Hüvasti Koh Samui, Hüvasti White Sand • Go Traveli reisikirjad: Reisiblogi Hüvasti Koh Samui, Hüvasti White Sand – Go Traveli reisikirjad\nHüvasti Koh Samui, Hüvasti White Sand 8\nMaagiline paik, mis tungis sügavale hinge! Liig raske on asuda taaskord kott seljas teele.... Niisiis, 22. ´st oktoobrist, mil plaanisin Koh Samuilt jalga lasta, on märkamatult saanud 6. november ! Selles võimsal tormiööl kirjutasin restorani teadetetahvlile kuupäeva 02.11.2010 ja pisikommentaari. Täna juhtis Julie mu tähelepanu, et kuupäev endiselt seal ja viskas nalja, et see puhtalt minu pärast....et mul oleks ikka mõtteis, et iga päev on teine november, seega ei pea ma veel mõtlema asjade pakkimisele ja lahkumisele ning oleksin edasi kallis perekonnaliige. Kaval plaan küll.... :)\nMuidugi ei sooviks ma White Sand Bungalow´st lahkuda, siin on kõik olnud lihtsalt maagiline ja kirjeldamatu, esimesest hetkest peale, mil surusin Kerry kätt öeldes:”I´m in….” Ise nad vihjavadki White Sand nimele…..millel tundub tõsi taga olevat. Kõik me siin valget verd, omad ja usaldusväärsed. Absoluutselt igaüks meist ses nö kommuunis teab väga hästi tunnet, mis siin valdavaks saab ja seega üldse ei imesta, et paljud on siia aastateks pidama jäänud…..või siis tullakse kaugelt Euroopast mitmekuulisele puhkusele ja ikka siia samma….White Sand´i Julie Ja Kerry juurde….\nAga ma teadsin, et minu seiklused jätkuvad ühel hetkel nii või teisiti ning täna pakkisin oma elamise kokku, et hommikul 7.30 hakata taas jändama ja kauplema soodsa kohaliku bussi hinna üle, sealt edasi bussipilet tagasi Phuketisse ning Phuket Townist omakorda Patong Beachile. Miks selline äkk otsus lahkuda ? Hmm..lihtne…mu kallis sõbranna Gerly koos Silveri ja venna Germoga saabusid Taimaad kolmeks nädalaks avastama. On neil muidugi äpardusigi juba juhtunud…märksõnaks ROLLER ! Ja pidustustest ei tundu neil puudust olevat…hahaa\nMis me koos edasi teeme, pole veel kindel, seega ongi põhjust aeg ajalt taas mu blogilehte sirvida ning uusi muljeid lugeda 🙂 Koos saab meil veedetud 6 pikka päeva ja ööd, sest täna bookisin oma eluseikluse uue sihtpunkti 14.´ks novembriks. Või noh mis uus ta nüüd on, heh, lendan lennujaama, kus maandusin 25. august 2009 ehk Sydeny 🙂 Olen vähemalt kolm päeva oma pead murdnud ja liialt palju tunde läpaka ees veetnud, mille üle üldse hea meel pole, et suuta langetada just parim otsus oma edasisele käekäigule. Võimalusi ju oioi kui palju.. Ja siia kõrvale siis ka lennupiletid ise. Kuna jätnud kõik suht viimasele hetkele, siis muidugi superpakkumist ma enam ei leia kuskilt, kuid hinnakõikumisi siiski esineb mehiselt. Ja muidugi mu enese soovid …. :\n* Kaua olla koos Gerlyga, nädal – kaks ?\n* Millal ma mõtlen tööle asuda, millal oleks see tagumine aeg, millal kõrghooaja suhtes see õigeim aeg?\n* Kas võtta otselend läbi ebookings.com, mida kommentaaride alt kiidetakse ja laidetakse?\n* Minna bussiga Kuala Lumpurisse, lennata Sydney´sse ja sealt edasi mu lõpp sihtpunkti ?\n* Lennata Phuketist või Bangkokist läbi Perthi Sydneysse ja siis edasi…. ?\n* Kas bookida connected flights või otsida seda soodsaimat hinda, aga sel juhul läbi erifirmade, mis seab suure riski, kui üks lendudest hilineb vms?\n*Kas vajan turistiviisat Austraalia jaoks, isegi kui istun ainult lennujaamas ?\n*Kas veeta hoopis mõned kuumad suvepäevad Sydneys….vaadata üle tuttavad näod ning võtta veel viimast rannamõnudest enne, kui käed taas tõiseks saan ? Ühesõnaga kõik see on mu peas edasi-tagasi end keerutanud, hulluks ajanud ja otsust edasi lükanud, kuni tänaseni. Tegin südame kõvaks ja Phuket – Sydney saab toimuma nädala pärast, kuna just tollele kuupäevale sain siiski ka suht mõistlikku hinna, 11 950 bahti. Sydneys veedan mõned x päevad ja siis lendan edasi kolme tunni kaugusele Christchurc´i 🙂 , kus ootamas uus maailm….\nMuidugi saab esialgu rahalises mõttes kõik shokeeriv olema, kuna Tai muinasjutuliselt odav elu on mind tugevalt hellitanud.\nNäiteks sain sõbralt info, et Sydney lennujaamast võta siis 17 AUD eest bussi citysse…ou mai gaaaaad !!! Selle raha eest saaksin ma siin 13 korda oma lemmik suppi süüa ja päriselt !!! Kõik tuleb ümber mõtteis organiseerida, sest vastasel juhul kahaneb kontonumber üllatavlt libedalt….\nAga olgu siis! Torm on nüüdseks vaibunud, täna nägime ka päikest, nii et kõik on normaliseerunud….Ja laevaliiklus toimib, seega parim aeg lahkuda on just HOMME. Seda tunnet, mis siit sain, ei unusta iial….Ja südamest loodan, et tee mind tagasi toob.\nKui keegi on sattumas Koh Samuile, soovitan soojalt Lamai Beachil asuvat White Sand Bungalow….Hind ja kvaliteet, floora ja fauna….SUPER !!! Jagan kontakti ka….\nMõnusat laupäeva jätku ja uute kohtumisteni 🙂\n8. veebruar 2011, 10:15\nHämmastav.. Elu austraalias on ikka täiega chill..mul niipalju sõpru seal ja kõik räägivad, et elu kui lill;) Kui tööd teha korralikult siis saab ikka päris korralikult hiljem puhata ka:) tahan ka sinna..\n9. veebruar 2011, 04:03\nAustraalia on lahe ja, aga minu jaoks on paremaid paiku maailmas ! Sõltub, mida keegi soovib leida..\n18. veebruar 2011, 17:26\nVäike vahepala looke.. aga andis ülevaate siiski Su tunnetest 🙂\n22. veebruar 2011, 04:21\nMa ei seagi eesmärgiks alati midagi pikka ja sügavat kirjutada…vahel tulebki ainult paar rida…tahaks rohkem rõhku sellistele lugudele ka panna, aga rännates on kõigega suht keeruline…oled kuskil metsas…pole ju võimalust\n22. veebruar 2011, 21:08\n“Kui keegi on sattumas Koh Samuile, soovitan soojalt Lamai Beachil asuvat White Sand Bungalow….Hind ja kvaliteet, floora ja fauna….SUPER !!! Jagan kontakti ka….”\nOn plaan sinna sattuda veebruari alguses ning sinu kirjelduste järgi sooviks seal 6 päeva veeta. Kas saaks selle majutuse täpse nime ja kontakti? Suured tänud ja mõnusat seiklemist!\n23. jaanuar 2012, 11:53\nTere Birgit, ma pole ammuilma siia jõudnud, seega pole varem vastanud! Kui ikka veel Koh Samuile minemas…Koht asub Lamai Beach´il, nimeks ongi Whitesands Bungalow…On ka mul tel nr, kuid ei anna pead, kas see ka ikka aktiivne. ( o77) 424 298\nMa usun, et taksojuht teab ikka seda kohta, või teise variandina mine käi läbi turismifirmast, neid seal iga nurga peal! Peaasi et oled ikka Lamai Beach´il…seal peaks olema ka üks prantsuse mees, Roger, kes räägib ka eesti keelt, sest oli omal ajal siinne pruut tal 🙂 Kui teda kohtad, anna tervitused edasi….


👨 10 Varasemad hoiatusmärgid Midlife kriisist naiste kohta, mida saate varjata 👩 - MINU ELU - Magazine - Elu Täissuuruses 2019\nMagazine - Elu Täissuuruses MINU ELU 2019 10 Varasemad hoiatusmärgid Midlife kriisist naiste kohta, mida saate varjata\nKui meeste keskelavastuse kriisi märksõnad toovad sõidumõõdetuna ja mõnevõrra suuna, on need naiste keskaegse kriisi märksõnad.\nKui mees, kes läheb halliks, ostab punase sportauto või hakkab koos oma kahekümne-seitsme sekretäriga magama, võib see olla suur hoiatus, et tal on keskpikkune kriis. Kuid naiste keskaegse kriisi märke on veelgi peenemad.\nMis on keskmise vanusega meeste ja naiste vahel nii erinev?\nSageli otsivad mehed muutusi. Ja tavaliselt nende mehelikkusest või rahalisest edukusest. Naised saavad tavaliselt oma suhetest valideerimist. Naised, naised, ema või isegi sõber või töötaja näevad naisi oma väärtuses teistsugusel viisil kui mehed.\nNaine vaatab oma elu tagasi ja mõtleb sellele, mida ta on saavutanud isiklikult või võib-olla professionaalselt. Mõeldes, kas seal, kus ta on, on kõik, mida ta kunagi teeb. [Loe: Mars ja Venus? Sooliste erinevuste mõistmine]\nTa küsib endalt küsimusi\nKui mees läbib vahekorras kriisi, kipub ta mõtlema. Naised üle analüüse. Naine küsib endas selliseid sügavaid küsimusi nagu kas see kõik on? Kas see on kõik, mis mul on?\nSee võib põhjustada naise kukkumise ja kaotamise. Nagu ka meeste puhul, näevad naised ka ebakorrektset käitumist, mis on oma normiks mitte iseloomulik. Nii et nendele küsimustele vastates võivad muutuvad küsimused toimuda igati.\n10 kõige ilmsemaid märke naiste keskmise raskusega kriisist\nEbaregulaarsetest emotsionaalsetest hetkedest, mis kulutavad endale rohkem aega ja kellel on isegi unehäired või ärevushäired, on kõik võimalused, kuidas naise keskmise elu kriis avaldub.\n# 1 Ta võib muutuda eneseteadlikumaks. Ükskõik, kas ta on alati mures tema välimuse pärast ja äsja hiljuti tundnud sügavat huvi ilu vastu või on uue ebatõenäolise murega tema vanity, võib see tähendada keskaegset kriisi.\nNüüd pole naisel ebareaalne mure kortsude või hallide karvade pärast. Aga kui ta pidevalt puudutab halli, investeerib kallistesse kortsukrepidesse või isegi kaalub plastiline kirurgia, võib see tähendada keskaegset kriisi. [Loe: madala enesehinnangu märgid ja kuidas saate teha positiivseid muudatusi]\n# 2 ta tunneb tühjaks Umbes aega, mil paljud naised tabasid oma keskaega, nende lapsi kasvatatakse või maja välja. See võib olla peaaegu kaks aastakümmet esmakordselt see, et ta ei ole enam hooldaja.\nKas kas tühjana pesa kohanemisega tegelemine või lihtsalt vaba aja veetmine, võib ta küsida, milline on tema eesmärk praegu. [Loe: kuidas toime tulla tühja pesakese sündroomiga]\n# 3 Kas ta läheb rohkem välja? Nagu varem öeldud, võib see olla esimene kord, kui tal on olnud vaba aega ja vähem vastutustunnet. Ta otsustab mitte ainult, mida teha selle ajaga ja muretseda, kuidas sellega kohaneda, kuid ta võib selle aja jooksul minna ja ise ennast nautida.\nÜkskõik, kas see tähendab filmisse jõudmist või linnast väljasõitu, ta tahab kõige paremini ära kasutada mõningaid asju, mida ta ei oleks suutnud teha.\n# 4 Kas tema käitumine muutub? Kui naine läbib kesktalitluse kriisi, võib ta lõpuks end vabaduse tunnetada. Kuigi viimati kahekümne või enam aastat ta on armastanud, on ta tasunud oma tasud ja väärib pausi.\nNii et kas ta otsustab igal õhtul täielikult õhtusöögi valmistamise lõpetada, vaid pigem tellib või isegi uue stiiliga kleidid, võib ta lihtsalt anda endale elu, mida ta on aastaid olnud eemal.\n# 5 Tal on uustulnukas unistus. Naised kalduvad oma karjääri ja unistuste ooterežiimis keskenduma oma perele. Ja kui see nii on, siis võib tal lõpuks olla kindel aeg ja aeg neid püüdlusi täita. Ja isegi kui ta seda ei suuda, võib see keskajakriis suruda teda, et ta saaks endale aega.\nKas ta soovib kolledžisse tagasi minna ja saada oma kraadi, alustada maalimist või reisida kogu maailmas, ei saanud ta seda teha, kui ta oli noorem. Nüüd on tema võimalus.\n# 6 Ta võib alustada nooremate meeste kohtumist. Ja hea tema jaoks. Ükskõik, kas ta on lahutatud või on olnud pikka aega nooremate noorukite jaoks üksi, on see midagi uut ja värskendavat midilifeen kriisist naiste jaoks.\nKuigi mõnes uuringus öeldakse, et naised ei huvita selle aja jooksul intiimsust, on naised 40ndatel ja 50ndatel kergesti seksuaalsete tippudega. Ükskõik, kas ta veetnud suurema osa oma elust ühe mehega ja tahab katsetada või on lihtsalt energiakogus, võib see olla selge märk keskpika perioodi kriisist.\nKuid niikaua, kui ta on ohutu, annab talle rohkem jõudu. Mehed on sajandite jooksul nooremaid naisi dating. See on naise käik. [Loe: kümme põhjusel mai-detsembri suhted on teile kasulikud]\n# 7 Ta teeb suuri elus otsuseid ja muudatusi. Ükskõik, kas ta on lõpuks otsustanud lahkuda oma abikaasast, lõpetada oma töö või isegi liikuda, on keskaegne kriis push midagi muuta oma elus. Kui midilife kriis saabub, tekitab see pidevalt näljane tunne, et midagi on puudu.\nSuurte muudatuste tegemine, nagu karjääride vahetamine, Toscanasse liikumine või isegi pargisõiduradade õppimine, võib olla tähis, mille tema keskajakriis on tabanud.\n# 8 Ta on üsna emotsionaalne. Jah, see võib põhjustada menopausi, mis sageli toimub umbes samal ajal kui keskmise vanusega seotud kriis, naised kannatavad halva ajastamise ja hormoonide tasakaalustamatusega korraga. * Lucky meile *.\nJa üks viis, mis väljub, on meeleolu kõikumine. Neid naiste keskmise keskaegse kriisi nähtusi võib näha iraagilise viha, juhusliku nutmisega või isegi energiat tõsta, rääkimata unehäiretest, kuumahood ja muud, mis muudaksid kellegi meeleolu.\n# 9 ta tundub täitmata. Isegi kui tema elus midagi pole muutunud, võib ta äkitselt olla õnnetu. See tunne võib kaasa tuua suuri muutusi, nagu oma maja vastuvõtmine, müümine või investeerimine oma käibesse. See võib avalduda ka väiksemates projektides nagu remodel, jaemateraapia või vabatahtlik tegevus.\nMõnikord ajastus ja suured elu muutused võivad lükata keskaegse kriisi avatud, kuid teisel korral võivad nad üksteisega koos tulla. [Loe: leiate oma usalduse nende lihtsate igapäevaste harjumuste muutustega]\n# 10 Ta võib seda eitada. Vananemine on midagi, millest me kõik võime tunduda üsna tundlikumad, mõned rohkem kui teised. Kuid keskaegse kriisi ajal või isegi äärel võib naistel olla üsna kaitsvat asjaolu, et nad vananevad.\nÜkskõik, kas ta värvib oma juukseid või libistab vananemisvastast meikku, tunnistab, kui vana ta pöörab, tähistab tema lapse lõpetamist või isegi vanaema muutumist, võib tunda end näljana. Viimane asi, mida naine läbib, tahab, on tema vanus hõõruda tema nägu.\n[Loe: naised! Lõpetage ennast ebakindlalt kahjustada, olge selle asemel hiilgav]\nKas teie arvates, kas teie, teie naine või isegi teie ema läbivad keskaegse eluea kriisi? Kui jah, siis see on vananemisprotsessi täiesti normaalne osa.\nEelmine Artikkel Kas teie laps on piisavalt aktiivne?\nJärgmine Artikkel 20 magusat ja romantilisi asju, mida saate oma poissi teha


Redaktsioon: 13. veebruar 2010, kell 02:06\nLisatud 26 baiti , 11 aasta eest\nRedaktsioon: 13. veebruar 2010, kell 01:43 (redigeeri)\nRedaktsioon: 13. veebruar 2010, kell 02:06 (redigeeri) (eemalda)\nMärt Laarman on masinameister Kusta Laarmani (masinameister) ja tema naise Reeda esimene poeg. Ta sündis [[Õisu mõis]]a saeveskis esimese pojana. Tal oli kaks õde - Linda ja Leili - ning üks vend Peeter. Ta sündis [[Õisu mõis]]a saeveskis.\nMärt Laarman õppis [[Araku]] (Kääriku) koolis [[Kaarli (Halliste)|Kaarli]]s aastatelaastail []–[] ja [[Otepää Haridusseltsi Progümnaasium]]is []–[]. Aastal []. aastal astus ühinesMärt Laarman [[Rakvere Õpetajate Seminar]]igai. PealePärast sedaselle lõpetamist õppis ta [[Tartu Ülikool]]iis Lauri Kettuneni ning Johann Voldemar Veski täienduskursustel,. kusSeal sai ta hariduse, et olla gümnaasiumidesgümnaasiumi eesti keele ja kirjanduse õpetaja, kellenahariduse taning pidas seda tegutsesametit peamiselt Tallinna koolides 1945. aastani. Samal ajal ei loobunud ta kunagi kunstist, harides ennast pidevalt erinevatel kursustel, näiteks []. aastal [[Eesti Kunstiselts]]i joonistuskursusel, kus üheksüks juhendajatestjuhendajaid oli [[Nikolai Triik]]. Kõige selle kõrvalt jõudis Märt Laarman toimetada aastatelaastail 1926-271927 toimetada «Eesti Kunsti Aastaraamatut», aastal 1928. aastal Eesti Kunstnikkude Ryhma programmilist almanahhi «Uue Kunsti Raamat», aastail 1928-29 aastal1929 noorsooajakirja «[[Taie]]» ning avaldasavaldada kunstikriitikat ajalehtedes ja ajakirjades «[[Olion]]», «[[Looming]]», ning «[[Kunst ja Kirjandus]]».\n1920. aastate teine pool ja 1930. aastate esimene pool oli tema kuiõitseaeg maalikunstniku õitseaegmaalikunstnikuna. [[Eduard Viiralt]]i, [[Ado Vabbe]] ja [[Jaan Vahtra]] kõrval oli just temaMärt Laarman see, kes oma noorusliku innuga sekkus kunstiellu, tuues oma loomingu ja sõnavõttudega sellesse värskust, innovaatilisust ja uudsust. Tema nendelneil aastatelaastail loodud maalid ("Oleviste ja Niguliste" (1926), "Laud" (1928–1929), "Haige" (1930) ja "Õhtu" (1933)) kuuluvad kindlasti tolle aja eesti maalikunsti paremikku. Need olid [[kubism|kubistlikud]] tööd, kusmilles ei ole mingeid tundevälgatusi - kõik on kaine ja ratsionaalne. Neil aastatelaastail rikastas Märt Laarman oma ideedega eesti raamatu üsna konservatiivset stiili, mille. üheksÜks heakshäid näiteksnäiteid on kolme kunstniku (A. Akberg, M. Laarman, H. Olvi) näituse kataloog aastal 1926, kusmilles on ilmselgelt näha rühmituse "[[Bauhaus]]" mõjutusi. Senine aksiaalne kujundusprintsiip asendati asümmeetrilisega janing oluliseks sai kirja selgus ja lihtsus. Samal leheküljel võis leida erinevaidkirjatüübi fondieri suurusi, horisontaalnehorisontaalse kirjapiltkirjapildi vaheldubvaheldumist vertikaalsega ja nii edasijms.Märt Laarman toobtõi ühena esimestest Eestis oma kujundustesse sisse [[fotokunst]]i. 1923. aastal loodi [[Eesti Kunstnikude Rühm]], millega Märt Laarman samal aastal ühines janing oli seal juhtivaksnii kunstnikuksjuhtiv ningkunstnik kui ka teoreetikuksteoreetik. Rühmituses valitses kubistlik-konstruktivistlik stiil, mis avaldub ka Laarmani 1923. aastal loodud puulõikes "Sadam".\n1940. aastatelaastail töötas Märt Laarman edukalt nii vabagraafiku kui ka raamatukujundajana. Teda süüdistati sellelsel ajal [[formalism]]is ehk eemaldumisteemaldumises tolleaegsest kunstiringkonnast,. midaTegelikult võib vaidlustada sellega, etoli ta oli tollal tegelikult üks viljakamaid raamatukunstnikke, andes väljakujundades üle 40 teose,. millestParimaiks parimateks näideteksnäiteiks võib neist pidada aastal 1946. väljaaastal antudilmunud [[Friedebert Tuglas]]e "Elu ja kangastused" ja 1948. väljaaastal antudilmunud [[Lydia Koidula]] "Valik luulet".\n1950ndatel1950. aastail tegeles Märt Laarman [[Friedebert Tuglas]]e teoste kaheksa köite illustreerimisega, kuid suutis selle kõrvalt ka luua ka palju vabagraafilisi lehti, mida samuti peetakse eesti kunsti paremikku kuuluvaks. 1951. aastal heideti Märt Laarman Kunstnike Liidust välja «loomingulise küündimatuse ja passiivse hoiaku pärast ENSV Kunstnike Liidu üritustesse». Liidu liikme staatus taastati siiski viieviis aastaaastat pärasthiljem.\n1960. aastatelaastail tegeles taMärt Laarman vabagraafika ja raamatukunstiga, kus pildid ja tekst olid seekord linoollõikes. 60-ndate1960ndate paiku kantihakkas hakkabMärt Laarman tegelema värvilise graafikaga, mille heaks näiteks on 1962. aastal loodud puulõikes "Sõudja". Kui omata kunstnikunoore algusaegadelkunstnikuna (201920.-ndad-30-ndad)1930. levisaastail temaleelists kubismkubismi janing suhteliselt kainekainet ja ratsionaalneratsionaalset stiilstiili, siis nüüdhiljem tõi Märt Laarman eesti raamatukunsti tagasi emotsionaalse mõjujõu ja tundesügavuse. Tõestuseks võib tuua tema poolt loodud Tuglase "Teoste" puugravüürid, kus iga pisemgi detail on hingestatud, muutes need eriti kütkestavateks.\nOma loomingutee alguse poolealgupoolel on Märt Laarman öelnud: "Meil vaadatakse graafikale üldse nagu mingi teise järgu kunstile. LoomulikultseeLoomulikult see publiku suhtumine puulõikesse ja üldse graafikasse ei soodusta ta erilist õitselepuhkemist". SellelSel ajal oli ta üks vähestestväheseid Eesti graafikutestgraafikuid ja temaning võiks olla üks kunstnikestkunstnikke, tänu kellele tekkis ja arenes Eesti paljundusgraafika. 1969. aastal omistatakseomistati Märt Laarmanile aunimetus [[Eesti NSV]] [[teeneliseteeneline kunstniku aunimetuskunstnik]].\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/1887136"


🔴 SYSTEMS&CONSTRUCTIONS OÜ (12634678) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nSYSTEMS&CONSTRUCTIONS OÜ: Tegevuslugu 28.06.2021\nSYSTEMS&CONSTRUCTIONS OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, P. K. ja R. B. , seda juhtima hakkasid. P. K. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Roman Bolotnikov alles alustas ettevõtlusega. SYSTEMS&CONSTRUCTIONS OÜ valdkond on spetsialiseerimata hulgikaubandus. Samas valdkonnas (EMTAK 46901) on tegutsevaid ...\nSYSTEMS&CONSTRUCTIONS OÜ on asutatud 7 aastat tagasi.\nEndine nimi , PARODENTAL MEDICAL OÜ\nBilansimaht (2021) -1 721 €\nLogi sisse Juhatuse liige dklexltd@gmail.com\nDKLex OÜ Menetlusdokumentide kättesaamiseks pädev isik Logi sisse


Avaleht » Viimased uudiste artiklid » Rahvusvahelised uudised » Grenada uudised » Rohkem Grenada lende USAst ja Kanadast\nAirlines • lennujaam • Lennundus • Rahvusvahelised uudised • Reisiuudised • Kanada uudised • Kariibi mere • Grenada uudised • Hospitality Industry • Uudised • Inimesed • Ümberehitamine • Vastutav • turism • vedu • Reisisihtkoha värskendus • Reisijuhtme uudised • USA uusimad uudised\nKariibi meri on eriti ahvatlev Põhja -ameeriklastele, kes juba kardavad varajast pimedust ja külma ilma.\nAir Canada Mainline jätkab otselende kaks korda nädalas (kolmapäeval ja pühapäeval) Toronto Pearsoni rahvusvahelisest lennujaamast (YYZ) Maurice Bishopi rahvusvahelisse lennujaama (GND) alates 31. oktoobrist.\nJetBlue pakub igapäevast teenust John F. Kennedy lennujaamast (JFK) Maurice Bishopi rahvusvahelisse lennujaama (GND). Vedaja esmaklassiline Mint lennuk töötab laupäeval.\nAmerican Airlines pakub kolmapäeval ja laupäeval teenust kaks korda nädalas Miami rahvusvahelisest lennujaamast (MIA) Maurice Bishopi rahvusvahelisse lennujaama (GND).\n. Grenada turismiamet (GTA) täna teatati, et sihtkoht muutub veelgi kättesaadavamaks, kuna õhutransport USAst suureneb ja teenindus taastub Kanadast. Aeg saabub vahetult enne talve, ametlikult SADi aega ja kui Kariibi mere piirkond on eriti ahvatlev Põhja -ameeriklaste jaoks, kes juba kardavad varajast pimedust ja külma ilma.\n„Kui inimesed taastuvad oma kirglikust reisimisest, mõistavad meie lennufirma partnerid meie erilise saarega ühenduse loomise väärtust. Oleme tõepoolest paradiisiviil, kus on tagasihoidlik õhkkond, soojad ja külalislahked inimesed ning pakkumised, mis ühendavad külastajaid mitte ainult looduse ja imeliste veeseiklustega, vaid ka põneva kulinaarse teekonnaga, ”ütles tegevjuht Petra Roach. Grenada turismiamet. "Uus ja laiendatud lennuteenus aitab Grenadal taastada oma positsiooni väga atraktiivse sihtkohana külastajatele, kes otsivad erilist Kariibi mere kogemust."\nÕhutranspordi värskenduste kogum sisaldab järgmist:\nAmerican Airlines pakub teenust kaks korda nädalas Miami rahvusvahelisest lennujaamast (MIA) kolmapäeval ja laupäeval Maurice Bishopi rahvusvahelisse lennujaama (GND).\nAlates 2. novembrist töötab teenus kolm korda nädalas (kolmapäeval, reedel ja laupäeval). Igapäevane teenindus algab 1. detsembril.\nAlates 27. novembrist töötab Charlotte Douglase rahvusvaheline lennujaam (CLT) kord nädalas laupäeval.\nSunwing pakub alates 7. novembrist teenust kord nädalas Toronto Pearsoni rahvusvahelisest lennujaamast (YYZ) Maurice Bishopi rahvusvahelisse lennujaama (GND).


Kepikõnni ühistreeningud said Raplas hoo sisse - VIII Rapla Selveri Suurjooks\nKepikõnni ühistreeningud said Raplas hoo sisse\nAlates juunikuust alustasime kepikõnni ühistreeningutega, mida on juhendanud Toomas Kõiv ja Rene Meimer. Pikad valged suveõhtud on toonud Rapla terviserajale kepikõnni huvilised, kes on saanud näpunäiteid õigeks tehnikaks ning läbida kilomeetreid füüsilise ja vaimse tervise parendamiseks.\nMeie keha vajab iga päeva piisavalt liikumist. Üha kiiremaks muutuvama elutempo juures ei tohi ära unustada, et meie kehale on 7-8 km kõndimist igapäevaselt vajalik. Kõndides me kahjuks oma ülakehale väga koormust ei anna ja lihaseid tööle ei pane. Seetõttu võiksime kasutusele võtta kepikõnni kepid, et kogu keha saaks koormust.\nAktiivse elustiili kasuks otsustamine mõjutab positiivselt tervist väga mitmel moel. See ei hoia sind pelgalt heas vormis, vaid pikendab eluiga ning parendab selle kvaliteeti. Kindlasti teame kõik, kuid tihti vajab meeldetuletamist fakt, et füüsiline aktiivsus aitab haigusi eemale peletada ja on üks võimsamaid meeleolu parandajaid. Seda tõestas sellel aastal ka eriolukord, kui vajalik on leida endale aega, et vaimne pool saaks toetatud.\nInimesed, kes käivad trennides, on ise esile toonud, et see on hea võimalus võtta kaasa kaaslane ning koos kvaliteetselt aega veeta. Lisaks iseseisvalt saab kepikõnni trennidega alustada koduukse eest, kontori juurest või sealt, kus parasjagu oma auto pargid. Need, kes teevad trenni järjepidevalt, saavad kinnitada, et rüht ja keha hoiak paranevad ning seeläbi võib kasvada lausa 2 cm pikemaks.\nKepikõnd ja aktiivne eluviis aitavad tagada tervena elatud aastaid. Tänapäeval kahjuks muidu need aastad aina vähenevad, kuna meie elustiil ei toeta seda. Loomulikult siia juurde käib veel piisav vee tarbimine, magamine ja loomulikult teadlik toitumine.\nOled oodatud 30. juunil kell 18.30 toimuvale treeningule, kui soovid samuti hoolitseda oma tervise eest. Anna oma tulekust teada kirjutades registreerimine@jooksja.ee\nVaata pildigaleriid toimunud treeningutest SIIT.\nJuulikuus treeninguid ei toimu, kuid jätkame alates augustikuust. Jälgi infot ka meie Facebooki ja Instagrami kontodelt.


Eesti laskesuusatajad Zahkna ja Oja sõitsid MK-etapil pikalt esikolmikus - Delfi Sport\nEestlastelt ajaloo parim koht!\nSalt Lake City's toimuval laskesuusatamise MK-etapil sai Eesti duo Rene Zahkna ja Regina Oja segapaariteatesõidus kaheksanda koha. Tegemist on eestlaste läbi aegade parima kohaga selles võistlusformaadis.\nEestile algas võistlus suurepäraselt, kui Zahkna tuli avavahetusest koguni teisena. Oja alustas enda esimest vahetust suurepäraselt, kui ta tõusis lamadestiiru järel koguni liidriks. Oja vahetuse järel oli Eesti aga lõpuks kolmas.\nZahkna suutis hea esituse teha ka enda teises vahetuses – kasutada tuli kokku kahte varupadrunit ja Eesti oli jätkuvalt kolmas.\nOja teine vahetus algas aga nukralt, kui tal jäi lamadestiirus üks märk lõpuks üles. Teise varupadruni kasutamise järel arvas Oja, et ta saab juba rajale, kuid kahjuks niimoodi ei läinud. Nii tuli minna trahviringile. Püstitiirus tegi Oja kiire ja puhta töö.\nLõpuks jäi Eestile kirja viie varupadruni kasutamine ja üks trahviring. Kaotust võitjale kogunes 1.29,6.\nLõpuks teenis esikoha Itaalia, kellele järgnesid Austria (+22,9) ja Prantsusmaa (+50,2).


„Just Cause 4” - tegelikult „Just Cause 3” uues kuues? - VideoGamers.eu\n„Just Cause 4” – tegelikult „Just Cause 3” uues kuues?\n08/12/2018 31/12/2018 Raiko Puust\nTootja: Avalanche Studios, Square Enix\nLavastaja: Francesco Antolini\nIlumise kuupäev: 04. detsember 2018\n„Just Cause 4” on Squre Enixi suurejooneline seiklus-märul, kus rõhk ei ole tähenduslikul narratiivil, vaid avatud maailmal ning ülepaisutatud füüsikal, mis teeb sellest ühe isikliku lemmiku sandboxi žanri hulgas. Nagu ka eelmised mängud samas seerias on kogu kogemuse rõhk kaosel ning mängu tugevus tõusebki esile just plahvatuste ja püssipaukude ooperi taustal. Erinevalt „Just Cause 3” (2015) uuenduslikust olemusest ei ole neljas episood teinud midagi teisiti, vaid tundub olevat eelmise koopia ning see ei tule kasuks. Nii hea kui „Just Cause 3” ka ei olnud, ei tunne soovi seda uuesti mängida, eriti veel situatsioonis kus ainsateks erinevusteks on uus ja suurem asukoht koos paari uuendusliku vidinaga. Tunnistan, et pigem tundus kogu asi olevat eelmise mängu lisapakett kui täiesti uus ja eraldi videomäng.\nSiin ei ole üllatusi mitte üheski aspektis, kus isegi graafiliselt ei ole toimunud mingisugust arengut. Kahjuks ei saa siin isegi öelda, et tegemist võiks olla rohkem lihvitud versiooniga eelmisest mängust, vaid pigem vastupidi – tunduvalt lohakam ning kuidagi ükskõikne. Peategelane Rico Rodriguez tundub iseenda paroodia ning narratiiv ei oma mingisugust tähendust. Missioonide ülesehitus on piirav ning rohkem rebib jõuga kaasa kui annab mänijale võimalusi. Missioonid ei eristu ning vägagi kiiresti muutub väsitavaks, kuid enne põhiloo läbimist ei ole avatud maailma ka päris nii avatud kui võiks olla.\nLohakus tuleb selgelt esile vaheklippide animatsioonis, mis ei ole enam tänase aasta triple-A kvaliteet. Samuti olin pidevalt imestunud kui veidralt mööda läks häälnäitlejate ja ekraanil oleva tegevuse emotsioon. Olles viimased paar kuud saanud nautida tugeva narratiiviga seikluseid, siis “Just Cause 4” on totaalne pettumus. Samas võin siin ka ennast süüdistada, et üldse julgen mingisugust sügavamat lugu siit otsida, sest selle frantsiisi fookuspunkt on alati olnud kusagil mujal. Kõrvaltegelasi on seekord jällegi päris mitu, kuid nagu ka eelmistes, siis ei oma need tegelased ka selles mängus mingisugust muud tähendust kui olla teeviidaks Rico jaoks järgmise hullumeelse märulistseeni juurde. Ja sellega olen tegelikult täiesti rahul!\nNeljanda osa suur uuendus on ekstreeme ilmastik, mille seob siia narratiivis olev hullumeelne teadlane ning teatud momentidel kui kaos kohtub metsiku loodusega, mängisin seda naeratus suul. Kahjuks neid kohti on vähe ning ootamine nende vahel liiga pikk. Iga tegevus on kuivalt korduv, kaart on segane ning nagu ka eelmistes mängudes, siis kaugused on petlikud ning markerite järgi minemine vaevaline protsess. Olgugi, et Solis (see saar, kus tegevus toimub) on seeria seni suurim ning elu ja varieeruvust täis, tundub see kõik võlts ning atmosfääritu. Võib-olla on mäng ilmunud valel ajal, kui enamus on meist värskelt mänginud „Red Dead Redemtion 2”, „Marvel’s Spider-Man” ja mõnda teiset rohkem reaalsema tunnetusega seiklusmängu.\nVäljas pool seda negatiivset on siin ka palju positiivset. Kõik need, kes pole varem „Just Cause 3” proovinud, leiavad siit sadu tunde hullumeelset meelelahutust, mida täiendab see suur ja detailine Lõuna-Ameerika saar. Kindlasti on tegemist suure videomänguga, kuid arvestades 2018 aasta standardit, siis on mõistetav, et miks „Just Cause 4” kusagil tabelite tippudes ei figureeri. Julgen seda seiklust soovitada ainult neile, kellel seeriaga varasem kogemus on puudu.\n+ Suur ja avatud maailm. Seeria seni suurim kaart.\n+ Sandbox videomänguga suurepärane meelelahutus sadadeks tundideks.\n+ Kui ekraanil on kaos, siis on mäng suurepärane.\n– Narratiivi põhimõtteliselt ei ole.\n– Eelmise mängu hingeline koopia. Rohkem nagu lisapakk kui eraldiseisev.\n– Produktsioonis on tunda lohakust ning lihtsalt tegemist tegemise pärast.\n– Missioonide ülesehitus on ühekülgne ning äärmiselt korduv.\n– Enne põhiloo lõpetamist on liikumine ja tegevust piiratud liiga pikaks ajaks.\n2018 Avalanche Studios Gamestar Hinne 6 J Just Cause 4 PC Playstation 4 Square Enix Xbox One\nTekken 7 paljastas uued karakterid ja need on saadaval juba homsest!\n“Portal Knights” ja “Steep” on jaanuaris Playstation Plus kasutajatele allalaadimiseks saadaval.


Popidioodid 2. mail suurhallis. Intervjuu Hendrik Luukiga – Rada7.ee\n2. mail Tallinnas suurhallis esineva Pet Shop Boys’i kontserdi erikülaliseks on valitud Tartu Ülikooli biomeedikumis kohtunud noorte teadlaste – arstiks pürgiva soomlase Matti Peura ja tulevase neuroteaduste doktori Hendrik Luuki – electropop-bänd Popidiot. Tuleva suurema kontserdi puhul (ja et lunastada oma karmavõlga, et ma ei teinud intervjuud debüütplaadi ilmumise ajal) oli rohkem kui sobiv küsida paar küsimust Hendrikult. Põnevad persoonid põneva bändi taga, kust alustada? “Lõpust,” vastab intervjueeritav kiirelt.\nOlgu! Öeldakse, et matemaatikaga kaasneb muusikaline anne. Teie Mattiga aga olete mõlemad hoopis arstiteaduskonnast. Kas on ka selles vallas mingeid silmnähtavaid kalduvusi musikaalsusele?\nEi ole küll tähele pannud. Matemaatikaanne loob selgelt välja juba koolis. Pole täheldanud, et anne eluteadustele nagu bioloogia või arstindus varaselt välja lööks. Muusikaanne lõi minus näiteks väga hilja välja – enne keskkooli ma isegi ei kuulanud muusikat. Ei huvitanud üldse. Kuskil 8-9 klass hakkas vist huvitama.\nLugesin kuskilt vanemast artiklist, et doktoritöö käsil, kas see nüüd lõpetatud?\nJärgmine kevad kaitsen, kui kõik hästi läheb.\nRäägi teadusest veel, see on väga põnev teema. Mis su uurimisala on ja kaugele sa jõudnud oled sellega?\nLaiemalt uurime me siin füsioloogia instituudis emotsioonide bioloogilisi aluseid, eelkõige kuidas geneetilised eripärad mõjutavad loomade käitumist olukorras, kus nad on ärevad või hirmul. Inimesed, kes on ärevad või pidevalt hirmul, on depressioonis, paanikahäiretega, posttraumaatilise stressihäirega jne. Kuna meie geenid on loomadele ikkagi võrdlemisi sarnased, siis on lootus, et kui saame targemaks loomkatsetega, siis saame ka inimesest paremini aru.\nSee siis tähendab ilmselt rohkem laboritööd kui raamatutes puurimist?\nReaalselt tegelen ma kõige rohkem pipeteerimisega. Olen teinud ühe geneetiliselt muundatud hiire, keda uurime.\nAga mis pealkirja doktoritöö kannab?\n“Valgu wolframin funktsioon neuroendokriinsüsteemis.”\nKuidas kohtuvad muusik ja teadlane sinus? Kas need mõjutavad üksteist?\nMa arvan, et nad mõjutavad üsna vähe, sest kumbki tegevus ei puuduta teist. Vastupidi – muusikaga puhkan teadusest.\nKüsin parem, kas teadustööst tulnud teadmised mõjutavad muusikat, mis teed? Või on võimalik kehastuda täielikult teiseks, unustada teadmised muusikat tehes?\nMa arvan, et ei mõjuta. Üldiselt muidugi, selgematele arusaamadele jõudmine teeb alati loomingut paremaks. Teadus on looming, muusika ka. Ainult et muusikaarusaamu teaduses rakendada ja vastupidi… võibolla ainult abstraktsel tasemel. Nii üldiselt, et seda on raske kirjeldada.\nKas muusika ja teadus on piisavad tasakaaluks ja vahelduseks või on veel midagi suurejoonelisemat, mis võiks iseloomustada sind? Ehk millega sa peale nende veel tegeled?\nTeadus, muusika ja pruut, ilma pingereata. Rohkem eriti huvisid pole.\nHästi. Püüaks seda popidiotismi mõistet ka natuke ikkagi lahti seletada. Ma saan aru, et see on mingil määral irooniline, kuid samas… Mis see siiski tähendab?\nIroonia on, aga samas iroonia peegeldab tegelikult mingit sügavamat tõdemust maailma asjadest. Olla popidioot, tähendab olla läbi imbunud popmuusika esteetikast, kuid olla seda teadlikult, mõistes, et see pole kõik, mis on olemas või hea. Sisuliselt tähendab see püüet sõita paadiga mööda jõge ja ise kaldalt jälgida, kuidas. Kuhu see paat triivib. Hinkuse stiilis öelduna: “mina sidusin mind kinni.”


Triisa ja Meeru lõpetasid neljanda raske katse Dakaril oma klassi neljanda ja viiendana | Motorsport Media\nPosted by admin on January 6, 2017 in Enduro, Motosport, Uudised | 214 Views\nToomas Triisa. Foto: ASO/ @World/ A Lavadinho\nDakari maratonralli neljas päev tähendas sõitjatele 521 kilomeetrist tööpäeva, millest 416 kilomeetrit oli katse. Katse sees oli ka lühike neutralisatsiooniala, kui ületati Argentina-Boliivia piir.\nKui kolmandal päeval tõusti korraks merepinnast pea 5000 meetri kõrgusele, siis neljas päev viis sõitjad 3500-4000 meetri kõrgusele ja sellisele kõrgusele jäädakse järgnevaks kuueks päevaks, kui sõidetakse Boliivia Andides, mis maailma kõrguselt teine platoo Tiibeti järel. Neljanda päeva laager on 3000 meetri kõrgusel Boliivia linnas Tupizas. Päev oli taas raske ja keeruline, seda nii hõreda õhu kui merepinnast 3000 meetri kõrguste düünide tõttu ja navigeerimine oli taas päeva üks märksõna.\nToomas Triisa (Husqvarna) alustas päeva esimeses kontrollpunktis Malle-Moto klassi kolmanda vaheajaga, järgmises kontrollpunktis oli ta kaotanud aega ja oli kuues. Sealt edasi liikus ta kergelt tõusvas tempos ja lõpetas päeva oma klassi neljanda tulemusega, kaotades Malle-Moto klassi tänasele kiireimale sõitjale, Lyndon Poskittile (KTM) 9.25. Mart Meeru (Husqvarna) sõitis läbi katse viiendal-kuuendal kohal ja katse finišis oli ta viies, kaotades Poskittile 12.41. Tsiklite üldarvestuse võitja oli Matthias Walkner (KTM), Triisa oli katsel kokkuvõttes 49 (+1:16.38) ja Meeru 53 (+1:19.54). Kukkumise ja jalaluumurruga lõppes tänavune Dakar eelmise aasta võitjale, Toby Price’ile (KTM). Tsiklite üldliider on Joan Barreda Bort (Honda), kes oli täna teine. Malle-Moto klassis on Toomas Triisa peale neljandat päeva teine, taas liidriks tõusnud Jose Julian Kozac’ile kaotab ta 5.06, Mart Meeru on selle klassi viies. Üldarvestuses on Triisa 39 (+2:20.29) ja Meeru 55 (+3:30.58).\nToomas Triisa: “See oli hull päev, ilm oli ülikülm ja pikk katse. Korra eksisin ka ära, kuid leidsid taas õige tee üles. Kõrguse ja hõreda õhuga olen hetkel küllaltki hästi ära harjunud. Tsikliga on ka hetkel kõik korras.”\nDakari viies päev jätkub merepinnast 3000-4000 meetri kõrgusel. Päeva pikkus on kokku 692 kilomeetrit, millest katse moodustab 447 kilomeetrit. Päeva lõpuks jõutakse Oruro linna, kus on viienda päeva laager. Katset iseloomustab vahelduv maastik ja pinnas, taas on sees neutralisatsiooni lõik, seda juba varasematest Dakari maratonrallidest tuttava Uyuni ümbruses. Väike osa sõidetakse ka maailma suurimal soolaväljal Uyunis, mis võib olla ka vihmasadude tõttu vesine, soolavesi on olnud varasematel aastatel tehnikale probleemiks. Kuiva ilma korral on see lõik v’ga kiire, kus tullakse põhjagaasiga. Katse lõpuosas on ootamas sõitjaid taas liivadüünid.\nToomas Triisa stardib tänasele päevale Eesti aja järgi kell 12.07, Mart kell 12.09. Katse stardiajad on vastavalt 13.47 ja 13.49. Ennustatud vihmasadu on Boliivias täna juba alanud, mis sõitjate elu kindlasti lihtsamaks ei tee.


§ 3 Riigihankekomisjoni moodustamine\n§ 5 Komisjoni koosolek\n§ 6 Riigihanke korraldamise otsustamine\n§ 7 Riigihanke eest vastutav isik\n§ 8 Erandlikud hankemenetlused\n§ 9 Komisjoni ülesanded hankemenetluses\n§ 10 Vallavalitsuse ülesanded hankemenetluses\n§ 11 Hankelepingu sõlmimine\n§ 12 Lihthanke korraldamine asjade ostmisel ja teenuste või ehitustööde tellimisel\n§ 13 Alla lihthanke piirmäära jäävate hangete korraldamine\n§ 14 Lihtsustatud korras tellitavad teenused\nRT IV, 21.11.2014, 41\nVastu võetud 18.11.2014 nr 3\nMäärus kehtestatakse riigihangete seaduse § 131 ja Rõngu Vallavolikogu 19.12.2012. a määruse nr 25 „Vallavara valitsemise kord“ § 11 lõike 3 alusel\n(1) Riigihangete läbiviimise kord (edaspidi kord) reguleerib Rõngu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ja vallavalitsuse hallatavate asutuste korraldatavate riigihangete ja hankemenetlusega seotud toimingute teostamist.\n4) lihtsustatud korras tellitavate teenuste ja alla lihthanke piirmäära jäävate hangete ja ideekonkursside tellimisele.\n(3) Käesolevat korda rakendatakse koostoimes riigihangete seaduse, selle alusel kehtestatud õigusaktidega ja Rõngu valla vallavara valitsemise korraga.\n(4) Käesolev kord ei laiene asjade ostmisele ja teenuste tellimisele maksumusega vähem kui 1500 eurot ja ehitustöö tellimusele vähem kui 3500 eurot.\n(1) Vallavalitsus kinnitab ühe kuu jooksul pärast eelarve vastuvõtmist jooksva aasta hankeplaani. Hankeplaani koostamise aluseks on vallavalitsuse struktuuriüksuste ja vallavalitsuse hallatavate asutuste esitatud planeeritavad hanked.\n(2) Hankeplaani kantakse kõik jooksval aastal planeeritavad riigihanked, mille hankelepingu eeldatav maksumus asjade ostmisel ja teenuste tellimisel on vähemalt 10 000 eurot ja ehitustööde puhul vähemalt 30 000 eurot ning planeeritavad ideekonkursid, ehitustööde ja teenuste kontsessiooni andmiseks korraldatavad riigihanked.\n1) ostetava asja ja tellitava teenuse või ehitustöö hankenimetus;\n2) hankelepingu eeldatav maksumus ja finantseerimise allikad;\n3) riigihanke väljakuulutamise aeg kahe kalendrikuu täpsusega;\n4) hankelepingu eeldatav täitmise tähtpäev või periood;\n(4) Vallavalitsusel on õigus lisada hankeplaani hankeid, mille hankelepingu eeldatav maksumus jääb alla käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud piirmäärasid.\n(5) Vallavalitsus otsustab, millised hanked korraldatakse vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatavate asutuste peale ühiselt.\n(6) Vallavalitsusel on vajadusel õigus hankeplaani korrigeerida.\n§ 3. Riigihankekomisjoni moodustamine\n(1) Riigihankekomisjon (edaspidi komisjon) moodustatakse hankemenetlusega seotud toimingute teostamiseks vähemalt 3liikmelisena. Komisjoni koosseisu kuulub hankeplaanis märgitud riigihanke eest vastutav isik.\n(3) Hankega seoses ei või komisjoni tööst osa võtta isik, kellel on huvide konflikt või kelle puhul tekib kahtlus tema erapooletuses. Konflikti ilmnemisel peab vastav komisjoni liige viivitamatult teatama sellise asjaolu ilmnemisest vallavalitsust või hallatava asutuse juhti ja taandama end hankega seotud komisjoni tööst.\n(1) Komisjoni koosolekutel teostatud hankemenetluse toimingud ning vastuvõetud otsused protokollitakse vastavalt riigihangete seadusele ja käesolevale korrale. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud komisjoni liikmed.\n(2) Komisjonil on õigus vastu võtta otsuseid koosolekut kokku kutsumata, kui üle poole komisjoni liikmetest, sealhulgas esimees on oma seisukoha esitanud elektrooniliselt vm kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis ning keegi ei nõua koosoleku kokkukutsumist.\n(3) Otsustamisel koosolekut kokku kutsumata koostatakse elektrooniliselt vm taasesitust võimaldavas vormis antud seisukohtade alusel hankekomisjoni hääletusprotokoll.\n(4) Hääletamine komisjonis:\n1) komisjoni otsused võetakse vastu koosolekul osalevate komisjoni liikmete poolthäälte enamusega. Igal komisjoni liikmel on üks hääl;\n2) komisjoni liige ei või jääda hääletamisel erapooletuks;\n3) poolt- ja vastuhäälte võrdsuse korral otsustab hääletamise tulemuse komisjoni esimehe hääl.\n(5) Komisjoni liikmel on õigus lisada protokollile oma kirjalik eriarvamus.\n(6) Arvestades konkreetse riigihanke eripära, on komisjonil õigus kaasata töösse sõnaõigusega asjatundjaid või spetsialiste.\n§ 6. Riigihanke korraldamise otsustamine\n(1) Riigihanke korraldamise, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on võrdne või ületab riigihanke piirmäära ja on ettenähtud jooksva aasta vallaeelarve kuludes, otsustab vallavalitsus.\n5) pakkumuse tagatise nõutavus, liik, summa ja esitamise kord;\n(3) Kui hankelepinguga kavatsetakse võtta rahalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarve kuludes või kui hankelepingu täitmise tähtaeg hõlmab mitut eelarveaastat, peab enne riigihanke korraldamise otsustamist volikogu andma loa varaliste kohustuste võtmiseks.\n§ 7. Riigihanke eest vastutav isik\n1) korraldab riigihanke teate ja hankedokumentide (sh hankelepingu projekti) koostamise ja vajadusel muutmise;\n5) koostab riigihanke aruande ja aruande lisa ning edastab need riigihangete registrile;\n6) koostab hankemenetluses vajalikud haldusaktide eelnõud;\n7) korraldab hanke kohta teabe avalikustamise valla veebilehel;\n8) tagab hankedokumentide muudatuste saatmise üheaegselt kõikidele teadaolevatele pakkujatele või taotlejatele;\n§ 8. Erandlikud hankemenetlused\nPiiratud hankemenetluse, väljakuulutamisega läbirääkimistega hankemenetluse ja võistleva dialoogi korral avab komisjon hankemenetluses osalemise taotlused, kvalifitseerib taotlejad ja teeb ettepaneku kvalifitseeritud taotlejatele pakkumuse esitamiseks.\n§ 9. Komisjoni ülesanded hankemenetluses\n(2) Pärast pakkumuste avamist kontrollib komisjon pakkuja kvalifikatsiooni, pakkumiselt kõrvaldamise asjaolude puudumist ja pakkumuste vastavust hanketeates ja/või hankedokumentides esitatud tingimustele, hindab vastavaks tunnistatud pakkumusi ning teeb vallavalitsusele ettepaneku eduka pakkuja kinnitamiseks.\n(3) Põhjendamatult madala pakkumuse maksumuse korral nõuab komisjon pakkujalt asjakohase kirjaliku selgituse, kontrollib esitatud selgitust ja hindab esitatud tõendeid ning põhjendatud juhtudel teeb vallavalitsusele ettepaneku pakkumus tagasi lükata.\n(4) Komisjon korraldab pakkujatele pakkumuste avamise protokolli koopia saatmise kolme tööpäeva jooksul pakkumuste avamise päevast arvates või e-menetluse puhul protokolli nähtavaks tegemise kolme tööpäeva jooksul.\n§ 10. Vallavalitsuse ülesanded hankemenetluses\n(1) Vallavalitsus otsustab komisjoni ettepanekul:\n(2) Kõik hankemenetlusega seotud otsused väljastatakse pakkuja esitatud aadressile viie tööpäeva jooksul pakkumuse edukaks tunnistamise otsuse tegemisest või muu otsuse tegemisest, mis lõpetab hankemenetluse.\n(1) Hankelepingu sõlmimise otsustab vallavalitsus pakkumuse edukaks tunnistamise korraldusega.\n§ 12. Lihthanke korraldamine asjade ostmisel ja teenuste või ehitustööde tellimisel\n(1) Lihthange korraldatakse vallavalitsuse korralduse alusel, kui asjade ja teenuste hankelepingu eeldatav maksumus ilma käibemaksuta on vähemalt 10 000 eurot ning ehitustööde puhul vähemalt 30 000 eurot.\n(2) Hanke eest vastutav isik koostab hankedokumendid ja korraldab lihthanke teate avaldamise riigihangete registris.\n(3) Lihthanke teates määratakse pakkumuste esitamiseks mõistlik tähtaeg, mis ei või olla lühem kui neli tööpäeva, lähtudes hankelepingu esemeks olevatest asjadest, teenustest või ehitustöödest.\n(4) Komisjon avab pakkumused, kontrollib pakkujate kvalifikatsiooni ja kvalifitseeritud pakkujate esitatud pakkumuste vastavust hankedokumentides esitatud tingimustele, hindab vastuvõetud pakkumusi ja selgitab välja eduka pakkumuse ning koostab pakkujate kõrvaldamise, pakkujate kvalifitseerimise või kvalifitseerimata jätmise, pakkumuste vastavaks tunnistamise või tagasilükkamise ning pakkumuste hindamise ja pakkumuse edukaks tunnistamise protokolli ja esitab vastava ettepaneku vallavalitsusele.\n(5) Vallavalitsus otsustab pakkujate kõrvaldamise, pakkujate kvalifitseerimise või kvalifitseerimata jätmise, pakkumuste vastavaks tunnistamise või pakkumuste tagasilükkamise, hankemenetluse kehtetuks tunnistamise või pakkumuse edukaks tunnistamise. Lihthankes tehtud otsustest teavitamisel tuleb lähtuda riigihangete seaduses sätestatust.\n(6) Hankeleping sõlmitakse kirjalikus vormis. Hankelepingule kirjutab alla vallavanem või teda asendav isik.\n(7) Hanke eest vastutav isik esitab riigihangete seaduses sätestatud korras riigihanke aruande ja aruande lisa riigihangete registrile pärast lihthanke lõppemist riigihangete seaduses sätestatud juhtudel.\n§ 13. Alla lihthanke piirmäära jäävate hangete korraldamine\n(1) Hanke korraldamise otsustab aasta eelarves ettenähtud kulude piires ja teeb selle läbiviimiseks vajalikke toiminguid vallavalitsuse ametnik, kellel asjade ostmine, ehitustööde ja teenuste tellimine on ametiülesandeks (edaspidi hanke eest vastutav isik). Vallavalitsuse hallatavas asutuses otsustab hanke korraldamise asutuse juht, kes määrab oma käskkirjaga hanke eest vastutava isiku.\n1) kasutama rahalisi vahendeid säästlikult ja otstarbekalt ning saavutama eesmärgi mõistliku hinnaga, tagades konkurentsi korral erinevate pakkumuse üksikjuhtumite võrdlemise teel parima võimaliku hinna ja kvaliteedi suhte;\n2) vältima huvide konflikti.\n(3) Hanke eest vastutav isik koostab vajadusel hankedokumendid (pakkumise kutse, hinnapäring jms).\n(5) Pakkujate kvalifitseerimine ja pakkumuste vastavaks tunnistamine ei ole kohustuslik. Hankijal on õigus kõik pakkumused vajadusel tagasi lükata.\n(6) Pakkumuse tunnistab edukaks hanke eest vastutav isik, kes teeb vallavalitsusele või vallavalitsuse hallatava asutuse juhile ettepaneku sõlmida leping või esitab kinnitamiseks arve.\n(1) Hankija ei ole kohustatud korraldama riigihangete seaduses sätestatud korras hankemenetlust teenuste hankelepingu sõlmimisel, mille eeldatavast maksumusest rohkem kui 50 protsenti moodustavad CPV määruse VII lisas nimetatud teenused.\n(2) Soovist sõlmida käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud hankeleping, mille eeldatav maksumus ilma käibemaksuta ületab 40 000 eurot, teatab hankija oma veebilehel või riigihangete registri veebilehe kaudu.\n(3) Lihtsustatud korras tellitava teenuse tellimisel lähtutakse käesoleva määruse § 12 lõigetes 2, 4, 5 ja 6 sätestatud tingimustest.\nMäärus jõustub 1. detsembril 2014. a.


Kõik sihtkoha Prilep, Põhja-Makedoonia majutusasutused\nUl. Mosha Pijade 24a, Prilep, 7500 MKD\nHotell restoraniga ja baaride/sohvabaaridega, Prilep\n1 - Breza, Prilep\n2 - Breza, Prilep, Kahetuba, Vannituba\n3 - Breza, Prilep, Kahetuba, Vannituba\n4 - Breza, Prilep, Välisilme\n5 - Breza, Prilep, Einestamine\n6 - Breza, Prilep, Einestamine\n7 - Breza, Prilep, Fuajee\n8 - Breza, Prilep, Vastuvõtuala\n9 - Breza, Prilep, Fuajee\n10 - Breza, Prilep, Koridor\n11 - Breza, Prilep, Puhkevõimalused\n12 - Breza, Prilep, Kahetuba, Vannituba\n13 - Breza, Prilep, Kahetuba, Vannituba\n14 - Breza, Prilep, Interjööri detail\n15 - Breza, Prilep, Puhkevõimalused\n16 - Breza, Prilep, Interjööri detail\n17 - Breza, Prilep, Hotelli baar\n18 - Breza, Prilep, Kahetuba, Tuba\n19 - Breza, Prilep, Kolmetuba, Tuba\n20 - Breza, Prilep, Kahetuba, Tuba\n21 - Breza, Prilep, Ühetuba, Tuba\n22 - Breza, Prilep, Kahetuba, Tuba\n23 - Breza, Prilep, Kolmetuba, Tuba\n24 - Breza, Prilep, Kahetuba, Toas olemas\nAsukoht: Prilep, südalinna piirkond\nRevolutsiooni park – 8 min jalgsi\nPeaingel Miikaeli klooster – 35 min jalgsi\nKivielevant – 36 min jalgsi\nMarko tornid – 4,7 km\nMermerno järv – 18,2 km\nPrilep, kõik majutusasutused\nSelles majutusasutuses ei ole vastuvõtulauda. Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 48 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Kui plaanid saabuda pärast 21.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Külastajad peavad majutusasutusega eelnevalt ühendust võtma sisseregistreerimise juhiste saamiseks. Külastajad pääsevad oma ruumidesse eraldi sissepääsu kaudu.\nBreza – joonealune jutt\nLauas serveeritav hommikusöök on saadaval lisatasu eest ning maksab 3 MKD täiskasvanutele ja 3 MKD lastele (ligikaudne hind)\nBreza – KKK\nKas Breza võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Breza pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Breza pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku Breza kohapeal parkimisvõimalust.\nKas Breza lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Breza kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 12.30 – 21.00. Väljaregistreerumine toimub 11.00.\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Жито Прилеп 1 (7 min jalgsi), Aleksandria (7 min jalgsi), Империјал (7 min jalgsi).


Tehniliste andmete tabel: EWAQ-F-SS\nJahutusvõimsus Nom kW 205 223.9 247.1 283.2 313.4 359.5 359.5 406.8 406.8 480.2 551.4 609.4\nNominaalväärtus kW 205 223.9 247.1 283.2 313.4 359.5 359.5 406.8 406.8 480.2 551.4 609.4\nVõimsuskontroll Meetod Staged Staged Staged Staged Staged Staged Staged Staged Staged Staged Staged Staged\nMinimaalne maht % 43 25 50 30 33 27 23 25 21 21 25 20\nSisendvõimsus Jahutus Nom kW 73.34 84.87 93.58 108.7 121.6 141.1 141.1 153.9 153.9 186.9 206.6 228.9\nMõõtmed Seade Sügavus mm 4,413 4,413 4,413 5,313 5,313 6,213 3,210 6,213 3,210 4,110 5,010 5,010\nKõrgus mm 2,271 2,271 2,271 2,271 2,271 2,271 2,221 2,447 2,397 2,221 2,221 2,221\nLaius mm 1,224 1,224 1,224 1,224 1,224 1,224 2,258 1,224 2,258 2,258 2,258 2,258\nKaal Töökaal kg 2,070 2,070 2,142 2,216 2,298 2,424 2,524 2,699 2,799 3,036 3,382 3,604\nSeade kg 2,058 2,058 2,130 2,202 2,284 2,409 2,509 2,659 2,759 2,990 3,336 3,558\nCasing Värvus Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge Elevandiluuvalge\nMaterial Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk Galvaanitud ja värvitud terasplekk\nVee soojusvaheti Tüüp Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti Plaatsoojusvaheti\nVee voolukiirus Jahutus Nom l/s 9.9 10.7 11.8 13.6 15 17.2 17.2 19.5 19.5 23 26.4 29.2\nVee rõhulangus Jahutus Nom kPa 36.7 43.4 52.9 56 69.3 29.9 29.9 32.3 32.3 34.7 45.8 56\nVee maht l 12 12 12 14 14 14 14 40 40 46 46 46\nIsolatsioonimaterjal Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga Kinnise struktuuriga\nÕhu soojusvaheti Tüüp Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade Väga tõhus ribide ja toruga seade\nSoojusvaheti Ruumis vesi vesi vesi vesi vesi vesi vesi vesi vesi vesi vesi vesi\nOutdoor side õhk õhk õhk õhk õhk õhk õhk õhk õhk õhk õhk õhk\nFan Kogus 4 4 4 5 5 6 6 6 6 8 10 10\nType Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik Otseajamiga tiivik\nÕhu vooluhulk Nom l/s 21,845 21,845 21,148 27,306 26,435 32,767 32,767 32,513 32,513 43,690 54,612 52,870\nJahutus Rated m³/h 76,497.75 76,497.75 78,035.17 108,586.20 111,571.20 114,749.10 117,054.90 120,037.10 120,037.10 152,995.5 191,246.80 195,090.10\nDiameeter mm 800 800 800 800 800 800 800 800 800 800 800 800\nKiirus p/min 900 900 900 900 900 900 900 900 900 900 900 900\nVentilaatori mootor Ajam DOL DOL DOL DOL DOL DOL DOL DOL DOL DOL DOL DOL\nSisend Jahutus W 7,000 7,000 7,000 8,750 8,750 10,500 10,500 10,500 10,500 14,000 17,500 17,500\nKompressor Kogus_ 4 4 4 4 4 4 4 4 4 6 6 6\nTüüp Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression Driven vapour compression\nDriver Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor Elektrimootor\nÕli Täitemaht l 18.8 23 27.2 26.2 25.2 25.2 25.2 25.2 25.2 37.8 37.8 37.8\nTöövahemik Õhu pool Jahutus Max ° CDB 52 52 52 52 52 52 52 52 52 52 52 52\nMin ° CDB -18 -18 -18 -18 -18 -18 -18 -18 -18 -18 -18 -18\nVee pool Jahutus Max ° CDB 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18 18\nMin ° CDB -13 -13 -13 -13 -13 -13 -13 -13 -13 -13 -13 -13\nMüratase Jahutus Nom dBA 93 94 95 95 95 97 97 97 97 97 99 99\nMürarõhutase Jahutus Nom dBA 75 75 76 76 76 77 78 78 78 78 79 79\nJahutusaine Tüüp R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A R-410A\nAhelad Kogus 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2 2\nTäide kg 28 28 31 33 40 46 46 54 54 56 65 80\nKülmaaine kogus kontuuri kohta kgCO2Eq 29,232 29,232 32,364 34,452 41,760 48,024 48,024 56,376 56,376 58,464 67,860 83,520\nKontuuri kohta tCO2Eq 29.2 29.2 32.4 34.4 41.8 48 48 56.4 56.4 58.5 67.8 83.5\nTorustikuühendused Aurusti vee sisselase/väljalase (OD) 3" 3" 3" 3" 3" 3" 4" 4" 4" 4" 4" 4"\nSpace cooling Tingimus A 35 °C Pdc kW 205 223.9 247.1 283.2 313.4 359.5 359.5 406.8 406.8 480.2 551.4 609.4\nTingimus B 30 °C Pdc kW 152.97 153.4 182.85 199.58 212.24 249.95 250.31 301.04 301.04 355.37 376.15 450.92\nTingimus C 25 °C Pdc kW 96.82 105.24 116.13 133.12 147.25 168.97 168.98 191.2 191.2 234.11 238.85 299.52\nTingimus D 20 °C Pdc kW 43.26 47.02 51.89 59.48 65.79 75.5 75.5 85.43 85.43 100.85 126.71 127.96\nGeneral Tarnija/tootja andmed Nimi ja aadress Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy Daikin Applied Europe - Via Piani di S.Maria 72, 00040 Ariccia (Roma), Italy\nLW(A) helivõimsuse tase (EN14825 kohaselt) dB(A) 93 94 95 95 95 97 97 97 97 97 99 99\nJahutamine Cdc (degradatsiooni jahutus) 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9 0.9\nKasutatud standardsed nimitingimused Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega Kasutamine keskmise temperatuuriga seadmetega\nElektritarbimine muus režiimis kui seda on aktiivne režiim Crankcase heater mode PCK W 0.132 0.132 0.132 0.132 0.132 0.132 0.132 0.132 0.132 0.198 0.198 0.198\nVäljalülitatud režiim POFF W 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0\nOoterežiim Jahutus PSB W 0.2 0.2 0.2 0.2 0.2 0.2 0.2 0.2 0.2 0.3 0.3 0.3\nVäljalülitatud termostaadiga režiim PTO Jahutus W 0.222 0.222 0.222 0.222 0.222 0.292 0.292 0.292 0.292 0.358 0.358 0.358\nPower supply Faas 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~\nSagedus Hz 50 50 50 50 50 50 50 50 50 50 50 50\nPinge V 400 400 400 400 400 400 400 400 400 400 400 400\nPingevahemik Min % -10 -10 -10 -10 -10 -10 -10 -10 -10 -10 -10 -10\nMax % 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10 10\nSeade Käivitusvool Max A 349 404 419 476 505 621 621 649 649 634 768 810\nTöövool Jahutus Nom A 130 147 161 187 208 242 242 259 262 322 356 391\nMaksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks A 176 193 210 247 279 314 314 345 345 421 476 522\nVentilaatorid Nominaalne töövool A 16 16 16 20 20 24 24 24 24 32 40 40\nKompressor Faas 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~ 3~\nMaksimaalne töövool A 72 80 88 102 117 131 131 145 145 175 189 217\nKäivitusmeetod_ Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus Otseühendus\nKompressor 2 Maksimaalne töövool A 72 80 88 102 117 131 131 145 145 175 203 217\nMärkused Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine. Jahutus: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7 °C; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine.\nMüratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744 Müratasemed mõõdetakse aurusti sisendveetemperatuuril 12 °C; aurustist väljavoolava vee temperatuur 7℃; keskkonna õhutemperatuur 35 °C; täiskoormusel töötamine; Standard: ISO3744\nVedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi Vedelik: Vesi\nLubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%. Lubatud pinge tolerants ± 10%. Faasidevaheline pingeerinevus peab olema kuni ± 3%.\nMaksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu. Maksimaalne käivitusvool: suurima kompressori käivitusvool + muude kompressorite töövool, mis töötavad maksimumkoormusel + ventilaatorite vool maksimumkoormusel. Inverterjuhitavate seadme kasutamisel ei ilmne käivitamisel sisselülitusvoolu.\nNimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool. Nimivool jahutusrežiimis: Aurusti sissevoolava vee temperatuur 12°C; aurusti väljavoolava vee temp. 7°C; ümbritseva õhu temp. 35 °C. Kompressori + ventilaatorite vool.\nMaksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul Maksimaalne töövool põhineb kompressori max kasutatud voolul kestas ja ventilaatorite max kasutatud voolul\nMaksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel. Maksimaalne seadme vool juhtmestiku dimensioonimiseks põhineb minimaalselt lubatud pingel.\nMax vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1 Max vool juhtmestiku dimensioonimiseks: (kompressori vool täiskoormusel + ventilaatori vool) x 1,1\nTäpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS). Täpsema teabe saamiseks kasutage jahuti valiku tarkvara (Chiller Selection Software – CSS).\nSeadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel. Seadmestik sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase Külmaaine tegelik kogus sõltub seadme lõplikust ehitusest, üksikasjad on esitatud seadmete andmesiltidel.