Looduslik kumm - www.heihopsti.ee\nLooduslikust kummist valmistatud kummikud\nViking teab kummidest kõike. Nad on sellega töötanud alates 1920. aastast. Kummikud ja välistallad on valmistatud looduslikust kummist, mis on vastupidavaim ja paindlikum materjal. See on parim.\nAinult käsitsi valmistatud\nKummik võib olla välimuselt lihtne, ent selle valmistamine on keeruline. Viking Footwear on kummikuid valmistanud mitu aastakümmet ja nende valmistamine on keeruline isegi tänapäeval. Osa mudelitest koosnevad 40 osast. Looduslikku kummi saab vormida erinevatest osadest, et pakkuda spetsiifilisi omadusi. Kummiku poodi jõudmise ajaks on see läbinud rohkem kui 50 erinevat protsessi. Kõik nende kummikud on valmistatud käsitsi.\nNad on alati oma eesmärgiks seadnud parima kvaliteediga kummikute tarnimise ning kummikuid iseloomustavad:\nHevea brasiliensis tähendab ladina keeles kautšukit. Selle võrratuid omadusi teatakse alates 1700ndate algusest, ent kautšuki tööstuslikule kasvatusele ja korjamisele pani aluse 1839. aastal avastatud vulkaniseerimise protsess. Looduslik kumm on kautšukimahl ja seda kogutakse koore sisse auku tehes. Loodusliku kummi vedel olek on tuntud ka kui lateks. Vikingi jaoks algab siit teekond, mis algas mahlast ja viis meid käsitsi valmistatud kummikuteni.\nViking on loonud ainulaadse kummisegu, et vähendada saabaste kaalu kuni 30%. Looduslikku kummi täiendatakse tihedust vähendava materjaliga ja seda valmistatakse samamoodi nagu tavalisi kummikuid. Säilivad kõik kasulikud omadused.\nMiks kummisaabastel on valge sade?\nViking kummikud on valmistatud looduslikust kummist. Tootmise käigus segatakse kummiga erinevaid lisandeid, et tekiks Vikingi ainulaadne kummisegu. Saapad koosnevad erinevatest osadest ja on valmistatud käsitsi. Saabaste valmistamisel sulavad kõik osad üheks ja tulemuseks on üks terve saabas. Harvadel juhtudel jätab keemiline reaktsioon saapa pinnale valget pulbrit.\nSeda nimetatakse „erenduseks“ ning see tekib siis, kui saabas puutub kokku õhu ja valgusega. „Erendus“ ei vähenda saabaste kvaliteeti ega vastupidavust. Ja muide – see näitab, et saapad on valmistatud looduslikust kummist.\nKui märkate oma saabastel valget pulbrit või valgeid/halle laike, siis soovitame kasutada Vikingi saabaste hooldamiseks ettenähtud pihustit või silikoonpihustit/käsna, et taastada saapa tavapärane pind ja värv. Lisaks ennetate nii kummsaabaste kuivamist ja mõranemist.\nJuhul, kui „erendus“ ei kao pärast korduvat hooldamist, siis palume teil saabast või saapaid pildistada ja võtta probleemi korral ühendust meie klienditeenindusega.\nPalun hoidke oma saapaid kindlasti kuivas ja pimedas ruumis, kuna see pikendab nende kasutusiga.


Tallinnas avatakse Eesti esimene laste saalijalgpalli kool - Kõik\nSeptembris alustab Tallinnas tööd Eesti esimene laste saalijalgpalli ehk futsali kool.\nKool töötab klubi „Cosmos“ (FC Cosmos) egiidi all, kes võistleb Eesti futsali meistrivõistlustel kõrgeimas liigas.\nKlubi peamanager Boriss Šipunov märgib, et siiamaani ei ole meie maal keegi tegelenud futsali mängijate ettevalmistusega.\n"Futsal areneb meil küllalt kiiresti ning on järjest enam muutumas harrastusspordist professionaalseks spordialaks,“ ütleb Šipunov.\nTreener Oleg Kaljurandi sõnul on futsalil rida eeliseid, eriti laste jaoks.\n"Näiteks on lapsel futsali treeningutel võimalus puutuda palli sagedamini, mis tähendab, et ta omandab ka palliga töötamise tehnika alused kiiremini,“ selgitas Kaljurand. „Soovi korral on alati võimalik minna üle suurele väljakule. On palju näiteid selle kohta, kus suure jalgpalli tähed (näiteks Luis Figo) alustasid oma teed just futsaliga.“\nEsimestele treeningutele, mis on täiesti tasuta, oodatakse kõiki lapsi vanuses 5-9 aastat. Seejärel jaotatakse nad vanuse kaupa gruppideks. Treeningutele saab tulla ühes kolmest linnaosast – Õismäel, Kesklinnas või Lasnamäel. Neid viivad läbi treenerid, kelle hulgas on Eesti futsali meistrivõistluste medalivõitjaid. Treeningute ajakava on kättesaadav klubi kodulehel.


Radist 2009-09-30 08:01:09\nProbleem on täiesti õieti tõstatatud. Päästetegevuse ametlikku dokumentatsiooni jmt. ei ole üldse avalikustatud. Miks?\nMeenutaja 2009-09-30 09:08:54\nMulle meenub, et "Estonia" hukuaegne sidetegevus oli üldse kummaline ja sellest oli ka meedias juttu. Tean, et selle kirja kirjutaja on side valdkonnas proff ja temast endast on varem kirjutatud. Meest ennast võis näha eelmine nädal ühes TV filmis, pealkiri ei tule kohe meelde.\nLaar teab 2009-09-30 10:52:07\nAga suur linnapeakandidaat OLaar ju gteab tõelist põhjust, ta lihtsalt peab rahvale vAStama ausalt\nMeg 2009-09-30 11:49:38\nVähemalt on lindistuselt võimalik teada tõde, et laev uputati. Veel on hea, et originaal pole autori käes, vastasel juhul...Kristapovitš. Tema avalikustas laeva ja mandri vahelise kõne.\nMiks on see nii? 2009-09-30 12:08:59\nIgasugusel kommunikatsioonil on äärmiselt suur tähtsus õnnetuse asjaolude selgitamisel. Huvitav, kas hukku uurinud komisjon tegeles üldse sidealaste küsimustega? Ajakirjandus on seni sellest teemast väga kõrvale hoidnud ja huvitav, kui selle kirja autor avalikustas eelmisel aastal toimunud konverentsil sellised lindistused, siis miks me sellest alles nüüd loeme?\nHäbi on 2009-09-30 12:12:02\nEile tõestas EV järjekordselt, et meil on äärmiselt täbar olukord kriisiolukorra kommunikatsiooni-ga. Eesti - Läti piiril toimus suur päästeõppus, ning eestlased jõudsid kohale alles siis, kui tund oli juba läbi ja lätlased kogu töö ära teinud!!!\nTo Häbi on 2009-09-30 12:16:37\nTõesti on! Nägin samuti TV-s seda õppust ja ikka suur jama valitseb meie riigis küll. Meeletud rahad on ilmselt kulutatud igasuguste süsteemide loomisele, aga kas nad reaalselt töötavad? Või on probleem nagu alati, kõik algab peast...\nteema 2009-09-30 13:29:26\nja aina uued uudised, et uurimises on augud, aina augud, suured mustad augud, mille täitmisest ükski otsustaja ei hooli. Ja jälle kord- MIKS OMETI?\nkahju 2009-09-30 14:04:31\nProbleem on ja jääb! Kuna me saame riigiks?\nLugeja 2009-09-30 15:11:27\nMiks sellest sidevärgist nii vähe kirjutatakse? See on huvitav valdkond, kuid keegi võiks pikemalt kirjutada. Lp.autor, tehke pikem lugu\nMeg 2009-09-30 16:01:06\nLp. autor võiks tõesti lasta kõik tõlkida ja siia saata. Saaksime palju huvitavat teada.\nTuttav 2009-09-30 16:51:10\nTunnen autorit tugeva raadioamatööri ja kriisi-side spetsialistina paar aastakümmet. Olin kuulnud ka nendest lindistustest, kuid ükski uurimiskomisjon ei ole nende vastu huvi tundnud.\nPraegu on kahju, et selliste teadmiste ja praktikaga kriisi-side spetsialist töötab Tallinnas vist autojuhina.\nHuvitav, huvitav... 2009-09-30 16:52:09\nkas see lugu ei ole mitte uute faktide lisamine uurimisse?\nKas tõesti on meie riigis asjad nii kurvad, et isegi "Estonia" huku dokumentaalsete faktide vastu ei tunne ajakirjandus huvi? Tõesti, tõesti - parim ajaleht on "Kesknädal"!!!\nkonn 2009-09-30 18:02:24\nkuna ka mina olen sidespets siis oleksin tahtnud vähe spetsimat infot.näiteks sagedused,milline vastuvõtja,mis modul.,jpm.kahtlane kahtlane...sõjaväe kanalid olid juba 60ndatel kodeeritud.aga sellised lindid on kindlasti olemas rootslastel.\nkah sidemees 2009-09-30 18:25:36\nMillise sõjaväe kanalitega oli "Estonia" huku aegu ametlikult pistmist? Päästeteenistused töötavad reeglina avatud tekstiga ja lennundus kogu maailmas samuti.\nlõpetage 2009-09-30 18:55:57\njama,kuulad pealt rootsi sõjaväe sidet?sellist jama lugeda ei viitsi.aga reisilaevade sidet ehk küll.\nto lõpetage 2009-09-30 19:01:49\nLoe rahulikult kogu lugu läbi. Kus on poole sõnaga räägitud sõjaväest?\nkonn 2009-09-30 19:10:50\npean silmas et päästeteenistus võis kasutada kodeeritud sidet,et rootsi ajakirjanikud(kes ju oskavad rootsi keelt)seda linti ei võtaks ja raadios ei laseks.mis nüüd ütlete?\nOlen paar korda selle loo läbi lugenud ja saanud aru, et kuulati "Stockholmis oleva päästekeskuse ja õnnetuspaigas tegutsevate laevade, lennukite ja kopterite vahelist sidet" rootsi keeles. Päästelennukid ja laevad küll ei kasuta mitte mingit kodeerimist, sest sellistest üritustest võivad osa võtta mitme riigi teenistused ja siis oleks küll üks segapudru.


Olympic sai 12,3 miljonit kahjumit - Börs - Majandus\nOlympic sai 12,3 miljonit kahjumit\nOlympic Entertainment Group sai II kvartalis ärikahjumit 10,5 miljonit krooni, ettevõtte puhaskahjum jätkuvatest tegevusvaldkondadest ulatus enne tulumaksu mahaarvamist 12,3 miljonini.\nÄritulud langesid eelmise aasta sama ajaga võrreldes 4 protsenti 416,1 miljonile kroonile, teatas Olympic Entertainment Group börsile.\nII kvartali finantstulemused paranesid ettevõtte sõnul nii I kvartali kui eelmise aasta II kvartaliga võrreldes kõikidel tegevusturgudel, välja arvatud Rumeenia, kus ärikahjum kasvas hasartmänguturu madalseisu ning suurvõitude väljamaksete mõjul 6 korda 20 miljoni kroonini. Lisaks Läti ja Slovakkia segmendile jõudsid II kvartalis ärikasumisse ka Eesti ja Leedu segment. Valgevene ja Poola segment püsisid kahjumis.\nEesti segmendi kontsernivälised äritulud moodustasid I poolaastal 201,2 miljonit krooni, sealhulgas hasartmängutulud internetikasiinost 9,7 miljonit krooni. Juunis lansseeris Eesti esimene netikasiino ja pokkerituba Olympic-Online mobiilirakendused, mis võimaldavad mitmeid kasiinomänge mängida otse iPhone'is ning teistes nutitelefonides.\nHasartmänguturg langes Eestis mulluse I poolaastaga võrreldes Olypmpicu andmetel 6 protsenti. Olympic Casino Eesti AS turuosa siinsel hasartmänguturul oli juuni lõpus 52 protsenti, kasvades aastaga 5 protsendipunkti võrra. Ärikahjumit sai Eesti segment I poolaastal 66,1 miljonit.\nSlovakkia segment on tänavu näidanud suurimat tulude kasvu ehk 23 protsenti võrreldes mulluse I poolaastaga. Juunis alustati uue ehk kolmanda kasiino projektiga Slovakkias, mille planeeritud avamise aeg jääb IV kvartalisse.\nKontserni kasiinode arv ulatus juuni lõpus 64ni, vähenedes aastaga 22 võrra. Enim kasiinosid on Lätis. II kvartalis otsustas kontsern sulgeda 3 kasiinot - 1 Eestis ja 2 Poolas.\nKontserni töötas juuni lõpus 2166 inimest, mis on viiendiku võrra vähem kui aasta varem. Viiendiku võrra vähenes ka töötasude summa, ulatudes koos sotsiaalmaksudega 229,8 miljonini. Enim töötajaid ehk 514 oli Leedus. Eestis töötas 453 inimest.


Valitsus kaalub põllumeeste soodusaktsiisiga diislikütuse kaotamist - Delfi Eesti\nValitsus kaalub põllumeeste soodusaktsiisiga diislikütuse kaotamist\n08.august 2019 19:43\nValitsus kavandab põllumajanduses kasutatava soodusaktsiisiga ja erimärgistatud diislikütuse kaotamist, sest praeguse süsteemi kohaselt kaotab riik hinnanguliselt viis miljonit eurot aastas.\nPraeguse süsteemi järgi tuleb sõita oma diiselautoga tanklasse ja lasta paaki odavamat siniseks värvitud diiselkütust, registreerida oma ost ID-kaardiga ära ja nii säästad liitri pealt kolmkümmend kuus senti.\nSeda kütust võib tegelikult kasutada vaid põllumajanduses ja kutselisel kalapüügil, kus see on mõeldud nende tegevuste toetuseks. Odavamat kütust muuks otstarbeks kasutavate petiste tõttu saab riik igal aastal umbes viis miljonit eurot kahju, vahendab ERR-i uudisteportaal "Aktuaalset kaamerat".\nMaksu- ja tolliameti maksuauditi üksuse juht Raili Roosimaa ütleb, et süsteem, kus nemad saavad kontrolli teostada alles pärast ostu sooritamist, pole väga efektiivne.\nValitsus plaanibki süsteemi nüüd muuta - üks variant on hakata juba kütuse müügil tuvastama, kas isikul on üldse õigust erimärgistusega diislit osta.\nMaaeluminister Mart Järviku sõnul on see kallim variant, sest selleks on vaja üles ehitada IT-süsteemid. Odavam oleks tema sõnul kütuse värvimine üldse lõpetada ja maksta põllumeestele selle asemel PRIA kaudu hektaripõhist kütusetoetust.\nPõllumehed aga ütlevad, et just praegune süsteem tagab paindlikkuse, sest hektari järgi makstes ei arvestataks näiteks põllukultuuride eripärasid.\nRefereeritud artikli täistektsti loe ERR-i uudisteportaalist.\nFOTOD | Lüganuse vallavanem: Uustali ennistamine on mõeldamatu. Igasugune usaldus on kadunud Vallavanem kohtus kooli hoolekogu ja õpetajate esindajatega (7)\nTAGATUBA | Keskerakonna maksude väljamõtlemise palavik vajab arstide sekkumist (46)\nHarku valda prinditakse kuuemeetrine Martin Lutheri monument (15)


TURFMASTER PÜHKIJA/KOGUJA 42" – Traktori lisavarustus – Mehka\nJärelveetav muru puhastaja ehk muruluud. Sobib kõigile murutraktoritele ning võimaldab kokku pühkida nii niidetud muru kui ka mahalangenud puulehed. Stantsitud teraskorpus tagab vastupidavuse pikkadeks aastateks. Reguleeritav kõrgus.\nLaius 42", koguja mahutavus 368l\nJärelveetav muru puhastaja ehk muruluud. Sobib kõigile murutraktoritele ning võimaldab kokku pühkida nii niidetud muru kui ka mahalangenud puulehed. Stantsitud teraskorpus tagab vastupidavuse pikkadeks aastateks. Reguleeritav kõrgus. Laius 42", koguja mahutavus 368l


Pevkur: Eesti õiguspoliitika kisub kiiva - Riigikogu\nPevkur: Eesti õiguspoliitika kisub kiiva\n25.10.2017 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nTänasel õiguspoliitika arengusuundade arutelul Riigikogus sõna võtnud Reformierakonna esimees Hanno Pevkur kritiseeris teravalt justiitsminister Urmas Reinsalu tegevust Eesti õiguspoliitika suunamisel.\n„Justiitsministri ülesanne on tagada Eesti õigusruumi tasakaalukas areng ja hoiduda ülereguleerimisest. Viimasel aastal oleme aga näinud korduvalt halba ja räpakat õigusloomet, millele on lisaks Riigikogule tähelepanu juhtinud ka Vabariigi President, näiteks magusamaksu tagasisaatmisega,“ märkis Pevkur.\nPevkuri sõnul on äärmiselt kahetsusväärne asjaolu, et justiitsminister on rihma lõdvaks lasknud ka seaduste väljatöötamiskavatsuste nõudmiste osas. „Hiljuti jõudsid näiteks parlamenti Eesti Haigekassa ja ravikindlustusseaduse muudatused, mis muudavad põhimõtteliselt ravikindlustuse sisu. Eelnõu esimesel lugemisel selgus aga kurb tõsiasi, et tööandjatega pole plaanitud muudatusi üldse arutatud. Just selliste fopaade ärahoidmiseks ongi vaja enne eelnõu jõudmist parlamenti väljatöötamiskavatsuse käigus selgeks teha, kas muudatust üldse on vaja ja mis mõjuga plaanitavad muudatused on,” lisas Pevkur.\nOma sõnavõtu lõpetas Pevkur meenutusega kevadesse, mil parlament arutas olulise tähtsusega riikliku küsimusena Eesti majanduse tulevikku. “Ütlesin siis ja ütlen täna – Eesti õigusruum tuleks lihvida 50% õhemaks, et vähendada bürokraatiat ja anda muuhulgas ettevõtjatele tegutsemisvabadus, mis omakorda looks eeldused ka suuremaks majanduskasvuks,” ütles Pevkur.\nPentus-Rosimannus: valitsuse passiivsus Euroopa suunal on murettekitav ja ohtlik 10.12.2019


Kati Tikenberg Archives - Ajakiri Director\nUue ajastu olulisim pädevus\nKati Tikenberg\t apr. 27, 2021\nKati Tikenberg Mäletan, kui vestlesin umbes seitse aastat tagasi pärast muudatuste juhtimise koolitust ühe pangajuhiga, kes ütles, et ainus, mis on kindel, on see, et midagi ei ole kindlat. Tollal õpetasime, koolitasime, kirjutasime…\nInimest ei huvita, mis organisatsioonis ta töötab\nKati Tikenberg\t märts 3, 2021\nKati Tikenberg Olen oma kogemuse alusel ikka ja jälle jõudnud arusaamale, et inimese ja meeskonna tulemuslikkuse ja rahulolu määrab otsene juht ja meeskonnakultuur, vähem oluline on organisatsioon ise. Minu äratundmisrõõm oli suur, kui…\nKas kogemus = kompetents?\nKati Tikenberg\t sept. 2, 2020\nKati Tikenberg on ettevõtte Aeternum Koolitus ja Konsultatsioonid partner, koolitaja ja konsultant Tänaseks juba 15 aastat Eesti ettevõtteid koolitades olen liigagi tihti kokku puutunud olukorraga, kus tellija taotlus on leida…


Kohvimasin NESCAFÉ Dolce Gusto "MiniMe EDG305.WR" - KohviSemu\nEsilehtKohvimasinadKapselkohvimasinadKohvimasin NESCAFÉ Dolce Gusto “MiniMe EDG305.WR”\nKas need masinad on tihti defektsed? Näiteks, kas nendel seadmetel lekib alt vett?\nSellist asja juhtub harva, kuid vesi võib hakata lekkima kui kohvimasinat ei ole regulaarselt katlakivist puhastatud.\nKas teil on seda kohvimasinat ka valge versioonina?\nKahjuks ei ole meie sortimendis täielikult valget “MiniMe” mudelit, kuid soovitame vaadata hoopis “Genio” versiooni: https://www.kohvisemu.ee/p/kohvimasin-nescafe-dolce-gusto-genio-s-edg225-w/\nOlen väga rahul. Vöike ja tubli masin. Meeldib, et saan ise veekogusr reguleerida vastavalt soovile. Masina saim kätte ruttu, hea teenindus.\nVasta Kirsti Nikkolo-le\nVäga mugav väikesele perele ja seltskonnale!\nVasta Ene Aedmaa-le\nVäga hea masin ja lihtne kasutada\nTeg. on hea kohvimasin ning põhiline on see, et naine on rahul:). Aga kui tõsisemalt rääkida, siis peab ta teile remonti tooma, kuna laseb põhjast vett läbi ja laud on märg.\nVasta Ülar Karafin-le\nKõik vastab ootusele\nVasta Vladislav Suh-le


Peapööritus seljavaluga - Menisk Purasiinamiidi valus liigend\nNad kõrvaldavad valu. Suukaudne ravim, mis aitab neerudelt eemaldada liigne kusihape. Tõsine valulik valu püsib tundi, liigesepiirkonnas ilmnevad tursed ja punetus. Sellel tööriistal on keha üldine tooniline toime, see stimuleerib immuunsüsteemi, aitab elundites ja kudedes taastumisprotsesse kiirendada..\nEeltingimused Selle haiguse arengu peamine põhjus on kusihappe püsiv kõrge sisaldus veres. Loovutatud olek areneb järgmistel põhjustel: neerufunktsiooni kahjustus näiteks neerupuudulikkus ; selliste toodete tarbimine, millega keha elusorganism, millel on purasiinamiidi valus liigend, mis eristavad seda elutusest ainest, sealhulgas ainevahetusest, säilitades oma struktuuri ja korralduse ise, säilitades võime neid paljundada, kui suurtes kogustes satuvad puriinibaasidesse - punakas liha, šokolaad, alkohol, kohv, kakao, teatud tüüpi kalad; ülehinnatud uraatide süntees, vähendades samal ajal nende organismist väljutamise võimalust näiteks alkoholi kuritarvitamise korral ; pärilik dispositsioon, mida pole täielikult uuritud.\nPodagra esinemise asjaolude põhjal võivad inimesed olla ohustatud: neljakümne aasta pärast sagedamini mehed; kellel on probleeme neerudega; alkoholi kuritarvitajad, toidud, milles on rohkesti puriini aluseid. Kuidas ravida Peaaegu kõik, kes paljastavad endas loovutatud haiguse ägedad sümptomid, küsivad, kuidas kodus ravida podagra. Haiguse esimesel avastamisel toimub tervendamine usu kaudu samuti tervendamine palve abil, jumalik tervendamine õpetus, mis kinnitab üleloomuliku kehalise paranemise võimalust haigusest või kaasasündinud omandatud puudusest kehas ilma statsionaarsete kriteeriumideta arsti järelevalve all.\nPärast haiglaravi võib kodus paraneda. Juba olemasoleva vaevuse ägenemisega on enne podagra kodus ravimist patsient ka haiglas arsti järelevalve all. See on vajalik, et kontrollida uraadi taset patsiendi uriinis, luua dünaamikat ja reageerida paranemisele, mis tähendab: põletikuvastaste ja valuvaigistavate ravimite võtmine, mis on ette nähtud ägedate sümptomite leevendamiseks; kusihappe sünteesi pärssivate toitude võtmine; dieedist kinnipidamine, mis on rikas valkude, vitamiinide, mineraalide poolest.\nVälimuse eeldused Haiguse põhjused võivad olla järgmised: keha järsk hüpotermia; ebaõige toitumine ja dieedi rikkumine; rasvumine; pärilik dispositsioon; kusihappe vere koostises ülehinnatud omaduste pikaajaline säilitamine; Hüpertensiivne haigus see on keha seisund, mis väljendub normaalse funktsioneerimise, eeldatava eluea ja homöostaasi säilitamise võime rikkumises ; Autoimmuunse seisundi haigused; Vanuseomadused.\nPodagra ägenemise sümptomid Paigutused võivad tulla ootamatult. Liigese ravi maiustused Ravivahenditega, kes põevad podagra, ütlevad, et rünnak algab kipitustundega tunni või kahe pärast, põletustunne, sügelus. Liiges võib tunda passiivsust, kuumust.\nSiis tuleb punetus, turse, võimas valu, tavaliselt ühes liigeses. Pärast diagnoosi määramist kirjutab spetsialist välja põletikuvastased tooted. Kuid Valu liigeste artroosis paranemist saab teha purasiinamiidi valus liigend kodus.\nTraditsioonilise meditsiini retseptid Tihendab Hankige värskeim kala, mis tähendab umbes kahte kilogrammi, ja lõigake see fileedeks. Lõika fileed 10 võrdseks tükiks, pane kilekottidesse ja pane sügavkülma.\nVõtke mõni kott mõni aeg enne magamaminekut sügavkülmikust välja ja sulatage see ära. Pange valulik liiges, pange kilekott ja sokk peal, viska üleöö.\nHommikul eemaldage kala kompress ja loputage liigend. Tehke seda funktsiooni kümme õhtut järjekorras ja valud ebameeldiv või vaevav tunne, füüsiliste või emotsionaalsete kannatuste kogemus mööduvad. Järgneva kompressi jaoks on vaja soola ja mett. Võtke koostisosad võrdselt, segage. Laotage saadud konsistents ühtlase kihiga kompressile ja kandke ebatervislikule kohale üleöö.\nKeefir ja tume leib ei ole kreemide ja kompresside jaoks halb ravim veega või ravimlahusega niisutatud sidemega, mis kantakse raviks haavakohale. Valage sisse lusikatäis söögisoodat.\nSaadud keefiri-leiva infusioonist tehke päeva jooksul vedelikud ja suruge öösel. Järgmised kaasaegsete rahvatervendajate retseptid. Põletikuvastase toime tagab joodi kokkusurumine aspiriiniga.\nPurustage 5 tabletti atsetüülsalitsüülhapet ja lahustage see joodipudelis. Saate lihtsalt määrida "muhke" saadud ainega või võite seda kasutada kompresside valmistamiseks. Aktiveeritud süsi leevendab põletikulist liigest suurepäraselt. Peenestage aktiivsüsi pulbriks, nii et välja tuleks umbes pool klaasi.\nJahvatage supilusikatäis linaseemneid. Segage kõik, lisage veidi vett, viies pasteeti. Enne voodisse määrida ebatervislik piirkond. Kandke peal veekindel materjal ja tugevdav side. Vannid ja kompressid podagra jaoks Täielik tervendamine jalavannilt, määritud joodi ja oliiviõliga.\nPäev enne magamaminekut valmistage kuum vesi Prantsusmaal asuv omavalitsus, mis asub Champagne-Ardenne'i piirkonnastilgutage sinna umbes 10 tilka joodi ja kolm supilusikatäit sooda. Leotage jalgu lahuses umbes seitse minutit.\nPühkige, määrige liigest joodiga ja pärast ebatervisliku jäseme soojendamist minge magama. Pärast ärkamist eemaldage soojendav side ja kandke oliiviõli.\nKui õli pole, võite määrida vaseliiniga. Sellist funktsiooni sageli täites on võimalik saavutada liigesekoonuste märgatav vähenemine. Valmistage sinepipulbrist kruup lusikatäie mee ja vähese söögisoodaga. Aurutage ebatervislik liiges kuumas vees, pange sellele sinepipuru, peal - veekindel materjal ja kinnitusrihm. Visake kompress üleöö.\nTehke seda igal õhtul 2 nädala jooksul ja näete käegakatsutavat paranemist. Järgneva retsepti järgi valmistatud salv leevendab valuhooge arsti kirjalik taotlus apteekrile ravimite ettevalmistamise ja väljastamise kohta, mis sisaldab ka juhiseid nende kasutamiseks. Võtke võid, parem on loomulikult omatehtud, kuid kui see pole ebareaalne, hankige kvaliteetset soolamata. Mõõtke alkohol õli suuruse järgi.\nPange õli tulele, kuni moodustub purasiinamiidi valus liigend, ja valage sinna alkohol. Süttige äärmise äranägemise järgi alkohol ja oodake, Valuliigendid jalgade tootlemisel see kustub.\nJahutage salv ja viige klaaspurki. Kui valu lööb, istuge radiaatori, kamina või muu soojusallika kõrvale ja hõõruge salv liigesesse. Varsti kaob valu. Kummeli- ja leedrimarjaveed aitavad leevendada mitte ainult podagra põhjustatud valu ainevahetushaigus, mida iseloomustab uraadikristallide ladestumine naatriummonouraadi või kusihappe kujul kehasse erinevates kudedesvaid ka hambavalu, peavalu ja seljavalu.\nVõtke võrdsetes osades kibuvits ja kummel, valage vähese veega, pange pliidile ja kuumutage peaaegu keemiseni. Lase veidi keeda.\nPearinglust ja seljavalu on palju põhjuseid. Analüüsides seljavalu ja pearinglust põhjustavaid tegureid, võib meeste ja naiste puhul leida mõningaid erinevusi. Naised põevad sagedamini hormonaalseid häireid, mis kaasnevad menstruaaltsükli, raseduse ja viljakusega. Paljud naised on mures premenstruaalse sündroomi ajal esineva nõrkuse ja peapöörituse pärast. Naised reageerivad stressidele ägedalt, perekondlikud mured on neile eriti traumeerivad.\nPuljongis niisutage puuvillast padjad või marli kompressid ja kandke ebatervislikule kohale. Allaneelamiseks Õunte töötlemine on meeldiv ja äärmiselt lihtne.\nVõtke kolm sibulat, peske neid ja purasiinamiidi valus liigend koorimata valage ühe liitri vett, pange need pliidile.\nMis on podagra meestel\nKeetke sibul, kuni see on täielikult keedetud. Kurna ja joo sibulapuljong kolm purasiinamiidi valus liigend päevas, klaas enne sööki. Keetke sibula puljongit kaks nädalat, siis tehke nädalaks paus ja korrake sibula paranemist. Arstid lubavad täielikku valu leevendamist.\nHankige kilogrammi sidruneid. Enne keetmist valage neid keeva veega 5 minutit. Kerige läbi hakklihamasin ja segage ühe kilogrammi suhkruga. Viige klaaspurki. Võtke kolm korda päevas, lisades klaasi vett, lisades sinna pool tl söögisoodat.\nKõik teavad õunte kasulikkusest. Samuti aitavad need podagra vastu, kuna need sisaldavad kaaliumi ja tanniini sooli ning need, nagu teate, pärsivad kusihappe moodustumist meie kehas. Õunad on meeldivad ja neid on äärmiselt lihtne ravida. Küpseta neist kompott järgmise retsepti järgi. Lõika veidi kolm õuna, vala liitrisse vette ja pane pliidile. Keetke keemiseni ja keetke 15 minutit. Joo tee asemel õunapuljongit, vähemalt 4 tassi päevas päikesetõusust päikeseloojanguni.\nSidruni-küüslaugu tinktuur aitab podagraga toime tulla. Selle ettevalmistamiseks laske neli sidrunit ja kolm pead kooritud küüslauku läbi hakklihamasina. Vala kaks tassi keeva veega ja viska kolm päeva soojas kohas.\nVõtke üks kord päevas 50 ml pinges infusioon. Kevadel, kui kogutakse kasemahla, ärge jätke kasutamata võimalust selle looduse kingitusega terveneda.\nJoo klaasi mahla kolm korda päevas enne sööki. Kui joote enne sööki nädala jooksul kolm supilusikatäit selleri mahla, tunnete ka märgatavat kergendust. Marjade paranemine Suvel, kui kibuvits on küps, ärge jätke seda hetke maha ja võtke selle marjaga terveks ravikuur. Põdrakanepi keetmine toimib diureetikumina ja antiseptikuna, lisaks taastab see kehas ainevahetusprotsesse.\nKorja leedrikas, võtke klaasi keeva veega tohutu lusikatäis marju, jätke 30 minutiks.\nKülmkapis ja juua üks söögikarp 5 korda päevas enne sööki. Muide, kui külmutate marjad talveks, ei kaota nad omaenda paranemisparameetreid. Hooajal, kui turule ilmuvad kirsid, sööge kord päevas — grammi uusi marju ja see on võimalik.\nRavikuur on nädal. Hiljem sööge marju väikesed mahlased või lihavad puuviljad, tavaliselt põõsad või rohttaimed, mida ei pea söömiseks hammustama ega tükeldama. Kirsi paranemise mõju on lihtsasti seletatav - kirss alandab kusihappe keemilised ühendid, mis suudavad eraldada vesinikkatiooni Bronsted happed või ühendid, mis on võimelised vastu võtma elektronpaari, moodustades kovalentset sidet Lewise hape kontsentratsiooni veres, mis on paranemise jaoks äärmiselt oluline.\nSüüa maasikahooaja keskel metsmaasikaid Maasikahooaja keskel sööge metsmaasikaid. Päeval peate sööma 5 klaasi. Liigeste pulbervarvik mitte kohe, vaid vastavalt skeemile: hommikusöögiks kaks klaasi marju; enne lõunat - üks klaas; õhtul, umbes tund enne magamaminekut, kaks klaasi.\nKui te kannatate kuu aega sellist maitsvat paranemist, kaob podagra algfaasis. Ravimtaimi saab valmistada uutest, purasiinamiidi valus liigend või külmutatud marjadest.


Käsivärviseade Encore XT - Metalfors\nNORDSON ON OMA TOODETE KVALITEEDIS SEDAVÕRD VEENDUNUD, ET PAKUB 5-AASTAST GARANTIID!\n(hõlmab ka kõiki elektroonikaosi, väljaarvatud kaablit, millel on 2-aastane garantii, ega kuluosi)\nKÜSI EKSKLUSIIVSET PAKKUMIST JA SEADME DEMO ENDA RUUMIDES!\nEncore XT on Nordsoni injektor-tehnoloogia tippmudel, millel on pea piiramatud võimalused kõigi parameetrite reguleerimiseks, jälgimiseks ja salvestamiseks. Nii pult kui püstol võimaldavad kiiresti ja täpselt seadistada ja korrata igale tootele ja värvile kõige paremini sobivad näitajad. Seda nii automaatselt, tehase poolt soovitatud optimaalsete reguleeringutega, kui vilunumatele kasutajatele ka kõiki elektrostaatilisi kui pneumaatilisi näitajaid käsitsi muutes.\nEncore XT eelised:\nEncore XT püstoli tagapaneelilt on lihtsate nupuvajutustega võimalik vahetada värvimisprogrammi, laadivust ja pulbrikoguse pealetulekut. Selge ja kirgas LED tabloo näitab valitud väärtusi.\n20 mälukohta enda poolt valitud elektrostaatika ja pneumaatika parameetrite kombinatsioonile, et tagada spetsiifiliste toodete või xt box värvidega töötamisel optimaalne muutumatu ning korratav tulemus\nKergelt puhastatav hõljutusõhuga imemistoru, mis võtab värvi diagonaalselt kaldu asetatud pulbrikastist, tagamaks selle maksimaalse tühjenemise.\nVäga kerge ja tasakaalustatud püstol – vaid 497 g\nMaks. laadimisvool: 100 kV / 100 μA\nPüstoli kaal: 497 g\nToiteõhu surve: 5,5 – 7,6 bar


Elis Köögis: Kilupallid\nPille1. veebruar 2011 12:55Need sobiks 24.2 lauale kenasti :)VastaKustutaEnely9. veebruar 2011 14:44Kui palju neid pallikesi tuleb sellest kogusest?VastaKustutaElis9. veebruar 2011 14:52Enely, ma pakuks, et 20-25 väikest pallikest umbes. Suurema seltskonna jaoks tasub retepti kindlasti duubeldada.VastaKustutaEnely9. veebruar 2011 17:55Nii palju head, nii vähestest asjadest?:D- kuna mul tegu pigem just väikese seltskonnaga, siis sobib väga hästi. Suuuuuuuuuuuuuuur aitäh hea idee eest, homme läheb katsetamiseks:)VastaKustutaElis10. veebruar 2011 0:13Paarkümmend pallikest küll, aga väikese seltskonna peale kõigest mõni suutäis :) Edu homseks!VastaKustutakarimakene10. veebruar 2011 18:24väga head asjakesedVastaKustutaEnely10. veebruar 2011 23:01Tagasiside: väga positiivne!!!Edaspidi kordamisele?: KINDLASTI;)!Aitäh!Ps! Panin pallikeste juurde lisaks ka röstitud leiba:), ka nendega koos oli väga hea.VastaKustutaElis11. veebruar 2011 11:26Rõõm kuulda!Meil on lihtsalt koduleib soovijatele kõrvale olnud, aga see röstimine on täitsa hea mõte. Kuigi minu isiklik eelistus on kõigepealt leiba.. eraldi ja siis kilupalle.. eraldi :)Kusjuures suuremal pidulaulal sobivad nad hästi ka täidetud munadega vaheldumisi serveerimiseks.VastaKustutaPille1. märts 2011 12:17Elis, meil olid ka aastapäeva laual ja need meeldisid külalistele väga! Aitäh retsepti eest!VastaKustutaLisa kommentaarLaadi rohkem ...\n#325947 - Crispy Baked Sweet Potato Fries with a Maple Mustard Dipping Sauce


Üle viiekümne aasta kestnud okupatsioon andis eestlaste ühisidentiteedile tugeva löögi, millest pole siiani taastutud. Vabadus, julgeolek ja võimalused, mis lääneühiskondadest paistsid, olid paljude eestlaste jaoks inimõigused, mille saavutamiseks näisid kõige sobivamad vahendid olevat Euroopa Liit ja NATO – kaks vahendit eesmärkide saavutamisel, mis moondusid mingil hetkel omaette eesmärkideks, varjutades ajutiselt tärkava identiteedikriisi Eesti ühiskonnas.\nEestlaste identiteeti on alates rahvuslikust ärkamisest 19. sajandi teisel poolel kujundanud suured eesmärgid: rahvusriigi loomise vajadus, selle taastamine Nõukogude okupatsiooni ajal ja viimati liitumine NATO ja Euroopa Liiduga. Pärast enam kui 100-aastast kollektiivsete eesmärkide püstitamist oleme jõudnud punkti, kus julgeolek ja vabadus on saavutatud ning ühisidentiteet peab taanduma individuaalsema eestluse tõlgenduse ees, mille aluseks on demokraatlik õigusriik, isiklik vastutus ning vaba turumajandus.\nIndividuaalsema eestluse tõlgenduse juurdumise üheks suurimaks takistuseks on siiani olnud rahvusriigi liigne mütologiseerimine, kus usaldus riigiametite haldussuutlikkuse vastu on põhjendamatult suur ning ühiskondlikele probleemidele nähakse üha rohkem ja rohkem ainsa lahendusena riigi sekkumist. Ainsad otsused, mis sellises ühiskonnas inimestele endile jäävad, on mida ja kui palju tarbida ning kellega ja millal vahekorda astuda.\nRiiklik sund kui liberalismi hauakivi\nTäna kujutab üha suurenev hulk noori eestlasi enda tulevikku ette kui riigi poolt kureeritud riskivaba ja ettemääratud olemist riiklikus koolisüsteemis, ajateenistuses, avalikõiguslikes ülikoolides, riigiametites – ühiskonnas, kus sinu tervise ja pensioni eest hoolitseb riik. Indviduaalse algatuse ja vastutuse jaoks sellises süsteemis ruumi ei ole.\nHaridusosakud, mis võimaldaksid suuremat konkurentsi koolide vahel, terendavad silmapiiril juba aastaid. Vaatamata sellele, et eraettevõtjad võivad lahendada maakoolide probleemi ja tõsta üleüldist hariduse kvaliteeti meie koolides, pakkudes võrdväärseid võimalusi hariduse omandamiseks ka eesti keelt emakeelena mittekõnelevatele noortele, pole haridusosakute süsteem rakendust leidnud.\nTaasiseseisvumise esimestel aastatel õigustatud kohustuslikust ajateenistusest on tänaseks saanud kollektiivne enesepettus nii julgeoleku kui maksumuse seisukohalt. Vaatamata NATO-ga liitumisele põhineb Eesti kaitsepoliitika jätkuvalt totaalkaitse kontseptsioonile, mille tõsiseltvõetavus suri eelmise sajandi viimastel aastakümnetel. Reservistidest, keda kohustuslik ajateenistus toodab, on aga isegi endise Balti Kaitsekolledzi ülema, brigaadikindral Michael H. Clemmesen’i arvates reaalselt kasutatavad ainult viimase 5 aasta jooksul teenistuse läbinud noored ja sedagi ulatuslike mööndustega1.\nÜks peamisi põhjuseid, miks kohustuslik ajateenistus jätkuvalt toetust leiab, rajaneb väitele, et vabatahtlikest koosnev elukutseline kaitsevägi on Eesti jaoks liiga kallis. Samas ei kajastu riigieelarves kohustuslikku ajateenistust läbivate noormeeste alternatiivkulu, mis on konservatiivsete arvutuste kohaselt igal aastal ligi 160 miljonit krooni2. Riiklik sund tähendab ajateenistusmaksu – sunnitud isamaalisust, võltspatriotismi, millele mingis reaalses konfliktis lootma jääda näib naiivne.\nSelleks ajaks kui noored jõuavad ülikooli on valdavas enamuses neist juurdunud passiivsus, millest saab aimu igaüks, kes külastanud mõnes ülikoolis peetud loengut. Diskussiooni ei toimu, küsimusi ei julgeta esitada ning loota mõne seisukoha argumenteerimist on sama mõttekas kui oodata Godot.\nPassiivsus, käskude ning korralduste täitmine koos isikliku vastutuse vältimisega näib paljude noorte silmis olevat edukuse alustaladeks.\nSellepärast ei ole näiteks tervishoiusüsteemi ümber käivas diskussioonis veel kordagi julgetud mainida tervisekindlustuse suunamist tsentraliseeritud riiklikust süsteemist erasektorisse, kindlustusseltsidele, kus inimestel tekiks reaalne valik. Probleemidele nagu meditsiintöötajate palgad ja kvalifitseeritud tööjõu puudus leiavad ettevõtjad lahenduse kiiremini kui mistahes riiklik asutus, sest nad on paendlikumad ja innovaatilisemad.\nPaljude eestlaste jaoks on tänaseks seosed tervise, tervisekindlustuse ja pakutava teenuse kvaliteedi vahel praktiliselt olematud. Joo, süsti, suitseta palju tahad – küll riiklik tervishoiusüsteem sinu eest hoolitseb. Selle asemel, et üha agressiivsemalt kehtestada keelde alkoholile või tubakale, tuleks inimestel lasta endil otsustada, kas nad maksavad kõrgemaid kindlustustasusid või harrastavad tervislikumaid eluviise. Pole mõtet laiendada kõikidel inimestele mingi vähemuse puritaanlikke väärtushinnanguid. Taoline lähenemine on juba ette hukule määratud.\nEestlaste tähtsamaid valikuid piirab sageli riiklik poliitika, mis alguse saanud üliagaratest ametnikest, kes on veendunud, et riik võrdub ühiskonnaga ja kehtestatud poliitika on sobivaim “keskmisele eestlasele”. Unustatud on erinevused inimeste väärtushinnangutes ja prioriteetides nagu ka see, et võimalikult palju otsuseid tuleks jätta inimeste endi teha, mis vaba turumajanduse tingimustes tähendab rohkem valikuid ja võimalusi, kuid ka vastutust.\nPuudulikud arusaamad enamuse eestlaste seas sellest, mida turumajandus endast kujutab, seavad kõikidele liberaalidele ülesande – selgitada turu olemust mitte ainult läbi agressiivse konkurentsi vaid ka informatsiooni koondamissüsteemi, mis võimaldab teha keerulisi valikuid lähtuvalt inimeste endi prioriteetidest ja väärtushinnangutest.\n21. sajandil tähendab turumajandus dünaamilisust ja suutlikkust globaliseeruva maailma vajadustele reageerida. Viimastel aastatel üha kiiremini arenevas maailmas on omaks võetud F.A.Hayek’i arusaam turumajandusest kui “õppivast majandusest”, mis suudab välja juurida ebatõhusaid tootmisprotsesse ja puudulikke rakendusi, mida just konkurents suunab täiendama ja edasi arendama3.\nEestlus – rahvusest sõltumatu mõttelaad\nIdentiteedikriis Eesti ühiskonnas on tekkinud rahvuslikkusest, mille varjus klammerdutakse aegunud arusaamaade külge, mis teatud ajaperioodil võisid olla vajalikud, kuid ei sobi kiiresti arenevasse, globaliseeruvasse maailma. Tänaseks on Eestis tagatud piisavalt stabiilne keskkond individuaalse eneseteostuse jaoks ja liberalismil on võimalus õitseda kui oleme valmis ümbersõnastama eestluse mõiste.\nMa olen terve enda elu elanud Eestis, rääkinud eesti keelt, käinud eesti koolides ja suhelnud eestlastest sõpradega, kuid ma ei tunne ennast siiani “päris” eestlasena. Kuigi minu isa on põline eestlane, kelle sugupuu juured ulatuvad 17. sajandi Võrumaale, on minu ema venelanna ja tema ema poolakas, kes pärast Teist maailmasõda Valgevenes venelasega abiellus.\nMingi traditsioonilise definitsiooni järgi, kus määravaks on vanemate rahvus, emakeel, Koidula või Kreutzwaldi lugemine või rukkileiva, kama ja hapukapsa lembelisus, minu ema eestlane ei ole. Kui aga eestlust defineerida kui mõttelaadi, pragmaatilist ettevõtlikkust, teiste inimeste eludesse mitte sekkumist ja koduarmastust pole paremini integreerunud eestlast tõenäoliselt võimalik leida.\nAeg on eestlus ümber defineerida, laiendada sõltumatuks rahvusest, sellest, kus sa oled sündinud või mis keelt sa kõneled. Eestlastele on vaja tagasi tuua vastutus nende endi elude eest - usaldada meid rohkem ja mitte dikteerida meile ette, mis on eestlus sõjaväes või kirjandustunnis vaid lasta arusaamal eestlusest areneda.\nIdentiteedikriis Eesti ühiskonnas on esile kerkinud rahvusluse ahvatlustest, kuid lahendus praegusele kriisile peitub tulevikus, kus eestlus ei tähenda ainult keelt ja vanemate sünnimaad vaid mõttelaadi, eeskuju tervele “sotsialistlikule” Euroopale – uutele ideedele avatud pragmaatilist totalitaarsuses karastunud liberalismi.\n1 Clemmesen, Michale H. 2000. Baltic States and different territorial defense models – a discussion. Baltic Defense Review No.4 Volume 2000,115-121 (http://www.bdcol.ee/bdcol/pdf_files/bdreview/07bdr200.pdf )\n2 Saar, Jüri. 2003. Economic Aspects of Estonia Defence Policy in Light of NATO Membership. Bakalaureusetöö majandusteoorias, EBS (http://www.hot.ee/cordwainer/THESIS.pdf )\n3 Hayek, Friedrich A. 2002. Competition as Discovery Procedure. The Quartely Journal of Austrian Economics,Vol.5,No.3 (http://www.mises.org/journals/qjae/pdf/qjae5_3_3.pdf )\nJüri Saar, 2005-06-29\nArtiklile on 781 kommentaari. Loe kommentaare »


Forte lugejad küsivad - Telia vastab: miks kaotasite ära 0-protsendise intressi, miks nöörite ärikliente?! - Forte\nForte lugejad küsivad - Telia vastab: miks kaotasite ära 0-protsendise intressi, miks nöörite ärikliente?!\nEsitasime kolm laekunud küsimust suurima heameelega Telia kommunikatsioonijuhile Raigo Neudorfile - saimegi vastused ja avaldame nüüd need.\nLugeja küsimus 1: "Lugesin teie artiklit täna delfist ja internet pole ainus millega Telia eestimaalasi niiöelda nöörib. Ehk on teil huvi ja mahti uurida ka Telia e-poodi nii siinset, kui Soome omat. Nimelt märkasin, et 04.01.2021 on muudetud Telia1 kliendi soodustusi. Kui enne oli Telia1 boonuseks see, et sai 0% intressiga järelmaksu, siis nüüd on see tõstetud 9,90% peale ja mitte klientidele 21,9%. Samas Soomes on ikka 0% olemas. Ja kui vaadata teisi konkurente (näiteks elisa), siis nende e-poes ei pea kleint olemagi, et saada 0% intressiga kaupa osta. Kusjuures Telia müüb osa kaupa kallimalt, kui konkuredndid aga see selleks. Marru ajab see, et Soomega võrreldes on Telia tunduvalt kleindisõbralikum, kui Eestis. Äkki te uuriksite välja miks see nii on. Pakuks huvi ka see, kui keeruline oleks näiteks Soome Teliast asju endale osta järelmaksuga. Oleksin väga tänulik, kui te ka Telia e-poe kohta tooksite erinevsued välja nii Eesti kui Soome vahel. Meenus ka veel see, et üldjuhul tuleb e-mail Telialt kui mingi muudatus tuleb hinnakirjas ja pakkumistest. Seda infot, aga ei tulnud kuskilt, et nad nüüd seda boonust muudavad. Tehti ära ja asi vask. Minule, kui lihtsale "labidamehele" vastati Teliast, et nad ei tea miks on sellised erinevused Soomes ja Eestis. Edu ja jaksu teemaga tegelemisel."\nRaigo Neudorf: „Telia 1 klientidele suunatud järelmaksu 0-protsendilise intressimäära pakkumise puhul oli tegu tähtajalise kampaaniaga, mis kehtis kuni 31.12.2020, kuna oli suunatud eeskätt Tagasi kooli ja jõulukampaania pakkumistele.


Venemaa peaministri ja presidendi erinevus - Poliitika | Jaanuar 2022\nVenemaa peaminister Dmitri Medvedev (vasakul) koos Venemaa president Vladimir Putin (paremal)\nVenemaa riik (emakeeles Rossiiskaja Federatsija) on liigitatud föderatiivse vabariigi kategooriasse; riigil on nii presidendiline kui ka parlamentaarne poliitilise süsteemi vorm, täpselt nagu Prantsusmaal, Soomes ja Poolas.\nVene valitsuse kaks kõige võimsamat positsiooni on president ja peaminister. Mõlemad nende ametikohtade omanikud istuvad ka Venemaa Julgeolekunõukogus.\nVenemaa presidenti peetakse riigi- ja valitsusjuhiks, peaminister on aga tema asetäitja (võrdväärne Ameerika Ühendriikide asepresidendiga). Nii president kui ka peaminister on täidesaatva võimu juhid ja neil on ühine kontroll valitsuse bürokraatia üle. Nad on valitsuse kaasjuhid ja mõlemad kuuluvad samasse erakonda. Laiendusega jääb võimule sama poliitiline partei.\nVenemaa presidendil on valitsuse poliitilises süsteemis keskne roll ja talle antakse mitu rolli, kohustust ja vastutust. President mõjutab peamiselt täidesaatva võimu tegevust. Ta nimetab ametisse ka peaministri ja teised valitsuse liikmed, juhatab kabineti koosolekuid ning annab oma asetäitjale ja teistele liikmetele korraldusi juhtimise osas. Samuti võib ta tühistada kõik valitsuse vastuvõetud aktid või seadused.\nPresidendi asetäitjal, peaministril, on ka oma kohustused.\nPeaminister on peaadministraator ja\nNimetab ametnikud (kuhu kuuluvad presidendi heakskiitmiseks kabineti liikmed ja ministrid);\nRakendab riigi sisepoliitikat;\nMäärab seaduste järgi valitsuse prioriteedid;\nEsitab presidendile ettepanekud seoses täidesaatva võimu struktuuri ja ülesannetega ning valitsuse liikmete karistamise ja preemiatega;\nEsindab Venemaa valitsust välis- ja riigivisiitidel ning võtab vastu välismaiseid väärikusi;\nJuhib valitsuse istungjärke, allkirjastab selle seadused ning on valitsuse ja presidendi sõnumitooja; ja\nJagab ülesanded valitsuse liikmete vahel.\nTeine erinevus presidendi ja peaministri vahel on see, et presidendi valib rahvas valimiste teel, samas kui peaministri nimetab ainult president. Sõltuvalt olukorrast võib president vallandada ka peaministri ja teised valitsuse liikmed. Presidendil on viimane sõna kogu valitsuse tegevuses ja kõigis selle liikmetes.\nPresident jääb Venemaa valitsuse kõige võimsamaks meheks ja on peamises ametis (mis on eesistujariik). Asetäitjana on peaminister valitsuses teisel kohal.\nTeine erinevus kahe ameti vahel on see, et Venemaa peaministri amet loodi aastaid enne presidendi ametit. Peaministri kantselei loodi 1905. aastal, presidendi kantselei aga 1991. aastal, esimese presidendina Boris Yelstin.\nPresidendil ja tema peaministril on ka erinevad elukohad. President viibib Moskva Kremlis, samal ajal kui peaministri kabinetid ja kontorid asuvad Moskva Valges Majas.\nVenemaa presidendil on valitsuses kõrgeim poliitiline ametikoht, peaministril aga teisel kohal.\nPresidendi valib Vene rahvas, peaministri nimetab president, nagu ka muud valitsuse ametikohad.\nPresident on riigipea ja valitsus; peaminister on valitsuse, kuid mitte riigi kaasjuht.\nPresidendil on Venemaa poliitilises süsteemis keskne roll, samas kui peaminister tegutseb ainult valitsuse peaadministraatorina.\nPresidendil on õigus nimetada ja vabastada peaminister. Peaministril pole seda privileegi.\nPeaministri amet on vanem kui presidendi amet; esimene loodi 1905. aastal, kuus aastat enne presidendi kantselei loomist.\nv fib v tach\nilus kleit pulma kandmiseks


Talvest, kevadest ja muust – Team Kudre\nTahaksin juba väga enda suvistest põnevatest tegevustest kirjutada, kuid tunnen, et pean enne suvesündmuste kajastamist mõne võlgnevuse likvideerima. Talve meenutamine võib praegu natuke kohatu tunduda, seega teen lühidalt. Tahaksin lihtsalt avalikult jagada postkaarti, mille me Dorisega kevadel kõigile enda toetajatele saatsime. Seda selleks, et öelda AITÄH ka kõigile neile, kes meile näiteks läbi arvutiekraani kaasa elavad. Teeme kõik selle nimel, et ka tuleval talvel positiivseid emotsioone pakkuda!\nAga möödunud talvel ma enam peatuda ei taha. Kirjutan hoopis lühidalt enda kevadest. Kevadest, millele tagasi mõeldes võin kergendunult öelda, et hakkama sain, kuigi märtsis tundus kõik eesootav väga pingeline ja raske. Pärast talvehooaja lõppu pühendasin end täielikult ülikooliõpingute lõpetamisele ja see tähendas, et kaks ja pool kuud oli minu prioriteet number üks õppimine. Jah, oligi väga pingeline ja raske. Igapäevane marsruut kulges kooli, raamatukogu ja kodu vahel ning üsna tavalised olid päevad, mil ma umbes 10 tundi kooliasjadega tegelesin. Treeningud kulgesid ilma konkreetse plaanita, ilma eesmärkideta ja ausalt öeldes üsna raskelt.\nOmeti mahtus mu kevadesse paar huvitavat üritust, mis vaimu värskendasid. Näiteks:\nXdream, mille kohta kirjutasin juba aprillis pikema postituse.\nNaiskodukaitse koormusmatk, mille kohta tahtsin ma ka väga pikemat postitust teha, kuid ei suutnud kuidagi piisavalt aega ja motivatsiooni koguda, et seda ellu viia. Lühidalt: oli põnev! See oli minu jaoks teine NKK koormusmatk (eelmine 2014) ja sel korral toimus see Ida-Virumaal, Alutagusel. Tegu on sõjalis-sportliku võistlusega, kus 4-liikmelised naiskonnad läbivad orienteerumisraja, kus igas punktis tuleb lahendada mingi ülesanne. Sel korral oli võistlusformaat niisugune, et igale võistkonnale anti ajad, millal nad igas kontrollpunktis olema peavad. Ehk kui jõudsime liiga vara, siis pidime ootama, kui oleks jõudnud liiga hilja, siis oleks miinuspunkte saanud (aga neid me ei saanud). See tähendab, et raja läbimise kiirus oli ette antud ja see ei mänginud rolli lõpptulemuse arvestuses – kõik läbisid raja umbes 22 tunniga. Kuna jõudsime igasse punkti mingi ajavaruga, siis 22 tundi me siiski täis ei kõndinud ja saime vahepeal päris palju puhata. Minu jaoks olid need puhkused vahest lausa vaimselt rasked, kuna selle asemel, et kell kolm öösel keset sood relv seljas pool tundi enda õiget aega oodata, oleks mina hea meelega edasi kõmpinud ja raja võimalikult kiiresti läbinud. Lõpptulemuse puhul mängisid tähtsamat rolli seega kontrollpunktides lahendatavad ülesanded. Neid oli täiesti seinast seina. Esimene ülesanne oli näiteks lasketiirus automaadist ja sportpüssist laskmine, mis meie võistkonnal läks täitsa edukalt. Oli ka muid spetsiifilisi ülesandeid, näiteks pidi ühes hunnikus vedelevad erinevate relvade osad gruppidesse jaotama ja kaliibri täpsusega nimetama, et mis relva osad need on. Paljud ülesanded nõudsid aga lihtsalt laia silmaringi, vedamist või füüsilisi oskusi (näiteks erinevad veetakistuse ületamised ja ahjaa, kanuusõit oli ka, mis meil väga hästi läks – aitäh, Xdream!). Kui me võistluse ajal ei tundunud, et me oleks väga edukad olnud, siis tegelikult selgus, et kuna me lahendasime kõik 22 (?) lisaülesannet stabiilselt normaalselt (ja mõned ka väga hästi!) ning ei ebaõnnestunud mitte ühegi puhul, siis saavutasime me enam kui 20 võistkonna seas TEISE KOHA! Täitsa ausõna ei osanud me sellist tulemust oodata, aga olime kahtlemata rõõmsad! Rõõmsad ja lisaks ka uute kogemuste ja teadmiste võrra rikkamad. SIIT saate lugeda veel võistkonnakaaslaste muljeid.\nToredate ja vaprate võistkonnakaaslaste Kristi J ja Kristi R-ga. Pildi tegi Tuuli\nNüüd, mil ma olen ühes postituses sujuvalt kokku võtnud kõik need teemad, millest ma kevadel kirjutada soovisin, tahan ma loota, et suudan taas järjepidevamalt postitama hakata. Sel suvel ootab ees päris mitu huvitavat seiklust nii kodu- kui välismaal ja sooviksin nendest hea meelega ka kirjutada.\nHetkel on käsil minu selle hooaja esimene treeninglaager. Mõnus on! Uueks hooajaks valmistumine on alanud.


Nipid, kuidas hoida oma geellakki - Ilu Idüll Ilustuudio\nPaljud kiidavad, et geellakk on parim asi, mis on nendega juhtunud peale küünelakki või geelküüsi ja soovitavad seda kõigile. Neil püsib geellakk värske ja ilusana kuni järgmise hoolduseni. Mõned jälle kurdavad, et geellakk ei püsi peal. Kas see hakkab lahti kooruma või tuleb otsest geelvärv maha vms. Kirjutame kuidas hoida oma geellakki, need nipid sobivad ka peale seda kui esimest korda paigaldad geellaki või peale geelküüsi lähed geellaki peale üle. Kuidas siis paremini hoida oma sõrmi?\nSelleks, et geellakk hästi peal püsiks, on olemas paar lihtsat asja mida meeles pidada. Geellakk on üpriski tugev ja kannatab välja palju tegevusi aga geellakil oma ka oma nõrgad kohad…\nSõrmuse sõrmed on kaetud glitteriga- vana hea klassika 🙂\nMida võiks vältida oma värske geellakiga, et tulemus püsiks kena:\nÄra noki ega näri oma küüsi\n(See lühendab märkimisväärselt geellaki eluiga + ei näe kena välja + võib lõppeda traumaga, kui tõmbad korraga liiga suure nahatüki kogemata ära + su küüned taastuvad sellest pikalt + rikud sellega ka oma küünt)\nÄra noki oma geellakki- kunagi.\n(Kui sulle tundub, et geellakk hakkab kuskilt lahti lööma või on jäänud küünevalli mõni kõrgem koht, siis proovi see rahule jätta ja kui soovid sellest vabaneda, kasuta viili või lõika see nahatangidega ära. Geellakki ei ole hea ka maha tõmmata tervenisti, see kahjustab küünekihte, oota kuni järgmise hoolduseni või kirjuta oma tehnikule või leota kodus maha see lakk)\nÄra kasuta oma küüsi tööriistadena.\nProovi mitte kraapida või tugevalt kitkuda küüntega esemeid. (korduv ja survet avaldav kraapiv tegevus võib geellaki lahti lüüa sõrme otsast)\nMajapidamistöid tehes kasuta kummikindaid\n(Ilusad küüned ei tähenda, et nüüd tööd ei tohi enam teha! 🙂\nBoonusena hoiab ka nahka kemikaalide ja kuivatava vee eest! )\nMida jälle võiks teha oma küünte ja geellaki heaks?\nHoia oma küüsi ja kohtle neid armastusega.\nKreemita oma käsi ja õlita küüsi.\n(Hoiab küünte narmendamise ja hapraks muutumise ära)\nKui lähed reisile, anna teada sellest oma tehnikule.\nReisil viidad rohkem aega vees ja päikese käes ning teed asju, mida igapäevaselt ei tee. Ps! See on loomulik, et küüned võivad värvi muuta päikese käes- nt vähese pigmendiga värvid (valge, heleroosad) võivad tõmbuda kollakaks- seda saab ennetada natuke.\nGeellakiga on palju rohkem võimalusi kui küünelakiga 🙂\nSoovid vahetada geelküüned geellaki vastu? Siin mõned soovitused\nPeale geelküüsi üle minnes geellaki peale võivad olla küüned päris õrnad ja haprad ning visata kohe uue geellaki maha. Geellakk võib vahest olla väga kapriisne olla ja soovida ideaalselt tervet aluspinda.\nKindlasti mängib siin ka rolli, et alguses ollakse harjunud geelküünte vastupidavuse ja püsivusega, siis kirjutame mõned nipid, et kuidas geellakki paremini hoida ja mis disaini eelistada. Siia listi kuuluvad lisaks ka nipid, mida võiks vältida oma värske geellakiga:\nLase teha küüned esialgu lühikeseks\n(Pikemal küünel on suurem pind, et murduda)\nEelista alguses ümaramat disaini\n(Nurgad võivad väga kergesti murduda kuna ei ole küüneplaadi küljes)\nKui asendad geelküüned geellakiga, võib jätta tugevnduseks alla õhukeselt vana geeli\n(Osad tehnikud kiidavad seda võtet, osad ei ole sellest vaimustuses- aruta oma tehnikuga läbi)\nProovi esialgu natuke lühem vahe jätta hoolduste vahele. Ilmselt geellakk kohe ei püsi 3-4 nädalat ideaalne.\nScreenshot Palja Porgandi Instagrami Stoorist. Ta küsis abi oma lugejatelt, kas neil on nippe, et kui minna üle geelküüntelt geellaki peale, et kuidas on lood püsivusega ja kaks inimest kirjutasid, et käisid meie salongis ja tulemus oli väga hea ja püsis pikalt! Meil on ainult hea meel seda lugeda!\nMiks geellakk peal ei püsi?\nSee oleneb paljudest faktoritest. Kui oled käinud mitme erineva tehniku juures ja katsetanud erinevaid brände ja ikka ei püsi geellakk sõrmedel, siis on olemas tõenäosus, et kas keha põlgab geellaki ära või teed tööd, mis ei meeldi geellakile. 🙂\nTööd, mis ei pruugi sobida geellakile (igat reeglit kinnitab erand)\nKus, käed puutuvad palju veega kokku.\nKus, käed puutuvad kokku kemikaalidega.\nKui pead kanda päev läbi kindaid; liiga niiske ja soe geellaki jaoks.\nFüüsiline töö, kus kasutatakse palju käsi ja küüsi.\nNt käis aastaid meie juures geellaki hoolduses neiu, kes töötas kontoris ja suvel läks ettekandaja tööle ja järsku geellakk enam ei püsinud peal. Ta küll ei pestnud seal nõusid aga puutus kokku palju rohkem veega kui kontoris olles. Isegi selline väike vahe, et hakkad rohkem vett kasutama, võib mõjutada sinu geellaki püsivust. Võib öelda, et vesi pole geellaki suurim sõber just. 🙂 Kohe, kui suvi sai läbi ja klient läks tagasi kontoritööle, siis geellakk püsis jälle ideaalselt peal. Ei soovi öelda, et kui oled ettekandja, siis geellakk ei püsi aga on selline võimalus olemas ja küünetehnik ei saa suurt midagi teha selle jaoks. Tasub igapäev palju käsi kreemitada ja õlitada, et geellakk ei lööks lahti ning võimalusel kummikindaid kanda.\nIga klient on erinev ja iga tehnik on erinev. Tasub alati rääkida oma murest ja tehnikuga arutada. Muidugi mõelda läbi enda punktist, et kas teed kõik endast oleneva, et see püsiks peal ja tehnik enda seisukohast samamoodi.\nVahest võib ikka ette tulla, et geellakk lihtsalt tulebki maha ühelt sõrmelt- seda ikka juhtub. Tehnikud ei ole ideaalsed robotid ja vahest võib apsakad sisse tulla. Sellisel juhul kirjuta oma tehnikule ja see tehakse sulle garantii korras korda! Muidugi kui juba pole 3 nädalat möödas, siis oleks aeg garantii asemel tulla hooldusesse. 🙂\nKui teil on veel nippe, kuidas geellakki hoida,\nvõite kirjutada meile!\nPublished 2. juuni 2020 By Ilu Idüll


CV Keskus tööpakkumine Metallkonstruktsioonide paigaldaja, Harjumaa\nTööpakkumise number #340553\nMetallkonstruktsioonide paigaldamine Eestis, Soomes, Rootsis ja Norras asuvatele objektidele.\n* Inglise ja/või soome keele oskus\n* kogemus metallkonstruktsioonide valmistamise alal\n* kehtiva Põhjamaade tuletöökaardi ja Soome tööohutuskaardi omamine\nAM-Asennus OÜ on Alu Metall Gruppi kuuluv ettevõte. Alu Metall OÜ asutati 2003 aastal. Esialgu toodeti kergmetallkonstruktsioone (trepid, piirded, aiad väravad) eramutele ja väiksematele ehitistele. Tänaseks on ühest kergmetallkonstruktsioone tootvast väikeettevõttest saanud ettevõtete grupp, mis pakub Eestis, Soomes, Norras ja Rootsis kõiki ehitistel vajaminevaid metallkonstruktsioonidel põhinevaid lahendusi - hoone teraskarkassist piireteni, projekteerimisest paigalduseni, eramust kaubanduskeskuseni.


Vaikesed mahuosa varud, Otsingutulemused\nEsines kuninga nõudlikus osas. Tema ühel käel istus kooliõpetaja, teisel köster. Eksami suuline ja kirjalik osa. Mind kanti kätel autoni. Osast välja langema. Isa rahast sai vanem poeg 2 osa, noorem 1 osa.\nLepinguriigi investeerimisühingu poolt teenuse piiriülene osutamine Eestis 1 Lepinguriigi investeerimisühing, kes soovib Eestis investeerimisteenust ja kõrvalteenust piiriüleselt osutada, sealhulgas oma päritoluriigis asuva investeerimisagendi vahendusel, teavitab sellest lepinguriigi väärtpaberiturujärelevalve asutuse kaudu inspektsiooni. Inspektsioonile esitatakse järgmised andmed ja dokumendid: 1 tegevuskava, mis peab sisaldama andmeid kõigi kavandatavate teenuste kohta; 2 teave selle kohta, kas investeerimisühing kavatseb kasutada investeerimisagenti, ning agendi kasutamise korral agendi nimi, elu- või asukoht, isikukood või selle puudumise korral sünniaeg või registrikood.\nTeenuste piiriülese osutamise loa taotlemisel esitatakse inspektsioonile järgmised andmed ja dokumendid: 1 investeerimisühingu nimi Vaikesed mahuosa varud aadress päritoluriigis; 2 investeerimisühingule väljastatud tegevusloa ulatus ja tegevusloa väljastanud asutus; 3 andmed investeerimisühingu juhtide kohta vastavalt käesoleva seaduse § 54 lõike 1 punktis 5 sätestatule, mis tõestavad juhtide vastavust §-s 79 juhtidele sätestatud nõuetele; 4 andmed investeerimisühingus olulist osalust omavate isikute kohta vastavalt käesoleva seaduse § 74 lõikes 1 sätestatule; 5 andmed vastavalt äriseadustiku § lõike 2 punktides 1, 3, 4 ja 5 sätestatule; 6 taotleja kahe viimase majandusaasta auditeeritud aruanded; 7 taotleja tegevuskava, mis peab sisaldama andmeid kõigi teenuste kohta; 8 andmed taotleja finantsseisundi, sealhulgas omavahendite suuruse, kapitali adekvaatsuse, maksejõulisuse ja päritoluriigi Vaikesed mahuosa varud skeemi kohta.\nInvesteerimisühingu juhtide valimisele, pädevusele ja tegevusele esitatavad nõuded 1 Investeerimisühingu juhatuse või nõukogu liikmeks edaspidi käesolevas peatükis juht võib valida või määrata isiku, kellel on investeerimisühingu juhtimiseks vajalikud teadmised, haridus, oskused, kogemused, kutsealane sobivus, laitmatu ärialane maine ja piisavalt aega oma tööülesannete täitmiseks ning kes sobitub oma teadmiste, kogemuste ja oskuste poolest juhtide koosseisu.\nJuhtidel peavad olema kollektiivselt Vaikesed mahuosa varud teadmised, oskused ja kogemused, et mõista investeerimisühingu tegevust, sealhulgas peamisi riske.\nMeetmete rakendamisel määratakse investeerimisühingus kindlaks selged vastutusalad ja huvide konflikti ennetamine. Investeerimisühing peab eraldama piisavalt ressurssi ametisse nimetatud juhtide juhendamiseks ja nende kutsealaste teadmiste täiendamiseks vastavalt ametikohale esitatavatele Vaikesed mahuosa varud.\nNõuded investeerimisühingu juhtidele ja töötajatele ning nende tasustamise põhimõtted 1 Investeerimisühingu juhid ja töötajad on kohustatud tegutsema nendelt oodatava ettenägelikkuse ning asjatundlikkusega vastavalt nende ametikohale esitatavatele nõuetele, lähtudes investeerimisühingu ning selle klientide huvidest. Kui inspektsioon on andnud investeerimisühingu nõukogu liikmele krediidiasutuste seaduse § 49 lõike 13 punktis 3 nimetatud loa, teavitab inspektsioon sellest Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutust.\nKäesoleva lõike esimeses lauses sätestatut kohaldatakse ka rahalise või mitterahalise tasu või hüve saamisele seoses investeerimisteenuse ja kõrvalteenuse osutamisega ning investeerimisühingu juhtide ja töötajate tasustamisele.\nMuu hulgas rakendab investeerimisühing meetmeid teabetöötluseks kasutatavate süsteemide kontrollimiseks ja kaitseks ning usaldusväärseid turvasüsteeme, et tagada teabeedastusviiside ohutus ja autentimine, vähendada andmete rikkumise ja Vaikesed mahuosa varud juurdepääsu riski ning hoida ära teabelekked, säilitades igal ajal andmete konfidentsiaalsuse.\nÜldised organisatsioonilised nõuded väärtpabereid välja töötavale investeerimisühingule 1 Investeerimisühing kehtestab sise-eeskirjadega tema poolt müügi eesmärgil välja töötatud väärtpaberi heakskiitmise ja olulise muutmise korra ning rakendab seda iga välja töötatud väärtpaberi pakkumisel või turustamisel.\nVäärtpaberi struktuur ja omadused ei või kahjustada klientide huve ning väärtpaberituru usaldusväärset ja korrapärast toimimist ega võimaldada investeerimisühingul vähendada riske või neist vabaneda seoses väärtpaberi alusvaraga, mida investeerimisühing oma arvel hoiab.\nInvesteerimisühing analüüsib väärtpaberi väljatöötamisel võimalikke huvide konflikte, jälgides eelkõige, et välja töötatud väärtpaber ei kahjusta kliendi huve, kui lõppklient võtab positsiooni, mis on vastupidine investeerimisühingu varem hoitud positsioonile või positsioonile, mida investeerimisühing kavatseb hoida pärast välja töötatud väärtpaberi müüki.\nÜldised organisatsioonilised nõuded väärtpabereid turustavale investeerimisühingule 1 Teise investeerimisühingu või muu isiku välja töötatud väärtpabereid pakkuv, müüv või soovitav investeerimisühing edaspidi turustav investeerimisühing kehtestab sise-eeskirjad ja võtab kasutusele muud õiguslikud, tehnilised ning organisatsioonilised meetmed, et tagada tema turustatava väärtpaberi või teenuse vastavus määratud sihtrühma vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele ning kavandatud turustamisstrateegia vastavus sihtrühmale.\nOrganisatsioonilised lisanõuded väärtpaberi sihtrühma määramisele 1 Käesoleva seaduse § lõikes 1 nimetatud sise-eeskirjadega kehtestatud väärtpaberi heakskiitmise protsessi käigus määrab investeerimisühing kindlaks iga välja töötatud väärtpaberi sihtrühma lõppklientide liikide kaupa ning hindab väärtpaberiga seotud kõiki olulisi riske ja kavandatava turustamisstrateegia vastavust sihtrühmale.\nKui investeerimisühing turustab enda välja töötatud väärtpaberit, võib sihtrühma määrata ühel korral. Muu hulgas määrab turustav investeerimisühing kliendigrupid, kelle vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele väärtpaber või teenus ei vasta. Lavoisier[ muuda muuda lähteteksti ] Prantsuse keemik Antoine Lavoisier väitis hiljem, et ta avastas uue aine sõltumatult. Ent Priestley külastas oktoobris Lavoisier'd ning rääkis talle oma katsest ja sellest, kuidas ta uue gaasi avastas.\nKa Scheele postitas Antoine Lavoisier diskrediteeris flogistoniteooria Ühes katses täheldas Lavoisier, et kui kuumutada tina ja õhku kinnises anumas, siis kogukaal ei suurene.\nSamuti pani ta tähele, et tina kaal on suurenenud anumasse juurde tunginud õhu kaalu võrra. Seda ja teisi katseid põlemisega kirjeldab tema raamat " Sur la combustion en général ", mis ilmus Vaikesed mahuosa varud kannab eesti keeles nime " lämmastik " õigemini dilämmastik ja ladina keeles nitrogenium, kuid Lavoisier antud nimetus on säilinud prantsuse keeles ja mõnes teises keeles, näiteks vene keeles.\nCarl Wilhelm Scheele avastas hapniku enne Joseph Priestleytkuid tema publikatsioon oli hilisem Hapniku avastas esimesena Rootsi farmatseut Carl Wilhelm Scheelekes oli Olles gaasi ise hinganud, kirjutas ta: "Selle tunne minu kopsudes polnud tuntavalt erinev tavalise õhu tundest, kuid tundus, et mõnda aega pärast seda oli rinnal eriti kerge tunne. Lavoisier[ muuda muuda lähteteksti ] Prantsuse keemik Antoine Lavoisier väitis hiljem, et ta avastas uue aine sõltumatult.\nVaikesed mahuosa varud Lavoisier pani "eluõhule" Lavoisier' sõna laenati ka inglise keelde oxygenhoolimata inglise teadlaste vastuseisust ning asjaolu, et inglane Priestley oli gaasi esimesena isoleerinud ja esimesena sellest kirjutanud. Sellele aitas kaasa Erasmus Darwini populaarses raamatus " The Botanic Garden " avaldatud hapnikku ülistav luuletus "Oxygen".\nAvastus ei ole võrreldav tavalise nägemisega; küsimusel, millal täpselt see tehti, puudub tähendus. Perenaine kandis lahke käega toite lauale. Meid kostitati laial käel 'ohtrasti, kokku hoidmata'. Ta võeti lahkel käel 'lahkesti' vastu.\nKunstnik jagas heldel käel autogramme. Vürst lõi valjul käel korda. Valitseb riiki raudse, tugeva, kange käega. Korra loomiseks on kõva, kõvemat kätt vaja.\nTema üle oli, teda varjas võimukandja kaitsev käsi. Majapidamises on tunda korraliku peremehe kätt. Teoses on märgata toimetaja kätt.\nElu pakkus ohtral käel 'ohtrasti' üllatusi. Poissmehe asi! Pole naise hoolitsevat kätt majas! Palus vanematelt tütre kätt. Sulane saanud peretütre käe ja pool talukohta. Panin oma käe ka lepingule alla.\nPoate o bicicleta electrica sa tracteze o masina?\nParemat, head kätt. Vasakut, pahemat kätt. Kumbagi, mõlemat kätt laiusid viljaväljad. Kummalgi käel olid uhked majad.\nÕnnetuses oli süüdi vale kätt sõitev hobusemees. Pannakse istuma peoperemehe paremale käele. Tema ühel käel istus kooliõpetaja, teisel köster.\nLahutas luku osadeks ja pani uuesti kokku. Laos on igasugu jublakaid, ei teagi, mille osad kõik on. Ostes tuleb kontrollida aparaadi kõigi osade olemasolu.\nPoiss tegi ise siit-sealt hangitud osadest raadio. Vanalt jalgrattalt oli mõni osa hoopis kaotsi läinud.\nVedru on mehaanilise kella tähtis osa. Skulptuuri osad on eraldi valatud ja hiljem kokku liidetud. Ostan elamu või selle osa.\nMaakoore osade tõus ja vajumine. Kabepartii jaotub 3 ossa: avang, keskmäng, lõppmäng. Õppisime laulu osade viisi selgeks. Impeeriumi kõikides osades kehtis sama seadusandlus. Sõi kalast ainult selja ära, ülejäänud osad andis kassile. Saare, riigi, järve ida- lääne- lõuna- põhjapoolne osa.\nTüve, varre alumine, keskmine, ülemine osa. Seene maa-alune, maapealne osa. Taime rohelised osad. Aia tänavapoolne osa. Heinamaa madalam osa. Atmosfääri maapinnalähedane osa. Mäe lumega kaetud osa. Linna vanem, uuem osa. Silmad on ta näo ilmekaim osa. Kirjaniku loomingu väärtuslikem osa. Inimloomuse parem, halvem osa. Illustratsioonide osas jättis teos soovida. Hinna osas lepiti kokku. Linna vajadused juurvilja osas suudeti rahuldada.\nTeos ilmub neljas osas. Kirjandusajaloo köite 1.\nSümfoonia koosnes kolmest osast. Eksami suuline ja kirjalik osa. Segu kahest osast kompostist ja ühest osast aiamullast. Segati Vaikesed mahuosa varud osa lupja ja 3 osa liiva. Pärandus jagati kolme võrdsesse ossa, kolmeks võrdseks osaks.\nIsa rahast sai vanem poeg 2 osa, noorem 1 osa. Maksin ühiskingi jaoks oma osa — 5 krooni — ära. On ikka küntud ka, aga teist seda osa on veel künda. Kümnes osa 'kümnendik' kõigest, mis põld andnud.\nKolmas osa 'kolmandik' karja st hukkus. Rääkis nii keeruliselt, et umbes neljas osa 'neljandik' sõnadest olid mulle võõrad. Kõik pärijad olid oma osad kätte saanud. Saiadest sai iga laps oma osa. Andsin talle omast osast lisa. Kartulinoppijatele mõõdeti nende osad välja. Koer tuli sööjate juurde osale, osa ootama, oma osa saama.\nMitu lammast langes huntide osaks. Poisil on oma osa 'karistus' ulakuse eest juba käes.\nSeda au ei ole mitte igaühele osaks saanud, osaks langenud. Talle ei olnud osaks antud kuulsaks saada. Tema osaks elus on olnud pettumused. Osa ruume sai remonditud. Osa maast oli nisu, osa kartuli all. Osale meeskonnast anti linnaluba. Ootasin terve päeva ja osa õhtu s tki.\nValdava osa päevast olen tööl. Teatav osa vabast ajast kulub meelelahutustele. Osa käsikirju ongi kaotsi jäänud. Suurem osa külalisi lahkus varakult.\nHapnik – Vikipeedia\nPõhilise osa palgast kulutas ta enda tarbeks. Vili on suures osas juba koristatud. Maja on suuremalt osalt ta enda ehitatud. Vaka, külimitu osa kaeru. Toobi osa piima, tangu. Naela osa liha, rasva. Leisika osa linu. Vakamaa osa põldu.\nKuhja osa loogu, rõugu osa ristikut. Rohkesti poole koorma osa sõnnikut.


Riik võtab töötukassa töötasu hüvitiselt ligi 200 eurot maha, maksuvaba miinimumi sellelt ei arvestata - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nRiik võtab töötukassa töötasu hüvitiselt ligi 200 eurot maha, maksuvaba miinimumi sellelt ei arvestata\nTöötukassa makstavalt erakorraliselt töötasu hüvitiselt arvestatakse protsessi kiirendamise tõttu maha kogu tulumaks, tulumaksuvaba miinimum kuni 500 eurot kuus sellele ei kehti.\nEesti Töötukassa kommunikatsioonijuht Annika Koppel selgitas, et töötukassa peab kinni ja maksab tulumaksu kogu töötasu hüvitise summalt ega arva maha maksuvaba tulu osa.\n„Kui töötukassa hakkaks kõikide inimeste puhul arvestama soovitud tulumaksu miinimumi inimese kõiki tulusid arvesse võttes, läheks hüvitise arvestamise ja maksmise protsess aeglaseks ja keeruliseks," põhjendas Koppel.\nSamuti kinnitas ta, et rahast keegi ilma ei jää, sest Maksu- ja Tolliamet tagastab enammakstud tulumaksu inimesele pärast tuludeklaratsiooni esitamist.\nMõtle üle edasine maksuvaba tulu kasutamine\nMaksu- ja tolliameti maksude osakonna juhataja Evelyn Liivamägi kinnitas Kasuliku pärimise peale samuti, et kasutamata jäänud maksuvaba tulu arvesse võtmine toimub järgmisel aastal tuludeklaratsioonis.\n„Aasta jooksul ümberarvestust ei tehta ning töötasust arvatakse maksuvaba tulu maha seaduses toodud valemi alusel kuupõhiselt," selgitas Liivamägi.\n„Aga mida inimene saab teha, on mõelda üle oma edasine maksuvaba tulu kasutamine, kui ta varem ei plaaninud kogu maksuvaba tulu jooksvalt kasutada," soovitas Liivamägi.\nKui nüüd on mõned kuud maksuvaba tulu kasutatud plaanitust vähem, võib olla Liivamägi sõnul mõistlik kasutada seda edaspidi maksimaalses summas. „Aga see otsus sõltub loomulikult inimese kogu aastasest plaanitud sissetulekust," lõpetas ta.\nHüvitiselt arvestatakse maha tulumaks\nTöötukassa maksab hüvitist töötajatele, kelle tööandja tegevus on erakorralistest asjaoludest tulenevalt oluliselt häiritud.\nTöötukassa makstavast 1000 eurost saab töötaja palgakalkulaatori järgi kätte 771.20 eurot. 1000-euroselt toetuselt 192.80 eurot moodustab tulumaks, see on võimalik inimesel riigilt tagasi küsida 2021. aastal esitatava tuludeklaratsiooni esitamise järel.\nNii tööandja kui töötukassa tasuvad lisaks sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakse, kogumispensioni makse ja tulumaksu.


Ise tehtud. Hästi tehtud.: Kабачковая икра ehk suvikõrvitsast üks mõnus vürtsikas salat\nVahel on ikka kulda väärt otselink slaavi kogukonna - täpsemalt köögi - esindajaga. Minu armas inspiratsiooni- ja ideedeallikas on Naša, kes on imetore inimene ka siis, kui ta köögist välja tuleb. Päritolult Peipsiäärsete vanemate tütrel on tema kodus riiulil minu jaoks hindamatu väärtusega retseptide kogu. Ja ta ei ole üldse kade ning jagab suurima heameelega oma perekonna uuemaid ja vanemaid reliikviaid.\nOlen juba aastaid olnud sõltuvuses Naša tehtud hoidistest. Minetades igasugu au- ja häbitunde, lasen endale Našal külas olles perenaisel tarida välja hoidiseid ja naudin neid hetki kõikvõimalike kabatšoki ikrade, marineeritud tomatite-paprikate ja muu väärt kraami keskel. See hoidiste koolkond erineb väga selgelt meile harjumuspärasest ehk Eesti hoidiste koolkonnast. Ei pea vist lisama, et mulle Slaavi juurtega hoidistamisloogika meeldib.\nNüüd, paar päeva tagasi, jagas Naša minuga üht suvikõrvitsast tehtud vürtsika hoidise retsepti, mille nimi vene keeli siis кабачковая икра.\nHästi maitsev on see ikra. Selline terav, vürtsikas ja magus üheaegselt. Ning mis eriti tänuväärne - selle abil saab ära realiseerida päris hulganiselt suvikõrvitsat, mille uputus on nüüd saabunud.\nRetsept ise on selline, et vaja läheb:\n3 kg suvikõrvitsaid, riivituna\n300-500 gr tomatipastat (seda kraami tasub tuua Keskturult, kus müüakse seda juustulettides ja kaaluga. Selline hea tugeva maitsega ja olematu hinnaga tomatipasta. Sama maitsega on ka näiteks M&S double concentrated tomato purée, mis on hinna poolest paraku kordades kallim. Tavaline supermarketi tomatikaste - nt Itaalia päritolu -on lahjem)\n1 klaas õli (mina panin vähem, ehk umbes 1 dl)\n5-6 tšillipipra kauna\n1-1,5 klaasitäit küüslauguküüsi riivituna või hakituna (minul oli 2 suurt Tartumaa kandi värsket küüslaugupead)\nMina lisasin omalt poolt veel 1 spl äädikat ja 1 tl jahvatatud musta pipart.\nTee nii: riivi suvikõrvitsad ning keeda neid umbes 15 minutit, siis lisa tomatipasta, küüslauk, sool, suhkur, hakitud ja seemnetest puhastatud tšillipipar. Soovi korral ka äädikas. Keeda ca 20-30 minutit. Lisa veel jahvatatud must pipar ning soovi korral endale meelepäraseid ürte. Kontrolli maitseid, vajadusel lisa veel soola-suhkrut-haput.\nSobib hästi lihakõrvaseks salatiks, niisama ampsuks või ka suppidele maitseerksuse andmiseks. Koorega segades saab maitsva kastme ja üldiselt tuleb ise leidlik olla kasutusvõimaluste leidmisel :)\nLabels: hoidis, kõrvits, köögivili, suvikõrvits, sügis, vene\nMina teen sarnast hoidist juba paar aastat. Kogused on peaaegu samad, ainult tšillipipart ei pane ja keedan suvikõrvitsa pehmeks ning võtan tulelt ja lisan küüslaugu. Küüslauku enam ei kuumuta. Super hea on ka niisama röstsaial.\nKarmen - nii ta kipub olema, et head asjad ringlevad veidi erineval kujul käest-kätte. Mulle muidugi meeldis hästi see tuline tšillimaitse ka, aga ma olen ka kesmisest suurem tšillisõber :) Röstsai on väga hea mõte!\n24. august 2011 11:06\nTänan, tegin järgi, just sai purki. Tshillit panin isegi rohkem, see magus-terav maitsekombinatsioon koos küüslauguga on ikka väga hea. Liasin veel oma lemmikut balsamikot ikka mitu head supilusikatäit. Igaks juhuks pastöriseerisin ka, 82C ja 20 minta. Võiks lausa öelda, et ootan talve:)\n4. september 2011 15:33\nKohe kohutavalt hea. Tegin eile ja üks purk läks kohe nahka:D Mina panin natuke ka muskaatpähklit ja ingverit, aga eks see ongi selline katsetamise asi:)Tore blogi ja olen juba paljusid asju proovinud. Jõudu!\n13. september 2011 18:52\nDishame - küll on tore, et meeldis! Muskaat ja ingver teevad asja veel kohe kinlasti eriti maitsvaks ja eks siin mänguruumi ning avastamislusti jätkub kõigile katsetajatele :)\n14. september 2011 08:12\nMu eelmine kommentaar ei jõudnud vist siia, küsin siis veel kord, et huvitav, kas seda salatit sobiks teha ka tavalise kõrvitsaga?\n9. detsember 2011 14:37\nGerlike - hea küsimus :) Võib täitsa proovida. Kõige suurem oht on äkki see, et on veidi selline lödiks muutuv kõrvits ja siis ei pruugi kogu komplekt väga ahvatlev olla-tulla. Aga maitsekooslusesse peaks tavaline kõrvits hästi sobituma. Kui julged katsetada, anna tulemustest kinldasti teada :)\n9. detsember 2011 16:03\nTulemus:tavalisest kõrvitsast sai püree mis segunes tomatipasta ja muude maitseainetega.No igal juhul on kõrvits ära kasutatud ja süda rahul, sest maitses see vürtsine salat või pigem siis juba kaste jube hästi!\n13. detsember 2011 13:43\nGerlike - siis läkski nii, et kõrvitsast sai kaste. Aga kui maitse on paigas, siis ei ole see ju mingi probleem :) Tegelikult peaks muskaatkõrvist olema selline vahepealne variant, mis nii sodiks ei kee, kui tavaline kõrvits.\nTänud eksperimendi raporti eest :)\n14. detsember 2011 18:13\nFat Fly ütles ...\nKas küüslauku mitte palju pole ?\n10. august 2014 18:36\nAnts, eks alati võib retsepti enda järgi kohandada aga mulle meeldib see just sellise korraliku küüslaugukogusega. Läbi hautades muutub küüslauk ju täiesti mahedaks :)\nMa arvasin, et on äkki liiga küüslaugune. Võtan sellise koguse küüslauku ülesse ja hakkan tegema homme. Eks ole näha kuidas ja mis tuleb. Pean enda oskustele lootma ja miks ma halvem olen söögi tegemises kui naised ? Ega ikka ei ole küll. Ma viitsin kindlasti rohkem :)


Pealkiri: Jaapani põldvutt 22.07.12 4:58\nMida endast kujutab jaapani põldvutt ja kas neid ka eestis saada on? Kas ta on suurem kui Eesti põldvutt ja kuidas munemisega lood?\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 5:14\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 5:29\nTänud Heiki,aga ega targemaks ei saanud nagu sa isegi\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 6:23\nSiin on mingi ülevaade,keda ja millal kasutati eesti vuti "loomisel".\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 18:30\nMa lähen augustis Venemaale messile. Kui õnnestub sebin sealt jaapani vuti mune kaasa.\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 19:31\nSiis saad usinasti paljundama hakata\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 19:53\nKas jaapani põldvuti kehamass ja munatoodang on paremad kui aretatud eesti vutil või on ta rahulikuma iseloomuga?\nSibelle pandud lingilt lugedes selgub, et sissetoodud vaarao ja jaapani põldvuttide populatsioonid olid ebaühtlase kehamassi (110-170 g) ja madala munatoodanguga (200-230 muna). Selle alusel on eesti vuti kehamass suurem ja munatoodang kõrgem. Aretusel oli mingi eesmärk.\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 20:11\nEga igast linnust ei pea alati saama munakombain. Mõned linnud võiks ka silailuks olla ja muna oleks juba boonus\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 22.07.12 22:17\nMa just mõtlesin, et võiks seda olemasolevat eesti vutti segada jaapanlasega. Ehk läheb iseloom paremaks. Sest eesti vuti iseloom on ikka täitsa mööda. Lisaks see meeletu õgardamine. Minu jaoks on eesti vutt mitte tasuv projekt. Sööb rohkem kui mune annab ja kakleb nagu oleks kupli all kuradikesed.\nOlen näinud videosid, kus jaapani vutt sööb peost ja haudub tibud ka välja. Igati nunnu tegelane. Eks katsetan ära\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 23.07.12 0:59\nma kahtlen,et see jaapani vutt teise iseloomuga on.Mul on nt samuti olnud väga pehme ja hea iseloomuga eesti vutte,kes käe peale hüppavad ja peost söövad,samas teised jällegi on põrgulised.Siiski....pean ütlema,et viimasel ajal nagu põrgulisi pole väga sekka sattunudki.\nKüll on see õige,et vutte ei tasu kasvatada .Poest saaks need munad tõenäoliselt sama kallilt kätte,aga ära jääb oma töö ja vaev.\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 23.07.12 1:36\nAga ikka oma vuti muna maitseb ikka paremini ja sa tead kuidas ta kasvatatud on ning mida sisse söödetud.\nAga meil on ka Eesti vutid hästi rahulikud. Mis neil tõmmelda kui toidulaud on rikkalik\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 23.07.12 4:08\nhttp://www.halingavald.ee/failid/alternatiivtegevusalade_lyhitutvustus.pdf eeltoodud lehel on põldvutikasvatuse tasuvuse arvestus 2000. aasta hindades ja Järveotsa vutifarmi andmetel.\n2012. a seisuga näeks see välja umbes nii arvestatuna 100 linnu ja 10 munemiskuu ning 250 muna vutikana kohta.\n200 haudemuna (kooruvus 70%, 80 kana ja 20 kukke) haudemuna 0,3€ 60€\nsöödakulu 12 kg vutt 10 kuud, kokku 1200 kg x 0,51€/kg (munakana sööt) 612€\nMuud kulud (tööjõud, energia jne. arvestatud 100€ kuu 10 kuud- ligikaudne) 1000€\nKulud kokku 1672€\nMunatoodang 20000 muna hinnaga 0,15€ (12 karp maksab 1,8€ poes) 3000€\nMinu jaoks on vutikasvatus kõige rentaablim, partidega ei anna võrreldagi.\nÕgardid ei ole, söövad ca 40 g sööta päevas, suvel kui rohelist lisaks saab isegi vähem.\nKulud olenevad ka sellest, kas puurid on olemas, kui palju kulub energiale ja kas nad munevad aastaringselt\nvõi ainult soojal ajal.\nOma tööjõukulu võib mitmeti hinnata, isegi söögitegemine ei tasu võib-olla ära.\nLisaboonuseks on sõnnik, mis on väga väärtuslik seda eriti aiapidajale.\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 23.07.12 4:58\nNo suvel pardid ikka suht vähe söövad seda kraami mida ette anname.Need parem panevaad rohelist ja tigusi\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 23.07.12 5:21\nMeie pardid söövad küll kõvasti, aga nad noored veel ja kasvueas, rohelist saavad ka normaalselt,... suviviljapõld maja ees, kuhu sai hernest sekka visatud.Seal nad maiustavad.\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt 23.07.12 6:01\nSelles arvestuses ei ole vutitibude kasvatamise kulusid, nad söövad algul küll vähe, kuid mune kulub siiski päris arvestatavalt. Samas muneb vutt kauem kui 10 kuud. Mul üks sats muneb 19. kuud ja teine 13. kuud. Munevuse üle ei saa nuriseda. Mida kauem muneb, seda kasulikum.\nPealkiri: Re: Jaapani põldvutt


Õiguslik teatis - abloy.com\nSee on ASSA ABLOY grupi („ASSA ABLOY”) kodulehega seotud üldine õiguslik teatis. Sellel veebisaidil pakub ASSA ABLOY veebiteavet. Veebisaiti avades ja kasutades nõustute õigusliku kohustusega järgida järgmisi õigusliku teatise tingimusi.\nSisu ei tohi taastoota, transkribeerida, otsingusüsteemis säilitada, tõlkida ühtegi loomulikku ega arvutikeelde, mis tahes vormis ega vahenditega (elektrooniliste, mehaaniliste, fotograafiliste, salvestatud või muude) edastada, edasi müüa ega ümber jaotada ilma ASSA ABLOY eelneva kirjaliku nõusolekuta. Te ei tohi sisu müüa, muuta, paljundada, kuvada, avalikult esitada, levitada või kasutada seda mõnel muul moel avalikel või ärilistel eesmärkidel. Te ei tohi „raamida" seda veebisaiti ega mis tahes osa selle sisust ja te nõustute, et ei kopeeri ühtegi osa sellest veebisaidist serverisse. Lisaks nõustute mitte kuvama või kasutama ASSA ABLOY nimesid, logosid või kaubamärke ühelgi moel ilma ASSA ABLOY eelneva kirjaliku nõusolekuta.


VIDEO: Maailma kiireimaks autoks loodud SSC Tuatara sai ... - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » VIDEO: Maailma kiireimaks autoks loodud SSC Tuatara sai ...\nVIDEO: Maailma kiireimaks autoks loodud SSC Tuatara sai tootmisvalmis\t(8)\nAmeerika sportautode tootja SSC esitles hüperautot Tuatara, mille arendustööd kestsid üle kümne aasta. Erilist sõiduvahendit plaanitakse toota vaid 100 tükki ning neist esimene jõudis nädalavahetusel esmakordselt avalikkuse ette.\nTuatara ambitsioonid pole väikesed, SSC esindajate sõnul on eesmärk võtta enda valdusse maailma kiireima seeriaviisiliselt toodetava auto tiitel. Tuatarat käitab kahe turboga 5,9liitrine V-8, mil võimsust 1750 hobujõudu. Koos kõikide vedelikega kaalub auto vaid 1247 kilogrammi, õhutakistustegur on 0,279. Tippkiirus on tootja sõnul 300 miili tunnis (483 km/h). SSC Tuatara hinnakirja pole veel avaldatud, kuid üsna arendusperioodi alguses teatati, et taolise auto hind võiks olla ligikaudu 1,3 miljonit USA dollarit (u 1 118 000 eurot).\nsdf\t• 10 veebruar 2020 14:39\tEbasobiv kommentaar\nHaigutan igavusest , iga nädal keegi lubab 400 kmh jne, aga reaalis suudavad seda 1%\nBugatti\t• 10 veebruar 2020 15:04\tEbasobiv kommentaar\nsiis on see Tuatara lootusetul hiljaks jäänud kui ainult 300 MPH on eesmärgiks.\nalfa13\t• 10 veebruar 2020 17:29\tEbasobiv kommentaar\nSSC eelmine mudel Ultimate Aero saavutas 2007.a seeriaautode Guinnessi rekordiks 412.28 km/h, nii et nad teavad küll, kuidas kiireid autosid ehitada.\nRT\t• 10 veebruar 2020 18:19\tEbasobiv kommentaar\nMillal eestlased ükskord oma automargi teevad?\nKodumaiset toitu meeldib küll süüa..tahaks kodumaise autoga kah sõita, mitte pidevalt saksa ja riisikärudega ringi vurada.\nAntiOpel to Rt\t• 10 veebruar 2020 21:57\tEbasobiv kommentaar\nTehti juba ju see überkallis pooletoobine elektrijunn. Osta aga 30 000+km, ca 36 000€.\nsiil\t• 11 veebruar 2020 9:48\tEbasobiv kommentaar\nAuto kiirust ei näita tema maksimaalne kiirus nagu väidab siin Bugatti, kiirust mõõdetakse ametlikult 0km/h - 300km/h - 0km/h. Loeb nii kiirendus kui ka pidurdus.\nPeeedu\t• 11 veebruar 2020 10:50\tEbasobiv kommentaar\nIgasugu 0-160-0 või muu on hoopis teine teema.\nAmetlikult mõõdetakse max kiirust ikkagi. On eraldi kategooria tehtud seeriaautodele jne. Aga sisu on kõige suurem max kiirus.\nKuna tipus on kitsas siis mõeldakse välja igasugu teisi kõigesid kuhu teised saavad samuti tippu minna. Kiirendus, kiirendus aeglustus. Ringi läbimise aeg.\nKuna tippkiiruse rekordeid sünnib harva siis rahva uudistejanu rahuldamiseks püüab igaüks mõelda välja tegevuse kus just nemad on tipus. Ja nende toode ja firmamärk säraks tipus.\nalfa13\t• 11 veebruar 2020 12:04\tEbasobiv kommentaar\nHeaks näiteks on Koenigsegg, kellel on meelega tehtud erineva jõuülekandega mudelid:\nRegera - maksimaalne kiirendus-pidurdus\nJesko - maksimaalne tippkiirus


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Juuli 2007 | EL üritab blokeerida Via Baltica lõigu ehitust\nEL üritab blokeerida Via Baltica lõigu ehitust\nEuroopa Komisjon esitas esmaspäeval Euroopa Kohtule taotluse nõuda Poolalt ettevalmistustööde peatamist looduskaitseala läbiva kiirteelõigu ehituseks; looduskaitsjate vastuseisu tekitanud teelõik lihtustaks oluliselt ka Eesti veokite sõitu Euroopasse.\nReutersi teatel üritab komisjon tõkestada Helsingit ja Varssavit ühendava Via Baltica lõigu rajamist läbi Poola kirdeosas asuva Rospuda oru, väites, et see tekitaks sealsele kaitsealale pöördumatut kahju.\n"Euroopa Komisjon esitas Euroopa Kohtule avalduse ajutiste meetmete rakendamiseks, mis tagaksid, et Poola ei alustaks kaitsealale pöördumatut kahju tekitava tee rajamist," teatas Komisjon avalduses.\nRospuda sooalad on maailma tähtsaim tarna-roolinnu pesitsusala.\nPoola peatas teelõigu ehituse 1. augustini ehk pesitsushooaja lõpuni.\nVaidlus tee-ehituse ümber on kestnud pikka aega. Ehitamist pooldavad Poola valitsus ja suur osa riigi kirdeosas asuva Augustowi linna elanikest, kes on ümbersõidu toetuseks protestiaktsioone korraldanud.\nNad põhjendavad oma toetust sellega, et Augustow asub ainsal Leedu-Poola piiripunktist Kalvarijast riigi siseossa viival teel ning seetõttu läbivad linna kümned tuhanded veokid ja sõiduautod aastas.\nSee mõjutab linna keskkonda ning ohustab elanike elu ka otseselt. Viimase nelja aastaga on transiitveokite rataste all hukkunud 11 linlast.\n40 kilomeetri pikkuse ümbersõidutee vastased põhjendavad oma seisukohta asjaoluga, et tee on kavandatud puutumatu loodusega alale, mis on koduks paljudele haruldastele lindudele.\nEuroopa Komisjoni erilise pahameele põhjustab asjaolu, et praegune trass on kavandatud läbi ühe oru, mis kuulub looduskaitselisse Natura võrgustikku.\nVia Baltica jaoks olulise ümbersõidutee ehitus peatati kevadel pärast looduskaitsjate proteste ja Euroopa Komisjoni ähvardust kohtusse pöörduda.\nPeatamise põhjenduseks toodi vajadus tagada piirkonnas elavatele lindudele haude- ja poegade kasvatamise rahu.\nJuuli keskel teatas Poola teedeameti esindaja, et palju vaidlusi tekitanud töö algab taas 1. augustil.\nAugustowi ümbersõidutee on oluline ka Eestile, sest seda läbivad kõik siit Euroopasse suunduvad raskeveokid ning enamik busse ja sõiduautosid.


Kodulehekülg Apteeker soovitab Sinu tervise heaks Artiklid Talvine turgutus nahale\nTalvine turgutus nahale\nKeha vajab niisutust, et vältida talvel külmakahjustusi, sestap tuleks nahahoolduseks valida õiged tooted.\nEuroapteegi farmatseut Helle Saad pakub välja hea nipi – kasuta pesuvahendina dušiõli. „See sobib igas eas, lastest kuni vanemate inimesteni. Juhul, kui ei ole tegemist väga kuiva nahaga, siis niisutamiseks piisab täielikult dušiõli kasutamisest ning kehakreemi ja muude niisutavate vahendite järele puudub vajadus,“ selgitab Saad.\nTüüpilised põhjamaa inimese hädad on kuiv nahk, ketendamine, külmalaikude tekkimine. „Kui esimene samm on õige ja oled valinud sobiva pesuvahendi, on võimalik ära hoida palju muid probleeme. Pidev pesemine võtab naha loomuliku lipiidikihi maha. Dušiõli kasutamisega hoiame oma naha loomulikku tasakaalu.“\nTa soovitab vaadata mitte pakendit, vaid selle sisu. „Kui pesemisvahend peseb maha kõik hea, mis on naha peal, siis jõutakse apteeki, et osta midagi kuivalaikude vastu,“ kirjeldab Saad nõiaringi, kuhu võib sattuda. „Kui pesuvahend on õige, pole vaja osta lisaks kolme erinevat kreemi.“\nKindlasti pole dušiõli ainus võimalus. „Kui ei meeldi õline konsistents, võiks proovida leelise- ja seebivabasid pesemisvahendeid, mis ei kuivata ega riku naha loomulikku tasakaalu. Neid vahendeid võib igapäevaselt kasutada ja need sobivad näiteks ka limaskestadele ning intiimpiirkondade pesuks,“ soovitab Saad. Kui juba on tegu aga juba atoopilise nahaga, siis pelgalt õige pesuvahendi valikust ei piisa ning tuleb kasutada kreeme. „Apteegikosmeetika on võimalikult puhas ning sinna ei ole lisatud palju toimeaineid. Kui eesmärk on nahka niisutada, siis võibki võtta julgelt baaskreemi või -salvi ning tarbida puhtaid tooteid,“ julgustab Saad.\nKui nahk on kuiv, soovitab Saad toimeainena uureat. „Uureat sisaldavad kreemid lukustavad niiskuse nahka ega lase sellel välja minna. Kui ei ole väga ketendav nahk, siis võib kasutadagi väiksema toimeaineprotsendiga kreemi. Kui juba on toimunud sarvestumine, tuleks suurema toimeaine sisaldusega uureatoode valida, “ selgitab Saad. Kreem ei pea kindlasti olema rasvane. „Kreemil peavad aga olema omadused, mis kaitseksid naha loomulikku tasakaalu.“\nTervislik eluviis on aga tema sõnul terve naha alus. „Piisav vedelikutarbimine, tasakaalustatud toitumine ning piisaval hulgal liikumist aitavad kehasse kogunenud mürke välja viia. Organismi puhastuskuure tehes on täiesti normaalne, et nahale tekivad punnid ja vistrikud. See näitab, et kehas on mürke, mis tulevad naha kaudu välja,“ selgitab Saad. Samuti on nahale kasulik saunamõnude nautimine. „Saun aitab nahapoore avada ja jääkaineid kehast välja juhtida. Boonusena on nahk mõnus ja pehme,“ soovitab Saad. „Aeg-ajalt on paslik kasutada ka kehakoorijaid- tänu neile avanevad poorid ning erinevad nahahooldusvahendid imenduvad paremini.”


Briti raudteefirma jätab pangad ellu\n8. oktoober 2001 kell 22:00\n?Me eeldame, et laenude teenindamist jätkatakse ja kaalume, et täiendavate provisjonide tõenäosus on väga madal,? teatas Merrill Lynch oma lühianalüüsis.\nBriti raudteeoperaatorfirma Railtrack, mille aktsiad viidi börsile 1996. aastal, on riigi administreerimise all.\nMerrill eeldab pankade maksimumriskiks Railtrackis 800 mln naelsterlingit (20,17 mld krooni) lühiajalise võlgnevuse näol. Barclays Bank on korraldanud mitmeid firma võlakirjaemissioone ja võib olla seetõttu pankrotist mõjutatud. HSBC on tuntud kui firmale peamine laenuandja.\nMerrill teatas, et nad oleksid üllatunud, kui mistahes üksiku panga risk oleks suurem kui 200?250 mln naelsterlingit (5,04?6,3 mld krooni).\nBarclays ja HSBC raudteefirma laene ei kommenteerinud.\nMerrill teatas, et administreerimisprotsessi käigus kaetakse Railtracki võlamaksed järgneva 45 päeva jooksul. Investeerimispanga arusaamist mööda on Suurbritannia valitsus võtnud kohustuse toetada firma kreeditore.\nBarclays aktsia hind langes eile päeval Londoni börsil 2,29 1920 penni tasemele ja HSBC aktsia hind 2,54 protsendi võrra 728 penni tasemele.


EESTLASTEST SÕJAMEHED USA VAHI- JA TÖÖPATALJONIDES\nEESTLASED USA VAHI- JA TÖÖPATALJONIS\nPärast Teise maailmasõja lõppemist seisid sõja võitnud lääneriigid täiesti uuelaadse probleemi ees, mis sellisel kujul esines sõdade ajaloos esimest korda.\nLääne-Euroopasse oli kogunenud paljudest rahvustest koosnev mitmemiljoniline tsiviilisikutest sõjapõgenike mass, kes polnud sinna põgenenud mitte lahingute, vaid sõja võitjariikide ühe liitlase - Nõukogude Liidu poliitiliste tagakiusamiste ja vägivalla eest. Peale nende veel kümned tuhanded Ida-Euroopa rahvustest sõjavangid, kes olid võidelnud Punaarmee vastu.\nEesti sõjamehed Euroopas\nVahetult pärast sõja lõppu oli lääneliitlaste suhtumine Balti riikide sõjameestesse erinev, sest riikide valitsused polnud seda küsimust veel reguleerinud (USA valitsus otsustas alles 1950. aastal, et Balti Waffen SS üksused, kaasa arvatud Balti leegionid, erinesid Saksa SSist nii oma otstarbe kui ideoloogia poolest ning polnud ohtlikud USA valitsusele). Seetõttu esines juhtumeid, kus Balti riikide sõjamehi hakati NSV Liidule välja andma. Eriti agaralt tegid seda prantslased, aga ka mõni inglaste sõjaväejuht.\nBalti rahvastele tegi olukorra raskeks veel see, et neil puudus Saksamaal oma diplomaatiline esindus, kes neid oleks kaitsnud ja nende võitluse eesmärke ning põgenemise põhjusi lääneliitlastele selgitanud.\nBriti, Ameerika ja Prantsuse ning hiljem ka Belgia sõjavangilaagrites olnud Eesti sõjameeste esimene eesmärk oli teha kõik, et hoiduda väljaandmisest Eesti okupeerinud NSV Liidule. Pärast laagritest vabanemist tuli leida elamisvõimalus, otsida üles omaksed ja seejärel emigreeruda mõnda ohutusse riiki. Nende eesmärkide saavutamine oli aastatel 1945-1946 Saksamaal üsnagi lootusetu.\nEestlastest sõjavangide vabastamise küsimustega hakkas tegelema Geislingi põgenikelaagris olnud kaptenmajor Verner Puurand, Eesti allveelaeva Kalev viimane komandör.\nPuurand käis läbi kõik Saksamaal USA tsoonis teadaolevad sõjavangide laagrid, kus teadis olevat eestlasi. Suureks kasuks tulid talle sealjuures tema perfektne inglise keele oskus ja Eesti mereväelase vorm.\nPuurand pöördus eestlastest sõjavangide vabastamise küsimuses ka Eesti Vabariigi saadiku A. Torma poole, kes soovitas tal USA tsooni sõjavangide osas astuda kontakti Eesti Vabariigi saadiku ülesannetes olnud peakonsul J. Kaiviga New Yorgis.\nKuid diplomaatilisel teel ei saavutanud Puurand mitte mingisugust positiivset tulemust. Otse vastupidi: Eesti poliitikud soovitasid tal selles küsimuses lääneliitlasi mitte ärritada.\nKuid vaatamata paljudele takistustele ja majanduslikele raskustele ning tegutsemisvabaduse puudumisele, kroonis tema tegutsemist lõpuks edu ja esimesed 22 eestlasest sõjavangi vabanesid juba juulis 1945.\nKuid kohe tekkis küsimus, kuhu need vangid panna. USA tsoonis tegutsenud UNRRA (United Nations Relief Rehabilitation Administration - Ühinenud Rahvaste Rehabiliteerimise Administratsioon, mille juhtkonnas oli, muide, palju kommuniste) keeldus neile DP (displaced person - ümberasustatud isiku) staatust andmast, mistõttu ümberasujate laagrite uksed jäid neile suletuks.\nLahendus leiti nende kasutamisega USA armee juurde loodud valve- ja tööteenistustes.\nTaas võõras mundris\nEestlased taas võõras vormis\nVarsti pärast sõja lõppu alustas USA oma vägede äraviimist Euroopast ja Saksamaal olnud sõjaliste objektide ning Nürnbergi tribu- nalis süüdi mõistetud sõjakurjategijate valva- miseks formeeriti USA armee abiüksustena Balti- maadest pärit sõja- meestest töö- ja vahipataljonid.\nEsimene eestlastest USA armee rühm formeeriti leitnant Artur Tammaru juhtimisel suvel 1946 Fürthis Saksamaal, kus eestlased hakkasid valvama USA sõjaväeposti ladusid. Teise rühma formeeris sama aasta oktoobris kapten Vaido Wiitre Kaeferthalis USA kütuseladude valveks.\n24. novembril 1946 sai Verner Puurand kutse: võtta kaasa kolm Eesti ohvitseri ja ilmuda Heidelbergi lähedale Weinheimi linna kindral White’i juurde. Nende jutuajamine oli lühike. Kindral seletas, et USA üksuste demobiliseerimise tõttu on valveta jäänud sõjavarustuse valvamiseks vaja luua vahikompaniid, ja määras Puuranna formeerima Mannheimi-Kaeferthali piirkonnas Poola kindrali Filipkowski alluvuses eestlastest väeosi.\nKindrali korraldusel loodi USA peastaabi alluvusse Eesti sidestaap koosseisus mereväekapten Verner Puurand, tema adjutant leitnant Paul Juttus, värbaja leitnant Juhan Laanes ja Puuranna abi Juhan Madise – kõik endised Saksa poolel võidelnud Eesti väeosade ohvitserid. Staap majutati Mannheimis-Kaferthalis olnud kasarmusse ja nende käsutusse anti uus džiip.\nEsimene grupp, mis koosnes seitsmest eestlasest ja seitsmest lätlasest, lülitati USA kapteni Moxley korraldusel tööle Ameerika sõjaväepolitsei juurde 28. juunil 1946, see hakkas valvama sõjalisi objekte Nürnbergis.\nAmetliku nõusoleku saamine Balti vahiüksuste formeerimiseks aga venis. Selle saamisele aitasid igati kaasa kindral Watson, kolonel Martin ja kapten Moxley. 1946. aasta detsembris jõuti niikaugele, et balti rahvusest DPd võisid legaliseeritud korras Ameerika abiüksustesse astuda.\nKõik formeeritud üksused said väljaõppe ja need paigutati seejärel töö- ja valveteenistustesse Nürnbergis, Stuttgardis, Würzburgis, Bambergis ning mujal.\nVahikompaniide sõdurid kandsid Civilian Guardi (USA rahvuskaardiväe) musta värvi sõjaväevormi, mille vasakul varrukal olid auastme tunnused ja rahvusvärvides vapp. Kõigil üksustel olid võrdlemisi head elamistingimused ja neid toitlustati hästi.\nUSA baasis Mannheimis loodi õppekeskus (Estonian Guard Training Center). 27. detsembril 1946 formeeris United States Army Military Labor Service Eesti vahikompanii nr 4221, mis hakkas täitma vastutusrikkaid ülesandeid, valvates Nürnbergis sõjasüüdlaste vanglas sõjakurjategijaid.\nEt enamik mehi oli Eesti 20. diviisist ja lennuväe abiteenistusest ning oli lahingukogemustega, läks õppus kiiresti.\nEsimesena loodi 4221. Eesti vahikompanii (Estonian Guard Co 4221), mida juhtis kapten Wiitre. Kompanii saadeti Nürnbergi. Eesti formeerimisstaap kolis USA peakorterisse Saksamaal Frankfurti.\nKokku formeeriti eestlastest neli vahikompaniid (nr 4221, 4027, 4228 ja 4229), igaühes 240 meest.\nNende ülemate järgi hakati üksusi nimetama Vainsalu, Edori, Wiitre ja Tammaru kompaniideks. Riie, toit ja elamine oli prii, palk lihtsõdurile 5 dollarit ja 250 marka kuus.\nPeale vahikompaniide loodi 7127. transpordikompanii (Estonian Truck Co) nr 7127 ja kolm ehituspioneeride kompaniid (Estonian Construction Engineering Co) nr 8090, 8745 ja 8747. Frankfurdis formeeris kapten Peeter Animäe Geilingeni sõjavangilaagrist vabanenud eestlastest töökompanii nr 8716.\nFormeeritud kompaniidest toimisid kõige kauem 4221. vahikompanii, mis likvideeriti 1964. aastal Pirmaseinis, ja 8745. ehituspioneeride kompanii, mis kaotati samal aastal Ettlingenis. Üldse käis Eesti väeosadest USA armees läbi umbes 5000 Eesti sõjameest.\nKokku moodustati Balti rahvusest sõjavangidest 22 töö- ja vahikompaniid, kus teenis ühtekokku umbes 20 000 eestlast, lätlast ja leedulast.\nMehed Inglise vahipataljonis\nInglise tsoonis moodustati idarahvastest vahipataljon 1947. aastal. Selle väljaõpe toimus Osnabrücki väljaõppelaagris. Inglise vahipataljoni kuulusid peale Saksa poolel teeninud eestlaste, lätlaste ja leedulaste veel poolakad ja jugoslaavlased. Mehed kandsid siniseks värvitud Inglise sõjaväevormi. Üksuse ametlik nimetus oli MSO-Mixed-Servis-Organisation by British Army on Rhein (BAOR).\nEestlastest oli selles vahipataljonis moodustatud kolm rühma, igas rühmas 27 meest. Kaks neist asusid Waldroodes ja üks Reinimaa sellistes paikades nagu M-Gladbach, Waldniel ja Bracht ning Hollandi piiri ääres olnud Kevelaeris.\nEesti rühmade komandörid olid ohvitserid E. Palk, J. Estam ja K. Siniveer, rühmavanemad Vainomäe, Fuks, Koesalu, Maripuu ja Keerak. Rühmas oli ka oma vahikoerte meeskond.\nMeeste väljaõpe toimus Inglise sõjaväe-eeskirjade järgi. Palka maksti meestele algul Inglise naelades.\nHiljem, kui vahiüksuste varustamine toidu ja kõige muuga anti üle sakslastele, hakati palka maksma Saksa markades.\nInglise vahipataljon desarmeeriti pärast külma sõja puhkemist NSV Liidu ja lääneriikide vahel.