma millegagi või oliiviõliga, eriti söötmise esimestel kuudel. Sel perioodil võite lisada ainult mõned köögiviljad ja maitsetaimed, mille suhtes lapsel pole allergiat (brokkoli, kooreta kurgid, till, petersell).\nKastmena võite kasutada:\nkoor, 10% rasva.\n3-4 kuu jooksul võite lisada soolata madala rasvasisaldusega juustu:\nKas beebid on toote suhtes allergilised??\nSee võib ilmneda ka imikutel, kui imetav ema sööb pastat..\nTsöliaakia ilmingud lastel:\nkuiv, kare nahk;\nväljaheidete rikkumine, koolikud, puhitus;\nletargia, ärrituvus, pisaravoolus;\nPõhimõtteliselt ilmnevad tsöliaakia tunnused täiendavate toitude sissetoomise ajal või pudelitoidule üleminekul. Kuid mõnikord võib gluteenitalumatus imetamise ajal avalduda..\nKui märkate mõnda loetletud sümptomitest, pöörduge kindlasti oma lapsega oma lastearsti poole..\nkõige kasulikum pasta - kõvast nisust (tähistus "A");\npasta kastmena võite kasutada oliiviõli, kodujuustu, soolamata juustu, madala rasvasisaldusega hapukoort või koort;\nvõite süüa mitte rohkem kui 1-2 portsjonit nädalas;\nkui lapsel on koolikud, puhitus, lööbed, võib see olla gluteeniallergia.\nJärgige neid reegleid ja pasta asetub teie dieedis püsivalt GW ajal.\nMis on pasta eelised imetamise perioodil, vaatame lähemalt:\nvitamiinide rühma B - B1 olemasolu (aitab parandada mälu, suurendab meeleolu ja ainevahetust), B2 (annab energiat, värskendab nahka), B4 (alandab "halba" kolesterooli), B6 (aitab närvisüsteemi), B9 (parandab vere koostist, leevendab väsimust), E-vitamiin (osaleb metaboolsetes, hormonaalsetes protsessides);\nmineraalide olemasolu - kaltsium, vastutab luustiku, hammaste, küünte ilu ja tugevuse eest; kaalium on südame töö, vererõhu normaliseerimine; raud - normaliseerib vere hemoglobiini;\nsisaldab palju valku, mis on vajalik naise keha taastamiseks ja on oluline lapse siseorganite moodustamiseks;\nseal on kiudaineid, mis aitavad eemaldada toksiine, raskemetalle ja toksiine, mis aitab kaasa kehakaalu langusele ja parandab imetava ema üldist seisundit;\ntoote puhtal kujul koostis on kõige ohutum;\nkiire toiduvalmistamine on eriti oluline, kui väike laps võtab ära peaaegu kogu vanemate vaba aja;\non rahuldav toit.\nNagu näete, on imetamise ajal makaronid väga kasulikud, neid saab süüa, kartmata lisakilode lisamist.\nPasta sortiment on väga lai. Need erinevad kuju poolest: nuudlid, nuudlid, spiraal, spagetid, kestad, tähed ja teised. Pasta valmistatakse mitmesugustest nisusortidest (pehme ja kõva), tatarist ja riisijahust vees koos munade lisamisega. Praegu on tootjad hakanud tootma nuudleid ja kiirnuudleid, mida pole vaja keeta. Neid valatakse ainult keeva soolveega..\nVenemaal esitatakse pastat kolmes rühmas: A, B, C. A-rühma pastat toodetakse eranditult kõvast nisust. Nad ei keeda ega kleepu kokku, isegi kui neid pole loputatud. B-grupi tooted on valmistatud kõrgekvaliteedilisest jahust, mis on saadud pehmest nisust. Need tooted säilitavad oma kuju ja ei kleepu korralikult valmistatuna, millele järgneb pesemine ja lõpptootele või- või päevalilleõli lisamine. B-rühma pasta on valmistatud pehmest nisust, millele on lisatud üldjahu. Seda tüüpi toode on kõige odavam, toiduvalmistamisel võib pasta kokku jääda või võite saada roogi, mis meenutab konsistentsilt putru..\nRühmadeks jaotamine toimub peamiselt postsovetliku ruumi riikides, kuna lääneriigid on juba ammu üle läinud peamiselt kõvast nisust pastatootmisele.\nEma toitumine: esimesed nädalad\nEma hommiku- ja õhtusöök võib koosneda tervislikest, maitsvatest ja toitvatest toitudest. Imiku esimestel elunädalatel soovitatakse ranget dieeti, mille jooksul naine peaks sööma ainult looduslikku toitu, parem on see ise valmistada. Õigesti valitud toit aitab mitte ainult vältida soovimatute reaktsioonide ilmnemist allergiate või koolikute näol, vaid ka kaalust alla võtta.\nEsimesel nädalal on naise toitumine äärmiselt piiratud. Arstid soovitavad süüa rohkem piimas või vees keedetud teravilja (tatar, mais, kaerahelbed), kääritatud piimatooteid, taimetoidusuppe ja puhast vett.\nAlates teisest nädalast võib naine hoolikalt süüa küpsetatud või tooreid rohelisi õunu ilma kooreta (parem on riivida), ploome, vetikaid ja keedetud mune väikestes kogustes (reaktsiooni kontrollimiseks peate erinevatel päevadel eraldi sööma munakollast ja valget)\nKuidas pasta HB-ga korralikult dieeti viia\nPasta ei kuulu kõrge riskiga toiduainete hulka, mistõttu pole nende sisseviimine dieeti keeruline.\nPasta on lubatud tarbida alates rinnaga toitmise esimesest kuust. Peaasi on veenduda, et toode oleks kõrgeima kvaliteediga.\nEsimene makaroniportsjon peaks olema väike - mitte rohkem kui 50 g valmis tassi.\nKui beebil ei ole negatiivset reaktsiooni lööbe, punetuse, koolikute, turse kujul, võib portsjonit korraga suurendada kuni 200 g valmis pastat.\nKui teil on purus allergia, peate gluteenitalumatuse tuvastamiseks pöörduma arsti poole.\nÄrge ületage normi ja sööge pastat liiga sageli (piisab 1-2 portsjonist nädalas). Sellise toote sagedane kasutamine mõjutab last negatiivselt, põhjustades kõhukinnisust ja koolikuid ning kahjustades ka ema toitumist, kuna eelistada tuleks kasulikumaid tooteid..\nKuidas valida imetavale emale sobiv pasta\nValime pasta kõvast nisust ja ilma tarbetute lisanditeta. Venemaal ei müüda selliseid tooteid kaalu järgi, seetõttu kaalume hoolikalt pakendit ja hinnasilti:\nPakend peab olema tähistatud: A-rühm, kõva nisu või Durum. Viimane on kõva nisu ladinakeelne nimetus. Hinne - kõrgeim, esimene või teine. Teine on isegi eelistatav bioloogilise väärtuse osas.\nToode maksab rohkem kui tavaline pasta. Liiga kõrge hind ei tähenda parema kvaliteediga võrreldes odavama tootega, kui pakendil on õige märgistus.\nVaatame koostist: ideaalis peaks olema ainult jahu ja vesi.\nIgal pakendil peaks olema toote vaatamiseks aken. Tuleb vältida kaupu, kus on näha purustatud pastat, kuna kõvast nisust valmistatud toode ei ole habras, see on palju elastsem kui pehmed sordid.\nVärvus - merevaigukollane. Makaronid peaksid olema kergelt läbipaistvad, ilma jahutolmuta.\nAlates beebi 12. elunädalast saate oma dieeti järk-järgult mitmekesistada värskete ja kuivatatud vürtside, mereandide, kaunviljade, munade, teravilja, piimatoodetega (soovitame lugeda :). Ikka ei saa olla samu toite kui enne kolmandat elukuud. Punaste puu- ja köögiviljadega olge ettevaatlik. Mõelgem välja, kas imetav ema võib makarone süüa või mitte? Mis on pasta kasulikud omadused? Kas need võivad imetava lapse keha kahjustada??\nGW-ga pasta õige sisestamine\nAlustame sellest, et pastat saab menüüsse lisada siis, kui laps on vähemalt 10 päeva vana. Pasta võetakse vastu toiduks eraldi ja koos teiste toodetega. Hea võimalus on kerge supp.\nKõik uued tooted tuleks lisada järk-järgult, et mitte kahjustada. Alustage kindlasti väikestest kogustest. Kui lapsel pole koolikuid ja muid kõrvaltoimeid, saate portsu suurendada.\nKompositsioon sisaldab gluteeni, enamasti on just tema see, kes põhjustab beebi keha negatiivset reaktsiooni. Selliseid probleeme esineb väga harva, kuid nendega tuleks arvestada..\nKui sissetuleva gluteeniga pasta ei põhjustanud lapsel kõrvaltoimeid, siis muutke harjumuseks neid regulaarselt süüa. Lapse keha peab sellise toiduga aeglaselt harjuma..\nVõtmise käigus ei tohiks te keeta pastat tomati või kreemja kastmega. Neid tuleks keeta, maitsestada mis tahes taimeõliga (ideaaljuhul seesami- või oliiviõliga).\nImetav ema ei tohi absoluutselt süüa õhukesi kiirnuudleid (unusta Rolton ja sarnased õpilaste suupisted). Tavaliselt sisaldab see palju keemilisi lisaaineid, mis kahjustavad nii ema kui ka lapse keha. Keelatud on ka vürtsikastmetega pasta, ostetud ketšup, rasvane liha, need sisaldavad palju kaloreid ja ohtlikke koostisosi.\nÕli kasutamise reeglid imetamise ajal\nVõid võivad naised rinnaga toitmise ajal süüa, kuna see on toitainete allikas, mis aitab emal säilitada oma ilu, head tuju ja energiat. See ei mõjuta otseselt piima rasvasisaldust, kuid võite mõne suhte tabada. Teadlased on tõestanud, et lipiidide protsent rinnapiimas sõltub naise emotsionaalsest seisundist, mida stabiliseerivad küllastumata rasvhapped..\nHUVITAV: kas imetaval emal on võimalik linaseemneõli tarbida?\nHõrgutiste kasutamisel on siiski vaja mõõta. Täiskasvanu keskmine norm päevas on 10 g, maksimaalne lubatud kogus on 30 g. Toitmise ajal on parem kinni pidada alumisest piirist. Toidus on soovitav järk-järgult suurendada toote kogust, jälgides lapse reaktsiooni. Esimesel päeval võite süüa 3 g hommikul, järgmisel päeval - 6 g jne..\nOluline on meeles pidada, et suurem osa rasvadest peaks pärinema taimeõlidest (päevalill ja oliiv). Piimarasva kuritarvitamine põhjustab seedetrakti suurenenud koormust, põhjustab kehakaalu tõusu ja südame-veresoonkonna probleemide tekkimist.\nDieedile sisestamise meetodid\nMis kujul saab imetav ema õli süüa? Eelistatumad võimalused on:\nmääri leivale - täisterajahu, kliid, kuivatatud (vt ka: kas imetamise ajal on võimalik leiba süüa?);\nlisage valmis teraviljadele, lisandid;\nLOE KA: kas imetaval emal on võimalik herneputru süüa?\nSellel pole soovitatav praadida liha, kala ega köögivilju. See suurendab nõude rasvasisaldust ja vähendab toote kasulikke omadusi. Lisaks hakkab see madalal temperatuuril põlema, mis põhjustab ebameeldiva lõhna ilmnemist ja tervisele kahjulike kantserogeenide moodustumist..\nKui emal või lapsel on lehmapiimavalgu suhtes tugev allergia, võib tavalise või asendada ghee'ga. See ei sisalda piimavalke ja suhkrut. Kuna toode sisaldab 98% rasva, ei tohiks te päevas tarbida rohkem kui 10 g.\nLOE KA: kas imetamise ajal on võimalik küpsetatud piima juua?\nMillisel kujul makarone kasutada?\nMillist pastat saab imetav ema süüa? Ilmselt soovitavad lastearstid ja toitumisspetsialistid piirduda keedetud pastaga teatud aja jooksul (imetamisperiood). Praetud toit koormab maksa, mis on vastuvõetamatu.\nImetamise ajal võib pastat kasutada kas eraldi keedetuna või köögivilja- või kanapuljongis supi lisandina, kombineerituna teiste toodetega\nSee on eriti oluline imetamise esimesel paaril kuul. Lõppude lõpuks tutvub laps ema piimaga talle uute ainetega, mis pärinevad ema toidust\nHiljem võite hakata lisama pastale köögivilju (eelistatavalt rohelisi, kuna need on vähem allergeenid) ja rohelisi. Samal ajal jälgige hoolikalt vastsündinu reaktsiooni, köögiviljad võivad muutuda allergeenideks, eriti erksavärvilised. Lisage roogile oliiviõli või muud taimeõli - see suurendab eeliseid ja toitainete hulka.\nTabelis on lühike loetelu toidust imetavale emale. Lastearstid ja toitumisspetsialistid annavad üksikasjalikke selgitusi selle kohta, mida, millal ja kui palju toita. Vaatame lähemalt, mida saab imetav ema süüa:\nTailiha (kana- ja kalkuniliha, veise- ja küülikuliha), keedetud või hautatud;\nLahjad kalad (koha, ahven, tursk, merluus ja lest) keedetud või hautatud kujul;\nMadala rasvasisaldusega piima- ja kääritatud piimatooted (hapukoor ja kodujuust, jogurt ilma lisanditeta, kääritatud küpsetatud piim ja jogurt)\nKuid kasutage imetamise ajal ettevaatlikult kogu lehmapiima;\nMarineeritud, pehmed ja kõvad juustud, mis läbisid lühikese laagerdumisprotsessi. Juustu on parem kasutada salatis, vormis või võileivaga, mitte iseseisva roogana;\nAurutatud köögiviljad või aurutatud, harvemini toored\nKõige turvalisemad ja tervislikumad on suvikõrvits, lillkapsas ja brokoli. Samuti saate imetava ema menüüsse lisada kartulid, porgandid ja kõrvitsa. Ettevaatlikult võite süüa kurki, baklažaane, peeti ja tomateid. Muide, parem on süüa kollaseid tomateid;\nSöö koorimata kooritud puuvilju. Imetava ema dieet võib sisaldada rohelisi õunu, banaane ja pirne. Muide, õunad on esimestel nädalatel pärast sünnitust kõige ohutumad puuviljad. Hurma ja granaatõuna kasutage ettevaatlikult. Puuvilju ei tohi süüa tühja kõhuga. Optimaalne võtmise aeg on kaks tundi pärast peamist söögikorda;\nAlguses peate vee peal putru sööma. Imetamise toit on tatar ja kaerahelbed, mais ja riisipuder. Manna ja mitmeviljapudru võib dieeti lisada 5-6 kuud. Seejärel alustage piimapudru keetmist;\nMis puudutab leiba, siis imetamise ajal pole soovitatav süüa valget ja musta leiba. Kliidega saate süüa hapnemata lavaši, leiba ja jahutooteid. Vaatame nüüd toitu, mida ei tohiks imetamise ajal tarbida:\nSeened on raskesti seeditavad toidud, mis kahjustavad seedimistööd, häirivad väljaheiteid ja kutsuvad esile mürgistuse;\nMarinaadid, hapukapsas ja hapukurk põhjustavad äädika ja liigse soolasisalduse tõttu imikus joovastust;\nValget kapsast on organismil ka raske omastada ja see põhjustab imikutel ja emadel puhitust;\nRedis, redis, mädarõigas - "agressiivne" toit, mis mõjutab negatiivselt imiku seedimist;\nPooltooted, kunstlike säilitusainete ja värvainetega tooted;\nRasvane ja suitsutatud liha, seapekk, söö sealiha ettevaatlikult;\nKuumad vürtsid. Imetamise ajal võite süüa sibulat ja küüslauku, kuid piiratud koguses. Neid köögivilju soovitatakse imetava ema toidulauale viia mitte varem kui 4-5 kuud. Imetamise norm on üks küüslauguküüs kaks korda nädalas. Muide, vastupidiselt paljude emade arvamusele ei muuda küüslauk väikestes kogustes tarbituna rinnapiima maitset. Ja ebameeldiv lõhn aitab peterselli tappa.\nVorstid ja sink, suitsuvorst;\nEksootilised puuviljad, välja arvatud banaanid. Need põhjustavad imikutel sageli allergiat. Lisaks lisatakse imporditud toodetele sageli kemikaale;\nMagus šokolaad, koogid ja maiustused värvainete, kreemide ja keemiliste lisanditega;\nKastmed ja majonees, kiirtoit ja muu rämpstoit.\nOleme juba arutanud, kui oluline on imetamise ajal juua palju vedelikke. Vaatame, mida saab imetav ema juua:\nLooduslikud mahlad õuntest, pirnidest, porganditest. Esmalt lahjendage mahl veega 1 kuni 1. Seejärel vähendage järk-järgult vee hulka;\nVärsked ja kuivatatud puuviljakompotid, marjadest. Imetavale emale sobivad õunad ja pirnid, ploomid ja kuivatatud aprikoosid, ploomid ja kirsid. See jook stimuleerib soolestikku ja tugevdab immuunsüsteemi. Kuidas kompotti valmistada, loe siit;\nNõrk must ja roheline tee. Kummeliteel on kehale positiivne mõju;\nNõrk kohv viiakse imetava ema dieeti 5-6 kuu pärast. See on tugev patogeen ja allergeen, mis mõjutab negatiivselt vastsündinu närvirakke ja seedimist. Imetamise esimese kuue kuu jooksul asendatakse kohv siguriga, mis on imikutele ohutu;\nApteegitilli, köömne ja aniisi keetmine kustutab janu ja stimuleerib rinnapiima tootmist. Lisaks saate osta spetsiaalset taimeteed põetamiseks. Kuidas valida imetamise teed, lugege artiklit.\nGaseeritud ja alkohoolseid jooke ei tohiks imetava ema dieeti lisada! Need põhjustavad vastsündinu keha tõsist joobeseisundit ja kahjustavad naist..\nKuidas pastat õigesti HS-iga kasutada\nPaljud emad, olles selle toote kasulikkusest teada saanud, mõtlevad, kas on võimalik iga päev rinnaga toitmise ajal makarone süüa.?\nLapse rinnaga toitva naise toitumine peab olema võimalikult tasakaalustatud ja mitmekesine, et laps saaks kõik täieliku arengu jaoks vajalikud komponendid.\nIga päev sama toidu söömine on täis tõsiseid probleeme nii lapse kui ka ema jaoks..\nTe ei tohiks pastat üle kasutada ja süüa seda rohkem kui kaks korda nädalas..\nKas imetaval emal on võimalik riisi või tatrapastat\nLoomulikult sobib imetamise ajal looduslik ja kvaliteetne toode hoolimata sellest, kas see on valmistatud riisist, tatarist või nisujahust. Peamine on valida usaldusväärne tootja ja süüa mõõdetud kogustes..\nDieedi mitmekesistamiseks puru imetamise ajal on soovitatav keeta suppe, vormiroogasid nuudlitega.\nKas HS-ga on võimalik makarone ja juustu küpsetada\nVäike madala rasvasisaldusega kergelt soolatud juustuviil on suurepärane kaltsiumiallikas, mis on emale imetamise ajal väga vajalik ja lisab tavapärasele roogile vürtsi..\nKas imetav ema saab makarone süüa nagu merevägi\nPastaroa variant "In a Navy", kuid tasub kaaluda, seda võib tarbida 4-6 kuud pärast sünnitust.\nVastunäidustused ja nüansid, millele imetavad emad peaksid tähelepanu pöörama\nPasta valmistamisel ei ole vaja lisada vürtse ja ürte, sest need võivad purus esile kutsuda allergilise reaktsiooni.\nKiirnuudlid on imetava naise dieedi jaoks kategooriliselt vastuvõetamatud.\nKvaliteetne pasta peaks küpsetamise ajal oma kuju hästi hoidma, mitte üle keema ega kokku kleepuma, olema helekollast värvi, küpsetamise ajal ei tohiks vett määrida.\nOstes peaksite pöörama tähelepanu koostisele ja pakendile. Ei ole vaja võtta tooteid läbipaistmatutes pakendites, mille sees on murenenud toode. Tuleb meeles pidada, et ainult kõvast nisust valmistatud hea pasta tuleb emale ja lapsele koos valvuritega kasuks\nTuleb meeles pidada, et ainult kõvast nisust valmistatud hea pasta on emale ja lapsele kasulik gv-ga.\nÕige pasta keetmine\nPastal on imeline omadus - see sobib hästi köögiviljade, kodujuustu, ürtide, salatite, tailiha, marineeritud juustude kõrvale. Lõpptulemus on vitamiinirikas, toitev ja mis kõige tähtsam - maitsev roog..\nOsav koduperenaine muudab pastaroa tõeliseks meistriteoseks, nad on lubatud imetavale emale esimesel kuul pärast sünnitust. Pasta saab süüa 10-12 päevaga, väikeste portsjonitena.\nVastsündinut toitva ema retseptid võivad sisaldada kodujuustu ja hautatud köögivilju. Neid tuleb menüüsse viia järk-järgult, jälgides lapse reaktsiooni. Kui muutusi pole, imeb laps normaalselt, tal pole soolehaigusi - laiendame menüüd järk-järgult. Täheldatakse mis tahes muutusi - roog tuleb tühistada ja hiljem sisestada.\nPasta on gluteenivaba toode. See on taimne valk (gluteen), mis võib põhjustada allergiat lastel ja täiskasvanutel. Selle valgu talumatust nimetatakse tsöliaakiaks..\nRetseptid pasta abil\nKui olete juustu ja lihatooteid dieeti lisanud, võite küpsetada mahedat pastat ja mereväe pastat. Kui aga pärast sööki ilmnevad beebikoolikud, allergiad või muud probleemid, on vaja annust vähendada või sellise toidu söömine ajutiselt lõpetada. Lapse täpse reaktsiooni kindlakstegemiseks kulub kaks päeva. Kui lapsel on endiselt negatiivseid tagajärgi, lükake tassi kasutuselevõtt 4-5 nädalat edasi. Siis saate uuesti proovida.\nMakarone ja juustu saab süüa juba kolmandal kuul pärast lapse sündi. Millist juustu imetamise ajal valida, loe. Maitsva juusturoa saamiseks keeda pasta. Seejärel piserdage rikkalikult riivjuustuga, lisage maitsetaimi. Petersell ja till on imikutele ohutud ja põhjustavad harva allergiat, samas kui neil on positiivne mõju rinnapiima tootmisele.\nTeise võimalusena võite valmistada juustukastet. Sellise sidemega peaksite siiski olema ettevaatlikum ja lisama see 5-6 kuu jooksul imetamise ajal dieeti..\nImetavale emale mõeldud mereväepastat võib süüa 4-6 kuud laktatsiooni ajal. Multikeetjas keedetud roog muutub maitsvaks, südamlikuks ja ohutuks. Toiduvalmistamiseks võta:\npasta "sarved" - 400 gr;\nomatehtud veiseliha või kana hakkliha - 300 gr;\nvesi - 1,5 liitrit;\nsibul - pool pead;\nporgand - 1 keskmine puuvili;\nKõigepealt valage multivarki vett ja valige programm Pasta. Määrake aeg 15 minutiks. Lõika sibul kuubikuteks ja riivi porgand peeneks. Kui vesi keeb, saatke aeglasele pliidile pasta, porgand ja sibul. Maitsesta soolaga, sega ja vajuta uuesti "Start". Piserdage valmis tassi peterselliga.\nPasta on täna juhtiv toidukaup. See pole üllatav, sest neid saab kasutada paljude erinevate roogade valmistamiseks, nii esimese kui ka teise. Kuid noored emad, kes on just oma last imetama hakanud, tunnevad muret pasta sisestamise õigsuse üle igapäevases dieedis. Lõppude lõpuks on raske kindlalt öelda, kuidas laps sellistele roogadele reageerib. Mõelgem koos välja.\nVideo: imetava ema retseptid\nPole tähtis, mis pasta see on: nuudlid, spagetid, sarved, kestad või vibud. Peamine on kompositsioon\nKõige kasulikum on A-rühma pasta. Need ei sisalda värvaineid, ei täida ega varusta keha kasulike aeglaste süsivesikutega. Erinevalt kiiretest süsivesikutest jätavad aeglased süsivesikud pikaks ajaks täiskõhutunde ega rasva..\nvitamiinid B ja PP;\nVärvaineid ja säilitusaineid pasta valmistamisel ei kasutata. See tähendab tegelikult, et pasta on keskkonnasõbralik toode..\nNeed jahutooted sisaldavad suures koguses süsivesikuid, kuni 70 protsenti. Valke on neis umbes 10 protsenti. Erinevate rühmade vitamiinide ja mikroelementide suure sisalduse tõttu on pasta organismile kasulik. Neil on positiivne mõju kardiovaskulaarsüsteemi ja soolte tööle. Need parandavad naha ja juuste seisundit. Pastas leiduva taimse valgu mõjul toodab keha serotoniini, mida nimetatakse "rõõmu hormooniks".\nPasta ise pole eriti kaloririkas. Kuid paljudele toitumisspetsialistidele ei meeldi selle toote söömine. Meie riigis süüakse neid eraldi roogadena harva. Kõige sagedamini leiate laudadelt makarone ja juustu, "mereväe stiilis", lihakastmega. Kõik need lisandid suurendavad oluliselt toidukorra kalorite hulka. Imetav ema ei tohiks selliste võimalustega kaasa lüüa. Palju kasulikum on kasutada köögiviljakastmeid, milles on minimaalselt rasva või õli..\nImetamise ajal on kõige parem süüa kõvast nisust valmistatud pastat. Need sisaldavad kompleksseid süsivesikuid, mis vähendavad diabeedi ja rasvumise riski.\nPasta kasutatakse keedetult. Küpseta neid vastavalt juhistele, keskmiselt 7–10 minutit. Pasta tundjad itaallased kulutavad sellele vaid 5 minutit ja keedavad pastat, kuni see on al dente, kui südamik jääb tugevaks. Keedetud tooted visatakse kurnale, nii et vesi oleks klaas. Pehmest nisust valmistatud toode tuleb kas pesta (jahutatud keedetud veega) või lisada sellele õli, köögivilja või võid..\nKeedetud pastat süüakse nii iseseisva kui ka lisandina. Neid ei soovitata serveerida koos lihaga, välja arvatud keedetud kanarind ilma nahata. Toode on kombineeritud kalade (eelistatakse madala rasvasisaldusega sorte), köögiviljade (tomatid sobivad ideaalselt), munade ja juustuga. Viimane võimalus on väga maitsev ja toitev, kuid imetav ema ei tohiks seda kuritarvitada - eriti vürtsikas ja soolane juust võib lapsel põhjustada allergilise reaktsiooni. Parem on valida pehme kreemjas, lisada väike kogus keedetud pastale ja jälgida lapse reaktsiooni.\nTe ei pea peatuma keedetud toodetel ja näiteks küpsetama neid ahjus. Proovige teha magusat pastat - sarnast roogi pakutakse lasteaias imikutele ja see ei kahjusta imetavat ema.\nMaitsev ja tervislik roog - makaronid\nVõtke 250 g kuiva pastat, eelistatult nuudleid, supitäidist või muud väikest lihtsat pastat, et need ühtlaselt küpseksid.\nKeeda pasta liitris vees pehmeks.\nKüpsetamise ajal segage 350 ml piima ühe muna ja 50 g suhkruga.\nTühjendage valmis pastast vesi, lisage koos nendega saadud segu ja 15 g võid.\nSega kõik läbi ja aseta võiga määritud ahjuvormi.\nPange maksimaalselt kuumutatud ahju 10-20 minutiks - kuni see on kuldpruun.\nJahuta ja serveeri.\nPasta kuulub õigusega venelaste toidulaual olevate kõige populaarsemate toodete hulka. Imetamine ei ole põhjus lemmik- ja kiirelt valmistatavatest toitudest loobumiseks. Vastupidi, pasta, sarved, spagetid ja muud kõva nisu tooted sisaldavad rikkalikult vitamiine, mikro- ja makroelemente ning taastavad suurepäraselt tugevuse. Selle toote suhtes allergia puudumisel tuleb see lisada imetava ema dieeti.\nGedelix raseduse ajal\nGedelix on ravim, mis sisaldab ainult looduslikke koostisosi. Meditsiinitoodet kasutatakse hingamissüsteemi nakkushaiguste ja põletikuliste haiguste ravis, millega kaasnevad köhahood koos raske röga.\nKuidas enneaegseid lapsi känguru meetodil hooldada\nTehnika eelisedSee imetamisviis sai nime kängurupoegade järgi, kes on sündinud peaaegu elujõulistena ja saavad ema kotis jõudu. Tehnika olemus seisneb ühe vanema beebi kombatavas mõjus otseselt "nahk nahale".\nRaseduse esimene nädal\nRasedust ootav naine kuulab oma tundeid, püüdes märgata võimalikke viljastumise märke. Tegelikult on raseduse esimesel nädalal pärast rasestumist ilmsed sümptomid kerged, kuid need on endiselt olemas.\nGünekoloogide arvamus ravimi Elevit Pronatal kohta\nOn palju toidulisandeid ja vitamiinikomplekse, mis on ette nähtud raseduse ettevalmistamiseks, raseduse ajal ja pärast sünnitust. Üks neist ravimitest on multivitamiinide kompleks Elevit Pronatal.\nKes tegi hommikust abi\nHapukurk imetamiseks: plussid ja miinused\nReesusevastane immunoglobuliin - kasutusjuhised ja näidustused, vabastamisvorm ja hind\nKas imetaval emal on võimalik esimesel kuul pärast lapse sündi pannkooke süüa?\nArseen raseduse ajal hambas - kas on oht?\nRoheline tatar: miks see on tervislikum?\nMassaaž beebi 4 kuud - harjutuste komplekt\nArvutage loote kasv ultraheli abil\nKui kaua võtab kopsupõletik vastsündinutel aega? Enneaegsete imikute ravi: kestus ja põhimõtted\nMagneesia raseduse ajal: ohud ja eelised\nKõhu langes raseduse ajal\nHommikune menstruatsiooni kutsumine: kuidas võtta, kui menstruatsioon tuleb pärast ravimi võtmist?\nLapse toitmine kuni 1 aasta kuus: tabelid toitumisstandarditega lapsele imetamise ja kunstliku toitmise kohta\nKas Sinupret imetamise ajal?\nKas raseduse ajal on võimalik lennukiga lennata?\nKas naftasiini võib raseduse ajal kasutada?\nKasutaja kommentaarid 1 2Rangelt on keelatud alkohoolsete jookide ja ravimite tarbimine ilma arsti retseptita, kange kohv, kakao, vürtsid (sinep, pipar, äädikas), sibul, küüslauk, kuna need mõjutavad negatiivselt rinnapiima maitset ja kvaliteeti.\nTOP-18 parimad lapsevankrid vastsündinutele\nKeisrilõige: mida oodata pärast operatsiooni?\nKonjunktiviit vastsündinutel ja imikutel\nEbaregulaarsed perioodid imetaval emal: normaalne või mitte?


Peugeot 208 - võluv ja ligitõmbav\nSuurendamaks atraktiivsust ja enesekindlust, andsid PEUGEOT disainerid mudelile väljendusrikkama ja jõulisema välimuse..\nIsikupärane ja elegantse stiiliga luukpära — PEUGEOT 208 on šikk, sportlike kontuuride, kaasaegselt dünaamiliste proportsioonidega (esi- ja tagaosas vähendatud üleulatus, kompaktne kõrgus) ja detailideni viimistletud (hoolikalt vormitud küljed, kroomliistud akende ümber). .\nEsipaneeli kontuurid on muudetud teravamaks, jättes jõulisema mulje. Laiem esivõre kui ka seda ümbritsev liist on täielikult esipaneeli integreeritud. Uuenenud stiili rõhutavad kahevärvilised esituled, mille mustad ja kroomitud liistud annavad 208-le terava ja jõulise "kassipilgu", ning alati äratuntav tehnoloogiliselt täiuslik LED-signatuuri.\nTagatuledel ning nende 3D LED-valgustitel on rabav ja kütkestav efekt. Nende äärmiselt ühtlane viimistlus, soe punane värvus ning 3D-efekt muudavad need tõeliselt kaasaegse tehnoloogia meistriteoseks. Tuled koos PEUGEOT'le iseloomuliku kolme "küünisega" kaunistavad kogu PEUGEOT 208 tootevalikut\nVärvivalik ja viimistlus — tavaline, metallik, pärlmutter ja tekstuurvärv — on samuti uuendatud. Mitmekülgne, 12 toonist koosnev värvivalik on välja töötatud eesmärgiga vastata järjest suuremale nõudlusele isikupära ja eksklusiivsete lahenduste järele. Orange POWER metallikvärv mõjub hoogsalt, nooruslikult ja värskelt.


muusika | ajakiri.ut.ee\nTÜ Viljandi kultuuriakadeemia vilistlane, muusik Argo Vals esitleb oktoobrikuus oma uut albumit «Nokturn».\nKuigi plaat ilmus juba suvel, ei ole neid lugusid varem kodumaal selles koosseisus esitatud. Hoolimata arvukatest soolokontsertidest, ei ole Vals koos bändiga Eestis esinenud ligi poolteist aastat.\n«Pärast 2014. aasta suve tekkis vajadus võtta kontserditegevusest paus, et keskenduda uue loominguga tegelemisele, selle salvestamisele ning tulla välja värske energiaga,» rääkis Vals.\nTartu viieliikmeline ansambel Galvanic Elephants andis hiljuti välja debüütalbumi «Mosaic».