Karmo Tüüri blogi: 2011\n17. Venemaa veerandtund: ABVKeskuse jutusaade (30.12.2011).\nTeemaks Venemaa aastal 2011. Mis toimus Venemaal lõppeval aastal sisepoliitikas, välispoliitikas, majanduses? Mis jäi sõelale postiivset ja negatiivset?\nVestlemas Karmo Tüür ja Viacheslav Morozov, Tartu ülikooli CEURUS programmi professor.\nSalvestise pikkus 18:14, faili suurus ca 17 Mb. (saade vene keeles)\nkuulda saab siin\nPosted by KT at 4:20 AM No comments: Links to this post\nPosted by KT at 8:47 AM No comments: Links to this post\nDelfi küsis, et mis Venemaal lahti? Miks rahvas on tänavail, mida nad tahavad ja mis kõigest sellest võib tulla?\nLugu saab lugeda siin.\nPosted by KT at 1:33 AM No comments: Links to this post\nMis arvate, kas Venemaa Föderatsioonis on võimalikud erakorralised valimised? Teisisõnu - kas praegune Riigiduuma (mis valiti 4.dets 2011) istub oma ametiaja lõpuni või tuleb neil lahkuda, kuna kuulutatakse välja erakorralised valimised?\nOma arvamus ütle välja küsitluses siinse blogi paremas ülanurgas.\nPosted by KT at 4:18 AM 1 comment: Links to this post\nSelle aasta viimases saates oli jutuks Põhja-Korea juhi surma ja Venemaa parlamendivalimiste järellainetused.\nPõhja-Korea on üks maailma suletumaid riike. Isegi selle viimatise juhi Kim Tšong-Ir (Kim Chŏng-il) sünni- ja eluloo kohta polnud välisvaatlejad ühel arvamusel. Kuid nüüd on ta surnud ning võimu peaks üle võtma tema noorim poeg Kim Tšong-Un. Ka sellest noorest mehest teatakse väga vähe, kuid suhteliselt kindel on, et vähemalt esialgu saamad nõunikud omama suuremat kaalu kui kunagi varem ... mis aga tähendab, et teatud võimuvõitus saab olema paratamatu. Jutuks on ka Põhja-Korea ideoloogiline alus - "tshutshe".\nVenemaa parlamendivalimiste järel on rahvas tänavaile tulnud. Muidugi mitte kõik, aga märkimisväärne osa ja mis peamine - edukas keskklass. Putini reaktsioon ja rahva enda rahulolu oma julgusega annavad põhjust teha kaugeleulatuvaid järeldusi. Põnevust lisab see, et kevadel on sama rahva ja sama juhi osalusel vaja korraldada presidendivalimised.\n21.dets eetris olnud saates räägivad Karmo Tüür (Tartus), Harri Tiido (Brüsselis) ja saatejuht Jevgenia Garanža (Tallinnas). Kuulda saab siit.\nSoovin kõigile mõnusat jõuluaega. Omapoolseks väikeseks kingituseks meisterdasin intervjuukese Krister Parisega :)\n16. Venemaa veerandtund: ABVKeskuse jutusaade (23.12.2011).\nTeemaks Moskva meeleolud. Peale 4.detsembril toimunud parlamendivalimisi hakkas olukord Venemaal - aga eelkõige Moskvas - käärima. Eks rahulolematuse märke oli ennemgi, kuid nüüd tuli rahvas tänavatele ning hakkas esitama poliitilisi nõudmisi. 10.detsembril toimunud protestide jätkuüritusena peaks midagi suuremat toimuma juba homme, 24.detsembril - ning seda taas mitte ainult Moskvas. Mis toimub? Sellest räägimegi.\nVestlemas Karmo Tüür ja Krister Paris, Eesti rahvusringhäälingu korrespondent Moskvas.\nSalvestise pikkus 17:41, faili suurus ca 17 Mb. Kuulda saab siin.\nPosted by KT at 2:14 AM No comments: Links to this post\nDuumavalimiste järel toimusid Moskvas ja mujalgi üle Venemaa protestimeeleavaldused. Mitmes mõttes erarkordsed. Nii oma osalejate arvu, kui meelsuse ning eriti võimudele esitatud nõudmiste mõttes.\nPostimees küsis kommentaari. Tulemus näha siin.\nPosted by KT at 9:33 PM No comments: Links to this post\n7.detsembril eetris olnud saates rääkisime Venemaa valimiste esmastest tulemustest ning Lätis toimunud referendumist vene keele teemal.\nVenemaa Duumavalimised 2011.a 4.detsembril tekitasid rohkem küsimusi kui andsid vastuseid. Kas need tulemused näitavad midagi võimupartei tegeliku toetuse kohta? Kas ja mis on Venemaal opositsioon? Mis hakkab juhtuma edasi?\nLätis on käimas protsess vene keelele riigikeele taotlemiseks. Selle algatajad on üsna värvikad tegelased, kes aga lähevad välja kindla kaotuse peale. Miks nad siis seda teevad?\nStuudios ikka HT, KT ja JG. Kuulda saab siit.\nKui Ühtne Venemaa ei jäänud tulemusega rahule, hakkavad pead lendama\nMuude kommentaaride hulgas sai räägitud Delfiga.\nPosted by KT at 9:32 PM No comments: Links to this post\nSel pühapäeval, 4.detsembril toimuvate Venemaa parlamendivalimiste kirjeldused taanduvad enamasti kergele ohkele … mis siin ikka rääkida, kõik on ju niigi selge. Kusjuures ühtemoodi ohkavad nii Venemaa enda kui välismaised kommentaatorid.\nKuid siiski, kui vaadelda asju võrdlevalt, siis võib leida nii mõndagi tähelepanu väärivat. Et mitte minna vaatluses liiga kaugele, võtame eelmised, 2007.a parlamendivalimised, võrdleme praegustega ning vaatame, kas võime siit midagi järeldada.\nMängu peamine osaleja ehk rahvas, kelle nimel kõike korraldatakse, on jäänud Venemaal laias laastus samaks. Tõsi küll, pisut arvuliselt vähenenud (nii umbes 4 miljoni võrra), pisut vananenud, kuid igatahes sama. Aga vaieldamatult kogenenum ja rohkem valmis oma õigusi kaitsma – kõikvõimalikke kodaniku-algatusi, teisitimõtlemist ning elementaarset rahulolematust on nende nelja aasta jooksul kõvasti lisandunud.\nTeine osapool ehk parteid on kah enamvähem samad. Või noh, vähemalt peamised parteid oleks nagu jäänud samaks: nii võimupartei Ühtne Venemaa kui nn opositsiooniparteid KPRF ja LDPR. Sõna „nagu“ kehtib eelkõige Ühtse Venemaa enda kohta, kuna teda on nüüd toestatud Rahvarinde-nimelise moodustisega.\nNeljandal praegusel parlamendiparteil Õiglane Venemaa saeti küll vahepeal jalad praktiliselt läbi, eemaldades jõuvõttega tema liidri Sergei Mironovi Föderatsiooninõukogu spiikri kõrgelt toolilt, kuid ilmselt jääb see nähtus siiski püsima. Eriti seetõttu, et asendusparti loomine Pravoje Delo sildi all kukkus sisuliselt läbi.\nSeekord lubati valimistele 7 nimekirja (eelmine kord 11), lisaks eelnimetatutele veel Jabloko ja Venemaa Patrioodid. Nii need kui ka Pravoje Delo on ette määratud marginaalideks, st nad küll koguvad mõned protsendid häältest, kuid parlamendikohtadest jäävad igal juhul ilma.\nMängureeglid on seekord pisut muutunud. Üks ülimalt oluline näitaja ehk valimiskünnis muutus seekord taas. Kui 2007.a valimisteks tõsteti see 7% peale (varem 5), siis seekord muudeti asi pisut segasemaks. Üldine künnis ehk 7% jäi küll kehtima, kuid servapidi saavad sisse ka vähemad vennad. 5-6% saanud nimekirjadele antakse 1 koht, 6-7% saajatele aga 2 kohta. Proportsionaalsest esindatusest jääb asi muidugi kaugele, kuna viieprotsendine häälesaak peaks tähendama vähemalt kümmet kohta. Järgmistest valimistest peale lubatakse tagasi minna arusaadavama ja enamlevinud 5% künnisele.\nTeine asi, mida rahvusvaheline üldsus väga teraselt tähele paneb, on kampaania korraldamine – et kas kõigile osalejatele on ikka antud võrdsete tingimustel end reklaamida. Formaalselt võttes on kõik korras, toimuvad debatid, kus seekord isegi võimupartei osaleb. Kuid sisuliselt on kurikuulus administratiivne ressurss eelmisest korrast jõhkramalt kasutusel. Internet kubiseb näidetest, kus eri taseme ametnikud avaldavad otsest ja häbenematut survet oma alluvatele, et nood kindlustaksid „õige“ valimistulemuse.\nKolmas, milles on näha väike, aga see-eest positiivne muudatus, on rahvusvaheliste vaatlejate kohalelubamine. Kui 2007.a jäi OSCE vaatlusmeeskond eemale, siis seekord on vaatlejad aegsasti platsis ja teevad oma tööd.\nEhkki ametlikest tulemustest on mõistagi veel vara rääkida, saab teha oletusi ja üldistusi. Suurim küsimärk on võimupartei enda tulemus. Ühest küljest näitavad küsitlused, et Ühtse Venemaa populaarsus on langenud eelmiste valimiste eelsega võrreldes u 10% (praegu eri andmetel 43-53%). Teisest küljest räägivad aga paljud Venemaal endale, et valmistatakse ette vähemalt 60% valimistulemust. Nii ehk teisiti, saab see ilmselt olema väiksem kui eelmine kord (64% häältest ja 70% kohtadest).\nTeine, juba väiksem küsimärk on see, kas neljas praegune parlamendipartei ehk Õiglane Venemaa saab seekord sisse nö täiskohaga või peab jääma kükitama lohutus-toolikestel. Ülejäänud kohad jagunevad KPRF ja LDPR vahel, kusjuures mõlemad ilmselt võidavad eelmiste valimistega võrreldes nii hääli kui kohti.\nKui nüüd üldistada, siis võib teha siit vähemalt kolm järeldust. Esiteks on poliitiline mänguväli jäänud kitsamaks ja ettemääratuse tase suurenenud. Teiseks on kasvanud muudatuste ootuste foon ning valmisolek ja võimekus aru saada rikkumistest ning seejärel avaldada pahameelt. Kolmandaks aga jääb võimupartei võimule niikuinii, kahe suurema „opositsionääri“ ehk KPRF ja LDPR toetajate protestivalmidust vähendatakse läbi parema tulemuse. Ülejäänud jõud on aga marginaalid – vähemalt Kremli poliit-tehnoloogide eeldatava skeemi kohaselt.\nKui need kolm lihtsat üldistust kokku panna, siis võib vaid kaasa tunda Venemaa valimiste korraldajatele. Kriitika järgneb valimistele niikuinii, küsimus on vaid selle teravuses ja rahulolematuse avaldumise vormides. Võim on omalt poolt aga teinud kõik selle maandamiseks.\nlugu ilmus 02.12.2011 venekeelsena ajalehes DzD\nPosted by KT at 1:02 AM No comments: Links to this post\n23.nov saates teemadeks Venemaa duumavalimisteks valmistumine ning Iraani tuumaprogrammist tõusev tüli.\nVenemaa poliit-elus on kaks üsna haakumatut kihti: esiteks nn suur poliitika, mida aetakse parlamentaarsete parteide, valituse ja riigpeade tasandil; teiseks aga nn kodanikuühiskond - kõikvõimalikud poolt ja vastu seisjad mittenõustujad jne. Kas need kaks võivad valimiste ajal kokku saada või üritavad kodaniku oma asju ajada omal moel, suhtudes riigi tasandil toimuvasse ükskõiksusega. Kas valimistest on oodata mingeid ootamatusi?\nKas rahvusvahelise aatomienergia agentuuri ettekandes Iraani kohta leidus mingeid uusi fakte, mis peaks muutma muu maailma suhtumist? Kas Iraan võiks loobuda oma tuumaprogrammist ning ambitsioonidest omada tuumarelva? Mida võiks tähendada katsed jõuga sundida Iraani?\nStuudios ikka Tiido&Tüür + Garanža\nKuulata saab siin.\n4.detsember üha läheneb. Üks nende valimiste (jutuks mõistagi VF parlamendi alamkoja ehk Riigiduuma valimised) peamisi küsimusi on - kui mitu protsenti saab võimupartei Edinaja Rossia ametlike andmete kohaselt?\nArvamusi on seinast seina. Eriti uljad vastalised räägivad, et "edinorosside" tegelik populaarsus on paarikümne protsendi piirimail. Süngemad kodanikud aga, et tulemus joonistatakse täpselt nii nagu vaja ... ning vaja võib minna palju.\nKuidas aga arvad sina? Ole hea ja anna oma arvamusest teada blogi paremas ülanurgas olevas küsitluses.\nManona Paris. Minu Moskva. Kõigi vimkade kiuste. Tallinn. Petrone Print, 2011. 261 lk.\nAusalt öeldes ei mäleta, millal ma viimati mingit raamatut lugedes nii palju naeratasin. Omaette ja mõnuga. Nii tuttavlike olukirjelduste äratundmisrõõmust kui iroonilis-koomiliste olukordade üle. Kuid ka lihtsalt mõnusa sõnakasutuse ja ladusa lugemise nautimise rõõmust.\nÜks väga muhe ja ühe soojaga neelatav trükis. Just paras sombuse lapäeva lõunapoolikuks lugeda ja samal õhtul arvamus ära kirjutada.\nÜkski mees nii ei kirjuta\nSoetasin raamatukese esitluselt ja jõudsin kohvikulauas paarkümmend lehekülge läbi vaadata, oodates nö näost näkku kohtumist autoriga. Nende esimeste ridade pinnalt laususin – ükski mees poleks sellist raamatut kirjutanud. Manona prahvatas naerma ja uuris, et kas see on hea või halb? See pole üks ega teine, vaid lihtsalt teisiti.\nRaamat on ühe noore naise lugu pooljuhuslikult võõrasse linna sattumisest ning selles oma elu taas-avastamisest. Lugu kõhklustest ja hirmudest, soojadest ja intiimsetest hetkedest. Elu suurimast seiklusest – emaks saamisest, koos kõigi selle eripäradega, mis seotud eluga suurlinnas. Hoolimatus ja kohati julmas asumis, mille elanikeks on enamasti siiski suure südamega head inimesed.\nKuid samas pole tegu pelgalt kerge naistekaga, vaid kohati üsnagi tõsiste üldistusteni jõudva vaatlusega Venemaa kirjust pealinnast. Mida ei saagi lõpuni hoomata, vaid ainult kildhaaval avastada. Ja just sama kirev on ka sellest linnast rääkiv raamat.\nEbaühtlane nagu elu ise\nKui tahta norida, siis võib mõistagi tekstile ette heita mõningast hüplikkust ja kohati ehk liiga tugevalt assotsiatsioonidele – kirjanduslikele, filmi- ja laulutsitaatidele – mängimist. Kuid taevane arm, tegu pole ju ometi ei teatmeteose ega õpikuga. Ja vähemalt minu puhul sattusid kõik need osundused toimivaks, tihti avastasin end mõnd viisijuppi meelde tuletamas või tuttavlikku olukorda meenutamas.\nMeil kõigil on ju olemas oma Venemaa – ka neil, kes pole seal kordagi käinud. Ja ka oma ettekujutus Moskvast, mis enamasti piirdub ajalehtede pealkirjadest kokkuhaaratust ... või siis ikkagi kinofilmist, laulujupist või räägitust haakununa.\nMinu Moskva autoril on aga päris oma Moskva. Jupike oma elust, mis eeldatavasti jääb ka kunagi sellest linnast lahkununa mitmekihiliseks mälestuseks. Nagu see matrjoška, mille pilt nii klišeelikult raamatu kaant ehib. Ega stampkujunditest pääse me keegi.\nEhkki ei see raamat eraldi ega kogu sari tervikuna pole mõeldud reisijuhisena, kuid nii mõndagi väärt näpunäidet tasub Minu Moskvast otsida, eriti juhul kui pole sinna varem sattunud.\nEi, siit ei leia muuseumite-hotellide-restoranide täielist välimäärajat. Aga see-eest saab teada, mida tähendab sõnake „demokraatia“ tava-kõnepruugis (see on sünonüüm odavale ja pretensioonitule) või mis rolli mängib suurlinlase elus metroo või suvila. Või armuke. Või ... veel terve pilv pisemaid ja suuremaid asju, mida meie siin oma aeglases elus ei tea ega taju.\nVäliskorresponendi abikaasana ja ka ise hingelt ajakirjanikuna ei jää mõistagi kajastamata ja Venemaa poliitika pahupooled. Kuid nendest lehekülgedest hoovav äng ei riku ära raamatu omamoodi heledat üldmuljet. Nagu ka üksikud toimetuslikud apsud korduste ja trükitehniliste apsude näol.\nVenemaad tulebki võtta nii – kerge, kohati iroonilise naeratusega. Ning raamat Minu Moskva on selleks hea abivahend.\nlugu ilmus 30.nov 2011 Pärnu Postimehes\nPosted by KT at 12:11 PM No comments: Links to this post\nMida arvate, kes saab Venemaa Riigiduumasse sisse nendel, 2011.a parlamendivalimistel?\nPanin siia blogi paremasse ülanurka küsitluse, milles on ära toodud nende seitsme valimisnimekirja nimed, kes saavad valimistes osaleda. Nimekirja järjestus on vastavalt loosimise teel saadud ametlikele järjekorranumbritele.\nPraeguste reeglite kohaselt saavad parlamenti nö täiskohaga sisse need nimekirjad, kes saavad vähemalt 7% häältest. Need, kes saavad 5-7% häältest, pääsevad samuti sisse ühe-kahe nö lisakohaga, kuid piiratud õigustega, nö vaatlejaks.\nPisut lisainfot saab huvi korral Wikist või otse Venemaa keskvalimiskomisjoni kodulehelt.\nPalun küsitluses ära märkida need, kellest te arvate et nad tõepoolest ületavad ametlike tulemuste alusel valimiskünnise.\nPosted by KT at 11:49 AM No comments: Links to this post\n15. Venemaa veerandtund: vene idee\nSeekord kõne all selline igihuvitav teema nagu vene idee. Miks peab Venemaal endal tegelma Venemaa uurimisega? Mida tähendab nn vene idee tänapäeval? Milliseid välispoliitilisi samme võib endaga kaasa tuua taoline enesemõtestamine?\nVestlemas Karmo Tüür ja Igor Tšubais, Moskvas tegutseva Venemaa uurimise keskuse juht.\nSalvestise pikkus 15:22, faili suurus ca 15 Mb.\nkuulda saab ABVKeskuse kodulehel.\nPosted by KT at 6:39 AM No comments: Links to this post\nРазбор полётов: Kreeka ja Palestiina\n9.novemril eetris olnud saates kõne all Kreeka rahanduskriis ning Palestiina saamine UNESCO liikmeks.\nKas Kreeka plaan kuulutada välja referendum EL abipaketi ja -tingimuste vastuvõtmise osas oli mõeldud sisetarbimiseks või välismaailmale? Kas Kreeka või mõni teine riik peaks väljuma eurotsoonist? Mis tagajärgi võib omada euroklubidest väljaastumise või õigemini -viskamise mehhanismi lahtikirjutamine?\nPalestiinal õnnestus saada ÜRO ühe väga väärika allasutuse - UNESCO - liikmeks. Tõsi küll, Palestiina on juba ka varem teiste ühenduste liige, kuid antud juhtum kutsus esile lärmi ... miks küll? Mis argumendid on üldse Palestiina riikluse vastu seisjatel?\nSaade on kuulda siin. Stuudios ikka trio Garanža-Tiido-Tüür.\nPosted by KT at 12:12 PM No comments: Links to this post\nHarvaesinev üksmeel ei muuda üldpilti Eesti-Vene suhetes\nBNS küsis, mina vastasin:\nHarvaesinev üksmeel ei muuda üldpilti Eesti-Vene suhetes.\nEesti Vabariik ja Venemaa Föderatsioon on sattunud ootamatult nö ühele poole barrikaadi. Mõlema riigi kodanikud, lendurid Aleksei Rudenko ja Vladimir Sadovnitshi on Tadžikistnis kohtu all ühe ja sama süüdistusega - ebaseaduslik piiriületus ja salakaubavedu.\nKuna süüdistused on tõsised, kohtuasja taust äärmiselt segane ja esialgne otsus ootamatult karm, siis on kogu lugu kommenteerida keeruline, eriti õiguslikust aspektist.\nMärkimisväärne on aga olukord, kuhu oleme koos Venemaaga sattunud. Mõlemad pooled on esialgu hoidnud oma kodanike kaitsmisel madalat profiili, kuid nüüd, kohtuotsuse selgudes avaldavad nii Tallinn kui Moskva protesti ning paluvad oma kodanikke välja anda.\nÜhest küljest pole siin midagi üllatavat, kuna ka näiteks omavaheliste piiririkkumiste lahendamises ja muus sisulise piirialase koostöö mõttes toimib kõik niigi ladusalt. Teisest küljest aga domineerib suhtumises ja uudiste pealkirjades pigem vastasseis kui koostöö.\nLoota, et praegune Tadžikistani juhtum midagi suures plaanis muudab, pole ilmselt alust. 2008.a oleme me ju midagi ligilähedaselt sarnast juba läbi teinud, siis kui Somaalia lähistel sattusid pantvangi nii Eesti elamisloaga kui Venemaa kodanikud. Ka siis ajasid kaks välisministeeriumit ühist asja.\nPositiivsed uudised ei jää aga enamasti kauaks meelde. Nii läheb ilmselt ka seekord. Olgu konkreetse Tadžikistani kohtuasja lahend milline tahes, pole ette näha Eesti ja Venemaa vaheliste suhete süsteemsete aluste muutumist.\nKarmo Tüür 10.11.2011\nPosted by KT at 11:21 PM No comments: Links to this post\n14. Venemaa veerandtund: mälukonfliktid\nTeemaks mälukonfliktid Venemaa endise impeeriumi ruumis.\nMida räägivad meie enese-müüdist kooliõpikud? Kas neid uurides on võimalik mõista, miks on endise impeeriumi südamaa ja äärealade vahel nii olemsulik konflikt? Saates jutuks võrdlev analüüs Eesti, Gruusia, Ukraina ja Venemaa kollektiivsetest mäludest\nVestlemas Karmo Tüür ja Heiko Pääbo - Tartu ülikooli lektor ja ABVKeskuse pikaajaline liige.\nSalvestise pikkus 17:44, faili suurus ca 16 Mb.\nKuulda saab ABVKeskuse lehel\nDzD küsis, mina vastasin\n- Kas see asjaolu, et Koosmeele Keskus jäi (vähemalt esialgselt) valitsusest välja, võib negatiivselt mõjutada Läti-Vene suhteid? Kas võib juhtuda, et Venemaa tahab Lätit "karistada" ja valib endale uut lemmikut?\nKoosmeele Keskuse sissesaamine valitsusse oleks võib-olla andnud põhjuse mõneks näitlikult positiivseks žestiks Venemaa poolt, kuid – ehkki see kõlab paradoksina – väljajäämine ei muuda midagi. See tähendab, et suhted jäävad endisele tasandile, muutuseks pole põhjust, sest suhete nö lähtetingimustes pole midagi muutunud.\nLäti „karistamine ja uue lemmiku valimine“ käib teatud regulaarsusega nii ehk teisiti. Balti kolmik on selles mõttes enam-vähem kompaktselt käsitletav Venemaa Föderatsiooni välispoliitikas. Selle sees toimub roteerumine – keegi peab olema antud hooajal peksu-, keegi paipoiss.\n- Kas Balti küsimusest võib saada osa Venemaa valimiskampaaniast, või see küsimus pole enam nii aktuaalne rahvamassi jaoks?\nBalti kaardi kasutamine on Venemaa poliit-retoorikas nö kindla peale minek. See tagab enam-vähem kindla edu kahel rindel: teatud sümpaatia-puhangu siseriikliku publiku hulgas (nii ongi nende fašistidega vaja käituda) ja mõõduka reaktsiooni Euroopa Liidu tasandil (kelle hulgas on alati neid, kes sooviks olla Moskva soovide osas ülimalt vastutulelikud).\nSeega võib tõepoolest oodata, et Balti küsimus tõstetakse ühel või teisel moel taas üles. Olgu siis põhjuseks nn ajaloo võltsimise teema (milleks annab tõuget nt Leedu-poolne kompensatsiooni küsimus) või vähemuste küsimus (kasvõi sellesama Läti näitel, kus venekeelseks peetav partei ei pääsenud jällegi valitsusse).\n- Kuidas võib mõjutada Balti riike see, kui Putin pärast presidendivalimisi tõestikeskendub oma Euraasia plaanile? Kas neist endistest Nõukogude Liidu osadest, kes on praegu Euroopa Liidu liikmed, automaatselt saab "negatiivne näide" teistele või on võimalik ka optimistlikum stsenaarium?\nSelline variant on võimalik juhul, kui Euroopa Liidu asjad hakkavad minema väga halvasti ja Euraasia Liidul väga hästi. See pole aga lähemas perspektiivis kuigi tõenäoline kombinatsioon. Eurokriis vähendab mõistagi EL kuvandi atraktiivsust keskmise „euraaslase“ jaoks, kuid Venemaa poolt pakutav alternatiiv ei muutu veel niipeagi ligilähedaseltki võrreldavaks.\nVenemaa võib küll toimida kultuurilise tõmbekeskusena nt Kesk-Aasia riikide jaoks, kuid majandusmudelina ... vaevalt. Äriajamine piirkonna suurima riigiga on muidugi alati ahvatlev. Kuid kõigile naabreile on piisavalt selged need hiiglaslikud struktuursed probleemid, millega Venemaa maadleb ning see peaks mõjuma kainestavalt.\nkasuatmist leidis see pikemas loos, mida saab näha siin.\nPosted by KT at 2:06 AM No comments: Links to this post\nРазбор полётов: Läti ja Liibüa\nSeekord kõne all siis Läti valimiste ja Liibüa kodusõja tulemused.\nKas Läti suurima valimissaagiga erakond Koosmeele Keskus ja Eesti populaarseim Keskerakond on sarnased nähtused? Mõlemat juhib pealinna linnapea, mõlemad on populistlikud, väidetavalt venemeelsed ja neid ei taheta võtta valitsusse. Tegelikkuses on erinevusi sama palju. Ning pealegi pole see pinnapealne sarnasus üldse oluline:) Oluline on see, kes siiski moodustab valitsuse ja mis edasi saab.\nMis muutus Liibüas Gaddafi surma järel, kas vaenupooltel on nüüd lihtsam või keerulisem kokku leppida? Kas Liibüal riigina on nüüd paremad väljavaated ... või kas üleüldse on? Missugune saab olema islamistide roll? Kas 20-aastane tagune Alžeeria kogemus, mil valimised lõppesid kodusõjaga, annab meile mingit alust teha järeldusi praeguse olukorra kohta Liibüas?\nkuulda saab siin. stuudios ikka Karmo Tüür, Harri Tiido ja Jevgenia Garanža.\nPosted by KT at 11:46 AM No comments: Links to this post\nРазбор полётов: Venemaa ja Palestiina\nSügishooaja esimeses saates rääkisime Venemaa võimuvangerdusest ja Palestiina katsest saada ÜRO liikmeks.\nKas Putin/Medvedev vangerdusest saab midagi välja lugeda või oli tegu lihtsa ja tehnilise nupuliigutusega malelaual? Kas Venemaa ees seivad väljakutsed on muutunud? Kas Putini võimulejäämine muudab midagi venemaalaste peades ja südametes?\nPalestiina tegi elegantse käigu, pannes maailma jälle endast rääkima. Ehkki ÜRO liikmestaatust ta ei saanud, kuid UNESCOsse sai ta siiski sisse. Ükski rahvusvaheline organisatsioon ei anna küll ise midagi juurde riigile või riigikstahtjale, kuid neid platvorme saab hea oskuse korral ära kasutada. Kui kas see muudab midagi reaalses elus ja viib lähemale rahule Lähis-Idas?\nEetris nagu ka eelmisel hooajal Harri Tiido ja Karmo Tüür. Saatejuhiks Jevgenia Garanža, toimetaja Artur Aukon.\nKuulata saab siit.\nPosted by KT at 11:33 PM No comments: Links to this post\n13.Venemaa veerandtund: setud Eesti ja Venemaa vahel\nTeemaks setud Eesti ja Venemaa vahel. Mida kujutab endast see rahvakild? Miks on eesti poolel kultuurililise projektina tajutav küsimus Venemaa poolel tajutav poliitilisena? Kas setudel on kanda mingi roll kahe riigi vahelistes suhetes?\nVestlemas Karmo Tüür ja Igor Taro, ERR korrespondent Setomaalt.\nSalvestise pikkus 13:52, faili suurus ca 13 Mb.\nPosted by KT at 5:07 AM No comments: Links to this post\nEuraasia Liidu ideest\nERR küsis, mina vastasin\nEuraasia Liidu idee kommenteerimist tahaks alustada lihtsast tõdemusest: mul on naabrite üle hea meel. Lennukad ideed pole veel kedagi seganud. Ehkki tihtipeale need jäävadki vaid mõteteks, näitab see vähemalt soovi areneda.\nParaku on siin mitmeid agasid. Esimene ja üldine – ükskõik missugune (rahvusvaheline) organisatsioon pole midagi muud kui instrument. Kuidas aga seda instrumenti kasutada? Nt haamri ja peitli omamine ei tee veel iseenesest heaks puusepaks. Minu puhul pole see näiteks aidanud :)\nTeine ja konkreetne küsitavus. Kui uue ühenduse alguspunktiks tuuakse positiivsete näidetena SRÜ ja Venemaa-Valgevene liitriik, siis jääb mulje pehmelt öeldes veider. Loomulikult ei saanud taolises programmilises artiklis mineviku teemat vältida, kuid seda oleks võinud teha pisut (enese-)kriitilisemas võtmes.\nSamas on aga Vladimir Putini nime all valimiste eel ilmunud tekstis mitmeid positiivseid momente.\nKõigepealt eluterve ambitsioonikus – rääkida esmaste positiivsete näidete (Tolliliit) põhjal kohe laienemise ja globaalse mõju saavutamise soovist – see mõjub innukalt ja innustavalt. Teiseks võrdlemine Euroopa Liiduga ja lubadus õppida naabrite eksimustest – ka see näitab autori(-te) soovi mõjuda tõsiselt. Kolmandaks juba puht nimemaagiline mäng: Euraasia liit kõlab ju suuremalt ja võimsamalt kui Euroopa liit – esimene katab ju siiski kahte maailmajagu!\nKui aga rääkida võimalikust mõjust Eestile, siis ... on seda pisut keeruline teha.\nJuhul kui uus majandus-poliitiline ühendus toob endaga majandusarengu tõuke, siis on ju hästi! Kui lisaks veel ka arenemise liberaalsuse ja demokraatia poole, nagu tekstis mainitud, siis veelgi parem!\nKui aga kõik see jääbki vaid valimiseelseks ideeks või mis veel hullem, süvendab idapoolse majanduse bürokratiseeritust ning vaid loob uusi kooskõlastavaid-lubavaid organeid (tekstis räägitakse kuni 100 komitee loomisest), siis pole paraku positiivist juttugi.\nlugu ilmus siin.\n12.Venemaa veerandtund: valimised ja välispoliitika\nTeemaks valimised ja välispoliitika.\nKas seekordses nö suures valimistsüklis (järjestikused parlamendi-ja presidendivalimsied) on midagi erinevat võrreldes eelmise korraga? Miks otsustati korraldada Putin/Medvedev vangerdus ära juba nüüd, miks ei oodatud ära esimesi valimistulemusi? Kas seoss valimistega on oodata mingeid muudatusi välispoliitiises retoorikas?\nVestlemas Karmo Tüür ja Arkady Moshes Soome välispoliitika instituudist.\nSalvestise pikkus 14:57, faili suurus ca 14 Mb. (saade vene keeles)\nPosted by KT at 5:08 AM No comments: Links to this post\nLäks nii nagu pidigi minema. Ehk siis Putin astub jälle presidendiks. Eriliselt hea meel on selle üle, et ennustasime seda juba aastapäevad tagasi seda ette.\nArmas ja tore on ka asja vormistus. Medvedev pakkus Putini presidendiks ja Putin Medvedevi partei nr.1'ks ... ehk sisuliselt peaministriks (võttes arvesse soovi tugevdada parlamentarismi kuvandit).\nKokkuvõtvalt, tandem jätka täpselt nii, nagu seda on oi-kui-palju-kordi kujutanud suurepärane polit.ru karikaturist Jolkin.\nLugu on juba kajastanud nii Delfi kui DzD.\nPosted by KT at 5:44 AM No comments: Links to this post\n11.Venemaa veerandtund: ABVKeskuse jutusaade (21.09.2011).\nTeemaks Pravoje Delo. Kes ja miks lõi sellise poliit-moodustise? Miks sinna etteotsa pandi Mihhail Prohorov ja miks ta sama kiirelt kõrvale astus? Kas iseseisev (ja veel enam liberaalne) poliitiline jõud on Venemaal üleüldse võimalik?\nVestlemas Karmo Tüür ja Anton Aleksejev - ERR korrespondent Moskvas.\nSalvestise pikkus 14:52, faili suurus ca 14 Mb. (saade vene keeles)\nPosted by KT at 10:16 PM No comments: Links to this post\n10.Venemaa veerandtund: ABVKeskuse jutusaade (14.09.2011).\nTeemaks nö Peterburi vangerdus. Miks võeti Peterburi linna parlamendi kätega maha VF parlamendi ülemkoja spiiker, Spravedlivaja Rossia juht Sergei Mironov? Miks viidi väga omapärase meetodiga Peterburi senine kuberner Valentina Matvienko üle sellesama ülemkoja etteotsa? Ning miks pandi uueks kuberneriks Georgi Poltavtšenko? Kas selle taga võib näha mingit laiemat skeemi või on tegu puhtalt tehniliste vangerdustega?\nVestlemas Karmo Tüür ja Vladimir Jushkin - Balti Venemaa uurimise keskuse juht.\nSalvestise pikkus 16:05, faili suurus ca 15 Mb. (saade vene keeles)\nsaade kuulda taskuhäälingu lehel\nPosted by KT at 7:44 AM No comments: Links to this post\nÜks Venemaa politoloog päris kord minu käest iroonilise pahameelega: „Vot te väidate, et Venemaal valimised ei määra midagi. Aga miks siis kõik need kandidaadid nii hirmsasti rabelevad, sinna oma raha alla panevad ja pingutavad?“\nTõepoolest, lähenevate parlamendi- ja presidendivalimiste eel on Venemaa poliitmaastikul märgata elavnemist. Pingutavad nii võimuerakonna esindajad kui väiksemad parteid, kohalikku ajakirjandust järgides on suvest saadik iga rakuga tunda käivitunud kampaaniat.\nTehniliselt võttes on neid kampaaniaid koguni mitmeid. Venemaa valimis-seadustiku järgi korraldatakse kaks korda aastas nn ühtseid valimispäevi, mil kodanikel tuleb langetada mitmeid otsuseid korraga. Ehkki peamine rõhk on seekord Duumavalimistel, tuleb samal ajal hääletada ka regioonide parlamentide ja kohalike volikogude valimistel jne.\nKuna eri tasandite valimisi on nii palju, siis kehtib koguni piirang, et korraga ei tohi valijale pihku anda üle viie valimissedeli. Üsna mõistlik, kas pole? Kuid nii ehk teisiti pean õigeks nimetada detsembrikuiseid parlamendivalimisi vahevalimisteks, sest nende tulemus määrab ilmselt ära järgmiste ehk pärisvalimiste käigu – kevadiste presidendivalimiste oma.\nVäga lihtsustatult võib väita, et kui senine võimupartei kogub piisavalt hääli (ehk vähemalt samapalju eelmistel valimistel), käivitub üks stsenaarium. Kui aga vähem, siis teine. Ja siit saabki kogu lugu sisulise alguse.\nSuurim poliitmoodustis Edinaja Rossia ehk Ühtne Venemaa kontrollib sisuliselt kogu ressurssi, nii administratiivses kui meedia-tähelepanu mõttes. Vaatamata sellele on aga erakonna populaarsus languses. Hiilgeaegadest ehk ligi 60% toetusest (2007-2008) on nüüdseks järele jäänud u 45%.\nEks ta ole ka arusaadav, sest lisaks objektiivsele elukvaliteedi langusele viimastel aastatel (toiduainete hinnaralli sööb ära sissetuleku tõusu) süvendab subjektiivset rahulolematus ka kohalike eliitide stagneerumine. Samad näod istuvad võimupartei lippude all samades kabinettides juba liiga pikalt. Hiljutine uurimus näitab, et viimase kümnendi jooksul on peatunud nn sotsiaalsed liftid, mis tõstaks võimule uusi nimesid ja nägusid.\nNii otsustatigi valimiste eel teha Ühtsele Venemaale noorenduskuur, luues vanale kehale ümber värske täiendus – nimega Rahvarinne. Ülalt antud käsu korras peab järgmises parlamendis Ühtse Venemaa fraktsioonis istuma vähemalt veerandi jagu mitteparteilasi. Seega on igas regioonis ühel-kahel uuel tulijal võimalik pääseda parlamenti.\nEelvalimiste vähene kasutegur\nRahvarinde moodustamise ümber puhkenud meediakärast jäi aga kampaaniat planeerivatel poliit-tehnoloogidel väheks. Et tõestada kõigile Ühtse Venemaa võimekust olla uuenduslik, uutele ideedele/inimestele ligitõmbav ja sisedemokraatiast pakatav, käivitati ka eelvalimiste protseduur.\nValimisringkondades asuti varakult koostama kandidaatide nimekirju, korraldama nendevahelisi debatte ja sisevalimisi. Et kogu protsessil veel eriti popp ning noortepärane kuvand oleks, pidid kohapealsed kandidaadid treima endast reklaamiklippe, koguma toetust sotsiaalvõrgustikes jne.\nKõik see on ju iseenesest tore, kuid selgus, et nn laiu rahvamasse ei huvita võimupartei sisemised mängud. Küsitlused näitasid, et enamik polnud Ühtse Venemaa eelvalimistest kuulnudki. Vähe sellest, ülejäänud parteid pidasid heaks tooniks ja avalikult ilkuda juhterakonna ponnistuste üle.\nIlmselge meelepahaga prahvatas Ühtse Venemaa mitteparteilasest liider Vladimir Putin sellepeale, et eelvalimiste protseduur saab kõigile parteidele olema kohustuslik! Kuid üsna kiirelt võttis ta oma sõnad tagasi, saades ilmselt aru, et taoline teiste parteide siseelu käsukorras ümberkujundamine ei haakuks kuidagi niigi hapra demokraatia-kuvandiga.\nNii ehk teisiti, regionaalsete eliitide jaoks saab neist valimistest proovikivi. Kes suudab Rahvarinde ja muude uuenduste abiga korvata Ühtse Venemaa populaarsuse langust, saab heaks kiidetud … nt järgmiseks tsükliks võimulejäämise näol. Kes aga mitte, sellega juhtub nii nagu Matvienkoga.\nPeterburi linnapea Valentina Matvienko oli küll kahtlemata silmatorkav tegelane, kuid parteilises töös pole ta kuigi edukas olnud. Selle ebaedu üheks mõõdikuks oli tollesama Rahvarinde projekti sisuline läbikukkumine Peterburis. Liitujateks oli vaid käputäis lojaalseid, kuid marginaalsevõitu ühendusi.\nMatvienko mahavõtmine ning kentsakavõitu vangerdamine Föderatsiooninõukokku peaks olema ka kõige suuremale optimistile õpikunäiteks, kuidas käib protsesside juhtimine praeguses Venemaa Föderatsioonis. Kuidas ja miks võeti maha senine Föderatsiooninõukogu (ehk parlamendi ülemkoja) spiiker, erakonna Spravedlivaja Rossia ehk Õiglane Venemaa juht Sergei Mironov. Kuidas ja miks viidi ühelt kohalt teisele Matvienko ning pandi asemele Georgi Poltavtšenko – see kõik väärib pikemat ja omaette arutelu. Kuid liikugem edasi.\nMille nimel siis käib kogu mäng? Valimiste-eelsed jõudude vahekorra määramised kipuvad olema isetäituvad ennustused. See on üks suuremaid ja arusaadavamaid etteheiteid taolistele prognoosidele, et nad mitte ei peegelda, vaid ka kujundavad tulemusi. Eriti juhul, kui seda teevad riigile lähedal seisvad struktuurid, mitte sõltumatud analüütikud.\nHetkel prognoositakse Duumavalimiste tulemusi niimoodi: Ühtne Venemaa saab 55%, kommunistid 15, liberaaldemokraadid 11 ja Õiglane Venemaa 7% häältest. Kuna 7% on hetkel ka Venemaal kehtiv valimiskünnis, siis pole välistatud viimase väljakukkumine. Samal ajal kogub tasapisi populaarsust uus moodustis Pravoje Delo, kuid tema reiting on veel 4%.\nKõige tõenäosemaks tuleb pidada olukorda, kus Ühtne Venemaa suurendab viimasel hetkel Rahvarinde abil pisut oma tulemust ning kogub ligi 60% häältest. Tuletan meelde, et eelmine kord sai ta 64% häältest ja 70% mandaatidest ehk 315 kohta 450’st. Seega säilitab võimuerakond küll absoluutse enamuse, kuid võib kaotada konstitutsioonilise (ehk 2/3).\nNüüd tulebki küsida, et mida see endaga toob? Kas peetakse tulemust piisavaks, et minna välja järgmistele presidendivalimistele variandiga A ehk anda riigi juhtimine taas Vladimir Putin kätte? Või pole see tulemus piisavalt väärikas ning jäetakse kasutusele variant B ehk Dmitri Medvedev läheb uuele ringile? Või tuuakse mängu variant C ehk must hobune, kelleks mõned vaatlejad peavad uue partei juhti, miljardäri Mihhail Prohorov (kuigi mis must hobune see enam on, mida kõik juba teavad)?\nOlgu 4.detsembri Duumavalimiste tulemus milline tahes, tuleb meeles pidada Venemaa Föderatsiooni poliitilise süsteemi eripära. Ehk siis seda, et parlamenti sattumine ei tähenda automaatset võimu juurde saamist.\nSisuline võim koondub Venemaal presidendi, peaministri ja laiemalt nn valitsusringkonna kätte. See tinglik „nn“ on siinkohal vägagi oluline, sest paljuski ei määra asja ära see, kes istub mingi konkreetsel toolil, vaid sisemised jõujooned. Ehk siis kes on otsustajate siseringis ning kes jääb äärealadele. Olgu kohe öeldud, et tegu pole ainult Venemaa eripäraga, kuid parlamentaarsetes riikides roteeruvad võimukandjad hõlpsamini ning võim ei lähtu mitte niivõrd isikust, kuivõrd ametist. Venemaal on lugu aga pigem vastupidi.\nMõni päev tagasi ilmus Vene ajakirjas Russki Reporter ülevaade uurimusest, mis käsitles Venemaa eliidi nö sotsiaalvõrgustikku. Keeruliste muutujate abil oli välja arvutatud olulisemate juhtfiguuride „kaal“ ja asend selles. Mõistetav järeldus – mida kesksem koht ja suurem kaal on antud persoonil ülejäänud võrgustiku tegevuse korraldamisel, seda suurem mõju ja võim on ka tema kätte koondunud.\nÜsna ootuspäraselt oli kogu selle võrgustiku keskne figuur Vladimir Putin. Pisut üllatavalt oli teiseks keskseks figuuriks Aleksei Kudrin ning alles hiljem tulid muud mõjukad nimed nagu Medvedev, Ivanov, Setšin jt.\nNüüd lõpuks me jõuamegi vastuseni loo alguses vene kollegi poolt esitatud küsimusele. Kõikvõimalikel valimistel, sh parlamendi omadel, hea tulemuse näitamine on iga osaleja jaoks ülimalt oluline. Sest sel moel suudab konkreetne isik sattuda olulisele võimuvõrgustikule lähemale. See on ju aga pingutamist vääriv tulemus, kas pole?\nlugu ilmus PM veergudel (veebis paraku vaid tasulises variandis)\nPosted by KT at 9:23 PM No comments: Links to this post\nHarvaesinev üksmeel ei muuda üldpilti Eesti-Vene s...\n13.Venemaa veerandtund: setud Eesti ja Venemaa vah...\n12.Venemaa veerandtund: valimised ja välispoliitik...


Vabalog: Kui sõlmes on omadega Euroopa Liit?\nposted by Jüri Saar at 4:24 PM\nEureferendumi autor on natukene ajast maha jäänud. 50 Hz sagedusega vilguvad vanemad ja odavamad luminestsentslambid, uuemad, elektroonilise käivitusega lambid on viidud kõrgemale sagedusele ja seega on häiriv vilkumine kadunud. Ka saab vähemalt osasid säästupirne kasutada koos "dimmeritega".\nAga see, et Euroliidu totter bürokraatia hakkab ületama omaaegset nõukogude nbürokraatiat, on tõsi...\nMinu arvates peaks elavhõbe mürgisem olema just gaasina, mida võib leida säästupirnidest mitte aga "vedelana" nagu termomeetrites.\n31. august 2007 15:20


Uudised - Pere ja Kodu\nFotod: Alan Proosa, Patrik Tamm, Anu Ansu, Fotolia, MATI HIIS/scanpix\nLastekurmu ootab hullama ja kokkama\n3.–4. augustil möllab Põlvamaal Eesti Positivuseks kutsutud Intsikurmu festival. Juba teist aastat on siin ka lastele oma peopaik – Lastekurmu. Metsapõues peituval võlumaal saab mängida, kokata, kontserte kuulata, kabetada-maletada või vanas kalavõrgus lesida ja käbisid vastu panni visata.\nLastele esineb Mari Kalkun, pille tutvustab ja aitab meisterdada Annika Mändmaa, metsakaunistusi õpetab tegema Maru Karu kunstistuudio ning Kahvliahvikeste lemmikretsepte jagab Merle Liivak. Kavas on ka põnevad töötoad trummimängust patsipunumiseni. Lisainfo: intsikurmu.com/lastekurmu.\n25. augustil peetakse Tallinnas Telliskivi loomelinnakus Eesti suurimat kirbuturgu – teoks saab Kirbufestival. Kohal on üle 400 müüja ja leida võib kõike alates riietest-nõudest kuni käsitöö ja antiikmööblini.\nOn võimalik mekkida tänavatoitu ja kuulata muusikat. Uudne on laste oma lasteturg ning mudilaste töötoad. Kokake koos, meisterdage seemnepalle, õppige pillimängu ning vanadele riietele ja leludele uut elu andma. Rohkem infot Facebooki-lehelt “Telliskivi Kirbufestival 2018” ja kirbuturg24.ee.\nKuidas mitmikega toime tulla?\nKui kodus kasvamas kaksikud või kolmikud, siis vutt-vutt 11. augustil kella 10–16 toimuvale mitmike kokkutulekule Eesti Vabaõhumuuseumi Kerase platsil. Tänavuse kokkutuleku keskmes on teemad, mis aitavad suures peres nii lastel kui ka vanematel ellu jääda. Programmi kuuluvad ellujäämisõpe, Hullude Professorite füüsikalabor, Korrus3 treeningud, loengud laste vigastuste ja mürgistuste ennetamisest jpm. Kõige väiksemaid külastajaid ootab beebiala. Lisainfo: eestimitmikud.ee.


Jalgade veenilaiendite vastased salvid ja kreemid\nMaailma Terviseorganisatsiooni andmetel kannatab veenilaiendite all üha enam inimesi. See seisund avaldub venoossete seinte vähenemises ja verevoolu halvenemises. Üks selle haiguse esimesi märke on ilmnev sinine venoosne võrk. Milline peaks olema jalgade veenilaiendite ravi meega, saate teada allolevast arvustusest.\nSellise haigusega kaasneb mitte ainult krampide ilmnemine, vaid ka tugev valu. Võib tekkida ka tromboflebiit. Sellest seisundist vabanemiseks võite kasutada salve, mis sisaldavad piparmünt, põldmarja või humalakäbisid. Ärrituse eemaldamiseks kasutatakse hõõrumist Menovazinumi või hobukastani salvidega. Sellised fondid saavad tõhusalt hakkama jalgade raskuse ja tursega.\nSageli valmistatakse geele ja kreeme komponentidega, mis aitavad vere hüübimist vähendada. Sellised ravimid on valmistatud seamaksa või kaanide ekstraktide põhjal. Selliste toodete efektiivsemaks muutmiseks täiendatakse neid mentooli, kuuse- või seederõliga. Sellised toidulisandid aitavad jahutada väsinud jäsemeid ja suurendavad verevarustust. Sellesse ravimite rühma kuuluvad Lyoton, Venoruton, Troxevasin, Venosan ja Eskuzan.\nLisaks võite kasutada ravimeid, millel on mittesteroidne põletikuvastane toime. Nende abiga saate leevendada jäsemete põletikku ja vähendada verehüüvete teket. Nende miinus on see, et nad toimivad ainult pindmistele anumatele ja veenidele. Veenide osas, kuhu kreemid on raskesti ligipääsetavad, peaksid nad valima teistsuguse ravimeetodi (näiteks süstid). Salvide ja kreemide mõju tugevdamiseks on soovitatav kasutada suruva toimega apretid. Sel juhul on kõige tõhusam jalgade veenilaiendite ravi meega.\nSpreid ja toonikud sobivad alajäsemete venoosse võrgustiku vabanemiseks. Varikoosivastaste ravimite kõige mugavam vorm on pihustid. Neid ei pea jalgadesse ja kätesse hõõruma, vaid neid saab kasutada aerosoolina. Need ravimid koosnevad peaaegu 90% looduslikest koostisosadest.\nNäiteks sisaldab Novaricosis toonik mett, nõges, hobukastani ekstrakte jne. Beauty-Balance liini pihustitel pole vähem looduslikku koostist. Need sisaldavad agar-agarit, piparmünt ja sidrunit. Veel üks keskkonnasõbralik ravim on toonik Univen. See sisaldab salvei, viinamarju ja rosmariini.\nTe peaksite olema teadlik, et jalgade veenilaiendite ravi meditsiiniliste preparaatidega pihustite kujul tuleks kasutada ainult kergete haiguste korral. Lisaks on soovitatav neid ravimeid kasutada koos venoosse võrgu tablettide või süstidega. Fakt on see, et need ravimid mõjutavad ainult jalgade nähtavate veenide ülemist osa. Mis puutub siseanumatesse, siis vaevalt on neid selliste ravimitega võimalik ravida.\nVeenilaiendid võivad ilmneda mitte ainult inimkonna ilusas pooles, vaid ka meestel. Sellise haiguse esinemine aitab kaasa alkoholi sisaldavate jookide tarbimisele, milles asub etanool. Just see komponent aitab häirida perifeersete veresoonte funktsioone. Sigarettides sisalduval nikotiinil on sama mõju. Eksperdid väidavad, et mida rohkem mees tubakat ja alkoholi kasutab, seda suurem on veenilaiendite oht.\nRavi ravimitega meestel taandub venotoonika kasutamisele. Just need ravimid aitavad kaasa veresoonte toonuse suurenemisele. Lisaks kõrvaldavad nad valu ja eemaldavad jäsemetest krampliku seisundi. Meestele kõige sagedamini ette nähtud abinõud on:\nAntistax See ravim on saadaval kapslite kujul. See aitab tugevdada veresoonte seinu. Ravim on valmistatud veenilaienditevastase toimega viinamarjade lehtede põhjal. Antistaxi päevane annus ei ole suurem kui 2 kapslit. Efekti nähtavamaks muutmiseks võite sellist ravimit kasutada geeliga.\nDetralex Sellel venotoonil on toniseeriv toime ja see aitab parandada veresoonte plastilisust. Ravimi päevane annus on 2 tabletti.\nPhlebodia 600. Sellist ravimit kasutatakse veenilaiendite väljendunud sümptomite korral. Tööriist aitab vähendada valu, leevendada jalgade raskustunnet ja vabaneda tursest.\nÜkskõik kui loetletud ravimid on tõhusad, saab neid kasutada ainult pärast arstiga konsulteerimist.\nNaiste ravi: millised ravimid on tõhusamad?\nMilline peaks olema jalgade veenilaiendite ravi süstidega?\nSulodeksiid – efektiivne ravim veenilaiendite vastu\nNaiste ravi ravimitega hõlmab antikoagulantide kasutamist. Sellised ravimid aitavad vähendada valkude tootmist ja vältida verehüüvete teket. Kõige populaarsemad veenilaiendite ravimid on neodikumariin, fenüül ja varfariin.\nViimane ravim on ette nähtud kõige sagedamini, kuna sellel on kõik veenilaienditevastaste ravimite eelised. Tuleb meeles pidada, et kaudse toimega antikoagulante tuleks võtta alles pärast testide läbimist. See aitab vältida verejooksu ja verehüübimisprobleeme. Sellistel fondidel on järgmised vastunäidustused:\nraseduse mis tahes periood;\nC- ja K-vitamiinide puudus\nNanovein Spermaatilise nööri veenilaiendid (2)\nLisaks ei saa selliseid ravimeid kasutada hepatiidi ja tsirroosi all kannatavad naised.\nSüstitavad ravimid on veenilaiendite ravis omandanud laialdase populaarsuse. Selliseid ravimeid manustatakse intravenoosselt, mis võimaldab neil kiiremini "sihtmärgini" jõuda. Jalade veenilaiendite kõige tõhusam ravi süstidega on järgmiste ravimite kasutamine:\nDaltepariin. Sellisel agensil on põletikuvastane toime .Lahust manustatakse intravenoosselt või naha alla. Ärge kasutage intramuskulaarselt.\nNadroparin. Ravim süstitakse kõhuõõnde, naha alla. Samuti pannakse ravim veeni. Sel juhul jälgitakse vere hüübimist tingimata spetsiaalsete testide abil.\nEnoxaparin. Ravim süstitakse makku. Ravim hakkab toimima 2 tundi pärast selle sisenemist vereringesse.\nTuleb meeles pidada, et veenilaiendite raviks kasutatavate süstide kasutamist tuleks alustada alles pärast arsti määramist. Vastasel juhul võivad tekkida terviseprobleemid. Lisaks tuleb rangelt järgida juhistes näidatud annuseid. See aitab kiiresti ja tõhusalt vabaneda jalgade venoossest võrgust.\nÜks veenilaiendite veenides kõige sagedamini kasutatavaid ravimeid on sulodeksiid. Ravimit väljastatakse ainult retsepti alusel. Vastunäidustus on:\nsuurenenud tromboosiga seotud haigused.\nRavim on patsientide seas hea talutavusega. Mõnel juhul võib tekkida iiveldus, mis võib muutuda oksendamiseks. Lisaks tekivad mõnikord patsientidel epigastrilised valud, allergiad ja seedehäired. Kui ravimit manustati intravenoosselt, võib süstekohal tekkida tugev põletustunne või hematoomid.\nPillide osas võetakse neid üks tund enne sööki, alati tühja kõhuga. Reeglina peaks sellise ravimiga ravi kestma vähemalt kuu. Teist ravikuuri saab alustada kuus kuud hiljem. Selle annuse ületamisel võib verejooksu oht suureneda. Seetõttu on jalgade veenilaiendite ravi meditsiiniliste preparaatidega vajalik ainult arsti järelevalve all. Sel juhul peate pidevalt võtma vere hüübimisteste. Sellel teemal saate foorumist lugeda või kirjutada kommentaare.


Rajaleidja.ee > Ühisteemad > Karjäärituul > Karjäärituul > Numbrilises järjekorras > Karjäärituul 17 > Karjääriteenuste projektist\nVõrreldes varasemaga keskendusime senisest rohkem üldhariduskoolide ja kutseõppeasutuste karjääriõppe arendustegevustele. Ideeks oli muuta karjääriõpe süsteemsemaks ja kvaliteetsemaks. Lisaks karjääriõpetuse valikaine ainekavade ja õpetajaraamatute ning läbiva teema tööalane karjäär ja selle kujundamine käsitlemist toetava ideekogumiku koostamisele töötasime koostöös projekti pilootkoolidega välja ka iga kooli karjääriõppe tegevuskavad.\nPilootkoolid katsetasid karjäärikoordinaatori ametikoha võimalikke funktsioone. Tänaseks on leidnud kinnitust koolides karjääriõpet koordineeriva ametikoha vajalikkus, isegi vältimatu vajadus. Oma kogemusi rõõme ja muresid jagavad artiklites nii põhikooli, gümnaasiumi kui kutseõppeasutuste karjäärikoordinaatorid.\nTöid ja tegemisi on olnud teisigi ja palju: kirjandivõistlus, kunstikonkurss Minu tulevane töö, Rajaleidja arendus, spetsialistide koolitus, koos on käinud palju erinevaid töörühmi.\nKõigest ei mahu tänases lehes kirjutama. Olgu selleks näiteks uuring, mille tulemustele tuginedes sihikindlalt edasi liigume või teenuste määratlemise töörühma töö käivitamine. Täpsemalt saate lugeda meie kodulehelt.


Noortel puudub arusaam konfidentsiaalsusest - Sekretar\nAutorid: Urve Vilk, Urve Vilk, Ehitusuudiste kuukirja toimetaja • 4. oktoober 2011\nNoortel puudub arusaam konfidentsiaalsusest\nASi Leibur juhatuse esimehe Asso Lankotsi sõnul on noori ettevõttesse mõtet palgata küll, ent eraldi kokkuleppeid ja rohkelt selgitamist nõuavad konfidentsiaalsusega seotud küsimused.\nASi Leibur juhatuse esimehe Asso Lankotsi sõnul sõltub noorte palkamise võimalikkus valdkonnast. “Võtmepositsioonidele eelistame loomulikult kogemusega inimesi, aga leivavalmistamise tehnoloogilise protsessiga seoses oleme noori tööle palganud küll,” sõnas ta. On mitu assisteeriva loomuga ametikohta, kus on võimalik ametit õppida. “Järelkasv tuleb niikuinii ise koolitada,” märkis Lankots.\nKool annab hea teooriabaasi. Lankotsi hinnangul on koolilõpetanute teoreetilised teadmised küllaltki hea baas, aga konkreetse ettevõtte tehnoloogiaga seonduvad teadmised tuleb alustavale noorele siiski ise töö käigus selgeks teha.\nPalga suuruse teemal on Lankotsi sõnul alati kokkuleppele jõutud. Seda, et noorte palgasoovid kipuksid liiga ulmelised olema, pole ta täheldanud.\nPeale palgaläbirääkimiste on teine oluline kokkuleppeid nõudev teema konfidentsiaalsus. “Kui võtame tööle ülikooli lõpetanu või praktikandi, on meie jaoks oluline vältida konfidentsiaalsuse ja konkurentsikeeluga seotud riske,” rääkis Lankots.\n“Näiteks on olnud selliseid juhuseid, kus noor on meie juures praktikal käinud, aga hiljem hoopis konkurendi juurde tööle jooksnud,” tõi ta näite.\nElukogemuse puudus. Arvatavasti tuleneb see noorte teadmatusest ja elukogemuse puudumisest, mitte pahatahtlikkusest, usub ta. “Kui laseme noored oma tehnoloogia ja retseptide juurde, on see mõnes mõttes sensitiivne info, mis ei tohiks kuhugi välja jõuda,” lausus Lankots.\nSeega kirjutatakse lepingutesse kopsakad trahvisummad, mille peale kiputakse aeg-ajalt kulmu kergitama. “Elu alustavale inimesele võivad lepingutesse trahvidena sisse kirjutatud summad suured tunduda, aga need on distsiplineerimise eesmärgil vajalikud,” sõnas Lankots.\nTranspordifirma juht: oluline on sära silmades, mitte kogemus\nKogemusega või kogemuseta töötaja?


Piirissaar: ööd on siin mustad ja võsast kostab ulgumist - Uudised - Tartu Postimees\n19. august 2016, 13:22\nPiirissaarel Piiri külas elav Filimon Kuznetsov nägi eelmisel nädalal saare vana lennuvälja juures tumeda karvaga loomakarja, kaks looma olid suured ja viis väiksemad. «Need olid šaakalid,» kinnitas Filimon Kuznetsov.\nZinovja Ventšikova ja Anna Kondratjeva on šaakaleid näinud Saare külas, Piiri küla elanik Filimon Kuznetsov silmas neid kodu lähedal, teatas Piirissaare vallasekretär Maria Korotkova, lisades, et uusi loomi on näinud teisedki.\n«Kuule, terve kari oli neid siin Tooni küla taga vana lennuvälja platsi juures nädal tagasi,» kinnitas Filimon Kuznetsov eile. «Kaks looma olid suured, viis väiksemad, ilmselt nende suurte kutsikad.»\nLoomad olid tema sõnul suuremad kui rebased, ka jalad olid neil rebase omadest pikemad. «Nad on tumedad, aga mitte mustad, nad ei ole ka kollased,» kirjeldas Filimon Kuznetsov nähtut. «Sabad olid kohevad nagu rebasel, aga teist värvi. Need on šaakalid – vaatasime Mariaga internetist šaakalite pilte, meil elavad samasugused loomad nüüd.»


App'ide tegemine muutus lihtsamaks ja odavamaks! – OCTA digiagentuur\nApp’ide tegemine muutus lihtsamaks ja odavamaks!\n20.07.2018 Marten Vaino\nLahti seletatuna – tee endale veebileht, mis oleks mobiilisõbralik. Timmi oma mobiilisõbralik veebileht disaineri abiga app’i sarnaseks ning lase mõnel kogenud veebiarendajal teha juurde mõned tehnilised lahendused. Kui Sinu klient külastab veebilehte, tundub see talle nagu app. Lisaks saad sa võimaldada kliendil oma “app” panna enda telefoni vaid ühe klikiga brauserist. Talle tekib Sinu ettevõtte ikooniga app iPhone või Android app’ide loetelusse ning seda avades pole üldse aru saada, nagu oleks tegu tegelikult veebilehega.\n» Võimalik telefoni paigaldada – app’i on võimalik kasutada nii brauseris, kuid ka oma telefoni või tahvlisse paigaldada\n» Lihtne ja odav teha – tulemus on tavalise app’iga sama või isegi parem, samas saab selle luua tavaline veebiarendaja. Tänapäevane tavaline app tuleks aga tellida eraldi ning maksab sageli üsna palju\n» Kiire – võib öelda, et PWA on isegi kiirem, kui tavaline app telefonis, kuna sisuliselt on tegu light-weight veebilehega\n» Responsive ehk kohandatud – toimib igal külastajal iga seadmega: arvuti, tahvel, telefon jne.\n» Sõltumatu internetiühendusest – app jookseb ka kehva või täiesti ilma internetiühenduseta\n» App’i sarnane – kui rakenduses liikuda, jääb mulje, nagu oleks oleks tegu reaalse app’iga\n» Ei vaja uuendusi – kuna tehniliselt jookseb taustal veebileht, mis on alati aktiivselt uuendatud, siis on ka app alati värske\n» Turvaline – kasutab tavalist veebiprotokolli HTTPS, et vältida andmete nuhkimist ning olukorda, kus sisu muudetakse andmete edastamisel\n» Leitav internetist – otsingumootorite sõbralik (Google toetab PWA’de ideed laialdaselt)\n» Push-notificationid – võimalik oma klientide telefonidele saata teavitusi


SANDRA BULLOCK ASTUB NEW ORLEANSIS VÄLJA OMA HARVA NÄHTUD LASTEGA - PAARID\nPärast tema väga kiidetud Netflixi filmi hiljutist edu Linnukast , Sandra Bullock paneb töö tagumise põleti juurde, et veeta oma perega kvaliteetaega! Teisipäeval, 5. märtsil märgati 54-aastast näitlejannat New Orleansis koos oma poiss-sõbraga, Bryan Randall ja tema kaks last, Louis Bardo Bullock (9) ja Laila Bullock (7), Louis Armstrongi rahvusvahelisel lennujaamal.\nSandra ja tema lähedased puhkasid oma hektilises Hollywoodi elus, et tähistada kultuurilinnas mardipäeva - kui tore! Võime kihla vedada, et armas perereis oli Preili kongeniaalsus täht, sest tema armastatud isa, John W. Bullock , hiljuti suri 93-aastaselt eelmise aasta septembris.\nPärast Johni surma ütles üks allikas Us Weekly et Sandra poiss-sõbrast Bryanist sai «Tema kivi». Siseringi liige selgitas: «[Bryan] on olnud pidev tugiallikas ... Bryan paneb teda end turvaliselt tundma ja hoolitseb täielikult tema eest,» lisades, et kuigi Sandra ja tema poegade jaoks on «see on kurb aeg», on näitlejanna «ümbritsetud autor Bryan, lapsed ja tema pere. »\nlaupäeva hommikused telesaated 1950ndad\nKerige alla, et näha uusi fotosid Sandrast Bryani ja tema imearmsate lastega!\nmarvin gaye III vanavanemad\nsuri kruiis katie holmes\nkaia ja presley gerber\nkes on melissa mccarthy abielus


Online Mäng Peegeldatud Out. Mängu mängida võrgus tasuta. Peegeldatud Out Lae mäng Peegeldatud Out. Mängud Naljakas - ee.zazaplay.com\nSee sa ei ole näinud ja ei näe mitte kusagil mujal, krabid mängida viskamine merre kiskja, vallandada tohutu vaal, niipalju kui võimalik, kuid mitte vees, nagu võite arvata on golfiväljak, ja rohkem v\n© sgames.org - tasuta online mäng Peegeldatud Out ().\nPlay online flash mäng Peegeldatud Out tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Peegeldatud Out ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.\nMäng Peegeldatud Out Online\nKirjeldus mäng Peegeldatud Out rida. Kuidas mängida online mängu See sa ei ole näinud ja ei näe mitte kusagil mujal, krabid mängida viskamine merre kiskja, vallandada tohutu vaal, niipalju kui võimalik, kuid mitte vees, nagu võite arvata on golfiväljak, ja rohkem vaal lendab, seda suurem reiting, ja on krabid. Kolm näitlejate ja seab rekord kaugeim visata sõidavad imetaja.\nHinda seda mängu: Mängitud: 1082\nPeegeldatud Out ( Hääli14, Keskharidus Rating: 4.71/5)


Kubica: Williams peakski minus kahtlema - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKubica: Williams peakski minus kahtlema\n29. detsember 2018, 13:30\nRoberti Kubica naaseb 2019. aastal pärast pikka pausi F1-sarja. Pärast ränka ralliõnnetust oma paremat kätt vaid osaliselt kasutada saav poolakas mõistab, miks tema võimekuses kaheldakse. «Kui ma oleksin tiimiboss, kõhkleksin samamoodi,» vahendab mehe öeldut Crash.net.\nTänavu oli Kubica ametis Williamsi testisõitjana, kuid kuna Lance Stroll liikus Force India/Racing Point meeskonda ja Sergei Sirotkin ei suutnud tiimi soovitud taset näidata, ootab Kubicat ees ülendamine.\n«See aasta oli väga kasulik. Ma mäletan, et ütlesin esimesel kohtumisel: «Kui teil on vähemadki kahtlused, siis me ei peaks seda tegema, sest rasketel aegadel oleks lihtne näidata näpuga minu käele. Ma tahan olla kindel, et teie olete veendunud, et saan sellega hakkama,»» meenutas Kubica. «Esiteks pean ise olema kindel, et seda suudan, selleks ma siin olengi, aga teiseks peab kogu meeskond olema veendunud, et ma saan tööga hakkama. Kui ma arvaksin, et ei suuda konkurentsivõimeliselt kiire olla, siis ma ei oleks siin.»\nKubica sõnul peab ta tihti vastama küsimustele, kuidas suudab vaatamata oma vigastustele maailma kuulsaimas võidusõidusarjas võistelda. «Ma tean, et seda on raske uskuda, aga Williams on seda näinud tänavu ja mina ise juba viimased 16-18 kuud, alates hetkest, kui ma Valencias vanemat Renault F1-autot testisin,» on karjääri jooksul ühe GP-etapi võitnud poolaka vastus.\nWilliamsi teiseks sõitjaks on uuel hooajal kollanokk George Russell.


Kuidas Väikeste Kihtide Seinapõhjadest Kinni Panna 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nSeina-seinavaibad, mida vajate, võivad kahjustuda käsitsemisel, puhastamisel ja päikesekiirtega. Investeeringu kaitsmiseks parandage seinaosas väikseid paksusi, kui märkate neid. See on lihtne projekt, kuid vajalik. 1. samm - ennetamine Alati hoolitsege seinavaipade eest, nagu oleksite mõne peene kangaga.\n, mida vajate, võivad kahjustuda käsitsemisel, puhastamisel ja päikesekiirtega. Investeeringu kaitsmiseks parandage seinaosas väikseid paksusi, kui märkate neid. See on lihtne projekt, kuid vajalik.\n1. samm - ennetamine\nAlati hoolitsege seinavaipade eest, nagu oleksite mõne peene kangaga. Enamik seinavaibad pole pestavad ja neid tuleks ainult kuiv puhastada. Pärast keemilist puhastamist kontrollige alati puhastatud alasid. Puhastage oma seinavaip tihti pehme tolmupintsliga oma puhtas.\n2. samm - valge liimiga kinnitamine\nLeidke oma seinavaibadest purustatud ala ja pange väikesteks osadeks lõigatud servad. Olge ettevaatlik, et mitte lõigatud heebrea külge. Kasutage õmblusnõelu või teravaid esemeid, et suruda õrnalt servad läbi esikülje seinakatte tagaküljele. Saate pöörata gleanseid valele küljele ja tõmmata need ka gobelääniga ka nõela abil.\nPärast rasvunud osade tõmbamist on aeg liimi segada. Valge liim segada kiirusega 2 osa liimi 1 osa veega. Loputa sõrme ots selle sisse ja hõõru see purunevatesse servadesse, nii et need jäävad kokku ja jäävad seinakambri tagaküljele. Ärge kasutage liiga palju, kui te ei soovi, et see lehitsema läbi esiosa. Lase kuivada. Korda, kui liimi ei satuks kõik servad.\n3. samm - Fray parandamine vedelikega parandamiseks\nKasutage samu samme nagu valge liimiga, kuid kasutage puhastamiseks mõeldud vedelikku. Seda vedelikku müüakse paljudel marginimedel kangas.\nVideod Seotud Artiklid: ¿Cómo hacer crecer una piña desde la parte superior en el país - (Parte 1).\nPõhiline » Kaunistamine » Kuidas Väikeste Kihtide Seinapõhjadest Kinni Panna\nPaljundus- Ja Hooldusvahendid


ja mu linn tundub justkui kuningriik – whatever\nja mu linn tundub justkui kuningriik\ndakiblogis kirjutavad inimesed ühest oma päevast. mulle tegelt meeldiks neid päevi lugeda teistest blogidest ka, sest daki sõbrannadel tunduvad olevat väga sarnased elud. kuskil on kindlasti peale minu veel mõni inimene, kes ei pea hommikul lasteaeda minema? igatahes, minu eilne päev:\nÄratus on kell 7, sest minu kord on süüa teha. Kiire omlett käepärastest vahenditest (sügavkülmutatud rohelised herned on ju normaalne täidis omletile? peekon ja juust nagunii), rasvakohv ja kõige sellega voodisse tagasi. Kella kaheksani Guardian (millest selle ajaga jõuab läbi sirvida umbes poole, kui pidada kinni uusaastalubadusest ja mitte lugeda välis- ja majandusuudiseid. ain’t nobody got time for that!)\nSiis on tavaline pesemis- ja mul-pole-midagi-selga-panna-rutiin; eesmärk on uksest välja saada poole üheksa ajal ja loodetavasti enne naabrinaist ja tema lõugavaid lapsi, kes liiguvad minuga samas ajagraafikus. (Naabri noorem laps nutab IGAL jumala hommikul. Mis elu see selline on, iga päeva lakkamatu nutuga alustada? Tal endal ja ta emal ja no tegelikult minul ka, sest heliisolatsioon meie majas puudub.)\nEnne kodust väljumist viskan slow cookerisse mõned sealihalõigud natukese soola ja ürtidega ja panen pesumasina tööle.\nElu müstika: kui rattasõit tööle on täpselt 7 km pikk ja võtab täpselt 30 min (harjumusest mõõdan seda endiselt igal hommikul Endomondoga) ja kui ma 8.30 kodust välja lähen, kuidas siis saab olla, et ma ei jõua kontorisse kunagi enne 9.15? Sõidu taustaks kuulan David Vseviovi “Müstilise Venemaa” sarjast Mihhail Šolohhovi kohta, õigemini selle kohta, kes siis ikkagi kirjutas “Vaikse Doni”, kui Šolohhov ei kirjutanud. Tundub, et keegi ei tea.\nKontorisse jõudes selgub, et esmaspäeva kohta tüüpiliselt olen oma uksekaardid maha unustanud. See tekitab päeva jooksul ohtralt tüütut sebimist ja ringigakäimisi juurde.\nSiis selgub veel, et joogaõpetaja on haige ja tavapärane esmaspäevane kontorijoogatund jääb ära. Sellest on kahju, sest ma oma nädalavahetuse jooksutrennide järel venitada mitte viitsides sort of arvestan selle joogaga.\nTööpäev on keskmisest veidi isegi konstruktiivsem, saan tehtud palju nokitsemist vajavaid asju, käidud paaril pigem asjalikul koosolekul ja tiimikaaslastega väljas lõunasöögi järel (jee, punkt sotsiaalse suhtlemise eest!) Ja kui vahepeal tööd ei viitsi teha, broneerin lennud ja ööbimise septembrikuise Berliini maratoni ajaks. Kuidas on võimalik, et Londoni ja Berliini vahel lendab otse veel vähem lennufirmasid kui Londoni ja Tallinna vahel?\nViimase koosoleku lõpetan punktipealt 17.30, nagu plaanitud, sest kell 18 tahan ma olla trennis. Spordiklubi on kontorist 10 min rattasõidu kaugusel, jõuab isegi Vseviovi uuesti ette võtta. Šolohhovi-teema saab otsa ja valin järgmiseks Aleksei Tolstoi, kelle raamatust “Peeter Esimene” on mul lapsepõlvest väga soojad mälestused.\nSangpommitrennis on asendustreener – tavaliselt on meil seal üks selline no-nonsense itaalia vanamees, aga täna on tulnud keegi noor kutt, kes arvab, et trenni võiks elavdada mingite lollakate kardioharjutustega, mille ainus eesmärk on pulssi üles ajada. Viilin neist veidi, aga see-eest sangpommid võtan raskemad kui tavaliselt. Täitsa kõva trenni saab.\nKaalun ka samasse saali järgmisse trenni jäämist – kui siin mõni blogija käib iga päev 3-4 trennis järjest, asi siis minulgi pooletunnise jõutrenni otsa kolmveerand tundi house-tantsu otsa teha – aga närv ütleb ikkagi üles. Piilun seda tantsutrenni natuke aega ukse tagant ja no jumal tänatud, et ma ei jäänud, juba kolmas samm nõuab mingeid selliseid puusanõkse, milleks ma võimeline pole. Ballett on ausalt väga palju lihtsam! Tegelikult on esmaspäeviti üks barre-trenn ka, aga selleni on veel kolmveerand tundi aega ja vat nii kaua ka ei viitsi klubis passida (muidu meil on seal kohvik ja raamatukogu ja värgid, see võiks isegi mõnus olla. Võibolla järgmisel nädalal?); lähen panen hoopis riidesse.\n(Jaa, mina olengi see inimene, kes end spordiklubis ei pese, kui järgmiseks kojuminek on. Nagunii ma lähen rattaga. Ja mul on kodus üks föön ühe naise kohta, mitte kahekümne! Ja pesemisasjade vedamine hommikul tööle kaasa ja siis trenni ja siis jälle koju tagasi tundub tobe, kui võib samahästi mitte vedada ja kodus pesta end. Seega jah, rattasõidusärk otse trennitopi peale, jope otsa ja nii ta läheb!)\nKoduteel mõtisklen iga poe juures, kas viitsin ratta korraks ära parkida ja minna lillkapsast ostma, aga no ei viitsi. Vseviov räägib, et krahv Tolstoi oli Stalini suur soosik ja elas nagu kuninga kass – who knew! Kodust 50m kaugusel viimase poe juures murdun ja toon selle lillkapsa ära ikkagi. Müüja lõõbib, et kapsas maksab 80 000 naela (tegelt maksab 80 penni) ja mõistatab, et söögiks on cauliflower’n’cheese. Mis pole üldsegi väga valesti arvatud, mu plaan oli sinnakanti küll.\nKodus on liha kenasti end valmis smoorinud, aga selgub, et see lillkapsaretsept, mida ma plaanisin, võtaks tund aega. Ei, selleks olen ma küll liiga näljane! Lillkapsas jääb homseks, lasen L-l kaks porrulauku viilutada (minu kätte ei saa teravaid nuge usaldada. no nürisid ka ei maksa tegelt), praen nad kiirelt võiga pehmeks ja valan pool pakki vahukoort peale. Väga hea toit saab ja L-le jääb mulje, et mina tegin süüa, kuigi tegelt pole ma mitte midagi teinud:)\nPesumasinast pesu võtan ka välja millalgi söögitegemise eel või vahel.\nPärast sööki peseb L nõud ja mina iseenda (remember, ma tulin trennist). Panen lausa pidžaama selga, sest riidessepanemiseks on hiljavõitu, aga päris voodisseminekuks varavõitu, ja veedan tunni-poolteist-paar diivanil pleedi sees Guardiani lõpuni lugedes (tänane ja siis veel pühapäevase lehe viimased lisad ka) ja muidu… surfates. Teed joon ka. Lõikan mingist tasuta jagatud ajakirjast välja mõned vihjed restoranide kohta, kus saab soodsa hinnaga gurmeetoitu. (Nutikam inimene oleks vast telefoniga pildistanud?)\nIdeaalis tahaks ma kell kümme kõik helendavad ekraanid käest panna ja voodisse minna (enne südaööd magama minna on kohutavalt tervislik!), tegelt jääb jälle veidi hiljemaks, aga pool üksteist olen küll kenasti raamatuga teki all. Ja vist juba enne ühtteist kustutan tule. Head ööd!\nAuthor kittyPosted on 10. veebr. 2015 11. veebr. 2015 Categories whatever\n2 kommentaari “ja mu linn tundub justkui kuningriik”\n12. veebr. 2015, 17:22\noi, mulle tundub, et ma pean ka ühe sellise postituse kirjutama.\n13. veebr. 2015, 12:58\nmulle tundub, et pead jah. ja kõik teised peaks ka.\nEelmine Previous post: #89 Weather chaos\nJärgmised Next post: algab kõik uus või on ümber saamas


Renault Fluence jõudis Eestisse - Logistikauudised\nRenault Fluence jõudis Eestisse\nRenault´de hulka Eestisse saabus müügile uus mudel Fluence, teatab Info-Auto.\nNeljaukseline Fluence on 4620 mm pikk, 1809 mm lai, 1479 mm kõrge ja 2702 mm teljevahega. Sõitjate salong pakub põlveruumi nii ees- kui ka tagaistujatele, eesistujatele vastavalt 1480 ja 1475 mm. Lisaks on salongis rohkem kui 23 liitri jagu panipaikasid, mille hulgas ka jahutusega kindalaegas. Auto pagasiruumi maht on 530 liitrit.\nFluence`i mootorivalikusse kuulub seitse erinevat jõuallikat, millest Eesti turul on saadaval kolm: 1,6-liitrine (110 hj) bensiinimootor ja kaks 1,5-liitrise töömahuga diiselmootorit (85 ja 105 hj). Aastal 2011 lisandub mootorivalikusse ka elektrimootor.\nFluence omab turvavarustust, kuhu kuuluvad elektroonilise pidurdusjõu jaoturiga ABS- pidurid, hädapidurdusvõimendi automaatselt süttivate ohutuledega, elektrooniline stabiilsuskontroll ESC koos alajuhitavuse kontrolliga CSV, kolmepunktilised turvavööd eelpingutite ja koormuspiirikutega, kiirusehoidik kiirusepiirikuga, kuni kuus turvapatja ning uue põlvkonna kaelavigastuse vastased peatoed jne.