Meeste 10 Parimat Kontrolli Ja Läbivaatust\nOn hämmastav, et tervishoiu uuringute ja kvaliteedi agentuuri (AHRQ) andmetel on mehed viimase aasta jooksul arsti juures käinud 24% vähem kui naised. Kuid nii meeste kui ka naiste jaoks on ülioluline regulaarsete kontrollide ja läbivaatuste korraldamine. Need visiidid aitavad teil püsida tervislikena ja märgata tõsiste haiguste ja seisundite märke varakult, kui need on kõige paremini ravitavad.\nErinevus kontrollide ja linastuste vahel\nMeditsiiniline kontroll ja läbivaatus on kaks erinevat asja.\nKontrollimised on visiidid teie tervise hindamiseks. Füüsika- ja kaevukontrollid on kontrollide muud nimetused. Kontrollimise ajal uurib arst teie keha ja räägib teiega teie tervisest. Lähete üle sümptomitest, mis teil on, kasutatavatest ravimitest ja eluviisidest, näiteks liikumisest ja söömisest.\nSõeluuringud on meditsiinilised testid, mille abil saab enne sümptomite ilmnemist leida haigusi või seisundeid. Sõeluuringud hõlmavad vererõhu mõõtmist, vereanalüüse ja kolonoskoopiaid. Arst osutab kabinetis teatud tüüpi sõeluuringuid. Teised on saadaval ainult eriarstikliinikus või haiglas.\nÜhised läbivaatused ja kontrollid\nKontrollimised ja skriiningtestid, mida mehed vajavad, ja millal nad neid vajavad, sõltuvad nende vanusest, tervisest ja teatud haigusseisundite isiklikest riskiteguritest.\n1. Füüsiline eksam / kaevu kontroll\nMis see on : Füüsilised isikud käivad regulaarselt arsti juures, et kontrollida teie üldist tervist. Füüsiliselt uurib arst teie keha ja räägib teiega teie tervisest. Teil on põhilised sõeluuringud, näiteks vererõhu mõõtmine. Arst kontrollib ka, kas teie immuniseerimine on ajakohane. Vaadake USA soovitatud täiskasvanute immuniseerimiskava.\nMillal see peaks olema : pöörduge oma arsti poole, et näha, kui sageli vajate füüsilist eksamit. Juhised varieeruvad sõltuvalt teie vanusest ja tervislikust seisundist. Üldiselt peaks meestel olema füüsiline tegevus iga ühe kuni kolme aasta tagant.\n2. Eesnäärmevähi sõeluuring\nMis see on : eesnäärmevähi sõeluuring tuvastab eesnäärmevähi enne, kui teil on sümptomeid. Eesnäärmevähi skriinimiseks on kaks võimalust. Digitaalse rektaalse eksami (DRE) korral lisab arst pärasoole kinnas sõrme, et tunda muutusi eesnäärmes. Eesnäärme spetsiifilise antigeeni (PSA) test mõõdab veres eesnäärme suuruse markerit. Mõlemad testid tuvastavad muutused eesnäärmes, kuid ei tõlgenda, mida need muutused tähendavad. Positiivsete tulemuste korral on vaja rohkem testida.\nMillal see peaks olema : Küsige oma arstilt, kas ja millal peaksite tegema eesnäärmevähi sõeluuringut. Juhised on erinevad, kuid Ameerika Uroloogide Assotsiatsioon (AUA) soovitab kohandada iga mehe jaoks sõeluuringud. Üldiselt peab AUA eesnäärmevähi sõeluuringut kõige soodsamaks 55–69-aastastele meestele. Siiski soovitavad nad ka selles vanuserühmas meestel arutada esmatasandi arsti või uroloogiga läbivaatuse võimalikke eeliseid ja kahjusid. AUA ja muud organisatsioonid soovitavad ka enne 55-aastaseid mehi, kes on nooremad kui perekonnalugu või Aafrika-Ameerika päritolu, arutada enne testimist eesnäärmevähi sõeluuringut. Sõeluuringut ei soovitata 70-aastastel ja vanematel meestel.\n3. STD (sugulisel teel levivate haiguste) sõeluuring\nMis see on : suguhaiguste skriiningtestid otsivad seksuaalse kontakti kaudu nakatunud nakkusi enne sümptomite ilmnemist. STD-teste nimetatakse mõnikord ka STI (sugulisel teel levivate nakkuste) testideks. Nendega kaasneb sageli väike verevõtt.\nMillal see peaks teil olema : küsige oma arstilt, milliseid suguhaiguste sõeluuringuid teil võib vaja minna. Sõeluuringu vajadus sõltub sellest, kas teil on riskitegureid, näiteks kui teil on mitu seksuaalpartnerit, intravenoossed (IV) ravimid ja seksite teiste meestega. Kui teil pole riskitegureid, ei vaja te STD-uuringut. USA ennetavate teenuste töörühm soovitab aga riskifaktoritega meestel skriinida HIVi ja süüfilist.\n4. Kolesterool ja vererõhk\nMis see on : kolesterooli test mõõdab vere kolesteroolitaset. See test aitab prognoosida teie südamehaiguste ja insuldi riski. Vererõhu kontrollimine aitab arstidel hinnata mitte ainult kõrget vererõhku (hüpertensioon), vaid ka paljusid haigusi ja seisundeid. Kui teil on kõrge vererõhk, hinnatakse vererõhu kontrolliga ka seda, kui hästi teie ravi toimib. Need testid on üliolulised, kuna kõrgel kolesterooli- ja kõrgel vererõhul pole tavaliselt mingeid sümptomeid. Ja nad on infarkti ja insuldi riskifaktorid.\nKui see peaks teil olema : Ameerika Südameassotsiatsioon soovitab viia iga viie aasta järel 20-aastaselt läbi täielik vere kolesteroolitase, mida nimetatakse tühja kõhuga lipoproteiinide profiiliks . Tervise- ja inimteenused (HHS) soovitavad normaalse vererõhuga inimesi (alla 120 / 80) lasta vererõhku kontrollida igal arsti visiidil või vähemalt iga kahe aasta tagant. Kui teil on kõrge vererõhk (üle 120/80), peate regulaarselt kontrollima, kuid vähemalt kord aastas.\n5. Diabeedi test\nMis see on : suhkruhaiguse test analüüsib teie veresuhkru või glükoosisisaldust. Kõrge veresuhkru tase võib näidata, et teil on diabeet või eeldiabeet - seisund, mis seab teid suureks diabeedi tekke riskiks. Diabeedi test hõlmab väikese vereproovi võtmist.\nKui see peaks teil olema : Ameerika diabeediliit soovitab 45-aastaseks saamisel teha iga kolme aasta järel suhkruhaiguse testi, kuid haiguste tõrje ja ennetamise keskused (CDC) ei soovita testi teha, välja arvatud juhul, kui teil on suhkruhaiguse sümptomeid või kui teil on kõrge diabeedi risk. Kui teil on muret, pidage nõu oma arstiga ja saate koos otsustada, kas vajate suhkruhaiguse testi.\nMis see on : kolonoskoopia võimaldab arstidel uurida käärsoole ja pärasoole limaskesta. See hõlmab õhukest, painduvat instrumenti, mida nimetatakse kolonoskoobiks. Arst kasutab käärsoole- ja pärasoolevähi tunnuste otsimiseks kolonoskoopi kõige varasemas, kõige ravitavamas staadiumis. Arst saab eemaldada kahtlase väljanägemisega piirkonnad ja otsida ka soolestiku sümptomite põhjuseid. Nende hulka kuuluvad rektaalne verejooks, kõhuvalu ja muutused soolestikus.\nKui teil see peaks olema : Enamikul inimestel peaks olema kolonoskoopia iga kümne aasta tagant alates 50. eluaastast. Kümme aastat võib testide vahel tunduda pikk aeg. Kuid käärsoole- ja pärasoolevähk kasvab aeglaselt. Võimalik, et vajate varasemaid ja sagedamini esinevaid kolonoskoopiaid, kui teil on kõrge käärsoole- ja pärasoolevähi risk.\n7. Luutiheduse test\nMis see on : luutiheduse test mõõdab luumassi. Luumass on luutugevuse näitaja ja see on ainus test osteoporoosi diagnoosimiseks. Osteoporoos muudab teie luud nõrgaks, rabedaks ja purunemiseks. Paljud inimesed arvavad, et osteoporoos on naise haigus. Kuid kuni iga neljas, üle 50-aastane mees murrab luu, kuna neil on osteoporoos. Luutiheduse testi tavaline meetod on valutu kahe energiaga röntgenkiirguse absorptiomeetria (DEXA) skaneerimine. Selle sõeluuringu ajal lamasite lihtsalt paigal.\nKui see peaks teil olema : Paljud tervishoiueksperdid soovitavad meestel teha luutiheduse test 70-aastaselt. Kui olete noorem kui 70, võiksite proovida luutiheduse testi, kui teil on reumatoidartriit, osteoporoosi perekonna ajalugu, varasemad luumurrud, või olete võtnud pika steroidide kuuri. Samuti võiksite testi kaaluda, kui suitsetate või olete suitsetanud või kui olete alkoholijoobes.\n8. Kuulmise ja nägemise skriinimine\nMis see on : kuulmisekraan määrab, kui hästi te erinevaid helisid kuulete. Nägemise skriinimisel hinnatakse, kui hästi näete lähedalt ja kaugelt, millist vaatevälja saate, ja kas suudate värve eristada. Enne sümptomite ilmnemist võivad nägemiskontrollid leida silmaprobleeme. Nad võivad leida ka haiguste märke, näiteks kõrge vererõhk.\nMillal see peaks teil olema : USA ennetavate teenuste töörühm (USPSTF) ei soovita regulaarset kuulmis- või nägemiskontrolli inimestele, kellel pole kuulmise või nägemise kaotuse sümptomeid. Kuid paljudel täiskasvanutel on arsti kabinetis põhilised kuulmiskontrollid. Ja nägemisasjatundjad soovitavad nägemise lähtekontrolli teha 40-aastaselt. Arst annab teile tulemuste põhjal teada, kui sageli tagasi tulla. Kui teil on uusi kuulmis- või nägemisprobleeme, pöörduge oma arsti poole ja kontrollige seda sõltumata teie vanusest.\n9. Suu tervise kontroll\nMis see on : suuõõne tervisekontroll hõlmab hammaste puhastamist, suu terviseeksamit ja suu röntgenikiirgust. Need kontrollid aitavad teil säilitada närida, rääkida ja naeratada. Hambaarst võib diagnoosida ka suuvähki, igemehaigusi, suuinfektsioone, näiteks külmavillid, ja muid haigusseisundeid, mis võivad levida kogu ülejäänud kehasse.\nMillal see peaks olema : Teil peaks olema täiskasvanu elu jooksul suuõõne tervisekontroll ja hammaste puhastamine üks kuni kaks korda aastas. Hambaarst võib soovitada sagedasemat kontrolli, kui teil on kroonilised haigused, näiteks diabeet. Kui teil seda veel pole, leiate hambaarsti Healthgradesist.\n10. Kõhu aordi aneurüsmi sõeluuring\nMis see on : kõhupiirkonna aordi aneurüsmi (AAA) skriinimine tuvastab teie aordi punnid. Aordi on peamine veresoon, mis kannab verd teie südamest. Osa sellest liigub alakeha varustamiseks läbi kõhu alla. Ravimata AAA-d võivad lõhkeda ja põhjustada sisemist verejooksu, šokki ja surma. AAA sõeluuring on teie kõhu osa lühike ultraheliuuring.\nMillal see peaks teil olema : USA ennetavate teenuste töörühm (USPSTF) soovitab kunagi suitsetanud meestel teha AAA-uuring üks kord vanuses 65–75.\nPüsige tervislike tervisekontrollide ja skriiningtestidega.\nAvastage haigused ja seisundid varakult, nii et teil on parim võimalus neid edukalt ravida.\nKülastage kogu elu regulaarselt esmatasandi arsti, isegi kui tunnete end hästi. Las Healthgrades aitavad teil leida oma piirkonnas arsti.\nKüsige oma arstilt muude täiendavate sõeluuringute ja järelkontrolli kohtumiste kohta, mis põhinevad teie sõeluuringu tulemustel ja haiguslool.


KOMPLEKT BIOXSINE:BIOXSINE FORTE ŠAMPOON 300 ML + BIOXSINE FORTE PIHUSTATAV SEERUM 60 ML HIND | kaup24.ee\nKomplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml\nKomplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml hind\nToote kirjeldus: Komplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml\nBIOXSINE FORTE šampoon ja pihustatav seerum – see on taimne ravim, mida kasutatakse intensiivse juuste väljalangemise korral. Need sisaldavad 8 korda suuremat Biocomplex B11 kontsentratsiooni (võrreldes tavapärase Bioxsine'i valemiga) ja pro-tsianidiini. Bio-kompleks B11 soodustab juuste kasvu, tugevdab juuksefolliikulisid ja vähendab juuste väljalangemist. Protsüaniid toimib antioksüdandina, taastab sära ja annab juustele kohevust. Sobib igat liiki juustele.\nEfektiivsuse uuringud * on näidanud, et regulaarselt kasutades, BIOXSINE FORTE:\naitab vältida juuste väljalangemist;\naitab kasvatada uusi juukseid;\ntaaselustab nõrgad juuksejuured, andes juustele elastsuse, mahu, sära ja elujõu.\nTurvalisusuuringud* osutasid BIOXSINE:\n- ei ole kõrvaltoimeid;\n- pH sobib peanahale.\n*BIOXSINE FORTE šampooni ja seerumi efektiivsust ja ohutust on tõestanud Pavia ülikooli, Itaalia ja Saksamaa firma uuringud „DERMATEST“.\nMasseerige õrnalt BIOXSINE FORTE šampooni niisketesse juustesse ja peanahale. Oodake 1-2 minutit, loputage juukseid veega. Šampooni saab kasutada iga päev. Parimate tulemuste saavutamiseks on soovitatav kasutada Bioxsine Forte seerumit.\nBIOXSINE FORTE seerumit kasutada 1 kord päevas. Alustgea seerumi pihustamist sellele kohale, kus juuste väljalangemine on kõige tugevam. Masseerige seerumit umbes 1 minut ringjate liigutustega peanahka ning hoidke seerumit juustes vähemalt 8 tundi. Peale seerumi kasutamist ei ole juuste pesu vajalik. Seerumi efektiivsuse ja tõhususe suurendamiseks võib toodet kasutada 2 korda päevas- hommikul ja õhtul.\nSoovitame osta koos Komplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml\nSelle toote tellijad on ostnud ka: Komplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml\nÜldine informatsioon tootest: Komplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml\nKauba ID: 1232417\nVaade: Bioxsine, juuste väljalangemise vastu šampoonid\nLiin: Bioxsine Forte\nTagasiside tootele: Komplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml\nKüsimused ja vastused toote kohta: Komplekt Bioxsine:Bioxsine Forte šampoon 300 ml + Bioxsine Forte pihustatav seerum 60 ml


6 nõuannet juhile, milleta tänapäeval lihtsalt ei saa - Personaliuudised\nPole kindlat reeglit, kui tihti peaks inimesi tunnustama, aga kui seda teed, olgu sel ka sisu ja väärtust!\nEi ole vist juhti, kes ei tegeleks tulemuslikkuse kasvatamisega oma ettevõttes. See on ülioluline teema ja aktuaalne iga päev. Kui edukad on meie juhid aga igapäevapraktikas? Järgnevas artiklis on välja toodud kuus lähtekohta, mis loovad aluse nii töötaja hoiakutele kui ka tulemuslikkusele.\nVisooni ei maksa just igal aastal ümber kirjutada, kuid oma arusaamist sellest tasub värskendada küll. Seda saab teha ka lihtsa workshop’i raames, näiteks mõne tavapärase koosoleku asemel.\nvaldkond;millist tulemust oodatakse;millised on tulemuse mõõdikud (kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed);milline on tähtaeg;kuidas aitab see eesmärk saavutada ettevõtte strateegilisi väljakutseid.\nTagasisidet ja eesmärkide täitumist võib arutada nädala-, kuu- või kvartalipõhiselt, see sõltub suurel määral töövaldkonnast ja sellest, kui iseseisev töö töötajal on, samuti sellest, kui kriitiline on valdkond ja eesmärgid ettevõttele – seda tihedama regulaarsusega tasub neid käsitleda. Tagasiside andmine võib olla vestluse või koosoleku vomis või kombineeritud elektrooniliste võimalustega (e-post, failid, tarkvara jne).\nTagasiside ei ole see, kui juht ütleb töötajale „Tubli töö!”, see on kiitus.\nTagasisidet antakse konkreetse tegevuse või tulemuse kohta. Eelkõige on rõhuasetus sellel, mis läks hästi ja mis toimis, seejärel tagasiside selle kohta, mis puudu jäi ja mis võiks olla paremini, rohkem, kiiremini tehtud. Tagasiside käigus tuleks kindlasti rääkida vastastikustest ootustest ja suunistest edaspidiseks. Võtke mõlemad ette oma kalendrid ja pange aastane tagasisidegraafik kohe paika.\nNB! Oluline on ka kokkulepitud graafikust kinni pidada – järjepidevus tagab edu!\nSelle asemel et ise vastused kätte anda, esita töötajale küsimusi. Aga kuidas sina seda teeksid? või Millised võiksid olla lahendused selle probleemi puhul? või ka lihtsalt Mis mõtted sul peas liiguvad?. Inimestele meeldib mõelda ja neile meeldib, kui nende mõtteid arvesse võetakse, kuulatakse ja kaasa mõeldakse.\nEt mitte jääda kinni probleemide lahendamisse, siis küsi innovaatilisi ideid. Küsi neid koosolekutel, vestlustel, lõunasöögil. Stimuleeri ja innusta inimesi oma mõtteid ja ideid pidevalt jagama.\nEi ole olemas reeglit, kui tihti peaks inimesi tunnustama, aga kui tunnustad, siis olgu sel tunnustusel ka sisu ja väärtust!\nJah, see on ikka nii, et erinevad inimesed saavad mõistest õiglane tasu erinevalt aru, vaadates seda eelkõige oma mätta otsast. Juhina tuleb sul kommunikeerida õiglase tasu põhimõtteid ennekõike ettevõtte vaatenurgast ja juht peab olema valmis tasustamisest alati rääkima, sest teemana hüppab see välja just kõige ootamatumatel hetkedel.\nÕiglase tasustamise kõige olulisem lähtepunkt on vältida olukorda, kus töötaja kogeb ilmselget ja ränka ebaõiglust enda suhtes. See on emotsioon, mis võib mõrastada kogu tema edaspidise suhtumise ettevõttesse kui heasse tööandjasse. Valearusaamade vältimiseks on vaja sisukat ja arusaadavat kommunikatsiooni otseselt juhilt.\nületundide tasustamata või vaba ajaga kompenseerimata jätmine;erakorraliste preemiate maksmine vaid valitud töötajatele;töötaja panuse alahindamine lõpptulemuse saavutamisel;töötajate ebavõrdne kohtlemine, mis puudutab soodustusi ja boonuseid.\nselged palgaastmed tööperede lõikes;vastutuse ulatuse ja töötaja isikliku panuse arvestamine;palga vastavus tööturul pakutavale;arusaadav palgaarvestusskeem;läbipaistev otsustamisprotsess.\nErinevus pinnapealse kiituse („Täitsa tubli”) ja tunnustuse vahel on konkreetsus. Kui me kiidame tavaliselt inimest üldisemalt, siis tunnustus on suunatud millelegi konkreetsemale. Lihtne mudel tunnustuse andmiseks on selline:\nmilline on see tugev omadus, oskus, käitumine, mida tahad välja tuua;too näide, kus oled näinud seda avaldumas (väga konkreetne);miks on see väärtuslik ettevõttele;miks on see väärtuslik töötajale endale.


ajakiri KODUTEEL / Ettekanne Eesti Metodisti Kiriku Aastakonverentsile\n13. juuni AD 2003 Tallinnas\nJOHN WESLEY, Inglise Kiriku preestri ja metodistliku liikumise algataja ning juhi 300. sünniaastapäev on maailma kristlastele, iseäranis siis metodistidele, nii oluline sündmus, et sel puhul ettekande tegemine on äärmiselt suur au ja eesõigus. Samas ka tohutu vastutus, sest John Wesleyst rääkimine 300 aastat pärast tema sündi nõuaks rohkemat kui üks 45-minutiline ettekanne. Aga sellegipoolest ? püüdkem midagi öelda sellest suurest usumehest tema sünniaastapäeva eelõhtul.\nEttekande maht on piiratud, mistõttu tuli valida mingi kitsam teema, et jõuda seda pisutki lähemalt käsitleda. Seepärast ei kuule me täna sellest, kuidas John Wesley süda läks 24. mail 1738 imeliselt soojaks; ega sellest, miks ta on justkui tulest välja kistud tukk; või sellest, kuidas ta seisis, jalad trotslikult harkis, oma kodukiriku aias isa haual ja jutlustas, kuna teda ei lastud kirikusse sisse.\nSelle kõige asemel tahame poeedi sõnul minna ?vähem tallatud radu?. Selle asemel tahame täna esitada küsimuse: millistest allikatest ammutas John Wesley, kui ta jutlustas ? sest eelkõige just jutlustaja ta oli. Mis oli ta mõtlemise ja arutluse taustaks ? sest ta oli ka säravalt mõtlev ja arutlev teoloog.\nJOHN WESLEYGA seoses on ka meie, Eesti metodistide seas levinud mitmeid mütoloogilisi seisukohti.\nHakatuseks tuleb öelda, et vastupidiselt tavaarusaamale ei olnud John Wesley kõige säravam jutlustaja tollasel Inglismaal, näiteks tema teatud perioodi kaaslane George Whitefield oli temast palju parem.\nTeiseks, John Wesley ei olnud igav ega kuiv teoloog. Just see aspekt Wesley juures on mulle isiklikult imponeerinud: teoloogia ei ole kuiv, ümbritsevast elust eraldatud nähtus, vaid see on kõige praktilisem teadus meie elus. Sest see kõneleb sellest, kuidas saada õndsaks. Siit tuleneb ka Wesley isiklik moto jutlustamisel: lihtne tõde lihtsatele inimestele. See tähendab muu hulgas ka keerukate vaimsete tõdede selgitamist nõnda, et iga inimene, kellele Jumal on elu andnud ja kelle eest Kristus on surnud ja üles tõusnud, saaks neist aru.\nNiisiis, Wesley allikad. Võib arvata, et inimese puhul, kes juba ülikoolis näitas end mitmekülgse mehena (sõudis jõel, mängis piljardit, malet ja kaarte; käis teatris, kui oli aega ja raha; luges palju; huvitus ka muudest teadustest peale usuteaduse), oli ka oma hilisemas professionaalses tegevuses mitmeid allikaid, kust ammutada inspiratsiooni oma sõnumile.\nJohn Wesley nägi end piibli-teoloogina. Eks seda ütle ju enamik teolooge, seepärast uurime, kuidas see piibellikkus väljendus. Wesley teadis Piiblit peaaegu peast niivõrd, et isegi tema loomulik kõne oli piibellik; tänapäeval ütleksime, et ta kõneles ?kaanani keelt?. Matteuse evangeelium oli ta lemmikraamatuks (1362 kasutuskorda); sellele järgnevad aga Kiri heebrealastele (965), Johannese evangeelium (870), Luuka evangeelium (853) ja 1. Kiri korintlastele (779). Wesley Vana Testamendi lemmikuks oli Jesaja (668 tsitaati), millele järgnevad Psalmid (624) ja Jeremija (208). Tema Uue Testamendi lemmik-jutlusetekst oli Markuse 1:15 (190) korda, millele järgnesid 2. Kiri korintlastele 8:9 (167), Kiri efeslastele 2:8 (133), Kiri galaatlastele 6:14 (129) ja Matteuse 16:26 (117). Tema Vana Testamendi lemmik-jutlusetekst oli Jesaja 55:7 (112 korda); sellele järgnevad Jeremija 8:22 (102), Jesaja 55:6 (90; kui 6-7, siis 202 korda). Ta suutis leida evangeeliumi isegi tarkuskirjanduses, nagu näiteks Koguja 9:10 (55 korda) ja Õpetussõnad 3:17 (36 korda). Vanas Testamendis on kuus raamatut, millest ta kunagi ei jutlustanud: Esra, Ester, Ülemlaul, Obadja, Nahum ja Sefanja. Kuigi näib, et Wesley ei valinud jutlustamiseks ühtki apokrüüfset teksti, on tsitaadid Apokrüüfidest (nt Saalomoni Tarkuseraamatust) piisavalt sagedased, tunnistamaks, et tema nägemus Pühakirja kaanonist oli pigem ?katoliiklik?, kui ?protestantlik?.\nTa valdas koinee-kreeka keelt piisavalt põhjalikult, nii et ta luges Uut Testamenti Erasmuse textus receptuses nii hingekosutuslikul kui uurimise eesmärgil. Wesley oli nii kindel oma keeleoskuses, et ta võis iseseisvalt visandada nii tõlkeid kui eksegeese. Heebrea keelt näis ta oskavat ainult põgusalt, kuid see ei seganud teda tundmast huvi keskaegsete rabiinlike piiblikommentaaride vastu rohkem kui ta kaasaegsetel kombeks.\nWesley piibellik maailm ei olnud siiski mingi suletud, eraldiseisev süsteem. Sola scriptura ei tähendanud tema jaoks kunagi klassikalise hariduse kõrvalejätmist või asendamist; see oli ka küllalt loomulik, kui arvestada asjaoluga, et ta valdas suurepäraselt oma Oxfordi-hariduse põhiõppekava ja et ta oli hakanud armastama klassikalist traditsiooni kui Lääne tsivilisatsiooni allikat. Enne pöördumist teoloogia kui eriuurimisvaldkonna poole, oli temast oli saanud korralik latinist. Isegi vanemaks jäädes tsiteeris ta klassikuid ilma originaalidest kontrollimata. Vananevast Wesleyst on kellegi madame Sophie de la Rochei, haritud Saksa aadlidaami, memuaaride kaudu teada üks veetlev vinjett. Too daam külastas Inglismaad 1786. aastal ja meenutab, et talle näidati Wesleyt laeva salongis, millega nad mõlemad seilasid Rotterdamist Harwichi:\nWesley istus, prillid ees, ja luges Virgiliust Elzeveri väljaandes. Taevas hoidku! mõtlesin ma, kui metodistide põhimõtted hoiavad nende nägemise nii terava 83. eluaastani, siis ma soovin, et mind oleks õpetatud nende sektis; sest kui nende peamees loeb avamerel Virgiliust, siis võinuksin ka mina lugeda oma lemmikteoseid ilma hukkamõistuta.\nKa Wesley metodistidest järglaste jaoks oli see oluline, et Wesley oli kodus klassikalises kultuuris; ühiskonnas oli tähtis ka tema akadeemiline staatus. Wesley enese jaoks polnud akadeemiline haridus eesmärk omaette, veelgi vähem asi, millega hoobelda. See oli Wesleyle tema teoloogilises süsteemis lihtsalt üks möödapääsmatuid, lahutamatuid elemente. Kirikuloo-huvilisena ta ju teadis, kui sügavalt oli antiikkultuur kujundanud patristliku ajastu kristlust. Kreeka-rooma pärand oli elavaks allikaks tema kristluse-mõistmisel, esindades ? nagu see oli tema puhul ? muljetavaldavat demonstratsiooni ?paganliku? kultuuri hiilgusest ja õnnetusest tema parimal ning halvimal kujul. Mõningad selle soterioloogilise lähenemise järeldused ilmnevad tema eksegeesis ? nagu näiteks tema kommentaaris Ap 14:15-17 (?elav Jumal? ei ole jätnud andmata endast tunnistust??), Rm 1:18-32 ja mujal, kus ta räägib oma veendumusest, et Jumala ettehoolduses on ruumi ka ?paganate? päästmiseks.\nJutlustes (ja ka mujal) oli Wesley lemmikallikaks klassikute seast Horatius; ainuüksi jutlustes leidub temalt 27 tsitaati, mõned neist korduvad erinevates kontekstides. Võib tunda, et Virgiliust luges Wesley suurema isikliku heameelega, kuid ta tsiteerib teda ainult 21 korda. Järgneb Ovidius kümne, Cicero üheksa ja Iuvenalius seitsme korraga. Veel kolmeteistkümmet autorit on tsiteeritud vähemalt korra: Aristophanes, Hadrianus, Homeros, Lucanus, Lucretius, Persius, Pindaros, Sophokles, Suetonius, Symmachos, Terentius ja Velleius Paterculus.\nNagu öeldud, Wesley ei kasutanud tsitaate neilt autoritelt mitte eputamiseks ega lihtsalt kaunistuseks, vaid nendes peituvad mõningate Wesley silmapaistvaimate üldideede alged, näiteks tema Jumalas osalemise temaatika. Antiikautorid on peamised allikad, kust ta ammutas oma mõisted inimloomuse, inimtahte ja inimihalduste kohta. Sellest pärandist tulenes tema viis eelistada vormi toorestele tunnetele ja tema kontseptsioon südametunnistusest kui universaalsest moraalsest meelest. Just selles mõttes oli ta pikk dialoog antiikautoritega tõeline preparatio evangelica; võiks isegi oletada, et Wesley soovitaks antiik- (ja ilmselt siis ka renessansi) kirjanduse tundmist evangeeliumi ettevalmistusena veel tänapäevalgi.\nWesley oli omas ajastus piisavalt mittekonventsionaalne, ja seda nii julgelt, et temast võib jääda mulje kui teoloogilisest novaatorist. Tegelikult oli Wesley jaoks äärmiselt tähtis tugev järjepidevus kristliku kogukonna tunnetuses läbi sajandite. See seletab osaliselt tema eluaegset suurt huvi kirikuloo vastu. Oma kuulutustöös võttis ta seda järjepidevust iseenesestmõistetavalt ning astus ikka ja jälle ristiusu minevikku, toomaks näidet või viitamaks pretsedendile kirikuloos, sest vaatamata aegade ja olukordade muutumisele nägi ta Kirikus teatud olemuslikku järjepidevust.\nSee oli tema jaoks kristliku ?traditsiooni? olemus. Kõige selgemini oli see tema meelest kontsentreeritud ristiusu esimestesse sajanditesse (nn algkristlus). Huvitav on siinjuures see, et ta uskus, et see ?usu kontsentraat? oli kreeka õigeusus edasi arenenud stabiilsemal moel kui ladinlikus Läänes. Tema huvi patroloogia vastu tulenes eelkõige uudishimust. Oxfordi-õpingute ajast peale elas Wesley koos Kirikuisade kui oma õpetajate ja kaasaegsetega.\nTähelepanuväärne on fakt, et reisides üle Atlandi Georgiasse, pakkis ta enesega kaasa William Beveridgei üüratud patristlike tekstide fooliod (kõik kokku 7,2 kilo kahes köites) ja kasutas neid inspiratsioonina just nimelt oma liturgilisteks eksperimentideks, mis tol korral lõppesid süüdistustega Savannah ülemkohtus.\nKuid palju enam kui Idakiriku liturgiast õppis ta selle vaimsusest. Just kristlikus Idas on allikas Wesley ideedele eelkäivast armust ja inimlikust vabadusest ja, kõige olulisemana, talle omapärasele õpetusele kristlikust täiuslikkusest, mille üle on nii piike kui keeli teritatud, aga mida Wesley ise mõistis just nimelt orientaalselt: pigem kui teleiosis?est (täiuslikustav täiuslikkus), mitte perfectusest (täiuslikuks tehtud täiuslikkus).\nMeile on nii eesti kui vene keeles tuttav raamatuke ?Metodisti iseloom?. Ilmselt ei ole siiski üldteada tõsiasi, et seegi pärineb laias laastus patristlikust perioodist. Tundmata, et ta teeks midagi kohatut, pöördus Wesley Alexandria Klemensi ?Stromateisi? 7. raamatu poole, võttis selles sisalduva ?tõelise gnostiku? kirjelduse ja kaasajastas selle 18. sajandi tarbeks.\nTema ordo salutise ? kui Jumala kuju taastamise protsessi ? põhiidee arvatakse ilmselt olevat kohandus Püha Irenaiose kuulsast anakefalaiosis?e õpetusest (st Kristuse rekapitulatiivne tegu kui kogu päästmise alus).\nWesley keskne teema (Jumala-inimese üksteises osalemine) oli suures osas üle võetud Makarioselt, Nyssa Gregorioselt ja Süüria Ephraimilt.\nKõigi nende ideede keskpunktis oli tema arusaam Püha Vaimu isikust ja tööst kui Jumala isiklikust kohalolekust uskliku südames ja tahtes ning Vaimuga täidetud osaduskonnas ja selle sakramentides. See võimaldas tal kõnelda usklikust kui kellestki, kelles pigem elab ja keda juhib Püha Vaim, kui et Püha Vaim omab teda kui mingi vastupandamatu jõud.\nSee eriline vaade Püha Vaimu isikule ja tööle on just see võti, mis avab Wesley mõtted nendes küsimustes, mis muidu kimbatust tekitavad. Näiteks küsimus Jumala kui Looja suveräänsusest ja võimalusest Vaimu eelkäivale tegevusele vastu panna. Just see pneumatoloogia lasub Wesley täiuslikkuse-õpetuse keskpunktis. See seletab ka, miks tema versioon sellest õpetusest oli nii hõlpsalt vääriti mõistetav inimeste poolt, kes olid ammugi harjunud ?kriminaalkohtulike? orientatsioonidega Lääne soterioloogias. Selles vanemas traditsioonis, millest Wesley ammutas, võis pühitsust (?pühadus?, ?täiuslikkus armastuses?) näha kui ?usu täiust?. Seega võis ka Issanda käsku, Wesley oli omas ajastus piisavalt mittekonventsionaalne, ja seda nii julgelt, et temast võib jääda mulje kui teoloogilisest novaatorist. Tegelikult oli Wesley jaoks äärmiselt tähtis tugev järjepidevus kristliku kogukonna tunnetuses läbi sajandite.Olge pühad!? näha kui kattega tõotust, et arm suudab võidutseda patu üle. Kuid usk, mis sünnitab pühadust, on ise juba suhe, mis jätkub ja kasvab selles elus ? dünaamilise protsessina, mis on hoopis paljutahulisem mis tahes ladina kontseptsioonist täiuslikkusest kui saavutatud seisundist. Igal juhul tundis Wesley end ?algkristlikus ajastus? väga koduselt ja vabalt, et kasutada oma teadmisi nõnda, nagu talle vajalik.\nWesley orientatsioon kristlikule möödanikule ei kallutanud siiski ta huvi kõrvale ka tema enda maailmast ja ta oma ajastust. Akadeemilisest karjäärist loobumine ja enese samastamine massidega ei kustutanud tema pöörast isu lugemise järele, vaatamata sellele, et palju sellest lugemisest toimus kiirustades ja jooksu pealt. Tema kriitikud kasutasidki selle asjaolu ära ja ütlesid, et seda on preestrihärra Wesley mõtetest tõesti näha, et hobuse seljas lugemine ei mõju just kõige paremini.\nEnamasti otsis ta lugemiseks raamatuid, mis teenisid tema eesmärki metodistide teoloogilise õpetajana. Samas kannustas teda tagant ka raugematu intellektuaalne uudishimu, mis ei jätnud teda elu lõpuni. Ta elas avastuste ajastul; ta luges kirjeldusi suurtest mereretkedest agarusega, millesse mahtus nii kergeusklikkust, kui kriitilist reservatsiooni. Ta ise oli juba ammugi ? oma kogemuste põhjal Ameerika põlisasukatega Georgias ? loobunud ?õilsa metslase? ja rikkumata ?looduslapse? ideaalkujudest. Seepärast kaldus ta ka mitmesugustes kirjeldustes teistest pärismaalastest (Lõuna-Aafrika hotentottidest ja arktilise Euroopa laplastest) leidma veelgi enam tuge oma uskumusele, et patt on (teadaolevate moraalsete standardite tahtliku rikkumise mõttes) meie maailmas palju rohkem üleüldine norm, kui süütus või ignorantsus. Kuid ta oli ka kindel, et ?evangeeliumi üldise levimise? peamiseks takistuseks oli nime- ja pseudo-kristlaste jõhkralt ebainimlik käitumine nii kodus kui välismaal.\nWesley oli piisavalt ratsionalist selleks, et mõista, et tema teoloogiat tuleb korreleerida oma aja teadusliku revolutsiooniga ning ta oli teadlik ka mõningatest probleemidest, mis sellega kaasnesid. Ta oli üles kasvanud mugava kindlustundega, et ?naturaalfilosoofia? ? kui see on tõene ? on alati kooskõlas kristliku arusaamaga Jumala tarkusest loomisel. Newtoni ajastu oli aga tõsiste raskuste ette seadnud kõik ajaloolised kristlikud maailmavaated, eriti õpetused imedest ja jumalikust ettehooldusest. Enamgi veel, David Humei skeptitsismis ja Immanuel Kanti kriitilises idealismis aimas Wesley drastilisi tagajärgi traditsioonilisele usule mitte ainult vihjamisi. Reaktsioonina sellele otsis ta välja mitmed Newtoni kriitikud ja apelleeris nendele, mitte niivõrd kummutades Newtoni katsete tulemusi, kuivõrd toetades omaenda vaateid jumaliku ettehoolduse suveräänsusest. Lühikest aega flirtis ta John Hutchinsoni kummaliste Newtoni-vastase hüpoteesidega, mis väitsid, et täielik ja Jumalast inspireeritud kosmoloogia sisaldub kodeerituna vokaalimärkideta heebreakeelses ?viies esimeses Moosese raamatus?; ent ta taipas ruttu, et see oli vale käik ja hülgas selle.\nSiiski ei olnud ta pelgalt kriitik ega mingi tagurlane. Wesley kogus kokku selle, mis ta pidas parimaks kaasaegses teaduses ja produtseeris omaenda ?Survey of the Wisdom of God in Creation: Or, A Compendium of Natural Philosophy? (?Ülevaade Jumala tarkusest loomsel: ehk naturaalfilosoofia kompendium?), esmalt kahes köites (1763), siis kolmes (1770) ja lõpuks viies (1777). Enamjaolt laenatud (headest allikatest), on see muljetavaldav kogumik, hästi organiseeritud. See teos oleks ka tänapäeval ajakohane: mitte küll enam oma teadusliku faktoloogia, kuivõrd vaimsuse poolest, mis püüab integreerida usku ja teadust.\nEriti oma hilisemates jutlustes kasutab Wesley päris kompetentseid viiteid nn uuele astronoomiale (komeedid ja ?kinnistähed?, valguse kiirus jpm). Wesley oli esimene rahvateoloog, kes mõistis äsjaavastatud elektrinähtuse tähtsust. Temast sai pioneer elektriðoki terapeutilistel eesmärkidel kasutamise alal, ta seadis ?elektrifikatsioonimasinad? üles oma parameditsiinilistes kliinikutes Londonis ja Bristolis.\nWesley püüdis kaitsta oma järgijaid moraalsuse sekulariseerumise eest. Tekkinud ja levima hakanud deism kõneles inimese sisemistest voorustest ja võimest ilma üleloomulikuta toime tulla. Selle ?sisemise vooruse? vastase poleemikaga käsikäes tegi Wesley ärevaks nn laissez-faire majandusteooriate levimine, mis viimaks leidsid oma klassikalise sõnastuse Adam Smithi teoses ?Wealth of Nations? (1776). Mis Wesleyt siin kõige rohkem häiris, oli tees, et ülejäägi akumulatsioon ongi majandusliku heaolu alus. Sellele vastuseks väitis Wesley otsekoheselt, et igasugune ülejäägi akumuleerimine on surmapatt. Muidugi ujus ta selle seisukohaga vastu võimast voolu ja jõudis edasi vaid õige pisut, kui üldse.\nMetodistidki olid valmis järgima ?rahakasutuse? kaht esimest reeglit, nimelt, ?saavuta kõik, mis võid, ausalt? ja ?säästa niipalju, kui võid, hoolikalt?. Kuid kolmas reegel (?anna ära kõik, mis saad ? nimelt, kõik, mis sul jääb üle esmavajaduste ja -tarvete katmisest?) oli liiga palju palutud ? nii tollal kui tänapäeval, mil ka metodisti koguduste majanduslik heakäekäik rajaneb tihti nn ülejäägi investeerimisel, et saada veelgi rohkem.\nWesley isa oli olnud väiksemat sorti tegelane omaaegses kirjandusmaailmas, olles kaastöötajaks mitmetele ajalehtedele ja ajakirjadele (The Athenian Mercury, The Athenian Oracle ja The Athenian Gazette). Ise oli ta kirjutanud poeetilise ?Jeesuse elu? (1693) ja mõned väga ambitsioonikad ?Dissertatsioonid Iiobi raamatu kohta? (1735). Noor John oli üles kasvanud mitmete heade kirjandusajakirjade (The Spectator, The Tatler ja The Guardian) maailmas. Seepärast võib oletada, et oma südames oli Wesley alati esseist. Seega oli rändevangelisti tavapärase stereotüübi varjus tegu literaadiga, kelle kirjanduslik teadmistekogu ja nõudlik maitse olid ?ta ridade vahel? äratuntavad. Wesley leidis nt Miltoni olevat palju sügavama, kui Shakespearei. Ta ei võinud taluda Laurence Sternei, Voltairei või Lord Chesterfieldi. Wesley ?lihtsad inimesed? teadsid väga hästi, kui karmilt ta mõistis hukka Inglise teatri üldiselt kui ?kõige labase ja liiderlikkuse solgitoru?. Samal ajal ulatus Wesley huvi Inglise draama kui sellise vastu Restauratsioonist kuni tema päevini.\nÄrkamise suurim kirjanduslik mõju tulenes siiski tema vaimulike laulude varamust. Sellest tunnistavad ühiselt nii metodistid kui teised. Vendi Wesleysid hinnati kõrgelt selle pärast, et nende järgijad laulsid oma kirikulauludes neidsamu õpetusi, mida nad kuulsid ja lugesid nende jutlustest. Nõnda siis ei olnud kirikulauludel ainult vahemänguline või dekoratiivne, vaid õpetuslik osa. Seepärast on ka nt Wesley jutluste kõige külluslikumaks tsitaatide-allikaks Pühakirja kõrval metodistide jaoks kirjutatud vaimulikud laulud. Selles punktis oli just Charlesi panus ärkamisse ainukordne ? tema vaimulikke laule on laulnud palju enam kristlasi (ja mitte ainult metodiste), kui on kunagi lugenud Johni mistahes jutlust. Poolametlikus laulude kogus ?Collection of Hymns for the Use of the People Called Methodists? (?Kirikulaulude kogumik kasutamiseks inimestele, keda hüütakse metodistideks?) 1789. aastast leidub laule Isaac Wattsilt koos kimbukese Johni tehtud suurepäraste tõlgetega Reformatsiooni esimesest sajandist pärinevatest olulisematest luterlikest koraalidest.\nNagu palju muu puhul, olid John Wesleyl oma kindlad arusaamad ka kirikulaulude ja laulmise osast metodistlikel jumalateenistustel; need olid kokku võetud tema ?Juhistes? (?Directions?) koguduselaulu kohta, mis ilmus ?Select Hymns: With Tunes Annext? (?Valitud kirikulaulud: koos lisatud viisidega?) lisana 1761. aastal. Näiteks kirjutab ta: ?Laulge rõõmsalt ja julgelt?. Ärge kartke oma häält nüüd rohkem ega ärge häbenege, et seda on kuulda rohkem, kui siis, kui te laulsite saatana laule.? Laulge õiges tempos. Ükskõik, millises tempos lauldakse, pidage sellest kindlasti kinni. Ärge jookske ette ega jääge maha, vaid pange hoolega tähele juhthääli ja liikuge edasi koos nendega nii täpselt, kui võimalik. Ja hoolitsege selle eest, et te ei laulaks liiga aeglaselt. Selline venitamine on loomuomane kõigile neile, kes on laisad, ja on viimane aeg see komme endi keskelt minema kihutada ning laulda kõiki meie viise just nii kiiresti, kui me laulsime neid esimesel korral.?\nNõnda nagu ta põlgas ilutsevat stiili jutlustamise juures, nii taunis ta korduvust kirikulauludes, hümnides ja oratooriumites. Ei julge arvata, mida John Wesley ütleks nüüdisaegse, verbaalse väljenduse poolest kasinavõitu ülistuslaulu þanri kohta. Igal juhul 1768. aasta konverentsi protokollis mõistab ta hukka ?ühtede ja samade sõnade sagedase korrutamise (kuid eriti siis, kui keegi teine kordab samal ajal teistsuguseid sõnu ? see on kohutav kuritarvitus, mis läbib kogu moodsat kirikumuusikat); nõnda nagu see ðokeerib tervet mõistust, toob see tingimata sisse ka surnud formaalsuse, milles pole religioossust rohkem kui Lancashirei sikusarves.? Oma päevikus kirjutab ta 9. augustil 1768: ?Mulle? oli äärmiselt tülgastav viis, kuidas [Neathi lähedal koor] laulis, korrutades terve mõistuse vastaselt ühtesid ja samu sõnu kuus või kaheksa või kümme korda?? Või 19. märtsil 1778: ?Õhtul jutlustasin ma Pebworthi kirikus; kuid tundus, et ma ei olnud omas elemendis. Lauldi pikka hümni, aga ma arvan, et mitte keegi peale lauljate ei saanud sellest sõnagi aru. Kas see polegi mitte ?võõras keeles palvetamine?? Ma ei suuda seda üheski oma kirikus taluda rohkem, kui ladinakeelseid palveid.? Või taas 8. aprillil 1781: ?Teenistus toimus tavalisel kellaajal. Ma saabusin õigel ajal, et teha lõpp halvale kombele, mis seal hakkas sisse hiilima; mõned mehed, kellel oli hea hääl, laulsid psalmi, mida mitte keegi ei teadnud, viisil, mis sobinuks ooperisse, kusjuures kolm, neli või viis inimest laulsid samal ajal teiste sõnadega! Milline löök tervele mõistusele! Milline janditav pilge avaliku jumalateenistuse suhtes! Mitte mingi komme ei või õigustada sellist segu labasusest ja absurdist.? Nii et kui Wesley puistas oma jutlustesse ridu või salme vaimulikest lauludest ? mida ta tegi ohtralt ? siis võis ta arvestada kuulajate ja lugejatega, kes olid võimelised nendega resoneeruma omaenda kogemustest lähtuvalt.\nEelkõneldust võime teha igaüks mitmesuguseid järeldusi. Sõnastan siiski mõned, mis minus tekkisid.\nJohn Wesley ei ole igav ei inimese, teoloogi ega jutlustajana. Loodetavasti ilmuvad lähitulevikus tema 52 Standardjutlust eesti keeles ja huvilised võivad selles ise veenduda.\nJohn Wesley ei ole keegi, kes oleks jäänud oma ajastusse. Nagu näha, on tal veel ka tänapäeval kõnelda esmajoones ?inimestele, keda kutsutakse metodistideks?, aga ka kõikidele teistele kristlastele.\nMeil, Eesti metodistidel, on Wesley tegelikult veel avastamata. Paar vagajuttu ja legendi ei ole kaugeltki Wesley pärand. Aga meie usuisa tundmaõppimine on vaeva väärt ettevõtmine.\nSee, mida meil on temalt õppida, on küllap avatus Jumala ja ümbritseva maailma suhtes. Terve huvi kõige vastu, mis meie ümber toimub. Lisaks vaimne haridus ja enese vaimne vormishoidmine. Äärmiselt olulise asjana armastus Kristuse Kiriku vastu. Ja küllap olulisima asjana selle ajaloolise ja traditsioonilise kristliku usu omaksvõtmine, hoidmine, mõtestamine ja kuulutamine, mis kord aastatuhandeid tagasi pühade kätte on antud. Sest selle läbi saavad orjuses olijad vabaks; eksinud ja otsijad leiavad tee ja hukkujad päästetakse.\nArvatavasti soovitaks Wesley antiik- ja renessansikirjanduse tundmist evangeeliumi ettevalmistusena veel tänapäevalgi.\nWesley oli omas ajastus piisavalt mittekonventsionaalne, ja seda nii julgelt, et temast võib jääda mulje kui teoloogilisest novaatorist. Tegelikult oli Wesley jaoks äärmiselt tähtis tugev järjepidevus kristliku kogukonna tunnetuses läbi sajandite.


Aasta esimesel päeval poja kaotanud maailmameistrid: arstid võinuks ta elu päästa - Laskesuusatamine - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAasta esimesel päeval poja kaotanud maailmameistrid: arstid võinuks ta elu päästa\n1. jaanuar 2019, 9:31\nFOTO: Cornelius Poppe / SCANPIX / Code 20520 / Scanpix\nLaskesuusatamise maailmameistrite Frode Andreseni ja Gunn Margit Andreasseni jaoks algas 2018. aasta kõige kohutavamal võimalikul moel - nende 13-aastane poeg leiti oma kodust voodist surnuna. Aasta pärast tragöödiat on vanematel endiselt hulk vastamata küsimusi.\nAndresen sõnas Dagbladetile antud intervjuus, et arstid oleksid võinud tema poja päästa. 13-aastasel Davidil oli juba neli aastat varem diagnoositud langetõbi, kuid saatuslikul päeval polnud tema haigusest märkigi. Paar väidab, et arstid ei rääkinud neile haiguse kohta kõike vajalikku. Davidi langetõvehood vähenesid ja näis, et poiss on haigusest paranemas.\n«See rahustas meid. Arvasime, et me ei pea enam midagi pelgama. Näis, et ta on täiesti tavaline laps. Kuid nüüd tunnen, et oleksime pidanud jätkuvalt ettevaatlikumad olema. Arst tunnistas mulle, et nad oleksid võinud Davidi elu päästa, kui tema voodi kõrval oleks olnud andur, mis langetõvehoo tulles sellest teada annab. Oleks ta jõudnud haiglasse vaid viis minutit pärast seda, kui ma ta leidsin... Meil polnud sellise anduri olemasolust aimugi,» rääkis Andresen.\nNii Andresen kui ka Andreassen on laskesuusatamises tulnud maailmameistriks. Andresenil on ka olümpiakuld 2002. aasta Salt Lake City mängudelt. Peres kasvavad veel nooremad pojad Nicolai ja Elias.


august 2018 | LONA-JASMIIN HUNT\nTaaskord üks postitus sellest, kust aga hea riideid soetada on. Kes rohkem e-poode sirvinud on, ilmselt juba teavad, et paljudes poodides kaup tegelikult kordub, aga hinnad võivad päris erinevad olla. Just seepärast tasub häid kohti ikka jagada - pole ju mõtet osta sama komplekti kallima hinna eest.\nNiisiis, sain ma koostöö raames valida kaupa e-poelt GirlMerry, kus hinnad on ikka nii odavad, et kohati hakkasin ise ka kahtlema, mis kaup see selline küll olla võib. Aga kaotada polnud mul ka midagi, seega otsustasin 2 rõivaeset ikka välja valida. Samuti nägin ma riideid, mida ma varem teistest e-poodidest tellinud olen - aga GirlMerry e-poes olid need poole väiksema hinnaga.


Rahvuslane: MATTI ILVES: EESTI RAHVAS ON VALITSEJATE POOLT KUULUTATUD OLEMATUKS!\nAnonüümne 28. aprill 2016 16:55\nNüüd ma julgen küll arvata: Mr Siim Kallas vajab psühhiaatrilist abi. Eestimaalane ja eestlane on täiesti erinevad mõisted.\nPöördugu ruttu arstile. usun, et Jüri Ennet aitab tal mõistusele tulla, kui vaja, korraldatakse pikemaajaline ravi.\nSiit võib kooruda rahva poolt kollektiivne hagi eestlaste etnose mõiste lörtsijate suhtes ning avaldus mitmete kaasnevate kuriteo toimepaneku suhtes.\nmaks 28. aprill 2016 20:34\nEtnosi pole Eurolandis olemas!\nTäna on osariigikodanikud ka pigimust võib eestlane olla, keel pole ka oluline tunnus. Ainult venelane pole eestlane kui on EV kodanik ja isegi 5 põlve Eestist pärit!\nAinus etnos on keda tunnistatakse, see on venelane! Venelase kohta peetakse arvestust eriti Eestis ja erinevalt inglise keelest ei tohi ta vene keeles nime oma ettevõttele nime anda! Inglise keel valitseb kogu Eestis vt sildid , ettvõtte nimed jm.\nAnonüümne 29. aprill 2016 00:20\nKuidas suhtuks kohus avaldusse, mis on esitatud 15 000 inimese poolt?\nSaaks jätta erakonnad välja ning asi oleks otseselt juba rahva ja põhiseadusest tuleneva õigluse küsimus.


Uus vanemahüvitis, kui olen saanud lisapalka - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Uus vanemahüvitis, kui olen saanud lisapalka\nTeema: Uus vanemahüvitis, kui olen saanud lisapalka\nSaan vanemahüvitist. Lisaks teen kodus tööd. Palk on miinimum, ehk kõvasti väiksem, kui mu emapalk.\nJäin teise lapse ootele ja vanusevahe tuleb alla 2 aasta.\nKas saan olla kindel, et uus emapalk arvutatakse ikka vana järgi, mitte ei võeta arvesse mu miinimumpalka, mida hetkel lisaks teenin?\nJah, kõigil, kes saavad järgmise lapse enne eelmise 2a6k saamist, neil kõigil on ÕIGUS saada eelmisega sama VH.\nMidagi muud st uuesti arvutatut saab vaid siis, kui see on soodsam (suurem)\nhirm, et lisatööd tehes arvutatakse VH tingimata palga alusel ja kaob õigus saaa eelmisega sama, see on asjatu.\nLähtume perele soodsamast summast ja kui said enne uue lapse sündimist suuremat tulu, arvutame uue lapse hüvitise suurema tulu alusel.