Mihkel Raua viis kuldreeglit - Personaliuudised\nMihkel Raud esinemas Gaselli kongressil\nNiisama hästi võib õnn selja pöörata ka pärast lootuste krahhi meis endis. Raud avaldas publikule viis kuldset reeglit, mis on aidanud tal seda krahhi vältida ja minna kõigi takistuste kiuste elus tõusuteed.\n1. Alandused töötavad su enda kasuks. Tegelikult ka!\n„Meie kõigi elud koosnevad siksakkidest. Enda elu siksakke pean ma sellisteks hetkedeks, mis on ebameeldivad ja kurvad, natuke isegi nukrad,” ütles Raud, ja rääkis seepeale alandustest, mida on ebameeldiv kogeda. Aga kui pigistada neist välja drive või mootor, mis tegutsema paneb, siis viivad need tema sõnul elus edasi ja märksa kaugemale, kui neid kogemata.\nRaud meenutas üht nooruspõlve häbiväärset seika, kui šveitser oli ta Kaunase restorani ukse taha jätnud, sest teda ei peetud tõsiseltvõetavaks muusikuks. „See oli mu elu defineeriv hetk. Ma mõtlesin umbes nii, et ühel päeval seisan ma 300 Eesti ettevõtja ees ja räägin, kui fantastilist elu ma olen elanud. Ühel päeval … Kogu ülejäänud aja olen selle hetke nimel töötanud,” rääkis Raud alanduste karastavast jõust, sest just nii peabki tema arvates alandusi tõlgendama.\n2. Ebaõnnestuda on okei!\nEestis on kombeks pidada luuseriteks neid, kes äris ebaõnnestuvad. Ameerikas on vastupidi, seal peetakse luuseriteks neid, kes pole kunagi ebaõnnestunud. Kuid seejuures unustatakse ära, et ebaõnnestumisel on võime muuta meid tugevamaks. Nii nagu ebaõnnestumine õpetab asju, nii õnnestumine ei õpeta.\n„Need ettevõtjad, kel läheb lepase reega (ma ei usu küll, et neid väga palju on), ei õpi protsessi käigus midagi. Need vähesed õpptunnid, mida olen eluhariduse juures saanud, on hetked, kus mul on läinud tuksi, kus ma olen teinud valesid valikuid, ja ma teen neid jätkuvalt. Nii nagu alandused, nii on ka ebaõnnestumised hirmsad ja negatiivsed asjad, kuid veidral moel hoiavad nad mind elus ja käimas,” märkis Raud.\n3. Murra enda sees pesitsev koll!\nRaua sõnul varitseb see koll meid igal pool. Ta on kõigis nendes vabandustes, mida endale esitame, kui hommikul üles ärkame ega viitsi igapäevaseid kohustusi täitma asuda.\n„Olen paar raamatut kirjutanud. Inimesed küsivad, kuidas see käib, millest inspiratsiooni saad ja mis sind hommikul tööle paneb. Ma vastan, et ma hakkan kirjutama siis, kui inspiratsioon tuleb,” rääkis Raud, märkides, et kui esimest sammu ei astu, siis ei saagi inspiratsioon tulla.\nTa soovitas lugeda Steven Pressfieldi raamatut „The war of art”, kus räägitakse sellestsamast kollist, kes teeb kõik endast sõltuva, et sa ei saaks kunagi olla see inimene, kes sa olla tahaksid. See koll on inimese kõige suurem sisemine vaenlane, mida autor nimetab vastupanuks.\n4. Õpi kriitikat ignoreerima!\nTeine sisemine vaenlane on kriitika, mida meie kohta tehakse. See võib olla kõige suurem takistus ning sein selle vahel, kes me oleme ja kelleks saada tahame või saama peame. Selle kriitikaga peab õppima toime tulema ja seda tuleb ignoreerida. „Kuigi inimesed väidavad, et kriitika võib olla edasiviiv jõud, siis minul see kogemus puudub,” märkis Raud, lisades, et kriitika on tema jaoks see, kui keegi takistab tal teha seda, mida ta teha tahab, ja selgitab, et tal on isiklik arusaam kriitikast. Seda, mida tavaliselt mõistetakse positiivse kriitikana, käsitab Raud pigem heasoovlike nõuannete või tähelepanu juhtimistena. Kriitikaks peab ta aga puhtalt negatiivseid ja sisutühje kommentaare asjatundmatutelt tegelastelt.\n„Kirjutasin kunagi Eesti Päevalehte arvamuslugusid. Ma põlesin neid kirjutades, sest olin veendunud, et see, mida kirjutan, on õige. Siis tekkisid anonüümsed netikommentaarid. Lugesin neid. Sain mõistliku ja enesekindla inimesena aru, et need on jama ja see ei peaks mind puudutama, aga kui hakkasin järgmist artiklit kirjutama, siis alateadlikult, endale aru andmata, tahtsin tegelikult nendele kommentaatoritele meeldida. See oli professionaalne suitsiid,” meenutas Raud ja lisas, et need on tegelikult asjad, mis takistavad meil jõudmast sinna, kuhu jõuda tahame.\n5. Jaga end erinevate tegevuste vahel!\nRaua sõnul on tal justkui üheksa ametit ning loodetavasti pole kümnes nälg. Kui tema käest küsitakse, kellena ta end defineerib, kas kirjaniku, muusiku, saatejuhi või veel kellegina, siis vastab ta: „Ma defineerin end selle järgi, mida ma parajasti teen. Kui kirjutan, olen kirjanik, kui mängin kitarri, olen muusik jne.”\nPõhjus, miks ta end paljude asjade vahel jagab, on ühest küljest seikluslik ja teisest küljest praktiline. Seikluslik selles mõttes, et talle meeldib proovida ja teha uusi asju, olgugi et mõningatest kipub tüdinema ja mõni ei tule nii hästi välja. Praktiline põhjus peitub selles, et kui üks asi kukub ära, siis on olemas teine asi. „Mitme raua tules hoidmine on oluline, kuna mul on pere ja seoses sellega ka teatavad kohustused,” ütles Raud, „võib-olla on see teatav ebakindluse märk, kuid ettevõtjana on sellele hea mõelda.”\n„Mul on paaniline hirm nende asjade pärast, mis on mulle justkui sülle kukkunud. Mul on hõbelusikas kogu aeg suus olnud: mu vanemad olid kirjanikud, ema on siiani, meie kodus viibis kultuuritegelasi, see mõjutas mind. Ma olen õppinud aru saama, et see ei pruugi nii alati olla, nii jääda. Korra nädalas mõtlen nendele Eesti heerostele ja popstaaridele, kes on oma elu lõpus täielikku vaesusesse jõudnud,” pihtis Raud.\nKui täna tegeleb kellegi firma raamatupidamisega, siis ta peab arvestama, et viie aasta pärast ei ole seda teenust enam sellisel kujul vaja. Nii läheb ka paljude teiste asjadega. Ettevõte peab arenema, muutuma ja olema valmis selleks, et selle sama töö teevad lühikese aja pärast ära robotid.\n„Oleme harjunud lohutama end mõttega, et robotid on vaid ulmefilmides ja seda värki ei tule. Ma käisin selle aasta jaanuaris maailma suurimal elektroonikamessil, kus olid kohal ettevõtted, mis tegelevad elektroonika valmistamisega. See jutt, et robot ei ole empaatiavõimeline, et robot ei saa teha asju, mida inimesed teevad, ei vasta tõele. Robotid näevad väga nunnud välja, nad on võimelised ära tundma meie lapsed, nad võivad meie lapsi hoida, saata meile SMS-e, kui laps koju jõuab. Robotid võivad mõõta lapse temperatuuri. Lapsed ise tahavad robotitega koos olla ja see kõik ei juhtu mitte kümne aasta pärast, vaid kohe,” rääkis Raud ja lisas, et nendeks muutusteks tuleb valmis olla.\nMeelis Mandeli kolm küsimust Mihkel Rauale\nMinu silmis oled sa kaubamärk. Kui teadlikult sa oma nime kui kaubamärgi kasutamisega tegeled?\nTegelikult ei tegele. See võib kõlada uskumatult, aga tegelikult ma hommikul ei alusta päeva sellega, et mõtlen, kuidas ma selle Mihkel Raua veel lahedamaks märgiks teen, kui ta on. See ei ole nii. Ma annan endale aru, see kõlab pahasti, ma saan aru, et tänu oma nimele ma võin mingeid asju teistmoodi teha kui siis, kui ma olin 40 aastat tagasi seal Kaunase restorani ukse taga.\nIgapäevast enda brändi nimel töötamist ei ole, ei mõtle selle peale. Ma tahaks loota, et see kõik tuleb orgaaniliselt, iseenesest.\nMida kogemus avalikus sektoris sulle õpetas?\nAvalik sektor riigikogu töö kohta on natuke nagu eufemism. Eks ta õpetas seda, et ega ma kõiki maailma asju oma elus ei pea ka proovima. On mingid asjad, mida võivad ka teised inimesed teha. Aga see oli huvitav periood, põnev kogemus. Sain väga palju uusi teadmisi, käisin justkui nagu ülikoolis, õppemaksu ei pidanud maksma ja natuke maksti isegi peale … See kõlab väga halvasti.\nKõige rohkem õpetas see mulle inimpsühholoogiat. See meenub mulle tegelikult seoses ühe episoodiga lapsepõlvest. Oma hea sõbra Hendrik Sal-Salleriga, kellega olime juba lapsepõlves head sõbrad, läksime ühel suvel tšehhidele appi lõbustuspargi atraktsioone püsti panema. Minu lemmik atraktsioon selles lõbustuspargis oli „Kellukeste tee”. See meenutas natukene Ameerika mägesid, aga polnud päris see, kuid siiski üsna ohtlik ja vägev sõit. Me sattusime Hendrikuga seda „Kellukeste tee” ülespanekut assisteerima ja seda juhendas viisakalt öeldes vaevu meelemärkuse piiril olev tudisev tšehh. Ja iga kord, kui me küsisime, kas siia peaks poldi panema, lõi ta käega. Ma ei taha öelda, et Eesti Vabariik on nagu „Kellukeste tee", aga ma olen näinud natukene lähemalt, kuidas teda ehitatakse. Ja võib-olla ma oleksin grammikene õnnelikum inimene, kui ma päris kõike ei teaks.\nÜldiselt ma tahan loota – ja mida muud ma saangi sellisel suurel foorumil öelda –, et me kõik oleme kindlates ja heades kätes.\nMida tähendab sinu jaoks väljend „Ara iial ütle iial”?\nSee tähendab seda, et ei tasu hoida ennast oma varasemate väljaütlemiste pantvangis. Selle poliitikajutu juurde korraks tagasi tulles: ma kunagi teatasin, et ma ühinen erakonnaga ja kandideerin riigikokku. Siis leidsid irvhambad üles ühe minu viis-kuus aastat tagasi Õhtulehele antud intervjuu, milles oli lause, et need inimesed, kes lähevad poliitikasse, on kas lollid või ebaausad või midagi sellist. Väga radikaalne ütlus kõigi nende inimeste kohta, kes seal osalevad.\nJa nad viskasid selle mulle nina alla, et kuidas siis nüüd on, ütlesid ju niimoodi ... Aga veel lõbusamaks läks asi siis, kui ma otsustasin riigikogust ära tulla. Siis ütlesidneedsamad irvhambad , et oot-oot-oot, sa pead ju riigikogus olema, sa ütlesid ju, et sa oled seal.\nKui võtta kaasa siit üks moraal, siis see oleks järgmine: oma varasemate väljaütlemiste pantvangis olemine on kõige rumalam asi, mida on võimalik teha. Paljud teist on kindlasti abielus, nagu minagi olen, eks. Ja kui minnakse ennast paari panema, nõutakse meilt teatud lubadusi. „Kas sina, Tiit, tõotad olla aegade lõpuni Mannile ustav?” Mida sa sellises olukorras siis teed? Ütled, et „Praegu muidugi, praegu ma tõesti armastan teda, aga kunagi ei tea ... Äkki Mann hakkab ringi tõmbama ja ... ma ei saa midagi kindlat öelda.”? Minu meelest on täiesti okei öelda ühel hetkel asju, mis sellele hetkel tunduvad õiged, aga hiljem ümber mõelda. Minu meelest on see täiesti fine. Mida sa siis teed? Oled õnnetus abielus, sest sa 15 aastat tagasi lubasid kuskil, et ma olen aegade lõpuni õnnelikus abielus? See on see, mida ma mõtlen väljendi all „Ära iial ütle iial”.\nAutor: Merit Pärnpuu Helen Kõrgesaar


Koolitus: Kuidas jõuda tootega jaeketti ning mis tagab sinna püsimajäämise? - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\nKoolitus: Kuidas jõuda tootega jaeketti ning mis tagab sinna püsimajäämise?\nÜhe jaeketi sortiment on väga hoolega valitud ning võib sisaldada tuhandeid või isegi kümneid tuhandeid tooteid. Müügipind on aga piiratud ning seega konkurents oma toote sortimenti saamiseks ja seal püsimiseks on väga tugev.\nKoolituse eesmärk on anda nõuandeid, kuidas oma ettevõtte tooted jaeketti saada, ning mida teha, et sinna ka püsima jääda. Koolituse käigus jagatakse olulisi nippe, mis aitavad jaekettides edu saavutada nii, et valituks osutub just Sinu toode.\nKoolituse läbinu teab, millised on Sinu kui tarnija vajalikud tegevused oma toodete müümisel jaekettidele ja millised on nende ootused Sinule.\nKoolituse viib läbi Kirti Asperk, Be More Superfoods OÜ omanik ja tegevjuht; TTÜ Tallinna kolledži õppejõud ja koolitaja.\nKirti Asperk ettevõte Be More sai juba kaheksa kuuga superfoods tooted Eestis ligi 250-sse müügikohta sisse ja 80-e müügikohaga alustati juba kahel esimesel müügikuul. Be More superfoods tooted on Eestis saadaval kõikides suuremates jaekettides nt Selver, Coop, Prisma, AC supermarkets, Rimi, My Fitness, R-kiosk, Stockmann, Tallinna ja Tartu kaubamaja, Beautiful Me kehasalongid, Apotheka Beauty, Blender, Apollo kino ja paljud muud müügikohad.\nSamuti eksporditakse Be More superfoodsi tooteid Saksamaale, Austriasse ning müüakse Inglismaa, Saksa, Itaalia, Prantsusmaa ja Hispaania Amazonides.\nKuidas jõuda tootega jaeketti ning mis tagab sinna püsimajäämise?\nBe More Superfoods OÜ omanik ja tegevjuht; TTÜ Tallinna kolledži õppejõud ja koolitaja\nTooteideed ja trendid\nKust leida häid tooteideid?\nJaekettidega koostöö alustamine\nJaekettidesse sissesaamiseks ettevalmistavad tööd\nMüügi tegevusplaan jaekettidele\nKirti Asperk, Be More Superfoods OÜ omanik ja tegevjuht; TTÜ Tallinna kolledži õppejõud ja koolitaja\nJaekettide riiulil püsimajäämine\nEttevõtete juhid, ettevõtjad, turundus- ja müügijuhid, assistendid ning kõik teised teemast huvitatud.\nKirjalikul teavitamisel 100% maksumusest kuni 06.08.2019; 50% maksumusest ajavahemikus 07. – 20.08.2019. Kui loobutakse hiljem kui 20.08.2019, osavõtutasu ei tagastata ning arve kuulub tasumisele.


Uudised – Koos Laste Heaks\nUudised\tkoos-dev1\t2019-08-06T15:53:53+03:00\nEDUKAD AITAVAD KA RASKEL AJAL\nKas sellel raskel 2021.aasta suvel ja Jõulu ajal toetas AS Postimees Grupp oma partneritega heategevusprojekti „Edukad aitavad“ kaudu, et majandusraskustes perede lapsed saaksid natukene lisa oma toidulauale: Viru-Nigulas, Viljandis, Valgas, [...]\nEDUKAD AITAVAD RASKEL AJAL\nKas sellel raskel 2021.aasta suvel, toetas AS Postimees Grupp oma partneritega heategevusprojekti „Edukad aitavad“ kaudu, et majandusraskustes perede lapsed saaksid natukene lisa oma toidulauale: Viru-Nigulas, Viljandis, Valgas, Jõhvis, Sauel, Haberstis, [...]\nTAGASISIDE : EDUKAD AITAVAD KA RASKEL AJAL Kas sellel raskel 2020.aasta suvel, toetas AS Postimees Grupp oma partneritega heategevusprojekti „Edukad aitavad“ kaudu, et majandusraskustes perede lapsed said natukene lisa oma [...]\nKas sellel raskel 2020.aastal, toetab Postimees Grupp oma koostööpartneritega heategevusprojekti „Edukad aitavad“ kaudu, et majandusraskustes perede lapsed saaksid natukene lisa oma toidulauale: Viru-Nigulas, Viljandis, Valgas, Jõhvis, Sauel, Haberstis, Paide, Saaremaal, [...]\n“Edukad aitavad puudustkannatavaid lapsi”\nPostimees Grupp AS ja MTÜ Koos Laste Heaks "Edukad aitavad puudustkannatavaid lapsi" Linna- ja vallavalitsused jagasid 2019.a. talvel toidupakke 684 pere lastele. [...]\nEDUKAD AITAVAD PUUDUSTKANNATAVAID LAPSI\nKa sel aastal jätakas AS Postimees Grupp koos oma koostööpartneritega majandusraskustes perede laste toidualua rikastamist heategevuskampaaniaga „Edukad aitavad puudustkannatavaid lapsi“. Linnades ja valdades jagati 572 pere 1747 lapsele toidukorve, [...]\n6.märtsil külastasime Kohila Gümnaasiumit. Arutasime nii algkooli,kui gümnaasiumiastme õpilastega teemal „Lapse õigused ja kohustused“. Oli meeldiv, et Kohila Gümnaasiumi õpilased olid väga aktiivsed arutajad, mõtlesid kaasa ja osalesid arutelul. Õpilased [...]\nAS Eesti Meedia ja AS Postimees Grupp jätkasid ka 2018.a. koos oma koostööpartneritega traditsioonilist heategevuskampaaniat. Edukad aitavad puudustkannatavaid lapsi, mille kaudu rikastati majandusraskustes perede laste toidulauda nii talvisel koolivaheajal, kui [...]\nHENKEL EESTI TOETAS PERESID\nTänu Henkel Eesti esinduse annetusele saime jagada linnades ja valdades üle Eesti vähekindlustatud peredele. Persil pesukapsleid 2223 pakki ( igas 30 kapslit) ja Pur Gold nõudepesuvahendit 1000 pudelit (420ml).\nTänu Postimees AS ja tema heatahtlike koostööpartneritele, kes annetasid 2016.aasta suvel Eesti vähekindlustatud 416 pere 1018-le lapsele suvise koolivaheaja toidulisaks 25.000€ ja talvel koguni 498 pere 1202-le lapsele Jõululaua [...]\nAasta 2022 (1)\nAasta 2021 (1)\nAasta 2020 (2)\nAasta 2019 (3)\nAasta 2018 (3)\nKoos Laste Heaks MTÜ\nTel: + 372 501 3169\n© 2019 Koos Laste Heaks MTÜ | Kõik õigused kaitstud


'Loendamine': kuidas Derick ja Jill oma perekonda toetavad? - Meelelahutus\n‘Loendamine peale: kuidas Derick ja Jill oma perekonda toetavad?\nDerick Dillard ja Jill Duggar kohtusid ja abiellusid mõne kuu jooksul. Dillard, kes oli paari kohtumisel Nepalis missioonireisil, suundus tagasi oma riigi juurde, et olla oma uue pruudi lähedal. Samal ajal kui nende kurameerimine kaamerate ees lahti läks, kulges Duggari fännide suureks rõõmuks sära Derick Dillardi kiiresti ära. 29-aastane Dillard ei teinud mitte ainult stabiilset töökohta, et osaleda Lõuna-Ameerikas misjonitöös koos oma uue naisega, vaid kaotas kuulsalt perekonna sissetuleku, kui läks transseksuaalidele suunatud Twitteri rüüstamiseks.\nNüüd, rohkem kui aasta pärast kuulsat säutsu ja selle kukkumist, jätkab neljaliikmeline perekond Arkansases kaasa liikumist. Fännid on aga kahtluse alla seadnud, kuidas Derick ja Jill oma perekonda ilma selle magusa TLC palgata toetavad.\nDerick lahkus Walmarti tööst\nKui Derick ja Jill 2014. aastal esimest korda haakisid, Dillard töötas Walmartis . Nüüd ei olnud Derick kassapidaja. Selle asemel oli kolledži haridusega Arkansase osariik jaemüüja maksupidaja. Aastal 2015 lahkus Derick järsult töölt, saates automaatvastuse e-kirjaga, milles väideti, et ta asus ettevõttest väljapoole, vastavalt Radar .\nFännid said kiiresti teada, et Dillard ei olnud uut tööpakkumist võtnud. Selle asemel lahkus ta tööst just siis, kui tema pere laienes Lõuna-Ameerikas misjonitööd tegema. Fännid olid mures Jill Duggari ja paari väikese poja pärast, kuna pere reisis Lõuna-Ameerikasse Zika Viruse puhangu kõrgel.\nTLC tõmbab pistiku\nIsegi ilma traditsioonilise 9-5 töökohata arvasid fännid, et Dillardid olid rahaliselt korras; vähemalt oli neil oma saatest raha pere hõljumiseks. Vastavalt ON! etenduse tähed tõmbavad tõenäoliselt 10 000–40 000 dollarit episoodi kohta. Isegi õdede-vendade vahel jagunedes oleks pere hõlbustamiseks piisavalt raha.\nFinaalid on läbi, ma olen vaba ja ametlikult on aeg kaubanduskeskuses jõuluostud teha! #Jõulud #vabadus #ostud #isawsantaatthemalltoday\nJagatud postitus Derick Dillard (@derickdillard) 13. detsembril 2018 kell 21:25 PST\nDericki kurikuulsad säutsud aga panevad pere rahaliselt ohtu. TLC tõmbas paari pärit Loodan, asendades need uute Duggari majapidamistega, millest puudust pole. Seejärel astus Dillard õigusteaduskonda ja pani fänne pere rahalise olukorra pärast pead kratsima.\nJill toob peekoni koju\nVeel augustis küsis fänn Derickilt otse, kuidas tema ja tema naine saaksid endale lubada õigusteaduse õppemaksu, pluss päevakulusid ja nautida ikkagi kohtinguõhtuid. Dillard vastas fännile, väites, et perekond paneb selle toimima eelarve järgi elades Ühenduses . Kuid kas see on tõesti nii lihtne?\nNautis eile õhtul kohtumist mu armsa ukse seljas, kandes oma uut riietust @citrusandlemon #partner #hubbyapproved postitan oma loole lingi, nii et veenduge ja kontrollige neid ... Ma LVE kõik nende asjad !! #socute Ja kõik, ka neil on terve osa põetussõbralikest asjadest !! Saa 15% soodsamalt koodiga, “JILL” Oh, ja see maitsvalt hämmastav magustoit meie ees on Marketplace’i üks ja ainus “šokolaadipuder”! Kui olete kunagi selles piirkonnas, PEAB see olema! (Ja nende kana pakkumised ja maguskartulifriikad!) @Marketplacegrill #notsponsoredbutiwishitwas\nJagatud postitus Jill Dillard (@jillmdillard) 22. veebruaril 2019 kell 5:19 PST\nKoefitsiendid on see, et ainus kasulik finantsotsus, mille Derick on teinud, on ühendamine Jill Duggar . Tõsielustaar pärineb perekonnast, kus on palju raha, ja endise tõsielustaarina saab ta ikkagi sponsoreid koguda ja oma veebisaidilt palju raha teenida.\nmiks nimetatakse David Ortizi suureks papiks\nViimati on Jill oma elu jagamiseks hakanud blogima ja Instagrami kasutama. Reklaamijad saavad mitte ainult endisele TLC kuningannale palka, vaid on mõjutajatena seotud ka mitme kaubamärgiga. Tundub, et Jill hoiab rahakotti, mis on kõrvalekalle traditsioonilisest Duggari perekonna dünaamikast.\nArmastan minu uut tellimust @oliverandotis #partnerilt. Kast sisaldab alati ühte üllatavat premium-T-särki ja 1 logo-T-särki (pole kunagi varem disainilahendusi näinud!) + Mis iganes päeval registreerute, on see päev, mille see iga kuu tarnitakse! Vaadake neid aadressil www.oliverandotis.com/subscription või pühkige minu loos üles!\nJagatud postitus Jill Dillard (@jillmdillard) 18. veebruaril 2019 kell 7:57 PST\nKui kõik muu ebaõnnestub, Pa Duggar tõenäoliselt ei lase oma Jilly Beanil nälga jääda. Kuulus perekond pakub teadaolevalt tööd oma lastele ja väimehedele. Näiteks Ben Seewald õpib praegu ülikoolis ja juhendab Duggari nooremaid lapsi osalise tööajaga. Ben ja tema naine Jessa ootavad kevadel kolmandat last.\nLuksemburg vs. Šotimaa: kõik, mida peate teadma\nJamel Heeringa Bio | Naine, tütar, surm ja puhasväärtus\nJames Harden Netoväärtus: sissetulek, maja ja autod\nKawhi väljus Lääne konverentsi finaalist\nRaymond Felton Bio: varajane elu, karjäär, puhasväärtus ja naine\nJoakim Soria Bio: MLB, leping, naine, puhasväärtus ja ESPN\nTony Dorsett Bio: Netoväärtus, poeg, kolledž, varajane elu ja naine\nKas Arsenal paraneb ja kas nad saaksid sel nädalavahetusel Liverpooli võita?\nkes tegi boomer esiasoni mängu\nmillal randy orton wwe hakkas\nmillise meeskonna jaoks mängib NBA karmi karri\npaige (maadleja) netoväärtus\nkui palju on jasonist witten väärt


Ado Lill näitab Vaal galeriis pealkirja all "Anonymus" tänavu valminud aktimaale ja joonistusi. Maaliesteetikat on täielik õigus pidada salakeeleks, mille pürgimustest leiab sageli religioosset ulatust, nendivad näituse korraldajad. Ja nii üllatabki Lill Vaalas oma fänne sellega, et "ehkki aktide kehatoonidel on smurfilikke neoonvärve meenutavaid varjundeid, korrigeerib esteetiline maalisuhe ära kõrvalekaldumised normist. Selgitused, mida maaliesteetika annab, on lihtsad: kui värvid on maalitud lõuendile profilt, hõrgult ja ilusalt, pole takistuseks, et naiseihu rohelisena kujutatakse."\nLill esindab esteetilise värvikäsitluse traditsiooni oma kõige klassikalisemal kujul, millel on kindlad piirid ja ülesanded täita. Seda, miks maalikunst peab alati maailmast kõrgemal seisma, pole tänapäeval kerge seletada. Võimalik, et tegemist on üksnes ühe lahutamatu osaga maalitraditsioonist, millest tuleb kinni pidada ka juhul, kui see ennast enam õigustada ei suuda.\n"Paljud mäletavad veel Lille nõuka-aegset huvi erootilise kunsti vastu ja tema sürrealistlik-pornograafilisi joonistusi, millele teised kunstnikud ligilähedalegi ei pääsenud. Lill päästis 1970ndatel meie kunstimaailma olemise terviklikumana, lisades sinna hulgaliselt keelatud mõtteid ja kujutlusi, millele nõukogude kunstis polnud kohta. Siis, kui keelud kadusid, kaotas ta huvi erootilise teema forsseeritud käsitluse vastu ning keskendus elukaugete nukulike lapsnaiste kujutamisele. Töötlus on põhjalik ja lihast-verest olenditest saavad nümfid. Tegemist on "puhtalt poeetilise värgiga, mis meeldib kõigile neile, kes elust kõrgemat kunsti nõutavad"."\nPõltsamaal imaginaarne bussipeatus\nTartus Kunstimaja Monumentaalgaleriis ja Põltsamaal galeriis pART on avatud Saksa kunstniku Uwe Schloeni projekti "Haltestellen" vahendav näitus. Tegemist on imaginaarsete bussipaviljonidega, mis on tänaseks püstitatud Mönchengladbachis, Schneverdingenis, Zarnitzis (Saksamaa), Oronskos (Poola) ja nüüd ka Põltsamaal; plaanis on paviljonide ehitus Leetu ja Lätisse. Varem on Schloen loonud ruumiinstallatsioone teemal "punkrid". Kunstikriitik Kaire Nurga sõnul töötab autor nüüd isolatsiooni asemel pigem seose-kontakti-ühenduse-vahetuse-koostöö kujundiga ning tegeleb "globalismiga eraalgatusena ning rohujuuretasandil".\nKui kõik paviljonid valmis saavad (kavas on neid enam kui tosin), reisib kunstniku mõttekaaslane, rühmituse Neopateetikud liige Christian Futscher mööda antud marsruuti ja kirjutab reisikirja. Viimaks on kavas bussireis mööda imaginaarset liini kõigile soovijaile.\nUus kunstiõppehoone Tartusse\nTartu Kõrgem Kunstikool ja Tartu Kunstikool saavad uue õppehoone - nimelt allkirjastati mõne aja eest AS-iga Nordecon Ehitus leping Eha tänava õppehoone renoveerimiseks. Projekti käigus valmib ca 1800 m2 õppepinda, mis sisustatakse õppetööks vajaliku inventari, seadmete ja tehnikaga. Uus õppehoone valmib esialgsete plaanide kohaselt 2010. aasta 31. juuliks. Projekt saab teoks tänu Haridus- ja Teadusministeeriumile ja SA Archimedes ning programmi "Elukeskkonna arendamise rakenduskava" prioriteetse suuna "Hariduse infrastruktuuri arendamine" toel.\nHaus Galeriis saab 4. septembrini külastada maalikunstnik Tiit Jaansoni ja graafik Illmar Pauli värvikat ühisnäitust "Rähni tänav". Paul esitleb vastvalminud värviliste linoollõigete sarja "Variandid" ning Jaanson uusi segatehnikas õlimaale. Kunstnikke seob armastuses abstraktse kunsti vastu ning eksperimenteerimisjulgus tehniliste vahenditega. Näituse pealkiri viitab nostalgiliselt Rähni tänavale, kus mõlemad autorid on - tõsi küll, erinevatel aegadel - töötanud ühes ja samas ateljeeruumis.\nSamuti on Haus galeriis sügiseni avatud kirev väljapanek pealkirjaga 10005000, mis pakub eelnimetatud hinnanumbrite ulatuses väikeformaadis taieseid meie kunsti koorekihilt. Näituse korraldajad rõhutavad, et tegemist pole majanduslanguse aegse soodusmüügiga, vaid tundliku läbilõikega tõsisema kunstihuvilise meeleheaks.\nEesti Lastekirjanduse Keskuse illustratsioonigaleriis saab 21. augustini vaadata Mare Hundi juubelinäitust "Järgides joont". Väljas on nii kunstniku silmapaistvalt täpsed, ent samas emotsionaalsed etnograafilised illustratsioonid "Eesti Rahvakultuuri Leksikonile" ja mitmetele teistele raamatutele, samuti tarbegraafikat ja illustratsioone lasteraamatutele. Mare Hundi eriliseks kiindumuseks on nukud - ta on osalenud Tartu Mänguasjamuuseumi, Viljandi Käsitöökoja, Kondase keskuse ja Tartu Antoniuse Gildi nukukoja loomisel.\nGaleriis 008 saab 25. augustini näha Tarmo Salini näitust "Shveits". Kunstiteadlase Hanno Soansi sõnul on Salin kunstnik, kes käesoleva aastatuhande algusest on esinenud "suuremõõtmeliste skulpturaalsete installatsioonide, ikoonilis-minimalistlike maalide, koomiksiformaadis autoriraamatute ja suveniiri-esteetikast mõjutatud absurdsete mini-skulptuuridega, kaardistades intrigeerival viisil ühiskondlike ja personaalsete uskumuste ja minimalistlik-ikoonilise pildi-keele vahelisi kokkupõrkeid, parodeerides mõttetuid süsteeme." Käesolev näituseprojekt on kunstilis-irooniline tagasivaade 2005. aastal toimunud reisile Genfi, kus toimus kunstniku väljapanek ÜRO peahoones.\nEesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi trepigaleriis on 30. augustini avatud EKA ehte- ja sepakunsti osakonna väljapanek "Ulatus. Ede Kurreli juhendatud töid". Ede Kurrel oli Kunstiinstituudi õppejõud aastatel 1946-1968, tema käe all õppis terve rida hilisemaid tunnustatud metallikunstnikke. ETDMis on eksponeeritud Lilian Linnaksi, Vaida Suitsu, Haivi Raadiku, Igor Balashovi, Aino Toppi ja Helbe Meri tööd.\nSEB Galeriis saab 11. septembrini uudistada pealkirja all "Vee vaim" Kaari Saarma fotosid, mis ulatuvad hingestatud maastikest mõistatuslike vormimängudeni. "Vesi ümbritseb meid kõikjal nähtaval või nähtamatul kujul. Vesi on ka meie sisemuse tähtsaim komponent. Võikski öelda, et elame planeedil Maa vee vaimus", ütleb ta oma näituse saatesõnas. Kaari Saarma on õppinud Helsingi Ülikoolis molekulaarbioloogiat, näitustel esineb aastast 2004.\nMaxit Estonia kontorigaleriis on augustikuu lõpuni eksponeeritud ülevaade meie graafika grand old lady Vive Tolli kolme viimase aastakümne loomingust.\nGaleriis SooSoo näeb 19. augustini Katrin Paometsa maalinäitust "Kas teie ei teegi nii ehk esimene kord"; kunstnik taaselustab oma töödes enda ja teiste mälestustele tuginedes lapsepõlve üleelamisi - täpsemalt hetki, mil nähakse vastassoo esindajat esimest korda ihualasti.\nHaapsalus kestab Evald Okase Muuseumi suvehooaeg - muuseumi teise korruse ruumides on traditsiooniliselt 31. augustini avatuks jääv ülevaatlik ekspositsioon vanameistri graafikast, joonistustest, maalidest ja objektidest läbi aastate. Täiskasvanud kunstihuvilistel on võimalik osaleda tekstiilikunstnik Piret Valgu juhendataval kangatrüki kursusel 9. augustil, 16. augustil toimub aga laste kunstipäev (juhendaja Lii Pähkel).\nAlbu mõisas on võimalik 24. augustini näha Hannes Starkopfi näitust "Aktid Albus". Eksponeeritakse põhiliselt kunstniku varasemaid ja päris uusi naisakte; samuti on väljas sadakond väikest, erinevat värvi kipsist aktikrokiid, millele sekundeerivad autori enese keha pealt vormitud ja plastikusse valatud elusuuruses autoaktid. Väljapaneku juhatab sisse Starkopfi esimene aktiskulptuur aastast 1982, mis loodud Pioneeride palees legendaarse skulptuuriõpetaja Kalju Reiteli käe all.\nHaapsalus toimub 31. juulil rahvusvaheline kunstifestival "Seanahk". Vaid üheks õhtuks avanevad Haapsalus kunagise ülipopulaarse Lääne Kaluri varieteehoone uksed. Korraldajate sõnul on nüüd, aastakümneid hiljem "pseudoglamuuri butafoorsed paabulinnusuled ja õhku pillutavad raseeritud sääred asendunud kaasaegse kunsti piiramatute võimalustega nihestada laitmatuna säilinud unikaalset keskkonda. Performance´i-, video- ja installatsioonikunstnikud hõivavad varieteehoone, ajades haarmeid ka ümbritsevale tööstusmaastikule ja linnaruumi."\nKunstiga esinevad Martin Zet (Tshehhi), Jaan Toomik, Neeme Külm, Jüri Ojaver, Paul Rodgers, Erik Alalooga, Simon Haefele (Austria), Villu Plink, Silja Saarepuu, Hans-Günther Lock, Marko Raat, Vahur Laiapea, Andrus Lauringson, Chaneldior, Mai Sööt, Anna Aua, Villem Jahu, Kirke Kangro ja Olivia Verev. Muusikaga tegelevad Tatjana Kristall (Meeland Sepp, Ville-Karel Viirelaid, Remo Randver, Leho Reiska), Edasi (Mihkel Kleis, Jarmo Nuutre, Roomet Jakapi, Taavi Tulev, JuhanVihterpal, Tanel Paliale) ja Neeme Külm 40 "High Cube" Merekonteiner (Orav, Chungin & The Strap-on Faggots, Ralf Lõoke). Festivali avamine kell 19 Sadama tänava kail, Rannarootsi Muuseumi (Sadama 31) kõrval.\n© Tiit Jaanson\n© Illimar Paul\n© Kaari Saarma\nOn-grupp taas väljas\nTallinna Kunstihoone on südasuvel hõivanud On-grupp näitusega "On aeg". 1989. aastal formeerunud jõuline rühmitus kujunes möödunud sajandi lõpukümnendil meie tarbekunsti lipulaevaks - lisaks viiele ühisnäitusele Eestis esineti üheskoos ka Stockholmis, Riias ja Hyvinkääl. Kui jätta kõrvale näitus "Roos on roos on roos", on uuel aastatuhandel tegutsetud pigem omaette. Rühmituse eesmärgiks on eelkõige toimida erineva loomingulise käekirja ja iseloomuga professionaalide tugistruktuurina; ideede kõrval on oluline ka teostuse kõrge kvaliteet ning tehnika ja materjalide hea valdamine. Seda printsiipi väljendab ka praegune näitus.\nOn-gruppi kuulub rakenduskunstnikke ehtekunstnikest keraamikuteni, tekstiilikunstnikest klaasikunstnikeni; Kunstihoones esinevad Ingrid Allik, Katrin Amos, Elna Kaasik, Viivi-Ann Keerdo, Signe Kivi, Pille Kivihall, Eve Koha, Ülle Kõuts, Tiina Käesel, Krista Laos, Liivia Leshkin, Ivo Lill, Erika Pedak, Katrin Pere, Mari Pärtelpoeg, Ülle Raadik, Ülle Rajasalu, Jüri Roosa, Marget Tafel, Milvi Thalheim, Annika Teder, Ilona Treiman, Tiiu Tulev-Soots, Kertu Vellerind.\n16. augustini avatud väljapaneku kuraator on Lylian Meister, kujundaja Tea Tammelaan ja projektijuht Katrin Amos. Näitusega kaasneb "On-ajaleht", kus rühmituse värvika näituse- ja seltsielukroonika taustal mõtisklevad Harry Liivrand, Jaan Elken, Lylian Meister ja Tiina Käesel.\nPiire ületav Orgusaar\nTallinna Kunstihoone galeriis on 2. augustini lahti moekunstniku taustaga ja muuhulgas eriskummaliste unikaaljalatsitega kuulsust kogunud Jaanus Orgusaare valdkonnapiire ületav näitus "1 1". Esimeses saalis on näha kunstniku uus unikaaldisaini kollektsioon, tagumises "Unistuste Ateljee" maketid.\nKunstniku esimese personaalnäituse puhul 2004. aastal Tallinna Linnagaleriis on kirjutas Anders Härm: "Orgussaar on kunstnik, kes teadvustab oma loomingu protsessi ja tegeleb selle mõtestamise ja kontseptualiseerimisega. Ta keeldub reglementeeritud väärtussüsteemidest, mida ta ei soovi esindada ja piiratud moemängudest, mida ta ei soovi kaasa mängida." Kunstihoone kuraatori Reet Varblase sõnul on Orgusaar möödunud viie aasta jooksul oma tegevusvaldkonda laiendanud: tema loodud objektid (disain) ei ole põnevad (innovatiivsed, progressiivsed) moedisaini objektid ega ka laiemalt disainiobjektid omaette, vaid eelkõige kontekstis toimivad objektid. Nii ühendabki Kunstihoone galerii väljapanek unikaaldisaini ja arhitektuuri, eset (objekti) ja keskkonda.\nKunstnik ise selgitab: Kõik mu objektid on otsesemalt või kaudsemalt inspireeritud bioonikast ja pühast geomeetriast. [...] Tahan luua oma disaini, ruumis arenevaid vorme, mis materialiseerudes loodetavasti pakuvad elamusi ka vaatajale ning ideaalis avardaksid meie ruumitaju. [...] Omalt poolt ei tahaks kunagi loobuda jalgratta leiutamisest."\nPuhkus või hullumeelsus?\nTallinna Linnagaleriis on 2. augustini Shveitsi kunstniku Katrin Murbachi ja soomlanna Riikka Taurianeni näitus "Sanatoorium". Kunstnikel on seost Eestiga - Taurianen omandas EKAs 2007. aastal bakalaureuse kraadi fotograafia erialal, samal aastal õppis vahetusüliõpilasena siin ka Murbach. Nende ruuminstallatsioon kujundab audiovisuaalseid ja ruumilisi vahendeid kasutades galeriisse sanatooriumi - "sissehaaramise ja väljaarvamise institutsionaalse masina".\nGalerii kuraator Anders Härm: "Sanatoorium on institutsioon, mis balansseerides rabedal piiril normaalsuse ja ebanormaalsuse vahel defineerib samas seda õhkõrna piiri hullumeelsuse ja lihtsa stressi, puhkuse vabatahtliku isolatsiooni ja psühhiaatriakliiniku sundisolatsiooni vahel. Kui Eestis on sanatoorium enamasti spa-tüüpi asutus kergeks lõõgastumiseks ravimudas, siis Shveitsis ja Soomes enamasti koht tuberkuloosihaigete isoleerimiseks, sageli ka psühhiaatriahaigla tüüpi kinnipidamisasutus." Kunstnike endi sõnul tõstatab näitus küsimusi meditsiini võimust, teraapia ja ravimite stabiliseeriva mõju võimalikkusest ning hävinematu mõttevabaduse tähendusest.\nLoov ja uuriv Rohlin EKA galeriis\nEKA galeriis saab 15. augustini uudistada emeriitprofessor Leo Rohlini teoste väljapanekut pealkirjaga "Ajast aega". Kaheosaline näitus võtab kokku Rohlini viimase viie aasta uurimusliku ja loomingulise töö ning esitleb nii tema Eesti keraamika ajalugu käsitlevat arhiivi kui vabaloomingut. Esimese osas on eksponeeritud 40 köidet, mis koondavad ei rohkem ega vähem kui 772 artiklit, 57 CD-plaati, 2062 värvilist ja 657 must-valget fotot, 865 fotokoopiat-reproduktsiooni ja joonist ning 87 kataloogi, bukletti ja tööde nimekirja. Ekspositsioon on interaktiivne ning kutsub ka vaatajat arhiivi sisuga põhjalikumalt tutvuma. 2007. a. ilmus Leo Rohlinilt ka Eesti keraamikat ja selle ajalugu käsitlev õpik.\nRohlini vabaloomingust on EKA galeriis välja pandud väikeelementidest kokkuseatud kompositsioonid. Siin on autor lähtunud tehnikatest, mida ta kasutas oma loomingu varasemal perioodil 30-40 aastat tagasi. Sellal olid väikeelemendid kinnitatud keraamilistele vormidele, nüüd aga moodustavad nad mõõdukalt reljeefseid ja tasapinnalisi kujundeid. Ka geomeetrilise alge rõhutamine kujunduskeelena viitab autori loometee algusaastatelee.\nPlakat möllab suvepealinnas\nPärnu Kontserdimaja näitusepinnad on 2. augustini graafilise disaini päralt - täpsemalt on siin külas Haapsalu Graafilise Disaini Festival (HGDF). Juba viiendat korda toimuv rahvusvaheline näitus "Isikupära/Individuality 2009" esitleb autoriplakateid teemal "Risk". Lisaks kodumaise graafilise disaini tippudele kohtab esinejaid Lätist, Venemaalt, Valgevenest ja Inglismaalt. Teine näitus nimega "Värske Eesti plakat" toob vaataja ette meie kultuuriplakatite paremikku; projekti kuraator Marko Kekishev tõstab seejuures eriliselt esile Margus Tamme, Martin Rästa ja Martin Pedaniku töid. Plakati kui integratsioonivahendi toimimist esindavad Dmitri Makonneni ja Olga Levistova põnevad lahendused.\nHaapsalus 312A ja kuum klaas\nHaapsalus Evald Okase Muuseumis saab 1. augustini uudistada tänavuste Haapsalu Klaasipäevade "Catch of the Day" ("Päevapüük") raames valminud taieseid. Juba traditsiooniks muutunud festivalil osalesid sedapuhku Cornelius Reer ja Petra Kiessling Saksamaalt, Susanne Koskimäki Soomest, Barbro Hedström Rootsist, Remigius Kriukas, Indre Stulgaite ja Vygantas Paulauskas Leedust, Kai Koppel, Viivi-Ann Keerdo, Kai Saarepuu, Kairi Orgusaar, Toomas Riisalu ning Kati Kerstna Eestist. 6.-11. juulini Okase muuseumi õuel avatud unikaalses vabaõhutöökojas huvilistele ainulaadset võimalust jälgida protsessi klaasi kuumast ja vedelast olekust taieseks saamiseni.\nSamuti saab Haapsalus Evald Okase Muuseumis praegu vaadata rühmituse 312A järjekordset etteastet. Juba 1997. aastal ühisesinemistega algust teinud EKA õppejõudude seltskond on seekord esindatud koosseisus Jaan Toomik, Leonhard Lapin, Jaan Elken, Kaido Ole, Kreg A-Kristring, Agu Kruusing, Urve Küttner, Viivi Aavik, Tiiu Pallo-Vaik, Mari Roosvalt, Kaarel Vulla, Hannes Starkopf ja Vergo Vernik; külastajal on võimalik näha maalikunsti, graafikat, fotokunsti, skulptuuri ja objektikunsti.\nDraakoni galeriis eksponeerib 1. augustini pealkirja all "Koguaeg" oma loomingut Andres Koort. Ta on lõpetanud kunstiakadeemia lavakujunduse erialal ning loonud lisaks tegutsemisele maalikunstnikuna lavakujundusi Eesti Draamateatris, Tallinna Linnateatris, Nukuteatris jm. Segatehnikas teostatud maalid meenutavad arhetüüpseid maastikke - "maastikke, millel on ruumiline mõõde, mis omakorda kannab alati endas ajalist kogemust ehk talletab aega." Kunstniku sõnul on tema näituse keskmes protsess, olemine nüüd ja praegu; inspiratsiooni on ta saanud traditsioonilisest Hiina ja Jaapani maastikumaalist.\nHobusepea galeriis on 3. augustini Kristringu (Aimar Kristerson) järjekorras juba 29. isikunäitus - seekord pealkirjaga "Vaimustav antiik". Kunstnik eksponeerib 2007. aastal alguse saanud projekti, Berliini kunstimuuseumides tehtud ülesvõtteid kombineerituna tsitaatidega iseendalt. Galerii kuraatori Elin Kardi sõnul "tuues antiiksete jumaluste täiuslikkust vaatajani vaid läbi valitud ajahambast puretud detailide ja personaliseerides teksti; loob Kristring nihestatuse, täites pildi ja teksti vahelise ala hoolikalt varjatud irooniaga."\nVabaduse galeriis on 5. augustini üleval Ove Büttneri 50. sünnipäeva tähistav väljapanek "Jubilee". Tundliku maalijakäega kunstnik pöördub justkui loomingulises spiraalis tagasi talle oluliste etappide juurde oma kunstnikuelus. Büttner on kolme aastakümne jooksul maadeuurija kire ja põhjalikkusega uurinud ja praktiseerinud erinevate ajastute maalitehnikaid ning jõudnud seejuures interpreteerida puäntillistlikke maaliillusioone, samastuda Madonnat maalivate Hollandi meistritega, arendada mütoloogilisi ajaloo- ja loomaallegooriaid ning kultuurantropoloogilisi perekonnauuringuid.\nHop galeriis näeb 4. augustini 23 Tartu Kõrgema Kunstikooli ja Helsinki Metropolia University of Applied Sciences tekstiilitudengi näituseprojekti "MINAMINA". Tööde lähtekohaks on fotod, märksõnadeks taaskasutus, ajas liikumine, protsessi analüüs.\nViru Keskuse bussiterminalis on nüüd võimalik osa saada sotsiaalse sõnumiga näitusest, mis korraldajate sõnul aitab ühtlasi oma värviderohkuse, positiivse huumori ning fantaasiaküllasusega muuta ühistranspordi ootamise eredaks kunstielamuseks. Eksponeeritud fotolood keskenduvad liikluskultuurile, idee tekkis MTÜ Operation Lifesaver Estonia ja kunstnike koostöös. Projektis osalevad Hanna Allsaar, Kadri Kallaste, Kristiina Tamm, Helena Uri ja õed Laugased. Kolm kuud vältava näitusprojekti üldisemaks eesmärgiks on muuta noorte seas populaarsed, ent mitte kõige parema mainega vaba aja veetmise kohad kultuuri ning oluliste sõnumite vahetamise ruumiks.\nKunstikonteineris Kultuuritehases Polymer saab 8. augustini tutvuda dokumentide näitusega "Kutse mahalaskmisele" ning installatsioonidega "Kylpijät/Kümblejad" (Päivi Eronen, Soome) ja "Of Grace and Memory" (Meghan E. Van Alstyne, USA).\nTam Galeriis esinevad kuu lõpuni ühisnäitusega "Unisex" Maarit Murka, Andro Kööp, Agur Kruusing, Nelly Drell ja Reio Aare.\nGaleriis Aatrium on 14. augustini üleval salvadori kunstniku Rodolfo Oviedo Vega tööd; värvide kõrval kasutab kunstnik maalimiseks ka alkoholi - nii veinipunast kui viskipruuni.\nGaleriis Ark Royal on 7. augustini Tarrvi Laamanni tööd nime all "Laamanni kariibi juju".\nGallery M näitab 29. juulini traditsioonilises realistlikus laadis töötava Aleksei Shatunovi maale.\nVõru Linnagaleriis saab 31. juulini vaadata Eesti Maalikunstnike Liidu näitust "Vaba kava". Kuraatorid Ado Lill ja Lii Pähkel on öelnud osalejatele: "Maalige, mida soovite. Peamine, et oleks hea maalikunst!". Ligemale 40 osavõtjaga väljapanekust võtavad teiste seas osa näiteks Lola Liivat, Kristiina Kaasik, Tiina Tammetalu, Mari ja Uno Roosvalt, Aimar Kristerson, Ilmar Kruusamäe ja Einar Vene.\nTartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituudi maalikunsti eriala lõputööde näituse lahtiolekuaega Tartu Kunstimuuseumis on pikendatud 2. augustini.\nTartu Kunstimaja on seoses suvepuhkusega suletud 3. augustini suletud.\nPärnu Linnagaleriis näeb 9. augustini Lea Tomsoni näitust ''Monkey business''; maalid põhinevad figuraalsel algmotiivil, kõige tähtsamal kohal on värv.\nRapla Kultuurikeskuse Rütmani galeriis on 16. augustini avatud Maarja Vannase raamatuillustratsioonide näitus.\nKuressaare Raegaleriis on 30. juulini eksponeeritud Anders Hjuleri (Taani) tööd pealkirja all "Duologues"; Ajamaja galeriis saab 19.septembrini vaadata Liisa Björni (Soome) töid näitusel "Maalid/Loitsud".\nNäitus "On aeg"\nNäitus "1 1"\nHGDF näitused Pärnus\n© Aleksei Shatunov


Kunstiteose tellimine seoses L.Puusepa 1a hoone rekonstrueerimisega. | Eesti Kunstnike Liit\nKunstiteose tellimine seoses L.Puusepa 1a hoone rekonstrueerimisega.\nL.Puusepa 1a hoone kasutuseesmärk renoveerimistööde järgselt on tervisekeskus, kus hoone 3-ndal ja 4- ndal korrusel saab tegutsema stomatoloogiakliinik, teistel korrustel mitmed perearstid, androloogiakeskus (meestearst) ning spordimeditsiini ja taastusravi kliinik.\nTegemist on funktsionaalse hoonega, mida külastab igapäevaselt hulk patsiente ja kus neid võtavad vastu erinevad spetsialistid. Traditsiooniliselt on maja 1. korrusel garderoob ja registratuur, millele järgnevad arvukad vastuvõtukabinetid. Peamine sagimine toimubki garderoobi ja registratuuri piirkonnas. Arstide kabinetid asuvad üksteise kõrval neutraalsetel koridoridel. Korrused on ühendatud avara trepiga, mis lubab ja isegi ootab loomingulist sekkumist. Samuti kitsad koridorid on avatud läbi klaasseinte trepi poole, mis samuti võimaldab kunstnikul lisada argipäeva funktsionaalsusele mängulisust ja poeetilisust.\nKunstiteose võib kavandada majaesisele alale hoone peasissepääsu ees, esimese korruse avalikule alale ning hoone peatrepikotta (sealhulgas selle klaaspindadele). Kunstiteos võib hõlmata ka mitmeid eespool nimetatud asukohti.\nKunstiteos peab olema hoone arhitektuurilise terviku ja selle kasutaja tegevusega sobituv avalikku ruum rikastav kujutava kunsti teos, mis on autori või autorite originaallooming ning mis ei ole mõeldud hoone igapäevaste funktsioonide tagamiseks.\nŽüriisse kuuluvad Tartu Ülikooli Kliinikumi esindajad Marek Seer (esimees), Peep Pitsner, Toomas Kivastik, Eesti Sisearhitektide Liidu Eesindaja Maarja Varkki, Eesti Kunstnike Liidu esindajad Varvara Guljajeva ja Jaan Luik, Eesti Arhitektide Liidu esindaja Roman Smuškin.\nKunstiteose tellimiseks on ette nähtus 65 000 eurot, nimetatud summa tasutakse ideekonkursi võitjale temaga eraldi sõlmitava ideekavandi realiseerimise hankelepingu alusel. Lepingu sõlmimisel tehakse ideekavandi realiseerimiseks ettemaks 25% ulatuses. Konkursi auhinnafond on 1000 eurot. Esimese koha saanud kavandi eest preemiat ei maksta, see sisaldub võitjaga sõlmitava hankelepingu maksumuses. Teise koha preemia suurus on 600 eurot, kolmanda koha preemia suurus on 400 eurot.\nKavandite ja osalemisdokumentide esitamise aeg on 16. märts 2020, kell 11:00.\nVõistlusjuhendi leiad aadressil: https://riigihanked.riik.ee/rhr-web/#/procurement/1607113/general-info


Armastan neid päevi, kui Kroonika toimetuse pisikesel pinnal kõnnib ringi meeskonna kogenuim, sõnatundlik ja hiilgava mäluga ajakirjanik Meelis Kapstas pildiarhiivist toodud kaustade ja albumitega. Enamasti eelneb põhjalik loometöö mõne suure lavatähe ümaramale sünnipäevale. Ta laotab toimetuse vähesed vabad sentimeetrid näitleja või laulja eluhetki täis ja siis me kolleegidega vaatame neid. Meenutame, mäletame ja valime parimad lugejale näitamiseks. Meelis sobrab päevi oma mälus, arvutis ja kümnetes ilmunud artiklites, nina raamatukuhja ja kultuurkihi tagant vaevu välja paistmas. Nii sünnivad hingestatult kirjutatud pildirikkad ülevaated Eesti tähtede elust ja loomingust, mis ei lase neil unustusse kaduda.


Smart asjad>Nutikellad>Nutikell Samsung Gear Fit2,must(L)\nNutikell Samsung Gear Fit2,must(L)\nTäpsusGear Fit2 ülimalt täpse südamemonitori on Teil võimalik võtta igast treeningust maksimum. Teil on võimalik kontrollida oma treeningu intensiivsust, et seda vajadusel tõsta.Jälgi targaltSaavutage enda jaoks parimad tulemused lastes kellal oma tegevusi automaatselt jälgida. Teil ei ole vaja nutikellale öelda, kas Te kõnnite või olete sõudeergomeetril, ta teab seda ise. Teie andmed ekraanilSuper AMOLED ekraan on parajalt suur, et jälgida oma andmeid treeningu ajal, ilma, et midagi kahe silma vahele jääks. Kella kumerus sulandub käe ümber, ta käib Teie stiiliga kaasas nii päeval kui öösel. Nii paljude funktsioonidega spordikella kohta on Gear Fit2 meeldivalt kerge ja lihtne kanda.Treenige koosSõbralik võistlus on hea motivaator. Võtke väljakutse vastu. Vaadake, kes teeb rohkem samme ja minge koos veelgi kaugemale.SobivusGear Fit2 teeb Teiega koostööd igal kilomeetril, iga südamelöögiga ja iga sammuga. Samuti töötab kell paljude nutitelefonidega.ekraani diagonaal1.5 "ekraani resolutsioon216x432ekraani tüüpCurved Super AMOLEDpuutetundliku ekraani tüüpcapacitiveaku tööaegUp to 5 daysmahtuvus200 mAhBluetooth 4.1JahprotsessorExynos 3250protsessori tüüpDual-corekiirus1 GHzRAM512 MBsisemälu4 GBsobib seadmeteleAndroid 4.4 and above devices with 1,5GB RAMtootjaSamsungvärvusblackkaitseasteIP68vahetatav rihmJahkaal30 gtüüpsmart watch


Tartu ülikooli kolledžid vaevlevad rahahädas - Tartu Postimees\nTartu ülikooli kolledžid vaevlevad rahahädas\n13. aprill 2019, 15:27\nKultuuriakadeemia peahoone seinal on suur silt "Siin elabki kultuur!". Paraku on viimasel ajal tekkinud rahal selle koha leidmisega raskusi.\nTartu ülikooli regionaalsed kolledžid on hädas alarahastamisega ning Viljandi kultuuriakadeemia on seetõttu viimasel ajal vähendanud personali ja peatanud arendustegevuse, teatas eile ETV uudistesaade «Aktuaalne kaamera».\nViimases hädas pöördus akadeemia Viljandi linnavalitsuse poole, kellelt palub rahalist abi.\nViljandi linnavalitsus pole kultuuriakadeemia abipalvet veel arutanud ja teeb seda alles pärast uue valitsuse ametisseasumist.\n«Mul on väga kurb sellist kirja lugeda. Me oleme väga uhked Viljandi kultuuriakadeemia üle ja minu meelest on see väga piinlik, et Eestis on üldse tekkinud olukord, et kõrgharidus on jäänud sellisesse olukorda,» kommenteeris Viljandi abilinnapea Janika Gedvil.\nTartu ülikooli rektori Toomas Asseri sõnul vajavad Narva, Pärnu ja Viljandi kolledžid aastaseks lisarahastuseks 900 000 eurot. Lisaraha taotlust toetab ka haridusministeerium.\nTartu ülikooli senat tegi juba möödunud sügisel pöördumise haridusministeeriumile, et leida kolledžite tegevuskulude jaoks lisaraha. Nii Tartu ülikool kui ka haridusministeerium näevad seda, et kolledžite lisaraha ei peaks tulema tegevustoetuse arvelt, vaid teistelt ministeeriumitelt, kuna kolledžid ei tegele üksnes õpetamisega, vaid neil on ka laiem regionaalne mõju.\nAsser kinnitas, et praegu ei ähvarda siiski ühtki nende kolledžit kinnipanek.


Kolumbuse päev 2017: 5 kiiret fakti, mida peate teadma - Uudised\nKolumbuse päev 2017: 5 kiiret fakti, mida peate teadma\nMark Wilson/Getty ImagesKolumbuse rüütlite liige Dick Bissel hoiab Ameerika lipu Columbuse päeva tseremoonial National Stationis Columbuse mälestusmärgil Union Stationi ees, 10. oktoober 2016 Washingtonis, Columbuse päev tähistab Christopher Columbuse saabumist Ameerikasse 12. oktoobril 1492 .\nTäna on Columbuse päev, föderaalne püha, millega austatakse itaallase Christopher Columbuse avastust Ameerikast 12. oktoobril 1492. Paljudes Ameerika riikides on Columbuse päev, sealhulgas Belize, Uruguay ja Argentina.\nAmeerika Ühendriikides sai see esmakordselt riigipühaks Colorados 1905. aastal tänu Denveris elava esimese põlvkonna itaallase Angelo Noce'i lobitööle. Sarnane itaallaste lobitöö tegi sellest 1937. aastal föderaalse puhkuse. Paljud itaallased peavad seda päeva Itaalia pärandi tähistamiseks, teised ameeriklased aga Ameerika avastuseks.\nViimastel aastakümnetel on puhkus muutunud alternatiivsete põlisrahvaste päeva tõusuga üha vastuolulisemaks. Et mitte ületada, on see kuupäev ka Leif Eriksoni päev, mis tähistab viikingite Eriksoni saabumist Ameerikasse 500 aastat enne Columbust.\nSiit saate teada Kolumbuse päeva ajaloo ja päritolu kohta:\n1. Kolumbus lükati tagasi mitme monarhi poolt\nHultoni arhiiv/Getty ImagesChristopher Columbus maandub Ameerikas koos vendadega Piuzon, mis kannavad lippe ja riste, 1492. Originaalteos: D Puebla (1832 - 1904)\nColumbus tegi ettepaneku jõuda Ida -Indiasse purjetades läände. Eelmine marsruut ida poole oli suletud seoses Konstanipole kukkumisega Osmanite türklaste kätte 1453. aastal, mis andis aluse kaasaegsele Türgi osariigile.\nTa esitas oma plaanid paljudele Euroopa monarhidele. Aastal 1485 tutvustas Columbus oma plaane Portugali kuningale Johannes II -le. Ta lükati siis tagasi ja uuesti aastal 1488. Selle käigus saatis ta ka oma venna Bartholomewi Inglismaa Henry VII õukonda küsima, kas Inglise kroon võib tema ekspeditsiooni rahastada. Nagu tema vend, pööras kroon ka Bartholomeuse ära.\nAastal 1486 sai Columbus oma esimese katse publiku ette koos Hispaania monarhide, Aragoni Ferdinand II ja Kastilia Isabella I -ga. Nad lükkasid ta tagasi, kuid hoidsid Columbust palgal, et ta ei viiks oma ideid mujale.\nJaanuaris 1492, hiljuti taastatud Granadas, Pürenee poolsaare viimases moslemite kindluses, sai Columbus Hispaania monarhidelt oma jah.\nOktoobris purjetas ta läände.\n2. Columbus maabus tänapäeva Haitil ja Dominikaani Vabariigis\nHultoni arhiiv/Getty ImagesUmbes 1510, Itaalia navigaatori Christopher Columbuse (1451 - 1506) nelja reisi kaart.\n3. augusti õhtul 1492 lahkus Columbus Palos de la Fronterast, Hispaania edelaosas Huelva provintsis. Tal oli kolm laeva, millest kuulsaim on Santa Maria . 12. oktoobril 1492 jõudis ta uude maailma.\nWashington Posti andmetel , meeskonnaliikmete hulka võisid kuuluda vabad mustad aafriklased, kes saabusid uude maailma umbes kümme aastat enne orjakaubanduse algust.\nColumbuse maandumine Hispaniolasse (tänapäeva Haiti ja Dominikaani Vabariik) hävitas Taino põliselanikud haigustest ja orjusest. Elanikkonna immuunsüsteem ei olnud varustatud Euroopa tavaliste haiguste, näiteks rõugete vastu võitlemiseks. Kui kohalikud populatsioonid olid haigustest välja surnud, suurendati Atlandi-ülese Aafrika orjakaubandust, et täita see orjuse tühjus.\nColumbus tegi veel kolm reisi uutele maadele, mis avastasid, et need on kullaga rikkad.\nTeisel reisil juhtis Columbus Kariibi merele rohkem koloniste.\n3. Kolumbuse päeva peetakse Itaalia identiteedi tähistamiseks\nNew Yorgi kuberner Andrew Cuomo (C) marsib iga -aastasel Columbuse päeva paraadil koos tütre Michaelaga (L) 13. oktoobril 2014 New Yorgis.\nItaalia-ameeriklased peavad Kolumbuse päeva Itaalia-Ameerika pärandi tähistamiseks.\nKuni 20. sajandi lõpuni seisid Itaalia-ameeriklased silmitsi rassismiga Ameerika Ühendriikides ja Columbuse päeva algusest Denveris 1905. aastal loodeti Itaalia kultuuri aktsepteerimist uues maailmas. Kuid, 1911. aasta Dillinghami aruandes , mille lõi Ameerika Ühendriikide immigratsioonikomisjon, kirjeldas valitsus itaallasi oma olemuselt kuritegelikuna.\nVastavalt New York Timesile 1924. aasta immigratsiooniseadus keelas enamikul itaallastel riiki siseneda - see põhjustas sisserände Itaalias vähenemist 90 protsenti.\nkas kamala harrisel on oma lapsed\nSellest hoolimata tähistatakse tänapäeval suurt osa Itaalia kultuurist ameeriklasena.\n4. Eurooplased olid USAs 500 aastat enne Kolumbust\nHultoni arhiiv/Getty ImagesNorra maadeavastaja Leif Erikssoni (u. P. 970 - 1020) maalimine Ameerikat avastava laeva pardal, autor Per Krohg (1889 - 1965).\nLeif Erikson oli Erik Punase ja tema naise Thjodhildi poeg, kes rajasid Euroopa Gröönimaa kolooniad. Ta oli ka Naddoddi kauge sugulane, kes avastas varem asustamata Islandi.\nEi ole teada, kus Erikson sündis, kuid enamik ajaloolasi peab tõenäoliseks, et ta sündis Islandil. Islandil peetakse teda rahvuskangelaseks, sest ta sõitis naabersaarelt Gröönimaalt Põhja -Ameerika rannikule.\nTa nimetas selle koha Vinlandiks.\nSee ei pruugi siiski tõsi olla. Raamatus toodud kahe saaga sõnasõnalise tõlgenduse järgi Reisid Vinlandi Ameerika-norralane Einar Haugen , Oli Erikson kuulnud teisest maast kaupmehelt, kes seda varem nägi, nimega Bjarni Herjolfsson. Kui Erikson lõpuks kogemata Vinlandile jõudis, päästis ta kaks meest, kes olid seal laevahukku saanud.\nNeed kaks tundmatut meest on Haugeni sõnul Vinlandi avastajad. Seda nimetati sellepärast, et maa oli täis viinapuid ja viinamarju.\nNorralased kirjeldasid oma tekstides Vinlandi kohta skraelinguid, mida on peetud nende terminiks indiaanlaste jaoks.\nTõendid viikingite ja põlisrahvaste vahelise kontakti kohta on olnud Vinlandist kaugel. 1957. aasta augustis leiti Maine'i keskranniku Goddardi arheoloogilisest paigast Kolumbuse-eelset norrakeelset eset. Ajalookanali andmetel , Goddardi sait sisaldas ulatuslikke jäänuseid vanast põliselanike asulast Naskeag Pointis, Brooklinis, Maine'is Penobscoti lahel. 18. augustil 1957, mõni nädal pärast kaevamist, vaid 12 sentimeetrit maapinnast saidi keskelt, leidis Mellgren väikese hõbemündi ... 1978. aastal uurisid Londoni eksperdid münti ja kuulutasid selle norra keeleks. Oslo ülikooli eksperdid tegid kindlaks, et münt on tõenäoliselt vermitud vahemikus 1065–1080 ja ringluses 12. ja 13. sajandil.\nKuid mõned teadlased usuvad, et senti on petmine.\n5. See on ka põlisrahvaste päev\nROBYN BECK/AFP/Getty ImagesIndiaanlastest meeleavaldajad hoiavad käed püsti, kuna teda ja teisi meeleavaldajaid ähvardavad eraõiguslikud turvamehed ja valvekoerad Dakota Access Pipeline (DAPL) naftajuhtme tööplatsil Cannon Bali lähedal Põhja -Dakotas, 3. septembril 2016.\nIdee Columbuse päeva asenduspuhkusest põlisameeriklaste kultuuri vastu tähistamisega tekkis esmakordselt 1977. aastal Ameerika Ühendriikide Genfis, Šveitsis korraldatud rahvusvahelisel konverentsil Ameerika põlisrahvaste diskrimineerimise kohta.\nKulus üle kahekümne aasta, kuni põliselanikud kogu Ameerikas jõudsid puhkuse kehtestamisse. 1990. aastal Ecuadoris Quitos toimunud esimesel kontinentaalsel 500-aastase India vastupanu teemalisel konverentsil leppisid põliselanike rühmitused kokku, et 1992. aastal, täpselt 500 aastat pärast Christopher Columbuse ekspeditsiooni Ameerikasse, tähistavad nad põliselanike kultuuri vastu protestiks. valitsuse toetatud Kolumbuse päev.\nQuito deklaratsioon algab :\nAmeerika indiaanlased pole kunagi hüljanud meie pidevat võitlust rõhumise, diskrimineerimise ja ekspluateerimise tingimuste vastu, mis pandi meile peale meie esivanemate territooriumide Euroopa sissetungi tõttu.\nMeie võitlus ei ole pelgalt konjunktuurne peegeldus 500 -aastase rõhumise mälestusest, mille sissetungijad, kaasosalisena meie riikide demokraatlike valitsustega, soovivad muuta juubeli- ja pidustussündmusteks. Meie India inimesed, rahvad ja rahvused rajavad meie võitluses oma identiteedi, mis viib meid tõelise vabanemiseni. Me reageerime agressiivselt ja võtame endale kohustuse see tähistamine tagasi lükata.\nTänapäeval tunnustavad paljud linnad ja osariigid põlisrahvaste päeva Columbuse päevaga koos või sellega koos. Tegelikult hääletas Salt Lake City nõukogu eelmisel nädalal Columbuse päeval põlisrahvaste päeva tähistamise poolt. Nad ühinevad 25 muu linnaga üleriigiliselt, et tunnustada põlisrahvaste päeva.\nKuid mitte kõik Utah's pole selle üle õnnelikud. Salt Lake Tribune'i andmetel , Itaalia Ameerika Ühendriikide Kodanike Liit Utah'st saatis 26. septembril linnavolikogule kirja, milles ta mõistab kavandatavat resolutsiooni kui Kolumbuse päeva tagasilükkamist-nimetamatut solvamist meie kultuuri vastu ning alandamist ja alandust kõigi itaalia-ameeriklaste suhtes.\nike turner kuidas ta suri\nmine rahasta mind amber lynn gilles\nEsimene talvepäev 2016\nmis on pudelikorgi väljakutse\nmitu last on trey songzil


Vähesed asjad, mida peate teadma Camellia toiduõli tootjalt, tarnijalt, hulgimüüjalt, levitajalt ja tehasest Camellia toiduõli\nLONG LIFE FIELD TRADING CO., LTD. spetsialiseerunud uurides ja toodavad eri liiki ja spetsifikatsioonid Camellia toiduõli. Ja meie tehas on Taiwan, Hea kvaliteediga ja konkurentsivõimelise hinnaga, võtke meiega ühendust, et saada lisateavet. Kogume kõik tõsised välismaal nõudmisi ja pakub parimat hinda ja kvaliteeti.\nSee toode võitis palju auhindu ja sertifikaate,nagu näiteks kolm lisaaine tähte(puhas silt),Monde Selectioni kuldpreemia,FDA,Halal,ISO22000,HACCP.\nVärvus on kuldne,kergelt puuviljane ja pähkline aroom.Kuna kameeliaõli on kõrge temperatuuri suhtes vastupidav,see sobib erinevate küpsetusmeetodite jaoks,ka see on paljudele inimestele toorjoomise esimene valik(umbes 5~10c.c.).\n999999999 http://schema.org/InStock USD 2020-12-31 https://www.healthycookingoil.com.tw/et/camellia-cooking-oil.html\nParima Camellia toiduõli leidmiseks ja ostmiseks peate teadma Camellia toiduõli kõrgeima kvaliteediga tootjat, tarnijat, hulgimüüjat ja turustajat tehasest Taiwan\nSuperior Musta Seesamiõli 50mlAG306 Kas teate, kuidas toota musta seesamiõli?Me röstime musta seesami kuni keskmise massini-hästi,kasutage mõõduka temperatuuri juures füüsilist pigistamismeetodit,tumepruun ja maheda aroomiga värv. See sobib süüa teha,keeda,salakütt või hautis,tavalised toidud, näiteks musta seesamiõli kanasupp ja praetud jahust vermikell koos musta seesamiõliga. Koostisosad：100%must seesam Köide：50ml Toote spetsifikatsioonid：84 pudelit ühe pakendi jaoks Päritolu：Taiwan Säilitusaeg：kaks aastat Aegumiskuupäev：märgistatud etiketile Ladustamismeetod：Hoidke seda jahedas ja pimedas kohas ning hoidke valguse eest. Kui soovite teada rohkem üksikasju või teavet,don’T kõhelge meile toodete päringu saatmisest！


Innovatsioon vallutab Tallinna merepäevad - Kõik\nSellel suvel on Tallinna merepäevadel esmakordselt kavas innovatsiooniala.\nInnovatsioon vallutab Tallinna merepäevad\nInnovatsioonist ei pääse aga ka muusikud, sest merepäevadel teeb pillimeeste elu lihtsamaks "Ajujahis" osalenud Fusion Pedali nutikas kitarriplokk. Tegemist on kitarrisüsteemiga, mis vabastab pillimehed laval stepp-tantsu tegemisest ja laseb neil keskenduda musitseerimisele. "Elektrikitarristid muudavad pilli heli vastavalt loole ning selleks tuleb neil kasutada efektipedaali ning pidevalt erinevaid nuppe keerata," selgitab Fusion Pedali asutaja Jüri Bogatkin. "Meie eesmärk on nutika kitarriploki abil muusiku tööd laval vähendada ning võimaldame muusikul elektripilli heli muuta vaid ühe nupu vajutusega," selgitab Bogatkin leiutise võlu. Merepäevadel on Fusion Pedalit laval kasutamas ansambel Trio Comodo, kes kõigile muusikahuvilistele nutikat leiutist tutvustab.\nTallinna merepäevade programmiga saab täpsemalt tutvuda siin:


VAATA ⟩ Tartus üüritakse eriti raju sisuga tuba - Kodu\nTartus üüritakse eriti raju sisuga tuba\n7. juuli 2020, 21:09\nVAATA ⟩ Tartus üüritakse eriti raju sisuga tuba\nElumaja Tammelinnas. FOTO: KV.EE\nTammelinna rahulikus kõrvaltänavas antakse eramaja teisel korrusel üürile tuba, mille kujundus on üpris kummaline.\nAvar 24 ruutmeetri suurune elutuba sobib eelkõige sügisel ülikooliteed alustavale tudengile. Üüri tuleb toa eest maksta 160 eurot kuus ning üürnik saab kasutada ka ühiskasutuses olevat kööki ning duši- ja tualettruumi.\nÜürikodu Tammelinnas. FOTO: KV.EE\nÜürniku kasutusse jääv tuba on sisustatud igasuguste huvitavate asjadega, näiteks antiikmööbel, kuldne kotkas ja põdranahk koos sarvedega. Intrigeeriva sisustusega käib kaasas veelgi eriskummalisem viimistlus. Toa lagi on inspireeritud malelaua ruutudest, mis on võõbatud punase-mustakirjuks.\nÜürituba Tammelinnas. FOTO: KV.EE\nMaja teisel korrusel elab sõbralik perenaine ja teine üürnik. Hoone esimesel korrusel elab sõbralik perekond, kes pääsevad oma koju eraldi sissepääsust. Lisaks üürile tuleb tasuda igakuiselt 45 euro suurune kommunaaltasu. Elutoas asuva kamina kütmiseks vajalikud küttepuud saab soodsa hinna eest perenaise käest osta.\nÜüritoa lähedale jäävad mitmed Tartu Ülikooli õppehooned ja Tartu Tervishoiu Kõrgkool. Üürikuulutusega saab lähemalt tutvuda SIIN.


Mida Teeb Virtuaalne Assistent? | Töö kirjeldus - 2019\nPõhiline Töö kirjeldus Mida Teeb Virtuaalne Assistent?\nVirtuaalse assistendi rentimine võimaldab teil delegeerida tavapäraseid töökohti, ülesandeid, mida te ei saa teha, ja isegi asjad, mida sa lihtsalt ei taha teha. Virtuaalsed assistendid töötavad kaugjuhtimisega telefoni ja Interneti-ühenduse kaudu, et luua ettevõtetele täielikke töökohti, näiteks ametisse määramine, turundusmaterjalide loomine ja e-posti haldamine. Samuti võivad nad aidata inimestel oma isiklikku elu hallata.\nVirtuaalsed assistendid võivad aidata teil raamatupidamist ja rahandust. Nad kasutavad arveldustarkvara võlgnevuste ja saadaolevate arvete haldamiseks, arvete loomiseks ja saatmiseks ning klientidele tähtaegsete teatiste saatmiseks. Lisaks saate usaldusväärsetele virtuaalsetele assistentidele anda konto- ja sisselogimisandmeid, et nad saaksid seadistada võrgumakseid või valmistada ette kontosid allkirjastamiseks ja postitamiseks.\nAssistendid saavad hallata kliendiandmebaase praktiliselt. See hõlmab uute juhtide ja potentsiaalsete klientide lisamist, klienditeabe ajakohastamist ja kehtetute kontaktandmetega klientide eemaldamist. Samuti saavad nad andmebaasi sorteerida kliendid konkreetse turunduskampaania jaoks. Näiteks võib teie VA aidata teil sihtida kliente, lähtudes teie poolt minevikus ostetud toodetest või teenustest või demograafilistest andmetest, nagu vanus või asukoht.\nVA käitub ja koostab teadusuuringuid erinevatel eesmärkidel. Näiteks võib teie assistent uurida viimaseid uudiseid ja saada üksikasjalikku teavet oma sihtrühma kohta tulevase turunduskampaania või esitluse kohta. Samuti aitab ta teil uurida uusi töötajaid ja ärikontakte. Kui kasutate blogi või uudiskirja, saab teie VA uurida trendi teemasid ja koostada oma artikli koostamiseks vajaliku teabe. Teie VA aitab teil uurida hotelle, lende, rendiautosid ja ettevõtteid või isiklikku reisi.\nVirtuaalne assistent võib luua ja vormindada e-kirju, infolehti, blogipostitusi või artikleid. Saate sisu esitada või teie assistent aitab teil sisu teie esitatud kontuurist luua. Samuti saavad VA-d luua online-esitlusi, kasutades sellist programmi nagu PowerPoint ja toota erinevaid turundusmaterjale, sealhulgas visiitkaarte, flaiereid ja brošüüre.\nVA-d aitavad teil võrgus või isiklikel üritustel planeerida. Veebipõhiste sündmuste puhul võivad nad töötada konverentsiliini või veebiseminari loomiseks, kõlarite koordineerimiseks, heli- ja videotšekkide esitamiseks esitlejatega ning veaotsingut ürituse ajal. Nad võivad salvestada, redigeerida ja vormindada heli või videot, et saaksite esitlust edasi müüa. Inimeste sündmuste puhul võib teie assistent uurida ja broneerida kohti, rentida ja korraldada varustuse tarnimist ning suhelda ürituse töötajatega, et lahendada kogu ürituse ajal probleeme.\nTeie VA aitab teil interneti turunduskampaaniat teie ettevõttele, postitada veebipõhiseid reklaame, esitada artikleid kataloogidele, saata regulaarselt tweette'i ja Facebooki postitusi ning jälgida ja vastata küsimustele ja kommentaaridele Facebookis ja Twitteris. Teie VA saab ka jälgida teie konto analüüse ja jälgida, millised kampaaniad on kõige tõhusamad. Assistendid aitavad teil hallata võrguühenduseta reklaami, näiteks trükireklaamide väljaannete uurimist, trükireklaamide ja graafika esitamist ning ajakirjandusväljaannete saatmist meediasse.\nAssistendid võivad teie posti läbi vaadata, vastata tavapärastele päringutele, täita tellimusi ja faksi või edastada kiireloomulisi küsimusi. Saate oma VA-le juurdepääsu oma e-posti kontodele, et ta saaks vastata klienditeeninduse küsimustele, päringutele ja probleemidele. Lisaks sellele saab teie VA luua ja jälgida veebilehe külastajate automaatvastajat. VAs koguvad ja reageerivad ka telefonisõnumitele.\nVirtuaalsed assistendid täidavad ka projektijuhtimist, sõiduplaani koostamist, tarnete ja varustuse tellimist, helide transkribeerimist ning veebilehe arendamise ja kujundamise abistamist. VA-d ei pea mitte ainult oma klientidele vajalike ülesannete ja ülesannete täitmisel oskama, vaid vastutavad ka oma äri juhtimise eest. See hõlmab nende sissetulekute jälgimist, maksude maksmist, klientide arvete esitamist ja oma äri turustamist.\nKuidas Luua Oma Mary Kay Business Online'I