30 naela kaalulangus vordlus Miks peaksite kaalust alla võtma kõndima.\n30 naela kaalulangus vordlus, POISTE NORMAALNE PIKKUS JA KAAL - TERVIS -\nMind ei huvita. Mehed on nende aastate jooksul palju kõrgemaks tõusnud, samade geenidega - lihtsalt keskkond muutus. Toidulisandid võivad sisaldada ravimeid, mida pole sildil loetletud, ja neil võivad olla kahjulikud kõrvaltoimed. Ärge lubage, et kuum, külm, märg, tuuline või jäine ilm hoiab teid kõhu juurest ära.\nPärast ülaltoodud esmaklassilist retsepti on sellel retseptil proteiinisisaldus teisel kohal, mis sobib suurepäraselt lihaskoertele, kes peavad oma lihasmassi säilitama, ning selles on loetletud ka lõheõli ja linaseemned, mis sobivad tema naha ja karvkatte jaoks. See on lisanud vitamiine ja mineraale, mis aitavad edendada tervet immuunsust, mis hoiab teda võitlusvõimelisena. Veebiarvustajad kommenteerisid, et see retsept oli nende kõige pahematele koertele piisavalt nami, nii et kui teil on ka valiv pooch, võib see olla teie jaoks.\nSee on ka teravaba, mis on oluline nende omanike jaoks, kes soovivad oma koera toita teraviljavaba dieediga.\nSamuti loetletakse L-karnitiin, mis suurendab tema ainevahetust ja rasvapõletuse potentsiaali. Lisaks krõmpsuvale krõbinale sisaldavad need ka oma ainulaadseid LifeSource Bits'i, mis on täis toitaineid ja antioksüdante, mis pakuvad talle kõiki vitamiine ja mineraale, 30 naela kaalulangus vordlus ta vajab tervisliku oksüdatiivse tasakaalu säilitamiseks, ning lisavad tekstuurilisi erinevusi, et neid hoida teie pooh huvitatud.\nPaljud retsensendid kommenteerisid, et see retsept pakub sama suurepärast maitset, võrreldes tavalise retseptiga palju vähem rasva ja kaloreid ning nende pooh ei märganud seda lülitit. Me armastame et sellel retseptil on selles loendis kõige suurem kiudainesisaldus, mis sobib suurepäraselt neile koertele, kes on alati toidu ja suupistete jahil, ja see on ka teravaba.\nVictor vanem tervislik kaal Toitaineterikas retsept, mis on valmistatud kvaliteetsest veiselihast, kanast,… Ideaalne vanematele vähem aktiivsetele koertele ja täiskasvanud koertele, kes… Glükoosamiin ja kondroitiin soodustavad pikaajalist liigeste tervist Koostatud meie teaduslikult arenenud, tõestatud VICTOR Core'iga See retsept on mõeldud vanematele koertele mõeldes ja see pakub täiuslikku segu eluetapi toitainetest, mida ta vajab oma vananeva keha jaoks ja vähem energiliseks eluviisiks, kus on vähem rasva ja kaloreid võrreldes teiste vanuritega.\nPiim annab teile seda mineraali rohkesti. Vitamiinid: Piim on rikkalik vitamiinide allikas. Alates D-vitamiinist, mis aitab tugevdada luid ja hambaid, kuni A-vitamiinini, mis aitab tugevdada teie immuunsust, piimas on kõik, mida vajate 28 Lisaks nendele olulistele vitamiinidele on see ka väga hea B2-vitamiini ja niatsiini allikas Kui otsite kiireid kaalulangetamisvõimalusi, võite proovida ainult piima dieeti, kuid siin on see 30 naela kaalulangus vordlus.\nPiimatoidu puudused Ainult piimaga dieedil, mis võimaldab juua ainult piima 4 nädala jooksul, on järgmised puudused: Põhjustab toitumisvaegust. Kuna alkohoolsed joogid on sisuliselt tühjad kalorid - need ei aita kaasa teie igapäevase toitumise saavutamisele - võib ekspertide sõnul alkoholi vähendamine olla üks viis kaalu langetamiseks.\n30 naela kaalulangus vordlus sisaldab kaloreid. Alternatiivina iga päev vähendatud kalorsusega dieedi söömisele üritavad mõned inimesed teha vahelduvat paastu. See tähendab, et nad vähendavad mõnel päeval nädalas oluliselt kaloreid ja teistel päevadel söövad tavaliselt.\nSeda dieeti üldiselt ei soovitata, kuid varajased uuringud näitavad, et mõnel inimesel võib selle dieedi järgimine olla tavapärasest lihtsam, ütles Tallmadge. Sellegipoolest on seda tüüpi dieediga seotud uuringud piiratud ja leidude kinnitamiseks on vaja rohkem uuringuid, ütlesid teadlased. Mis puudutab kaubanduslikke kaalulangetusprogramme, siis kõige tõhusamad on isiklikud programmid, kus inimesed kohtuvad regulaarselt koolitatud tervishoiutöötajaga vastavalt Inimesed peaksid otsima programmi, mis võimaldab neil kohtuda registreeritud dietoloogi, psühholoogi, liikumisspetsialisti või tervisenõustajaga vähemalt 14 korda kuue kuu jooksul, öeldakse suunistes.\nKui palju treeningut vajate? Olete tegelenud võrrandi kaloraaži osaga. Kuidas on lood "kalorid otsas? Miller ja tema kolleegid vaatasid läbi 25 aastat kestnud kaalulangetamise uuringud ja leidsid, et tavalise nädalase kaalulangetusprogrammi ajal kaotasid inimesed keskmiselt 23 naela. See erinevus võib tunduda väike, kuid ühe aasta pärast hoidsid ainult dieeti pidanud inimesed 14 naela.\nKuid need, kes soovivad kaalulangust pikemas perspektiivis säilitada, võivad vajada rohkem treenimist. Riikliku kaalukontrolli registri Need tegevused hõlmavad raskuste tõstmist ning surumist ja surumist, mis võib aidata lihaseid üles ehitada.\nVastupidavustreeningharjutused on kaalulanguse säilitamiseks olulised, kuna lihaskoe vajab enese säilitamiseks rohkem kaloreid, see tähendab, et kulutate rohkem kaloreid, kui teil on rohkem lihaseid. Kui kaalulangus tundub palju füüsilist ja vaimset tööd, siis sellepärast.\nJa maagilisi tablette pole: Toidulisandid, mis väidetavalt aitavad inimestel kaalust alla võtta, ei ole tõestatud ja need võivad olla ohtlikud, ütles Cohen.\nPaljud toitumisspetsialistid ja teadlased nõustuvad, et sellised toidulisandid võivad teha rohkem kahju kui kasu. Toidulisandid võivad sisaldada ravimeid, mida pole sildil loetletud, ja neil võivad olla kahjulikud kõrvaltoimed.\nKehakaalu langetamise toidulisandid saadavad igal aastal kiirabisse enam kui inimest, sageli südame sümptomite, nagu valu rinnus ja kiire pulss, tõttu Tavaliselt on ta 61—72 tolli pikk. Majanduskasvu mõjutavad tegurid KidsHealthi andmetel mängib puberteediiga teismelise poisi kasvus olulist rolli. Kui puberteet algab, võib üleminek lapselt täiskasvanuks võtta mitu aastat. Pärilikkus mängib poisi pikkuse ja kaalu kujunemisel keskset tegurit.\nÄrge lubage, et kuum, külm, märg, tuuline või jäine ilm hoiab teid kõhu juurest ära. Hankige endale sobiv riietus, mis sobib teie piirkonnas konkreetsel aastal saadaolevate ilmadega. Kuumalaine ajal kõndige enne, kui päike liiga kõrgele taevasse jõuab, külma klõpsu ajal tehke vastupidist. Seattle'i või Fargo ilusa ilmaga jalutaja jätab kasutamata paljud kõhu lõhkamise võimalused. Shutterstock Mõned tervisekindlustusfirmad pakuvad nüüd rahalisi stiimuleid liikmetele, kes saavad päevas tõsta teatud arvu edusamme.\nSeda seetõttu, et MLB kaalulangus teavad, et kõndimine on suurepärane viis rasvumise ja haiguste ärahoidmiseks. Ideaalset arvu pole, kui palju igapäevaseid samme on ideaalne, kuid Jaapani tervishoiuametnikud soovitavad eesmärgiks 10 sammu.\nAinult ühel viisil saate teada, kui palju samme teete: hankige sammulugeja.\nLaskes oma ellu pisut valgust, saate oma kaalukaotuseesmärkidele natuke elu, kui liigute saledama ja tervislikuma tuleviku poole. Kuidas kõndida kaalulangus. Enne hommikusööki lüüa tellistest. Shutterstock Tervikliku tervisetreeneri Seth Santoro sõnul on keha rasvaprotsendi vähendamise parim strateegia saada jalutuskäik varsti pärast ärkamist. Tegelikult on ka inimesed muutunud palju pikemaks ja geenid ei muutunud.\nKeskmine kodusõja sõdur oli umbes viis jalga kuus tolli pikk. Mehed on nende aastate jooksul palju kõrgemaks tõusnud, samade geenidega - lihtsalt keskkond muutus. Judy: Teisisõnu, nad söövad rohkem ja see võimaldab neil pikemaks kasvada? Pr Kolata: Noh, see on hüpotees - ja ka neil on vähem haigusi.\nTeil võivad olla lastehaigused, mis muudavad teid lühemaks. Keskkonnas on asjad erinevad ja inimesed on palju pikemad, nad on palju suuremad kui varem.\nNad on palju, palju, palju tervislikumad kui varem. Pean silmas võrdlusi inimeste tervisega isegi umbes Ma mõtlen, et aastaselt oli midagi sellistest, nagu pooltel kodusõja veteranidest, hommikul painutamisega probleeme. Nüüd pole seda probleemi peaaegu ühelgi aastasel lapsel. Judy: Noh, meil on antibiootikume. Meil on vaktsineerimised. Meil on külmutus. Meil on nüüd terve hunnik kraami. Pr Kolata: Jah, aga tegelikult seda uurivad inimesed ütlevad, et ükski neist väikestest asjadest pole piisav kogu erinevuse seletamiseks.\nKeskkonnas on tõesti midagi muutunud, mis tegi inimesed suuremaks ja tervemaks.\nJa nii ütlete: "Oh, aga nad olid õhukesed. Kuid nad polnud terved kõhnad. Niisiis, kuidas saate teada, milline on teie seatud vahemik - erinevalt määratud väärtusest? Kas võrdlete oma kaalu nüüd teismeliseeas? Kuidas sa sellest aru saad?\nPr Kolata: Oh, ma arvan, et kõik teavad, millal nad on jõudnud ühte või teise otsa.\nEnamik inimesi teab, mida nad tunnevad, kui nad on põhjas, ma ütleksin. Kuna enamik inimesi üritab minna natuke madalamale, kui nende keha suudab säilitada, ja nad teavad, kuidas näljasena voodisse lähed ja näljasena ärkad. Tahad kogu aeg süüa. Tunned, et sul on paelussi vms.\nOled kinnisideeks toiduga. Ja ma arvan, et paljud inimesed teavad, mis tunne on selle toote tipus, kus toit on täiesti ebahuvitav. Ma mõtlen, et see on nagu kohe pärast tänupüha õhtusööki, keegi ütleb: "Hei, siin, lähme õhtust sööma. Mind lihtsalt ei huvita toit. Judy: Mõni tund hiljem tahad sa seda kalkunivõileiba. Pr Kolata: Noh, aga tead, kui sa peaksid seda tegema iga päev, siis sa ei saaks seda teha. Judy: See on tõsi.


Aed: Clematis Tip Pistikud Vees - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Clematis Tip Pistikud Vees\nÜle maailma on kasvanud üle 300 kleematiili (clematis spp.) õitsemise viinamarju. Sõltuvalt sortidest toodavad need mitmeaastased taimed kevadest kuni kukkumiseni u.s. Põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 3-8. Klematiseeritud viinapuude paljundamine võtab seemnest vähemalt kolm aastat...\nJuurdunud laevad ja vesi\nVihje lõikamine hooldus\nÜlekandmine veest mullani\nTaimede kasvatamine Clematis\nMis üle 1000 hübriidsortide, on aia värvi klematik.\nÜle maailma on kasvanud üle 300 kleematiili (Clematis spp.) Õitsemise viinamarju. Sõltuvalt sortidest toodavad need mitmeaastased taimed kevadest kuni kukkumise juurest U.S. põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 3-8. Klematiseeruvate viinapuude paljundamine võtab seemnest kuni õitsenguni vähemalt kolm aastat. Lühendage kasvuperioodi, alustades klematise otsa pistikud vees.\nJuuritav anum võib olla ükskõik milline purgi, vaas või konteiner, mis on selge ja hoiab vett. Puuviljamahuti või pikk lastetoiduriba töötab, et juurida kõhuotsa pistikud vees. Konteiner peaks olema piisavalt kõrge, et toetada viinapuu, kui otsa lõikamine sisestatakse mahutisse, kuid piisavalt lühike, et ülemised lehed asuvad laeva kohal. Kasutage destilleeritud vett, et mahuti täita umbes kaks kolmandikku. Drop aspiriini vees ja segage, kuni see lahustub. Aspiriini abiained vees leidmisel.\nKlematise otsast võetud kindlad rohelised pistikud on juurest kergemad kui need, mis on võetud taime pruunist puitunud osast. Valige tervete viinapuude, mis ei sisalda mingeid haigusi ega kahjurite nakkusi. Tehke lõikamine vähemalt 6-8 tolli pikk. Lehed tuleb eemaldada viinapuudest, kus lõikamine vee alla vette lastakse või lehed mädad. Eemaldage kõik lillipungid või õied, nii et viinapuu keskendub energia juurdevoolule, mitte õitsele.\nPäikeseline aken, mis seisab Põhja poole, annab klematise otsale piisava valguse, et genereerida juurkasvule vajalik energia. Kui paned konteineri varjulisse aknast, tekivad varred või ei tekita juuri. Täiendage looduslikku valgust, kui kasvav valgus on peatatud 6 tolli kõrgusel, kui sul pole eredat akent.\nMuutke iga päev vett, et see jääks seisma jääma. Aspiriini asendage iga päev, kui muudate vett. Eemaldage kõik lehed, mis võivad vette tõusta varre ülemisest osast.\nKüüniste otsa moodustunud juured, mis lõikuvad vees, on valmistatud selleks, et koguda toitaineid veest, mitte pinnast. Kui paned juurdunud lõikamise otse pinnasesse, ei pruugi lõikamine imenduda ellujäämiseks vajalikku hapnikku. Peate aeg-ajalt juurte sisse minema. Kui juured on umbes 1/4 o 1 tolli pikk, lisage supilusikatäis pudeli mulda veele. Jätkake kartulipinna lisamist, üks supilusikatäis korraga, iga päev, kuni vesi on rohkem mullasid. Kui pinnas on vees, kohanduvad selle vormi juured.\nKui uus viinapuu hakkab kasvama, aeglustub see aeglaselt õues. Ümberlaadimine viinapuud potti ja seada see varjuline ala maastik paar tundi päevas. Viige viinapuu igapäevaselt sunnivasse piirkonda. Viinamarjaistandust ümber paigutada püsivasse kohta, kui viinapuu suudab taluda 24 tundi eredal päikesevalgust väljas.


Arst selgitab, milline mõju on HIV ravil elukvaliteedile - Tervis\nArst selgitab, milline mõju on HIV ravil elukvaliteedile\n6. detsember 2019, 15:27\nEesti tervishoid peaks järgima maailma terviseorganisatsiooni juhiseid ja tagama patsientidele võimaluse tasuta suguhaiguste kontrolliks samal päeval, ütles Tartu ülikooli arst-õppejõud, dermatoveneroloog doktor Airi Põder tänases saates «Patsiendiminutid».\nSuguhaigustest rääkimist ei pea häbenema.\nKui nõukogude ajal olid Eestis suguhaigused ohjatud väga rangelt, siis 1990. aastatel, kui maailma seksuaalrevolutsiooni mõjud jõudsid Eestisse, tõi see kaasa ka väga kiire nakatumiste tõusu. «Alles käesoleva sajandi alguses õnnestus epideemia kontrolli alla saada kvaliteetse raviga, teisalt aitas kaasa inimeste teadlikkuse kasv,» lausus Põder.\nDermatoveneroloogia ehk naha- ja suguhaigused on erialana ühendatud ainult Euroopas, va Ühendkuningriigis, Iirimaal ja Maltal. Ülejäänud maailm teab, et eraldi on nahahaiguste arstid ja arstid, kes ravivad suguhaigusi.\nEestis tegelevad dermatoveneroloogid peamiselt nahahaigustega. «Tihti inimesed ei teagi, et nahaarst diagnoosib ja ravib ka suguhaigusi. Seepärast jõuavad patsiendid suguhaigustega meile kahjuks harva,» rääkis Põder. Viimastel aastatel on tehtud kampaaniaid nahakasvajate ennetamiseks, mis on ühelt poolt väga hea, aga dermatoveneroloogide jaoks tähendab see, et suur osa tööajast kulub ennekõike sünnimärkide uurimisele. Patsiendil pole tulemiseks vaja küsida perearstilt ka saatekirja, nii ongi riiklikus süsteemis järjekorrad paisunud kuude pikkuseks, kuigi suguhaigusega nii kaua oodata ei tohiks.\nSageli võivad suguhaiguste esimesed tunnused olla raskesti märgatavad. «Süüfilis avaldub esmalt valutu haavandina, mis taandareneb iseenesest ning inimene ei pruugi haigust kahtlustadagi,» tõi Põder näite.\nHIV-ravi on Eestis kõigile väga hästi kättesaadav ja võimaldab inimesel elada nii, et ei nakatata partnerit ja on võimalik saada lapsi. Enam pole hirmu, et kaitsmata vahekord võiks viia AIDSini. «On põhjust karta, et ka meil võib tekkida uus suguhaigustesse nakatumise tõus, paljudes riikides on nii läinud, ja meil on paljud juhud ka diagnoosimata, sest uurime patsiente vaid vaginaalselt, mitte oraalselt või rektaalselt,» selgitas Põder.\nNoortel on seksuaaltervise teadmised kindlasti paremad ja valehäbi vähem kui vanemal põlvkonnal. «Suguhaigus on nagu teinegi, ja selle raviga tuleb häbenemata tegelda,» tõdes Põder.


Uudised - Kullamäe: "Avtodor pani meid korralikult paika"\nCourtney Fortsonilt täna Rocki vastu 30+12+13...!\nTartu Ülikool/Rocki korvpallimeeskond sai kolmapäeval koduplatsil Venemaa klubilt Saraatovi Avtodor nahutada 68:91 (34:44) ning kaotas võimalused Eurochallenge sarjas vahegrupist edasipääsuks.\nAvtodori poolel tegi võimsa kolmikduubli tagamees Courtney Fortson, kes viskas 30 punkti, jagas 13 korvisöötu ja hankis 12 lauapalli. Travis Peterson kogus 17 silma ja 10 lauapalli, Kyrylo Fesenko lisas 14 punkti ja 9 lauapalli.\n"See, et me Saraatovist võidu kätte saime, oli õnnega pooleks. Täna tuli klassivahe välja igas mõttes. Meid pandi korralikult paika," ütles Gert Kullamäe Delfile otseülekandes.\nRocki poolel viskasid Joosep Toome ja Tanel Kurbas 12 punkti, Augustas Peciukevicius ja Janar Talts lisasid 11 silma ja Tanel Sokk viskas 10 punkti.\nAvtodor on 4 võidu ja ühe kaotusega K-vahegrupi liider, Tartu Rock on ühe võidu ja nelja kaotusega viimasel kohal.\nKullamäe: "Eesmärk, mis me endale seadsime, jääb sel hooajal täitmata. Kahju on eriti kodumängust Frankfurdiga. Sinna läks kindlasti üks punkt ära. Den Boschiga oli ka õnnetu lõpp... Siin eksimisruumi ei anta. Aga oleksid enam ei loe. See on läinud."\nTäna kohtuvad selle grupi teises kohtumises veel ka hollandlaste Den Bosch ja sakslaste Frankfurti Skyliners.\nRockil on jäänud pidada veel üks euromäng 24. veebruaril kodus Den Boschiga. "Kahju, et see on tulemuse poolest tühi mäng, aga ka see tuleb korralikult ära mängida. Tahaks anda noorematele meestele mänguaega," lisas Kullamäe.


Kummaline teooria Interneti tulevikust: ajarändurite pidu Internetis | AM.ee\nKummaline teooria Interneti tulevikust: ajarändurite pidu Internetis\n22. juuli 2014 - 20:55 Autor: Aarne Ruben\nJuba aastasadu on inimene tahtnud sõita tulevikust minevikku ja vastupidi. Kuid seni pole seda tehtud Internetis. Michigani tehnoloogiaülikooli füüsika õppejõud Robert Nemiroff on mitmeid otsiprogramme kasutades läbi tuhlanud kogu Interneti, otsimaks minevikust tuleviku ajarändureid. Tulemused on mõneti üllatavad. Nii kirjutaski Nemiroff Cornelli ülikooli tuntud teadusajakirja arXiv.org artikli “Internetis ajarändurite jälgedel” (ilmunud 2013. aasta jõuluajal).\nAasta varem oli Cambridge'i ülikooli Teoreetilise Kosmoloogia uurimiskeskuse direktor, professor Stephen Hawking korraldanud ajaränduritele peo. Kuid teate selle kohta saatis ta erinevatele meediaväljaannetele alles pärast pidu.\nNagu arvata võiski, ei võtnud ükski võimalik ajarändur professoriga ühendust.\nArtiklit kirjutades hoidis Nemiroff silma peal erinevate sotsiaalmeediate, eeskätt Twitteri arhiivil. Teiseks tegi ta pikaajalise tagasiulatuva uuringu NASA astrononoomia päeva parima pildi otsimootoris, kuid ka paljudes teistes otsingutes.\nKõikjalt otsis ta jälgi selle kohta, kas keegi iganes on postitanud miskit sellist, mida veel ei teata. Teisisõnu otsis laia silmaringiga füüsik haruldasi teadmisi, pidades neid ajarändurite kätetööks. Ta teadis, et erirelatiivsusteooria järgi on Universumis võimalikud ajalaadsed silmused kosmilistel stringidel, samuti ajakaitsekonjektuur CPC (Chronology Protection Conjecture). Lektor võttis eelduseks, et aeg ei ole inimese väljamõeldis ja eksisteerib superaeg, kust võib tulla ajarändureid. Niisugune rännumees ei tule aga kunagi niisama, vaid meid õpetama.\nNemiroffi arvates on kahte tüüpi ajarändureid: neid, kelle sõnum on niivõrd intensiivne, et tundub hullusena ja samas neid, kelle jälg Internetis on vaevumärgatav.\nTa leiab, et kõige tõenäolisemalt salvestaks need käigud Google otsimootor, kuna ajast aega rändav vandersell on moodne ja kasutab igal juhul veebi. Seda tõdedes pani lektor tööle programmi, mis baseerub uuritud objekti välistamise loogikal. Seda aitasid ta õpilased aitasid seda välja töötada. Programm otsib erinevaid “tuleviku” märksõnu pidi, nagu küborg, geneetiline programmeerimine, tehisintellekt, valguse kiirusele lähenemine jne jägi minevikust.\nPole kahtlust, et sedalaadi infot on netis väga palju ning otsiprogramm peab sõeluma välja huvi pakkuvamad kohad. Uurija pidi ka eeldama, et teadusartiklid on Scholar Google'i kaudu tasulised, enim 42 dollarit artikli kohta, kuid vaevalt asub kaugest ajast siia saabunud isik mahukat artiklit kirjutama. Kellele ta siin enam viitakski, kui aega on nii palju mööda läinud...\nTeisisõnu otsis Nemiroff võrgust geniaalseid, oma ajast ees olevaid välgatusi.\nKõigepealt torkas teadlastele silma, et komeedi ISON kohta, mis avastati 21. septembril 2012 rahvusvahelise teadusoptika võrgu (ISON) poolt, on teateid olnud varemgi. Paradoks on selles, et komeedile ISON ei ole keegi seda nime andnud, see kujunes välja alles pärast seda, kui ISONi otsimootorist hakati kõnealuse komeedi kohta infot otsima. Algul tähistati seda taevakeha vaid seerianumbriga. Aga Nemiroff on kindel, et keegi on suure enesekindlusega rääkinud ISONi komeedist juba ammu enne selle avastamist. Aga suure enesekindlusega saab olla vaid tulevikuinimene.\nSeega: keegi ajas siia-sinna rändav isik on saatnud tulevikust minevikku teate: ISON on olemas, ta lendab mööda maailmaruumi ringi!\nVeelgi suurema ajaskaala andis uurijale märgi # kasutamine Google'i otsingus, mis juhatas ta IRC-kanalite, seega chati juurde. Aga Internetis on lobisetud juba 1988. aastast, seega niisuguse märgi kasutamine andis infot selle kohta, kas ajavahes 1988—2013 on meid külastanud ajarändurid.\nNäiteks otsisõna #popefrancis toob üllatavaid tulemusi. Paavst Franciscus on esimene sellenimeline paavst katoliku kiriku 1980-aastase ajaloo jooksul ja enne 2013. aasta märtsi ei peaks keegi olema kasutanud terminit pope Francis. Ometi on seda mõned korrad tehtud. Tuleb muidugi arvestada, et #popefrancis ongi praeguse paavsti twitteri konto.\nLeides mingi kahtlase sissekande Internetist, asub Nemiroff uurima, kas keegi teab, kes on selle taga, kas on oldud varem tema jälgedel. 2009. aastal muutis NASA astrononoomia päeva parima pildi otsimootor otsingute parameetreid ja Nemiroffil kadus võimalus uurida, kas on varem kirjutatud nende komeetide kohta, mida pole veel avastatud.\nOmeti muutus sellest aastast alates astronoomia päeva pildi otsing tundlikumaks ja võimaldas õige otsisõna teadmisel läbi kammida kogu komeetide-alast mõttevahetust. Aastatest 2009—2013 ta aga ajarändurite kohta infot ei saanud.\nNemiroff arvab, et tulevikust meie aega saabunud isik peab olema väga ettevaatlik, et ta primitiivses minevikus midagi ei muudaks ja et teda ei avastataks. Teda segab väga asjaolu, et tulevikust saabuja võib kõnelda suhteliselt tundmatut keelt, näiteks kui keegi on foorumisse kirjutanud comet ison, siis see “ison” võib lihtsalt tähendada soome keeles “suure”. Kes konkreetselt on ajarändur Internetis, sellele Nemiroff vastust leida ei oska. Ta eeldab, et võidakse olla ajarändurina Internetis. Ta peab võimalikuks imede olemasolu ning seda, et Suur Vend tulevikust juba jälgib meid.\nJuba 1733. aastal ilmus Londonis Samuel Maddeni (s.o “hullutatu”) varjunime all kirjutatud teos “Mälestusi XX sajandist”, mis suure täpsusega iseloomustaski XX sajandi elu.\nNemiroff on leidnud netist palju kahtlasi väiteid, mis justkui ei kuulukski meie aega. Nende spetsiifilisem analüüs seisab veel ees. Seni aga teame, et Nemiroff ei ole mingi “hull geenius”. Tema sulest on ilmunud autoriteetseid töid Friedmanni kosmoloogia avaldumise üle negatiivsetel tihedustel, allikakoodi jagamisest astronoomiliste uuringute andmetebaasides, astronoomilise panoraamfoto tegemise probleemidest jt.\nFOTOD: ISTOCKPHOTO; VIIMANE FOTO: (CC) PHILIPP SALZGEBER


Eesti idufirma sai 1,4 miljonit dollarit - Tehnika\nTehisintellektil põhineva audiosisu otsingumootori loonud Eesti-USA idufirma Snackable AI kaasas investeeringuga 1,4 miljonit dollarit ehk 1,27 miljonit eurot, millest valdava osa panid kokku siinsed investorid.\n2018. aastal loodud ettevõte arendab tehisintellektil põhinevat otsingumootorit, mis võimaldab otsijal leida vajalikku audiosisu podcast'ide, audioraamatute, videote ja muude helitekste sisaldavate materjalide seast.\nKasutades keeletöötluse ja masinõppe tööriistu, aitab rakendus erinevatest salvestustest üles leida konkreetselt otsitavad teemad, võttes arvesse ka konteksti ning esitades tulemuse lühiformaadis – nii ei pea otsija kuulama läbi pikki salvestusi leidmaks huvipakkuvat kohta.\nIdufirma teist investeerimisvooru juhtis Eesti riskikapitalifirma Tera Ventures. Siinsetest investoritest osalesid lisaks varasem rahastaja Superangel ning Skype’i üks asutaja Jaan Tallinn, kes on tuntud mitme tehisintellekti valdkonda tehtud investeeringu poolest.\nKokku on Snackable AI alates 2018. aastast investeeringutena kaasanud 2,3 miljonit dollarit – teiste seas on idufirma tegevusele õla alla pannud tuntud USA meedia veteran Richard Sarnoff.\nInvesteerimisvoorus kogutud 1,4 miljonit dollarit kasutatakse ettevõtte laienemiseks ning turule sisenemiseks. Seniseni on äriklientidele suunatud Snackable'i rakendus olnud arengufaasis ning tehtud on privaatseid pilootprojekte mitme juhtiva meediafirmaga USAs nagu Slate, kellest mitmed on lähikuudel teenust lansseerimas.\n«Kindlasti jätkame ja laiendame oma tegevust Eestis, kuna siinsetel inseneridel on olemas vajalik oskusteave tehisintellektil põhinevate tehnoloogiate arendamiseks. Oleme pidevalt uute talentide otsingul, et pakkuda Eesti arendajatele võimalust töötada koos valdkonna tipptegijatega tulevikutehnoloogiate arendamisel,» sõnas Joller.\nTera Ventures asutaja ja partneri Stanislav Ivanovi kinnitusel sündis otsus investeeringu tegemiseks veendumusest, et Snackable AI tehisintellektil põhinev rakendus avab ammu oodatud ukse audiosalvestuste maailmas orienteerumiseks.\n«Snackable lisab senistele otsinguvõimalustele uue mõõtme, kuna võimaldab kasutajal avastada huvitavaid audiosalvestusi, analüüsides nende tegelikku sisu ja konteksti, mitte ainult pealkirju. Lisaks suudab rakendus välja tuua kõige olulisemad osad salvestustest, mis säästab kasutaja aega ja parandab kuulamiselamust,» ütles ta.


Ravimiseaduse muutmise seadus – Riigi Teataja\nRavimiseaduse muutmise seadus\nRT I, 05.07.2012, 13\n28.06.2012 otsus nr 139\n§ 1. Ravimiseaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 64 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Ravimiamet võib anda loa müügiloaga retseptiravimi turustamiseks mõne teise Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi keelses pakendis koos eestikeelse pakendi infolehega, kui sama toimeaine ja tugevusega ravimeid Eestis ei turustata ning ravimi katkematu varustatuse tagamine on oluline inimese või looma tervise seisukohast. Ravimite puhul, mida ei turustata otse patsiendile, võib Ravimiamet loobuda eestikeelse pakendi infolehe nõudest.”;\n2) paragrahvi 65 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Ravimi müügiloa uuendamiseks esitab müügiloa hoidja Ravimiametile taotluse vähemalt üheksa kuud enne müügiloa kehtivusaja lõppu.”;\n3) paragrahvi 67 lõiked 2–3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Kui müügiloa taotleja soovib, et Eesti osaleks Euroopa Majanduspiirkonna detsentraliseeritud või vastastikuse tunnustamise müügiloaprotseduuris viidatava riigina, lisandub hindamistasule 14 000 eurot.\n(3) Vastastikuse tunnustamise korduva müügiloaprotseduuri ning müügiloa uuendamise detsentraliseeritud või vastastikuse tunnustamise müügiloaprotseduuri korral, kus Eesti osaleb viidatava riigina, lisandub hindamistasule 3000 eurot.”;\n4) paragrahvi 68 lõikes 21 asendatakse sõnad „Euroopa Liitu” sõnadega „Euroopa Majanduspiirkonda”;\n5) paragrahvi 68 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Ravimiamet hindab taotluse ja muude materjalide põhjal ravimi efektiivsuse, ohutuse ja kvaliteedi vastavust käesolevas seaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõuetele ning koostab ravimi kohta hinnanguaruande, sealhulgas selgitused ravimi farmatseutiliste, prekliiniliste ja kliiniliste uuringute tulemuste ning riskijuhtimissüsteemi ja ravimiohutuse järelevalvesüsteemi peatoimiku kohta, samuti põhjendused iga taotletud näidustuse kohta eraldi. Ravimiamet võib taotluse hindamisel kasutada koosseisuväliseid eksperte.”;\n6) paragrahvi 70 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Ravimiamet väljastab taotlejale müügiloa või teatab talle müügiloa andmisest keeldumisest 210 päeva jooksul alates taotluse vastuvõtmisest.”;\n7) paragrahvi 70 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Ravimiamet võib anda ravimile müügiloa ühel või mitmel järgmistest tingimustest:\n1) riskijuhtimissüsteemi täiendamine meetmetega ravimi ohutu kasutamise tagamiseks;\n2) müügiloa saamise järgse ohutus- või efektiivsusuuringu teostamine;\n3) lisakohustuste täitmine seoses kõrvaltoime registreerimise või sellest teatamisega;\n4) piisava ravimiohutuse järelevalvesüsteemi olemasolu;\n5) muud tingimused või piirangud, mis on seotud ravimi ohutu ja efektiivse kasutamisega.”;\n8) paragrahvi 70 täiendatakse lõigetega 41 ja 42 järgmises sõnastuses:\n„(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tingimustega müügiloa võib anda üksnes siis, kui taotlejal ei ole objektiivsetel ja tõendatavatel põhjustel võimalik esitada täielikke andmeid ravimi efektiivsuse ja ohutuse kohta selle tavapärastes kasutustingimustes. Sellisel juhul seotakse müügiloa pikendamine nimetatud tingimuste iga-aastase läbivaatamisega.\n(42) Ravimiamet teavitab Euroopa Ravimiametit kõikidest ravimi müügilubadest, mis on antud käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tingimustega.”;\n9) paragrahvi 70 täiendatakse lõigetega 6 ja 7 järgmises sõnastuses:\n„(6) Ravimiamet avaldab viivitamata oma veebilehel müügiloa andmed koos pakendi infolehe, ravimi omaduste kokkuvõtte ja avaliku hinnanguaruandega. Avalik hinnanguaruanne on avalikkusele arusaadaval viisil esitatud hinnanguaruanne, mis sisaldab eelkõige ravimi kasutamistingimusi käsitlevat kokkuvõtet ning millest on eemaldatud konfidentsiaalse sisuga teave.\n(7) Lisaks avaldab Ravimiamet oma veebilehel selliste ravimite riskijuhtimiskavade kokkuvõtted, millele on antud müügiluba käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud tingimustega.”;\n10) paragrahv 71 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 71. Ravimi müügiloa kehtivus ja uuendamine\n(1) Ravimi müügiluba antakse viieks aastaks.\n(2) Ravimiamet uuendab müügiloa või teatab müügiloa hoidjale sellest keeldumisest enne müügiloa kehtivusaja lõppu. Ravimiamet võib pikendada müügiloa kehtivusaega kuni müügiloa uuendamise taotluse menetlemise lõpuni, kuid mitte rohkem kui ühe aasta võrra.\n(3) Käesoleva seaduse § 70 lõike 2 alusel väljastatud müügiluba uuendatakse pärast viie aasta möödumist tähtajatult. Käesoleva seaduse § 70 lõike 3 alusel väljastatud müügiluba uuendatakse vastavalt müügiloa kehtivuse lõppemise tähtajale viidatavas riigis.\n(4) Tulenevalt ravimi ohutusalasest teabest, sealhulgas ravimit kasutanud patsientide vähesest hulgast, võib Ravimiamet otsustada, et on vaja teist viie aastaga piiratud müügiloa kehtivuse perioodi.”;\n11) paragrahvi 73 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Ravimi müügiloale kantakse andmed ravimi nimetuse, toimeaine, tugevuse, ravimvormi, pakendisuuruse, kõlblikkuse aja, müügiloa hoidja või teisese müügiloa hoidja, ravimipartii väljastamiseks vabastamise eest vastutava tootja, müügiloa kehtivuse, ravimi klassifitseerimise, müügiloa piirangute, müügiloa tingimuste ja nende täitmise tähtaja ning perioodiliste ohutusaruannete esitamise sageduse kohta.”;\n12) paragrahvi 73 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Koos müügiloa andmisega kinnitab Ravimiamet ravimi omaduste kokkuvõtte, pakendi infolehe, pakendi märgistuse ja perioodilise ohutusaruande esitamise sageduse kooskõlas käesoleva seaduse § 787 lõikega 2, tingimustega müügiloa puhul ka riskijuhtimiskava kokkuvõtte.”;\n13) seaduse 3. peatüki 4. jagu muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\nRavimi müügiloa muutmine, müügiloa kehtivuse peatamine ja müügiloa kehtetuks tunnistamine\n§ 76. Ravimi müügiloa muutmine, müügiloa kehtivuse peatamine ja müügiloa kehtetuks tunnistamine\n(1) Ravimiamet võib pärast müügiloa andmist kohustada müügiloa hoidjat teostama ohutusuuringu, kui ravimi ohutuse suhtes tekib kahtlusi, või efektiivsusuuringu, kui varasemate efektiivsusuuringute asjakohasuses tekib kahtlusi.\n(2) Ravimiamet teavitab müügiloa hoidjat kirjalikult käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud müügiloa saamise järgse ohutus- või efektiivsusuuringu teostamise kohustusest, selle eesmärgist ning läbiviimise ja tulemuste esitamise tähtajast. Müügiloa hoidjal on õigus 30 päeva jooksul alates kohustuse kohta teate saamisest esitada sellele kirjalikult vastuväited.\n(3) Ravimiamet teeb käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud vastuväidete põhjal otsuse, kas ohutus- või efektiivsusuuringu teostamise kohustus tühistada või kinnitada. Kohustuse kinnitamisel muudab Ravimiamet müügiluba, kandes sellele tingimuse käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kohustuse kohta.\n(4) Müügiloa hoidja täiendab viivitamata riskijuhtimissüsteemi, võttes arvesse ohutus- või efektiivsusuuringu teostamise kohustust.\n(5) Ravimiamet teavitab Euroopa Ravimiametit kõikidest ravimi müügilubadest, mille kohta on käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud kohustused.\n(6) Ravimiamet võib ravimi müügiluba muuta, müügiloa kehtivuse peatada või müügiloa kehtetuks tunnistada, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:\n2) müügiloa hoidja ei täida käesoleva seadusega talle pandud kohustusi, rikub käesolevas seaduses või reklaamiseaduses või nende seaduste alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud nõudeid;\n3) ravimi kohta saavad teatavaks uued andmed, mis võrreldes müügiloa taotlemiseks esitatud andmetega kinnitavad ravimi väiksemat efektiivsust või suuremat ohtlikkust, või osutub ravimi kasu ja ohtude suhe arstiteaduse nüüdisaegset taset arvestades ebasoodsaks;\n4) põllumajandusloomadele manustatavate ravimite puhul ei ole keeluaeg loomsete toiduainete tarbijate ohutuse tagamiseks piisav;\n5) Euroopa Komisjon on teinud vastava otsuse.\n(7) Enne Ravimiameti algatusel müügiloa muutmist, müügiloa kehtivuse peatamist või müügiloa kehtetuks tunnistamist teavitab Ravimiamet müügiloa hoidjat asjakohase menetluse alustamisest ning annab müügiloa hoidjale mõistliku tähtaja arvamuse ja vastuväidete esitamiseks, määrates vajaduse korral ka nende esitamise vormi.\n(8) Kui ravimi müügiloa peatamise põhjustanud asjaolud on määratud tähtaja jooksul kõrvaldatud, lõpetatakse müügiloa kehtivuse peatamine Ravimiameti peadirektori otsusega, vastasel korral tunnistatakse ravimi müügiluba kehtetuks.\n(9) Ravimiamet teavitab ravimi müügiloa muutmise, müügiloa kehtivuse peatamise või müügiloa tühistamise otsusest viivitamata müügiloa hoidjat, asjaomaste ravimite käitlemise tegevusloa omajaid, Euroopa Ravimiametit, teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja Euroopa Komisjoni. Ohu korral rahvatervisele teavitab Ravimiamet ka ravimi väljakirjutamise õigusega isikuid või üldsust.\n(10) Ravimite puhul, mille kohta on müügiluba väljastatud kahes või enamas liikmesriigis, toimub müügiloa muutmise, müügiloa kehtivuse peatamise või müügiloa tühistamise menetlus Euroopa Majanduspiirkonna ühise menetlusena.\n(11) Kui ravimiohutuse järelevalvega seotud andmete hindamisest tulenevalt on Ravimiameti hinnangul vaja kiireloomuliselt peatada või tühistada müügiluba, keelustada ravimitarned, teatada uutest vastunäidustustest, piirata näidustusi või vähendada ravimi soovituslikku annust või kui müügiloa hoidja on teatanud ravimi turustamise katkestamisest või müügiloa kehtetuks tunnistamise algatamisest ohutuskaalutluste tõttu, algatab Ravimiamet Euroopa Majanduspiirkonna kiirmenetluse. Ravimiamet teavitab kiirmenetluse algatamisest viivitamata müügiloa hoidjat ning Euroopa Ravimiametit, teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja Euroopa Komisjoni hiljemalt järgmisel tööpäeval, samuti edastab Euroopa Ravimiametile temale teatavaks saanud asjakohase teabe. Sellisel juhul peatub müügiloa kehtivus kuni Euroopa Ravimiameti koordineerimisgrupi või Euroopa Komisjoni otsuse tegemiseni müügiloa säilitamise, muutmise, peatamise, tühistamise või uuendamisest keeldumise kohta, välja arvatud juhul, kui menetlus puudutab ainult Eestis antud müügiluba.\n(12) Ravimi müügiloa kehtetuks tunnistamise või kehtivuse peatamise korral peab ravimi müügiloa hoidja korraldama ravimi turult kõrvaldamise ja välistama selle taassattumise käibesse.\n(13) Kui ravimi müügiloa kehtivus on peatatud või tühistatud, võib Ravimiamet erandlikel asjaoludel lubada ravimi müüki või väljastamist üleminekuajal nende patsientide jaoks, keda kõnealuse ravimiga juba ravitakse.”;\n14) seaduse 3. peatüki 5. jao pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Ravimitega seotud muudatuste taotlemine”;\n15) paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Müügiloa hoidja tagab ravimi tootmis- ja kontrollimeetodite ajakohastamise, võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut, ning ravimi omaduste kokkuvõtte ja pakendi infolehe ajakohastamise uusimate teaduslikult põhjendatud teadmiste, sealhulgas Euroopa ravimite veebiportaalis avaldatud hindamistulemuste ja soovituste kohaselt.”;\n16) paragrahvi 77 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Müügiloa hoidja tasub taotluse esitamise eest riigilõivu ning keskmise ehk IB tüüpi ja suure ehk II tüüpi muudatuse taotluse korral erialase hindamise tasu. Tasu suurus on IB tüüpi muudatuse korral 100 eurot ja II tüüpi muudatuse korral 383 eurot taotluse kohta. Kui Eesti osaleb Euroopa Majanduspiirkonna detsentraliseeritud või vastastikuse tunnustamise müügiloaprotseduuris viidatava riigina, lisandub erialase hindamise tasule IB tüüpi muudatuse korral 500 eurot ja II tüüpi muudatuse korral 1000 eurot taotluse kohta.”;\n17) paragrahv 78 tunnistatakse kehtetuks;\n18) seaduse 3. peatükki täiendatakse 51. jaoga järgmises sõnastuses:\n§ 781. Ravimiohutuse järelevalvesüsteem ja ravimiohutuse järelevalve peatoimik\n(1) Ravimiohutuse järelevalvesüsteem on müügiloa hoidja ja Ravimiameti kasutatav ravimiohutusalaste ülesannete ja kohustuste täitmise süsteem, mis on ette nähtud müügiloa saanud ravimite ohutuse järelevalveks ning kasu ja ohtude suhte muutuse avastamiseks.\n(2) Ravimiohutuse järelevalvesüsteemi peatoimik on üksikasjalik kirjeldus ühe või mitme ravimi ohutuse järelevalvesüsteemi kohta, mida müügiloa hoidja rakendab. Peatoimik peab asuma Euroopa Majanduspiirkonnas.\n§ 782. Riskijuhtimissüsteem ja riskijuhtimiskava\n(1) Riskijuhtimissüsteem on ravimiohutuse järelevalvega seotud meetmete kogum, mis on kavandatud selliselt, et oleks võimalik kindlaks teha, iseloomustada, ennetada või minimeerida ravimitega seotud ohtusid, sealhulgas hinnata nimetatud meetmete tõhusust. Riskijuhtimissüsteem peab olema proportsionaalne ravimi kohta kindlaks tehtud ja võimalike ohtudega ning müügiloa saamise järgsete ohutusandmete vajadusega.\n(2) Riskijuhtimiskava on riskijuhtimissüsteemi üksikasjalik kirjeldus.\n§ 783. Müügiloa hoidja kohustused ravimiohutuse järelevalve tagamisel\n(1) Ravimiohutuse pideva järelevalve tagamiseks peab müügiloa hoidja looma müügiloaga ravimite kohta ravimiohutuse järelevalvesüsteemi ning tagama selle rakendamise kohta kannete tegemise ravimiohutuse järelevalvesüsteemi peatoimikusse.\n(2) Ravimiohutuse järelevalvesüsteemi toimimise tagamiseks peab müügiloa hoidja:\n1) määrama ravimiohutuse järelevalve eest vastutava pädeva isiku ja teda asendava isiku ning teatama Ravimiametile nende nimed ning kontaktandmed;\n2) registreerima ja säilitama teabe kõrvaltoimete kohta, millele on mis tahes viisil tähelepanu juhtinud ravimi kasutaja, proviisor, farmatseut või ravimi väljakirjutamise õigusega isik või mis on ilmnenud müügiloa saamise järgse ohutusuuringu käigus või mis on avaldatud meditsiinikirjanduses, kui nimetatud allikas ei ole Euroopa Ravimiameti jälgitavas nimekirjas;\n3) rakendama meetmeid täpsete ja kontrollitavate andmete saamiseks võimalike kõrvaltoimete kohta, et teavet teaduslikult hinnata;\n4) hindama ravimiohutuse järelevalvesüsteemi abil teaduslikult kogu teavet ning võimalusi ohtude vähendamiseks ja ennetamiseks ning võtma vajaduse korral kasutusele asjakohased meetmed;\n5) korraldama regulaarselt ravimiohutuse järelevalvesüsteemi auditeid, kandma auditi tulemused ravimiohutuse järelevalvesüsteemi peatoimikusse, koostama auditi tulemuste põhjal asjakohase parandusmeetmete kava ja tagama selle täitmise;\n6) rakendama iga ravimi puhul riskijuhtimissüsteemi;\n7) hindama riskijuhtimiskavas või müügiloa tingimustes esitatud meetmete tulemuslikkust;\n8) jälgima ravimi ohutusalaseid andmeid, et otsustada, kas ravimi kasutamise tõttu on ilmnenud uusi riske, kas riskid on muutunud või on tekkinud muutusi ravimi kasu ja ohtude suhtes;\n9) ajakohastama uute ohtude ilmnemisel või riskide muutumisel riskijuhtimissüsteemi;\n10) järgima Euroopa Ravimiameti koordineerimisgrupi ja ravimiohutuse riskihindamise komitee soovitusi ja vastavat ajakava;\n11) lähtuma ravimiohutuse tagamisel Euroopa Komisjoni juhenditest ja ravimiohutuse headest tavadest.\n(3) Ravimiohutuse järelevalve eest vastutav pädev isik:\n1) elab alaliselt Euroopa Majanduspiirkonnas ning on müügiloa hoidjale pidevalt kättesaadav;\n2) vastutab ravimiohutuse järelevalvesüsteemi toimimise eest;\n3) tagab müügiloa hoidjale edastatava ravimi ohutusalase teabe kogumise, säilitamise ja hindamise ning ühtse ligipääsu sellele;\n4) valmistab ette Ravimiametile ravimi ohutuse kohta edastatava teabe;\n5) tagab kohese ammendava vastamise Ravimiameti nõudmisele esitada lisateavet ravimi ohutuse kohta, sealhulgas ravimi müüki ja retseptide hulka kajastavat teavet.\n(4) Müügiloa hoidja tagab, et ravimiohutuse järelevalve eest vastutaval pädeval isikul on omandatud haridus arstiteaduse erialal, veterinaarravimite korral loomaarstiteaduse erialal või on nimetatud kvalifikatsiooniga isik pädevale isikule konsulteerimiseks pidevalt kättesaadav.\n(5) Müügiloa hoidja tagab ravimiohutuse järelevalve eest vastutava pädeva isiku täiendusõppe ja tööks vajalikud vahendid.\n(6) Müügiloa hoidja teavitab tuvastatud uutest riskidest, muutunud riskidest või kasu ja ohtude suhte muutusest Ravimiametit, Euroopa Ravimiametit ja teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.\n(7) Ravimiamet võib müügiloa hoidjalt mis tahes ajal nõuda ravimi kasu ja ohtude soodsa suhte püsimist tõendavate andmete esitamist. Müügiloa hoidjal on kohustus igale sellisele nõudele vastata täielikult ja viivitamata.\n(8) Ravimiamet võib müügiloa hoidjalt mis tahes ajal nõuda ravimiohutuse järelevalvesüsteemi peatoimiku koopiat. Müügiloa hoidja esitab nimetatud dokumendi koopia hiljemalt seitsmendal päeval pärast nõude esitamist.\n§ 784. Ravimiameti kohustused ravimiohutuse järelevalve tagamisel\n(1) Ravimiamet tagab ravimiohutuse järelevalvesüsteemi riikliku toimimise, milleks Ravimiamet:\n1) teavitab ravimite väljakirjutamise õigusega isikuid, proviisoreid, farmatseute ja üldsust ravimite kõrvaltoimetest teatamise vajalikkusest;\n2) võtab vastu teavet kõrvaltoimete kohta veebikeskkonnas ja paberteatistena ning rakendab asjakohaseid meetmeid täpsete ja kontrollitavate andmete saamiseks kõrvaltoimete kohta, et teavet teaduslikult hinnata;\n3) kogub ja hindab ravimiohutusalaseid andmeid uute riskide, muutunud riskide või ravimi kasu ja ohtude suhte muutuse avastamiseks;\n4) rakendab vajalikke meetmeid ravimiohutusega seotud riskide ennetamiseks ja vähendamiseks;\n5) teavitab ravimite väljakirjutamise õigusega isikuid, proviisoreid, farmatseute ja üldsust ravimite kasutamisega seotud riskide ilmnemisest;\n6) hindab müügiloa hoidja koostatud riskijuhtimiskavas esitatud riski vähendamise meetmete tulemusi ja müügiloa tingimustes esitatud meetmete tulemusi;\n7) hindab riskijuhtimissüsteemi ajakohastamist;\n8) inspekteerib Eestis müügiloa hoidjate ravimiohutuse järelevalvesüsteemide toimimist ning kvaliteedisüsteemide nõuetele vastavust, kui ravimiohutuse järelevalvesüsteemi peatoimik asub Eestis, ning osaleb teiste liikmesriikide korraldatud inspektsioonides Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 3–67) kohaselt;\n9) korraldab iga kahe aasta järel ravimiohutuse järelevalvesüsteemi auditi ja edastab Euroopa Komisjonile aruande auditi tulemuste kohta;\n10) osaleb Euroopa Ravimiameti koordineerimisgrupi ja ravimiohutuse riskihindamise komitee ühtse hindamise töökorralduses ning teeb asjakohast koostööd teiste liikmesriikide pädevate asutustega;\n11) osaleb Euroopa Komisjoni nõudmisel ravimiohutuse järelevalve tehniliste meetmete rahvusvahelises ühtlustamises ja standardiseerimises Euroopa Ravimiameti koordineerimisel;\n12) järgib Euroopa Ravimiameti koordineerimisgrupi ja ravimiohutuse riskihindamise komitee soovitusi riski vähendamise meetmete juurutamisel ning Euroopa Komisjoni otsuseid meetmete kohta, mida tuleb rakendada liikmesriikides antud müügilubade tõttu.\n(2) Ravimiamet lähtub ravimiohutuse järelevalves, sealhulgas inspektsioonide läbiviimisel ja nende tulemustest teavitamisel, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2001/83/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2001/82/EÜ, Euroopa Komisjoni juhenditest ning ravimiohutuse headest tavadest.\n(3) Ravimiamet teavitab tuvastatud uutest riskidest, muutunud riskidest või ravimi kasu ja ohtude suhte muutusest Euroopa Ravimiametit, teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja müügiloa hoidjat.\n(4) Ravimiamet ajakohastab hinnanguaruannet, kui saadakse uut teavet, mis on oluline ravimi kvaliteedi, ohutuse või efektiivsuse hindamise seisukohalt.\nRavimi ohutusalane teave ja teabe edastamine\n§ 785. Ravimi ohutusalane teave ja selle teabe edastamine\n(1) Ravimi ohutusalane teave käesoleva seaduse tähenduses hõlmab:\n1) mis tahes uusi andmeid ravimi ohutuse või eeldatust väiksema efektiivsuse kohta;\n2) piiranguid, mille on ravimile seadnud pädevad asutused riigis, kus ravimit turustatakse;\n3) teavet ravimi kõrvaltoimete kohta ehk kõrvaltoime teatist;\n4) teavet riski vähendamise või vältimise vajaduse kohta, mis eeldab kiirmenetluse algatamist käesoleva seaduse § 76 lõike 11 kohaselt;\n5) ravimi kasu ja ohtude suhte hindamisega seotud aruandeid ehk perioodilist ohutusaruannet.\n(2) Müügiloa hoidja edastab Ravimiametile käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud teabe juhul, kui see teave võib kaasa tuua vajaduse muuta müügiloa aluseks olevaid andmeid või dokumente. Nimetatud teave peab hõlmama kõikide näidustuste suhtes ja kõikides elanikkonna rühmades tehtud kliiniliste uuringute või muude uuringute nii positiivseid kui ka negatiivseid tulemusi, samuti andmeid ravimi müügiloale mittevastava kasutamise kohta.\n(3) Müügiloa hoidja edastab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud teabe Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.04.2004, lk 1–33), muudetud määrusega (EL) nr 1235/2010 (ELT L 348, 31.12.2010, lk 1–16), artiklis 24 osutatud andmebaasi ja andmetöötlusvõrku (edaspidi Eudravigilance’i andmebaas). Veterinaarravimi müügiloa hoidja edastab nimetatud teabe Ravimiametile või Eudravigilance’i andmebaasi.\n(4) Müügiloa hoidja edastab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 5 nimetatud teabe elektrooniliselt Euroopa Ravimiametile, kes teeb aruanded Ravimiametile kättesaadavaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklis 25a osutatud andmebaasi kaudu. Veterinaarravimi müügiloa hoidja edastab nimetatud teabe elektrooniliselt Ravimiametile. Ravimiameti nõudmisel esitab müügiloa hoidja perioodilise ajakohastatud ohutusaruande viivitamata.\n(5) Ravimiamet edastab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud teabe Eudravigilance’i andmebaasi.\n(6) Ravimiamet edastab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 4 nimetatud teabe Euroopa Ravimiametile, teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja Euroopa Komisjonile.\n(7) Kui müügiloa hoidja kavatseb esitada ravimi kasutamisega seotud riskide kohta avaliku teate, tuleb sellest viivitamata informeerida Ravimiametit, Euroopa Ravimiametit ja Euroopa Komisjoni. Avalikkusele esitatav ohutusalane teave peab olema objektiivne, ei tohi eksitada ega sisaldada ravimireklaami.\n(8) Ravimiamet teavitab Euroopa Ravimiametit, teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ja Euroopa Komisjoni vähemalt 24 tundi ette kavatsusest avalikustada teavet ravimi kasutamisega seotud riskide kohta, välja arvatud juhul, kui avalikkust on rahvatervise kaitseks vaja informeerida viivitamata. Avalikustatavast teabest eemaldatakse teave, mis võib kahjustada ärisaladust, ja isikuandmed, mille avaldamine ei ole inimeste tervise kaitse seisukohalt oluline.\n(9) Ohu ilmnemisel inimese või looma elule või tervisele või keskkonnale edastab müügiloa hoidja asjakohase teabe ravimi väljakirjutamise õigusega isikutele, kooskõlastades teabe sisu ja selle edastamise plaani enne Ravimiametiga. Ravimiametil on õigus nõuda müügiloa hoidjalt nimetatud teabe edastamist ravimi väljakirjutamise õigusega isikutele, proviisoritele ja farmatseutidele, kui see on vajalik ravimi ohutu ja efektiivse kasutamise tagamiseks.\n(10) Ravimiamet teavitab Terviseametit vaktsiinide kõrvaltoimetest, sealhulgas võimalikest ravivigadest tingitud kõrvaltoimetest.\n(11) Müügiloa hoidja tasub Ravimiametile ravimi ohutus- ja kvaliteediseire tasu 160 eurot eelmisel kalendriaastal kehtinud müügiloa kohta. Ravimi ohutus- ja kvaliteediseire tasu on ravimiohutuse järelevalvesüsteemi haldamiseks, sealhulgas ravimi ohutusalase teabe kogumiseks, hindamiseks, menetlemiseks, Euroopa Majanduspiirkonna andmebaasidesse ja rahvusvahelistele seirekeskustele edastamiseks, mittesekkuvate ohutusuuringute plaani hindamiseks ning turul olevate ravimite kvaliteedi laboratoorseks jälgimiseks määratud tasu.\n(12) Kui Eesti osaleb Euroopa Majanduspiirkonna detsentraliseeritud või vastastikuse tunnustamise müügiloamenetluses viidatava riigina või Ravimiamet osaleb ravimi perioodilise ohutusaruande hindamise Euroopa Ravimiameti koordineerimisgrupi ja ravimiohutuse riskihindamise komitee ühises töökorralduses regulaarselt hinnanguaruande koostajana, on ravimi ohutus- ja kvaliteediseire tasu 320 eurot eelmisel kalendriaastal üle kuue kuu kehtinud müügiloa kohta.\n(13) Ravimiamet võib vabastada müügiloa hoidja tema sellekohase põhjendatud taotluse alusel ravimi ohutus- ja kvaliteediseire tasu maksmise kohustusest, kui ravimi müük Eestis on väiksem kui käesoleva paragrahvi lõike 14 alusel kehtestatud korras nimetatud kogus.\n(14) Sotsiaalminister kehtestab määrusega ravimi ohutusalase teabe edastamise ning ravimi ohutus- ja kvaliteediseire tasu arvestamise ja tasumise korra.\n§ 786. Ravimi kõrvaltoime\n(1) Ravimi kõrvaltoime on igasugune kahjulik ja soovimatu toime, mis kaasneb ravimi kasutamisega tavapärastel või müügiloa tingimustes nimetamata kasutusaladel, ravivea, ravimi väär- või kuritarvitamise korral või ravimiga töökeskkonnas kokkupuutumisel ning mille puhul ei saa välistada põhjuslikku seost ravimi ja kõrvaltoime vahel. Veterinaarravimi kõrvaltoimeks loetakse ka kõrvaltoimet, mis avaldub inimesel pärast kokkupuudet veterinaarravimiga, sealhulgas jääkidega loomsetes toiduainetes.\n(2) Ravimi tõsine kõrvaltoime on kõrvaltoime, mis lõppeb surmaga, on eluohtlik, nõuab haiglaravi või haiglaravi pikendamist, põhjustab pikaajalise töövõime kaotuse, raske või sügava puude, kaasasündinud väärarengu või sünnidefekti.\n(3) Ravimi seniteadmata kõrvaltoime on kõrvaltoime, mida ei ole kirjeldatud ravimi omaduste kokkuvõttes või mille iseloom, tõsidus või sagedus ei ole kooskõlas ravimi omaduste kokkuvõttega.\n(4) Ravimi väljakirjutamise õigusega isik on kohustatud teavitama Ravimiametit kõikidest tõsistest kõrvaltoimetest.\n(5) Ravimiametil on õigus kehtestada müügiloa hoidjatele, ravimi väljakirjutamise õigusega isikutele, proviisoritele ja farmatseutidele lisakohustusi ravimite kõrvaltoimetest teatamise kohta, kui see on ravimiohutuse järelevalve seisukohast põhjendatud.\n(6) Kõrvaltoimest võib teavitada müügiloa hoidjat. Müügiloa hoidja rakendab koostöös Ravimiametiga ja Euroopa Ravimiametiga meetmeid kõrvaltoimete topeltteatiste avastamiseks ja edastamise vältimiseks.\n§ 787. Perioodiline ohutusaruanne\n(1) Perioodiline ohutusaruanne on ravimi kasu ja ohtude suhte hindamisega seotud aruanne, mis sisaldab:\n1) ravimi kasu ja ohtude suhte hindamiseks vajalike asjakohaste andmete ajakohastatud kokkuvõtet, sealhulgas uuringutest saadud andmeid;\n2) ravimi kasu ja ohtude suhte teaduslikku hinnangut;\n3) andmeid ravimi müügi mahu ja retseptide hulga kohta, sealhulgas hinnangut ravimiga kokkupuutuva elanikkonna hulga kohta.\n(2) Perioodiliste ohutusaruannete esitamise sagedus on proportsionaalne ravimist tulenevate ohtudega ning see täpsustatakse müügiloa tingimustes.\n(3) Ravimite puhul, mille kohta on müügiluba rohkem kui ühes liikmesriigis või mis sisaldavad sama toimeainet või toimeainete kombinatsiooni, hinnatakse perioodilisi ohutusaruandeid Euroopa Majanduspiirkonna ühise menetlusena.\n(4) Perioodilise ohutusaruande hindamisel lähtub Ravimiamet Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2001/83/EÜ või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist 2001/82/EÜ ning ravimiohutuse headest tavadest.\n(5) Pärast perioodilise ohutusaruande hindamist otsustab Ravimiamet, kas on vajalik müügiluba muuta, see peatada või kehtetuks tunnistada. Euroopa Majanduspiirkonna ühise hindamise korral lähtutakse Euroopa Ravimiameti koordineerimisgrupi või ravimiohutuse riskihindamise komitee seisukohast või Euroopa Komisjoni otsusest.\nMüügiloa saamise järgne mittesekkuv ohutusuuring\n§ 788. Müügiloa saamise järgne mittesekkuv ohutusuuring\n(1) Müügiloa saamise järgne mittesekkuv ohutusuuring (edaspidi mittesekkuv ohutusuuring) on ravisse ja arstlikku jälgimisse mittesekkuv ravimi omaduste uuring, mille on algatanud ja mida juhib või rahastab müügiloa hoidja omal initsiatiivil või müügiloas sätestatud tingimuste täitmiseks. Mittesekkuva ohutusuuringu eesmärk on teha kindlaks ravimiga seotud ohutegurid, nende iseloom ja ulatus, kinnitada ravimi ohutusprofiili või hinnata riskijuhtimissüsteemi tõhusust.\n(2) Mittesekkuv ohutusuuring ei tohi edendada ravimi kasutamist.\n(3) Mittesekkuvas ohutusuuringus osalevatele tervishoiutöötajatele võib hüvitada selleks kulunud aja ja tehtud kulutused.\n(4) Mittesekkuvat ohutusuuringut ei või alustada enne Ravimiameti kooskõlastuse saamist. Kui uuringut teostatakse mitmes liikmesriigis, peab müügiloa hoidja enne uuringu alustamist saama kooskõlastuse Euroopa Ravimiameti ravimiohutuse riskihindamise komiteelt, välja arvatud veterinaarravimi uuringu puhul.\n(5) Kooskõlastuse saamiseks esitab müügiloa hoidja mittesekkuva ohutusuuringu plaani Ravimiametile või Euroopa Ravimiameti ravimiohutuse riskihindamise komiteele, kes edastab 60 päeva jooksul alates uuringu plaani esitamisest kirjaliku teate plaani kooskõlastamise või sellest keeldumise kohta. Veterinaarravimi uuringu puhul kooskõlastab Ravimiamet teate enne Põllumajandusministeeriumiga.\n(6) Mittesekkuva ohutusuuringu kooskõlastamisest keeldutakse, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:\n1) uuring edendab ravimi kasutamist;\n2) uuring ei võimalda seatud eesmärkide täitmist;\n3) tegemist on kliinilise uuringuga.\n(7) Kui mittesekkuva ohutusuuringu on kooskõlastanud Euroopa Ravimiameti ravimiohutuse riskihindamise komitee, edastab müügiloa hoidja enne uuringu alustamist Eestis uuringu plaani Ravimiametile.\n(8) Enne mittesekkuva ohutusuuringu alustamist Eestis on vajalik kliiniliste uuringute meditsiinieetika komitee kooskõlastus käesoleva seaduse § 93 kohaselt, välja arvatud veterinaarravimi uuringu puhul.\n(9) Mittesekkuv ohutusuuring teostatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/83/EÜ ning ravimiohutuse heade tavadega.\n(10) Mittesekkuva ohutusuuringu plaani muutmiseks esitab müügiloa hoidja plaani olulised muudatused Ravimiametile või Euroopa Ravimiameti ravimiohutuse riskihindamise komiteele kooskõlastamiseks. Ravimiamet või Euroopa Ravimiameti ravimiohutuse riskihindamise komitee teavitab müügiloa hoidjat muudatuste kooskõlastamisest või sellest keeldumisest. Müügiloa hoidja edastab enne muudatuste rakendamist Eestis Euroopa Ravimiameti ravimiohutuse riskihindamise komitee kooskõlastuse.\n(11) Ravimiameti nõudmisel esitab müügiloa hoidja uuringu ajal mittesekkuva ohutusuuringu vahearuande. 12 kuu jooksul pärast uuringu lõppu esitab müügiloa hoidja Ravimiametile elektrooniliselt uuringu lõpparuande.\n(12) Müügiloa hoidja hindab mittesekkuvast ohutusuuringust saadud andmeid ning esitab vajaduse korral taotluse müügiloa muutmiseks.\n(13) Ravimiamet võib mittesekkuva ohutusuuringu tulemuste alusel nõuda müügiloa muutmist, peatamist või tühistamist.”;\n19) paragrahvi 79 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Ravimiregister sisaldab ravimi müügiloa andmeid, avalikku hinnanguaruannet koos riskijuhtimiskava kokkuvõttega, ravimi omaduste kokkuvõtet, pakendi infolehte ja pakendi märgistust. Ravimiregister on seotud Euroopa ravimite veebiportaaliga.”;\n20) paragrahvi 82 lõike 2 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) käesoleva seaduse § 70 lõigetes 6 ja 7 nimetatud teavet ilma igasuguste muudatuste ja lisadeta ning käesoleva seaduse § 785 lõigete 7, 8 ja 9 alusel edastatavat ravimi ohutusalast teavet;”;\n21) paragrahvi 83 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:\n„(9) Ravimite otsepakkumine meediateenuste seaduse tähenduses on keelatud.”;\n22) paragrahvi 87 lõiget 2 täiendatakse pärast teist lauset kolmanda lausega järgmises sõnastuses:\n„Nimetatud uuringust tuleb teavitada Ravimiametit.”;\n23) seadust täiendatakse §-ga 1161 järgmises sõnastuses:\n„§ 1161. Ravimiohutus\n(1) Enne 2012. aasta 21. juulit väljastatud müügilubade suhtes kohaldatakse käesoleva seaduse § 783 lõigete 1 ja 3 kohast ravimiohutuse järelevalvesüsteemi peatoimiku loomise ja kättesaadavaks tegemise kohustust alates müügiloa uuendamise kuupäevast või alates 2014. aasta 21. juulist, olenevalt sellest, milline kuupäev on varasem.\n(2) Enne 2012. aasta 21. juulit väljastatud müügilubade korral ei nõuta iga ravimi puhul käesoleva seaduse § 783 lõike 2 punktist 6 tulenevat riskijuhtimissüsteemi rakendamist. Ravimiamet võib seada müügiloa hoidjale kohustuse rakendada ravimi puhul riskijuhtimissüsteemi ning esitada Ravimiametile selle üksikasjalik kirjeldus, kui on põhjust kahtlustada riskide olemasolu, mis võivad mõjutada müügiloa saanud ravimi riski ja kasu suhet, andes enne otsuse tegemist müügiloa hoidjale võimaluse esitada 30 päeva jooksul kirjalikke vastuväiteid. Kohustuse seadmisel muudetakse müügiloa tingimusi käesoleva seaduse § 70 lõike 4 punkti 1 kohaselt.\n(3) Käesoleva seaduse §-s 788 sätestatud kohustust kohaldatakse ainult pärast 2012. aasta 21. juulit alustatud uuringute suhtes.\n(4) Ravimiamet koostab ravimiohutuse järelevalvesüsteemi auditi kohta aruande ja esitab selle Euroopa Komisjonile hiljemalt 2013. aasta 21. septembril ning seejärel iga kahe aasta järel.”;\n24) seadust täiendatakse normitehnilise märkusega järgmises sõnastuses:\n„1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/84/EL, millega muudetakse ravimiohutuse järelevalve osas direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (ELT L 348, 31.12.2010, lk 74–99).”\n§ 2. Käesolev seadus jõustub 2012. aasta 21. juulil.


Ühendav sündmus: Eri Klasi matus toob kokku isegi Rõivase ja Savisaare - Delfi\nÜhendav sündmus: Eri Klasi matus toob kokku isegi Rõivase ja Savisaare\nTaavi Rõivas ja Edgar Savisaar\nFoto: Ilmar Saabas, Karli Saul\nTäna toimub Eri Klasi ärasaatmine, millel osalevad ja peavad kõne teiste seas ka peaminister Taavi Rõivas ja Keskerakonna esimees Edgar Savisaar.\nMaestro Eri Klasi ärasaatmine toimub täna kell 12 Estonia kontserdisaalis, kus kohe alguses saab sõna Reformierakonna esimees Taavi Rõivas. Pool tundi hiljem astub kõnepulti Tallinna linnapea ametist tagandatud Edgar Savisaar.\nSee on üsna haruldane juhus, et Taavi Rõivas ja Edgar Savisaar ühel üritusel viibivad. Ilmselt veelgi haruldasem, et mõlemad ka sõna võtavad. Viimati said Rõivas ja Savisaar koos pildile möödunud aasta veebruari lõpus, mil nad kohtusid vahetult enne riigikogu valimisi debattideks.\nTeine huvitav detail: umbes aasta eest – läinud aasta 17. märtsil – osales Edgar Savisaar maestro Eino Baskini ärasaatmisel, kus Savisaar samuti kõnega esines. Vaid kaks päeva hiljem viidi Savisaar Tartu ülikooli kliinikumi, kus tal mõni päev hiljem amputeeriti parem jalg.


vidaXL lehtla 2 x 2 x 2 cm, FSC immutatud männipuit | vidaXL.ee\nAiakaared,- trellised, -plaadid ja varjualused >\nvidaXL lehtla 2 x 2 x 2 cm, FSC immutatud männipuit\nMõõtmed: 2 x 2 x 2 m (P x L x K)\nKvaliteetne lehtla on parim dekoratiivne lisa teie aeda või õue.\nSellest saab stabiilne rooside ja teiste ronitaimede alus, mis loob suveks armsa istumiskoha. Seda saab kasutada ka sissepääsu loomiseks. Lehtla on valmistatud FSC sertifikaadiga immutatud männipuidust, see on väga vastupidav ning vee- ja kõdunemiskindel. Väga lihtne kokku panna.\nvidaXL roosikaar 150 x 50 x 200 cm, FSC immutatud puit\nvidaXL lehtla-varikatus 2 x 6 x 2,2 m, FSC puit


Kuidas käib Tartu vaimu käsi - Uudised - Tartu Postimees\nKuidas käib Tartu vaimu käsi\n29. juuni 2012, 9:23\nTallinnas on Ülemiste Vanake ja Vana Toomas, Viljandis on Paadimees, Haapsalus Valge Daam. Need mütoloogiasse ja legendide maailma kuuluvad tegelased teevad oma linna heaks igapäevast tasuta tööd. Nad on mainekujundajana palju tõhusamad kui linnapea või selleks tööks palgatud suhtekorraldusfirmad.\nTartus Toomemäel on tegutsenud Vanemuine. Tema kuju tundub aga lähemal uurimisel kuidagi kunstlik. Pragunenud kannel ta luidratel põlvedel ei meelita tänapäeva noori tantsuringi.\nEmajõelinnal on siiski ka üks mütoloogiline tegelane, kes on elujõuline tänini ehk projektijuhtide keeles jätkusuutlik. Kuigi kehakuju poolest laialivalguv – õieti on ta palja silmaga nähtamatu –, on tema mõju mainekujundajana palju suurem kui Vanal Toomal, Valgel Daamil või Vanemuisel. Jutt on Tartu Vaimust.\nSissejuhatus: Tartu Vaim ja tema kuju\nTartu Vaimu on tihtipeale joonistanud Postimehe karikaturist Urmas Nemvalts. Nendel piltidel näeb ta välja nagu täispuhutud õhupall või lehma magu, millel on küljes pea ja käed. Selge see, et joonistaja on olnud karikaturist.\nSiiski on ta andnud edasi Tartu Vaimu ühe olulise omaduse – uudishimulikkuse, soovi aina targemaks saada.\nMuide, samasugune «õhupall» vaatab vastu ka Tartu Ülikooli suveülikooli tänavuse programmi esikaanelt. Avaloengu pealkiri ja kogu hooaja lipukiri on «Vaim ja väärtused». Eeloleva sügise klaverifestival Tartus ei saa samuti temata läbi. Seda on paista ka pealkirjast «Tartu Vaim ja klaver».\nEt Tartu Vaim on tegelikult nähtamatu, tõendab ka tema jalajälg Tasku juures Tartu teerajajate jälgede reas. See algab just nimelt temast. Teiste astumise on skulptor jäädvustanud reljeefsesse, käega katsumisel tuntavasse vormi, kaks Tartu Vaimu jälgedega plaati on aga siledad.\nKuid nagu vaimolendeile kohane, ilmub Tartu Vaim tartlaste ja nende külaliste ette mõnikord lihast ja luust kodanikena. Nii oli minevikus, on meie päevil ja loodetavasti tulevikuski.\nTartu Vaimu kulul tehakse ka nalja. Nii näiteks nimetas 18. mail Vanemuise kontserdimajas keegi lugupeetud tallinlane Tarmo Leinatamme tervitades teda tögaval hääletoonil Tartu Vaimuks.\nAlles paar nädalat tagasi ilmus pildirohke teos «Tartu Vaimu saladus! Eeltöö täispikale kunstilisele filmile», mille on kirjutanud Urmas Vadi.\nSelles satub «vandenõude paljastamisele, majadest vaimude väljaajamisele ja muudele hämaratele, teadusest väljapoole jäävatele teemadele» pühendunud Ilmar Leppnurm koomilistesse sekeldustesse, kui otsib taga Tartu Vaimu. Uurija püüab lahendada tema saladust, sest «palju on temast räägitud, teda otsitud, aga ikka on ta jäänud liiga hämaraks ja hoomamatuks».\nParateaduste uurija Leppnurm usub, et Tartu Vaim on midagi konkreetset. «Ka tema väärib päevavalgust ja pilti ajalehes,» ütles Leppnurm teda intervjueerima tulnud ajalehetoimetuse praktikandineiule. «Ma tahan teada, kes peidab end tema taga!»\nNali naljaks, ent Tartu Vaim on ennast avaldanud palju rohkem kordi tõsistes ja väärikates olukordades ning lugupeetud isikutes, andnud nende tegemistele hoogu ja lisanud vaimujõudu.\nMis on Tartu Vaimu saladus? Kes või mis ta siis lõppude lõpuks on? Kuidas käib ta käsi? Kuidas on ta tervis vastu pidanud aastate kulgemisele? Mida ta praegu teeb ja loob? Kuidas on Tartu Vaimu vaimu seis?\nEt kõigele sellele vastust saada, otsustas Tartu Postimehe toimetus küsitleda eriti silmapaistvaid isikuid, keda on aegade jooksul nimetatud Tartu Vaimuks või Tartu Vaimu kandjaks ja kehastuseks. Kohtumistest nendega kujunes lugu, mis on kõige sobilikum avaldada just täna, Tartu linna päeval.\nSissejuhatuse väljajuhatus: Tartu Vaimu kandjad\nKui toimetuses sugenes mõte portreteerida Tartu Vaimu, oli käes aprilli algus. Paari nädala jooksul tekkis mitmekümnerealine nimekiri neist, kellele ta on eriti rohkesti oma vaimujõudu edasi andnud.\nMõnedki Emajõe Ateena nimekad teadlased on oma töö ja tegevusega toonud kodulinnale kuhjaga au ja kuulsust. Oma tegevuses on nad olnud viljakad ja rahvusvaheliselt tunnustatud, ent sellest hoolimata jäänud kas ise seda soovides või soovimatult tagasihoidlikuks avalikus elus.\nNagu nemad, nii jäävad ka mitmed avaliku elu värvikad tegelased ja silmapaistvad pärimusjoodikud ning noored kultuuriheerosed, keda on nimetatud Tartu Vaimuks, järgmistele sel teemal kirjutajatele.\nAprilli keskpaiku tekkis veendumus, et Tartu Vaimu portreteerimiseks tuleb kohtuda kuue mehega. Lõpliku otsuse langetamisel oli abiks temast endast inspireeritud luuletus:\nja Hillar Palamets,\nja Peeter Volkonski,\nja Jaan Einasto.\nEsiteks: kevadised kohtumised\nTartu Ülikooli ajaloo muuseumi valvelauas istub neiu ja helistab Tullio Ilometsale lauatelefoniga: saabunud on külaline. Paari minuti pärast tuleb vanahärra trepialusest uksest. Jalutuskepi klõpsudes astub ta valvelaua juurde, vaatab ootajat ja teretab. Seejärel saab neiu veidikene võtta.\nManitsuse põhjuseks on arbuusisuurune klaaskolb, millel on tavalise ühe kaela asemel neid lausa kolm. Sellesse on kogutud mingiks heategevaks otstarbeks münte. Niisugust kolbi peaks Ilometsa meelest säilitatama muuseumieksponaadina järeltulevatele põlvkondadele.\nHiljem selgub, et selliseid kolbe on muuseumis veelgi. Aga Tartu Ülikooli teenekas keemik ja ülikooli ajaloo muuseumi idee üks algatajaid lihtsalt ei saa teisiti, kui peab teadlaste vanade riistade ja seadmete saatuse eest hoolitsema.\nHillar Palametsaga vestlemiseks otsisime ruumi Tartu Ülikooli raamatukogus. Parajasti on lõppemas sess, kõik nurgad on õppijaid täis. Lõpuks avab üks vastutulelik töötaja meile klaasseintega loenguruumi. Intervjuu, õigemini Palametsa pajatuste kuulamine, kestab mitte pool tundi, nagu kokku lepitud, vaid kümmekond minutit üle tunni.\nÄsja on Tartus suurejooneliselt tähistatud Eesti filmi sajandat aastapäeva. Selleks pandi Tallinnast käima erirong filmindustegelastega.\n«Toomest, Raekoja platsist ja sellest haljasalast, mis jääb kaubamaja ja majafrondi vahele, oleks võinud lennata üle aeroplaan ja pilduda lendlehti,» alustab Palamets pajatusi. «Aeroplaani lendamine Tartus oli nii suur sündmus, et Pääsuke läks seda filmima, ja kui ta näitas seda, valgus rahvas vaatama.»\nPeeter Volkonski oli üks neid väheseid, kes pääses filmindustegelaste austamise aegu Dorpati konverentsikeskuses lavale. Sedakorda oli ta publiku ees muusiku, ansambli Rosta Aknad solistina. Kui esinemine lõppenud, leppisime kokku kohtumiseks sobiva aja.\nOn päikseline ja tuuline päev. Volkonski on auto parkinud raekoja taha ja tuleb lõtkuval sammul diagonaalis üle platsi. Istume välikohvikusse. Tellime toitu, vett ja kohvi.\nJaan Kaplinski astub Tartu Uues Teatris tegutseva Elektriteatri-nimelise kino uksest sisse, selg sirge ja naeratus näol. Tervitan ja küsin, kas fotograaf võib pildistada ajalehes avaldamiseks. Lubab lahkesti.\nPaar minutit hiljem istume temaga kõrvuti saali esimeses reas. Ta ütleb, et selle maja lähedal on vana linnamüür, kus ta käis koolipoisina koos sõbraga kive kangutamas.\nSaal on täis noori inimesi. Nad on tulnud vaatama Raphaël Gianelli-Meriano dokumentaalfilmi «Kaplinski süsteem», mille Eesti esilinastus oli tänavu märtsis. Filmis räägib luuletaja prantsuse keeles. Küsimustele vastab Kaplinski tund hiljem, kui film on lõppenud, eesti keeles.\nHando Runneliga kohtume mõni päev pärast seda, kui ta on kirjandusmajas esitlenud «Eesti mõtteloo» sarjas ilmunud Toivo Maimetsa raamatut. Istume sealsamas saalis akna alla. Luuletaja räägib vaikselt, väga vaikselt, kohati peaaegu sosinal.\nAstronoom Jaan Einasto on kuuest intervjueeritavast viimane. Universumit täitva tumeaine ja maailmaruumi ülesehituse maailmakuulus asjatundja ootab ajakirjanikku ja fotograafi oma kodus Tõraveres. Tema töölaual on neli arvutit, millest kolm on avatud. Vastasseina katavad raamatuid täis riiulid.\nJuttu tuleb ka sellest, et muu hulgas on akadeemikul olnud aega aiatöödeks. «Meil on siin Tõraveres väike aiamaa. Seda hooldasid põhiliselt mu abikaasa ja tütar Maret, kes elab samuti siin,» ütleb Einasto. «Nüüd, kui abikaasat enam ei ole, ongi see jäänud põhiliselt Mareti hooleks, aga eks ma aitan ka. Rohkem tegutsen ma oma maakodus.»\nEgeri talu asub Valgamaal. Seal on akadeemik nautinud lihtsalt niisama loodust ning nii üksi kui ka koos paljude asjahuvilistega vaadelnud tähistaevast. Inimasustusest tekitatud valgustus, isegi Tõrva oma, seal ei sega.\nTeiseks: eluaastad teevad oma töö\nVananevad isegi väga säravad tähed ja tähesüsteemid. Ei saa inimenegi olla igavesti noor. Aastate lisandudes tekib aga tervisehädasid.\nTullio Ilomets (saab 13. juulil 91-aastaseks) kõnnib veidi taarudes, abiks käes jalutuskepp. Kuid trepist üles läheb ta vähemalt teisele korrusele nii, et ei tee teist nägugi.\nHillar Palamets (saab samuti 13. juulil aasta vanemaks, 85-aastaseks) liigub ringi väikeste tihedate sammudega. Jalg maapinnast kuigi kõrgele ei tõuse, ta liigub justkui suusatades, ent hämmastavalt kiiresti.\nAprilli lõpul seisis ta kuulajaid pungil saali ees korporatsiooni Sakala konvendihoones. Alustades loengut Veski tänava ajaloost, selgitas ta kõigepealt, miks ta ei saa teha ühekorraga kolme lihtsat asja: kõnelda, jälgida kuulajate reaktsiooni ja seista.\n«Aastad on oma töö teinud ja tasakaalumeel on ilmselt häiritud,» ütles Palamets ja jätkas loengut istudes. Hääl oli tal sealjuures tugev nagu noorel mehel. Sõnad veeresid selgelt ka suure saali tagumistes ridades istujate kuulmismeelde.\nEnnist mainitud kiire liikumise kohta on tal oma arvamus. «Minu arust ma liigun aeglaselt, kõik nooremad lähevad minust mööda. Mul on diabeet ja minu arst, doktor Jaan Kelk, ütles mulle kaks maksiimi: «Mida vähem sööd, seda kauem elad» ja «Mida rohkem liigud-käid, seda tervem oled».»\nNii ta siis liigubki ringi. Suvekodus Keilas sõitis möödunud suveni koguni jalgrattaga ja tegi aiatööd.\nPeeter Volkonski (57) on Palametsa ja Ilometsa kõrval vanuse poolest poisike. Tervise üle ei kurda. Jalutuskepp on ta käes siiski üha sagedamini.\nJaan Kaplinski on praegu 71-aastane, kuid näeb välja noorem kui Volkonski. Aastad on murinud temagi organismi.\nFilm Elektriteatris vaadatud, esitab keegi neiu saalist vaiksel häälel küsimuse. Luuletaja tunnistab, et ta ei kuulnud, mida küsija teada tahab. «Ma unustasin maha oma selle pagana kõrvataguse kuuldeaparaadi,» kurdab Kaplinski. «Saan ilma ka hakkama, aga kui vaikselt ja tagasihoidlikult räägitakse, siis ma ei kuule.»\nOma palju tõsisemast tervisehädast, selle tekkimise põhjusest, ravist ja tagajärgedest on ta kirjutanud sarjas «Mehe tervis» aastal 2010 ilmunud raamatus «Eesnäärmehaigused ja seksuaalsus».\n«2004. aasta alguses näitas mu PSA analüüs, et eesnäärmega võib asi olla tõsine. Tomograafia ning koeproovid kinnitasid, et tegu on moodustisega, mis ladina keeles kannab nime adenocarcinoma prostatae,» kirjutab Kaplinski leheküljel 93.\nOperatsioon õnnestus. Elu pärast lõikust on läinud kirjaniku sõnul päris edukalt.\nHando Runnel oli mitu kuud raskesti haige. 1. mai hommikul käis ta Tiit Veeberi puusärgi juures Peetri kirikus enne leinatalitust ja jättis õpetajale ettelugemiseks luuletuse. See lõpeb sõnadega «... meid vaikselt neelab igavik».\nÜle hulga aja tuli Runnel avalikkuse ette Toivo Maimetsa raamatu esitlusel, millest oli juba juttu. Esitlust juhatas ta sellise sära ja vaimukusega, nagu ta poleks iialgi elus haige olnud.\nKolmandaks: suurimad saavutused\nTullio Ilomets käib praeguseni ametis. Ülikooli tuli ta keemiat õppima 1948. aasta sügissemestril ja määrati sealsamas ametisse kohe pärast lõpetamist 1952, nii et peagi tähistab ta tööjuubelit – 60 aastat ühes ja samas asutuses. Kui ametis oleku aega mõõta rektorites, siis on nüüdne Alar Karis üheksas. Ja kümneski juba paistab.\nIlomets on üks ülikooli ajaloo muuseumi mõtte algatajaid ja selle kollektsioonide kasvu eest hoolitsejaid. Praegu on ta seal konsultant.\nKeemialaborist tuli ta ära augustis 2010. «Ma olin seal aasta otsa kauem kui teised keemikud, need olid enne remonti varem välja kolinud,» selgitab ta. «Meil jäi sinna veel palju kraami, mida tuli siis jagada.»\nIlomets ei ole nõus mõnel pool avaldatud väitega, mille kohaselt peetakse teda Eesti looduslike ainete keemia rajajaks.\n«See on kirjanduslik liialdus. Hakkasime siin uurima põhjalikumalt maomürke ja ravimudasid ja mitmeid teisi looduslikke ühendeid,» ütleb ta. «Me arendasime seda siin Tartus kamba peale, alguses ikka päris intensiivselt. Ega üks inimene ei tee midagi ära.»\nKa muinsusväärtusliku kraami kogumisest rääkides kasutab ta meie-vormi ja nimetab asjakohast toimima pandud üleülikoolilist süsteemi. Nii säilivad tulevastele põlvedele farmaatsia, farmakoloogia, füsioloogia, keemia, biokeemia, botaanika, zooloogia, astronoomia ja teiste teadusalade riistapuud.\nSenise elu suurima saavutuse ütlemisest Ilomets loobub.\nHillar Palamets on koos Tullio Ilometsaga koostanud 30 aastat tagasi fotoalbumi «Alma mater Tartuensis 1632–1982». Üks tähtis osa Palametsa senisest tegevusest ongi olnud jäädvustada ja koguda Tartu linna ja ülikooli ajalugu. Veel rohkem on tuntud tema pedagoogitegevus, mille hulka võib arvata ka raadioajaloolase töö.\nEnne õpetajakohale asumist novembris 1950 oli Palamets tegutsenud lektorina poliitiliste ja teadusalaste teadmiste levitamise ühingus, hiljem lühidalt ühing Teadus. «Nii et ma ütlen: mu põhitegevus on olnud teadmiste populariseerimine nii raadios, trükisõnas kui ka suuliselt lektorina. Need teised on kõik selle harud.»\nPeeter Volkonski on mitme loomingulise liidu liige. Ta on lõpetanud Tallinna konservatooriumi lavakunstikateedri 1976. aastal näitleja ja lavastajana ning oleks peaaegu lõpetanud ka Tartu ülikooli psühholoogia erialal. «Riigieksamid jäid tegemata, kuna kaks aastat järjest olid täpselt samal ajal gastrollid Vanalinnastuudioga,» ütleb ta.\nTa on näitleja ja lavastaja, laulja ja helilooja, tõlkija ja kirjanik, kuid ei pea neist ameteist ühtki kõige tähtsamaks. Oma seniste suurimate saavutuste kohta jääb ta napisõnaliseks: «See ei ole minu öelda.»\nJaan Kaplinski ja Hando Runnel on mõlemad endale püstitanud monumendi raamatutest. Runnel kogunisti kaks – üks postament on ta oma kirjutatud teostest, teine aga Ilmamaa kirjastuses ilmunud sarja «Eesti mõttelugu» enam kui sajast köitest. Runnel on selle sarja peatoimetaja ja peab seda põhiülesandeks.\nMõlemad kirjanikud on saanud oma loomingu eest mitmesuguseid preemiaid. Viimati pälvis Kaplinski teist korda Juhan Liivi luuleauhinna – tänavu 30. aprillil. Esimest korda, aastal 1968, tõi selle talle luuletus «Tolmust ja värvidest ...». Nüüd aga mullu ajakirjas Looming nr 11 ilmunud tsükkel «Nelikümmend aastat tagasi».\n«Tegelikult nad ongi 40 aastat tagasi kirjutatud, leitud vanadest kaustikutest ja märkmikest ja siis üles kohendatud ja Loomingule saadetud,» ütleb Kaplinski.\nUusi, äsja kirjutatud eestikeelseid luuletusi oleks temalt üllatav saada. Sest keeletoimetajate ja -korraldajate tegevuse tõttu on Kaplinski oma blogis lubanud hüljata eesti keeles kirjutamise ja proovib kirjutada võru, inglise või vene keeles. Eks ole ka pool sajandit juba piisav aeg, et keelt vahetada ...\n«On kaks asja, mida mul on raske osale eesti rahvast andeks anda,» põhjendab Kaplinski. «Üks on see, et keel surgitakse ära ja kõik lähevad nagu lambakari järele.»\nTa lisab, et vähe asju on siin maailmas olnud, mida me oleme saanud kaugest minevikust, midagi, mis on püsiv. Ja üks neist on eesti keel.\nPeale keelesurkimise on Kaplinskil raske andestada seda, et pargid tehakse lagedaks. «Tartu linnas ei ole ühtegi normaalset parki, ainult botaanikaaed,» ütleb ta. «Surnuaiad olid, aga seal on ka varsti liiga lage.»\nMeie parkide kordategemine seisneb kirjaniku sõnul selles, et parkidest lõhutakse välja põõsad, puhmad, madal taimestik. See on aga hukatuslik põõsalindudele ja paljudele teistele, kes põõsastes elavad.\n«Meie pargid on läbikäiguhoovid, mis ei eralda inimest linnamürast ja -saginast,» nendib Kaplinski. «Aga minge Pariisi või Berliini. Astuge mingisse väiksesse skvääri, haljasalakesse, mis on piiratud, ja äkitselt vaim puhkab, te olete eemal linnakärast.»\nJaan Kaplinskil on üks elukohti Tõraveres. Seal kuulub ta Kolme Jaani Klubisse. Üks klubilasi on matemaatikust astronoom Jaan Pelt ja teine on astronoom Jaan Einasto.\nKui akadeemik Einastolt küsida, mida ta peab oma saavutustest kõige olulisemaks, hakkab ta rääkima Universumi tumeainest.\nKuid sealjuures ei tõmba ta kogu au enda kaela. Tumeainest oli laias maailmas juttu juba varem, kuid mõte, et see on midagi põhimõtteliselt uut ja tundmatut, tekkis 1970. aastate alguses Jaan Einastol koostöös Tõravere kolleegi, praegu samuti akadeemiku staatuses Enn Saarega.\nEt tumeaine ehk mitte-barüonaine ei jääks lehelugejatele ülearu tumedaks, olgu siin väike selgitus, mis tugineb akadeemik Einasto jutule. Tumeaine ei tunne tavalise aine vastu mingit huvi, ta ei moodusta midagi niisugust nagu aatomid või molekulid. Tumeaine osakesed jooksevad meist läbi ja midagi ei juhtu.\nMaailma esirinnas on Einasto ka Universumi ülesehituse uurijana. Omal ajal tekitas elevust tema ja ta kolleegide avastus, et Universumil on kärjeline struktuur.\n«Kärg oli esialgne nimetus, praegu nimetame seda kosmiliseks võrgustikuks,» selgitab Einasto. «Tähendus on seesama, ainult sõna on täpsem. Kärg viitab meekärjele, millel kannude seinad on kinni, kuid võrgustikul on seinad lahti. Ta on niitjas. See, et ta võib olla niitjas, oli meile algusest peale teada, ma ei leidnud aga kohe õiget sõna.»\nNõnda nagu Tullio Ilomets, ei ole samuti Jaan Einasto oma põhilist tööandjat elu jooksul vahetanud. Tänavu möödub 60 aastat ajast, mil Einasto asus tööle Tartu observatooriumis.\nNeljandaks: vaimuvalgus raamatutest\nKõik kuus Tartu Vaimu kehastust on tihedasti seotud raamatutega.\nTullio Ilomets käib ametis Toomel ajaloomuuseumis. Tema laual arvuti kõrval on muude raamatute ja asjade hulgas «Chemistry and pharmacy at the University of Tartu/Dorpat/Yurjev 1802–1918». See teos on ilmunud Tartu Ülikooli väljaandena aastal 2009 ja valminud Vello Pasti, Tullio Ilometsa ja Hain Tankleri koostöös.\nIlometsa konsultandiülesannete hulka kuulub ka artiklite koostamine. Seni viimane tema kirjutatud töö nägi trükimusta alles mõni kuu tagasi. Artikkel «Ajaloolisest klaasist Tartu Ülikooli ajaloo muuseumis» ilmus kogumiku «Ülikooli ajaloo küsimusi» 39. numbris. Esitlus seisab veel ees.\nHillar Palamets salvestas Raadio 2 sarja «Ajalootund» 888. saate tänavu kevadisel pööripäeval. Nii jõudis lõpule 18 aastat kestnud saatesari.\nRaadioeetrisse minekute ettevalmistamisest jääb nüüd aega üle. Selle tahab ajaloolane kulutada aastakümnetega kogunenud paberivirna läbivaatamiseks. Enne üleliigse hävitamist paneb ta kultuuriloolise tähendusega kraami kõrvale.\nKorrastamist vajab samuti fotokogu. Nii nagu on temalt juba varem saanud mitmesuguseid väärt käsikirju, saab ka fotodest ülikooli raamatukogu osa endale.\nPalametsa koostatud ja kirjutatud paljude raamatute kõrvale tuleb kavakohaselt veel tänavu lisa. «Olen võtnud kokku 40-aastase töö mälumängude läbiviimisel ja küsimuste koostamisel ja andsin kirjastusele Atlex 2. jaanuari hommikul käesoleva aasta esimese tööna üle käsitsi kirjutatud käsikirja. Septembris tuleb sellest trükis pealkirjaga «MMM: mõtteid ja meenutusi mälumängudest»,» ütleb ta.\nPeeter Andrejevitš Volkonski on samuti andnud käsikirja kirjastusse. Ta on tõlkinud oma vanavanaonu, Keila-Joa mõisas sündinud vürst Sergei Mihhailovitš Volkonski mälestused. «Ta oli teatriteadlane ja -kriitik ja üksvahe isegi Venemaa Imperaatorlike Teatrite direktor,» selgitab Peeter Andrejevitš.\nKolm aastat tagasi ilmus handi kirjaniku Jeremei Aipin romaan «Jumalaema verisel lumel», mille on tõlkinud Volkonski. Nüüd võtab ta vahendada mansi šamaanist kirjaniku Juvan Šestalovi raamatu. Üks järjekordne lasteraamat on samuti plaanis, aga see ei ole veel näitlejast kirjanikule öelnud, et teda tuleb hakata kirja panema.\nUutest peatselt publiku ette tulevatest lavastustest, millega ta on seotud, nimetas Volkonski monotükki, mis valmib Tallinna teatris Cabaret Rhizome. Selle esietendus on aga hoopiski Pärnus augusti algul teatrifestivalil «Monomaffia».\nJa nüüd uudis lugejale, kes otsib Tartu Vaimu muusika vallast. Jõuludeks ilmub teleseriaali «Nöbinina» DVD ja selles kõlanud laulude CD. Et Volkonski on nende laulude autor, tuleb tal neid plaadile sobivamaks kõpitseda.\nJaan Einasto annab raamatus «Tumeda aine lugu», mis ilmus aastal 2006 Ilmamaa sarjas «Eesti mõttelugu», oma elust ja tegevusest põhjaliku ülevaate. Sealsamas teeb ta lugejatele selgeks mõnedki astronoomilised probleemid.\nPraegu on tal kirjutamisel samasisuline ingliskeelne raamat, mis peab valmima tänavu.\n«See ei ole eestikeelse tõlge, kuigi samadel teemadel – meie avastuse lugu, aga ühtlasi observatooriumi lugu, Eesti lugu,» selgitab Einasto. «See on mõeldud rahvusvahelisele lugejaskonnale.»\nAkadeemik Einastol tuleb avaldada ka ülevaatelugusid tumeda aine ja Universumi struktuuri kohta ühes rahvusvahelises võrguentsüklopeedias. Lisaks neile ilmub aeg-ajalt tavapärastes väljaannetes teadusartikleid, mille üks autoreid on Jaan Einasto – igal aastal keskeltläbi neli.\nKolme Jaani Klubi teine liige, Jaan Kaplinski, on juba nii palju luuletusi kirjutanud, et ainuüksi valikkogus (ilmus aastal 2000) on neid peaaegu tuhandel leheküljel.\n«Ma arvan, et sellest peaaegu mõikab,» ütleb luuletaja filmi «Kaplinski süsteem» vaatajate ees. «Järgmine raamat tuleb võrukeelne – luulekogu «Taivahe heidet tsirk». Ja tasapisi ma püüan kirjutada ka venekeelseid luuletusi.»\nVõrukeelne valimik tuleb kirjastuse Verb andmeil trükist selle nädala lõpus või järgmisel nädalal. Raamatus on ka vanu hiina luuletusi. Needki on Kaplinskil lõunaeestlasele suupärasesse keelde ümber pandud.\nHando Runnel ei ole viimasel ajal intervjuusid andnud. Siinkohal saab see viga parandatud.\nKüsimus: Aastal 2010 ilmusid teie luulekogud «Reebuse rahvas» ja «Ütles mu naine».\nEelmisel aastal tuli trükist «Vee peal käimine keelatud» ja «Tähed tahavad sõnaks». Mis on teil tänavu ja tulevastel aastatel trükist tulekul?\nRunnel: Sellises elueas inimeselt midagi löövat või jõulist ei ole loota ja osa värskemast luulestki on viis või kuus või seitse aastat vana.\nVarem oli aasta üks kindel ühik. Praegu on elutempo selline, et viisaastak on üks üksus. Aga lugejale on niisuguse mooduga tehtud asi natukene igav, puudub see intensiivsus, mis on olnud 1980. või 1970. aastatel, kus tekstid võivad olla omamoodi lihtsadki, kuid löök on sees tugev.\nPraegu on ka kriitikud öelnud, et ei ole seda jõudu, on elutarkus küll, aga elutarkuses kipub olema see õpetav asi, mida tänapäeva noorem autorkond ei seedi, ei tohi moraali lugeda. Sellepärast ei saa õieti hõisates rääkida ka nendest asjadest, mis tulevikus välja tulevad.\nKüsimus: Ometi need ju tulevad?\nRunnel: Sel aastal on plaanis üks imelik valik, mille pealkirjas domineerib kui ja nagu kombinatsioon. Ma olen teinud üle saja luuletuse läbi aegade, mis algavad sõnaga kui. Selle siduva sõna abil saab huvitavalt kokku panna oma noore põlve ja hilise põlve ja keskea loomingut.\nKui ma muidu avaldaksin uuesti neid kolhoosiaegseid lürisme, siis öeldaks: nojah, seda enam uus lugeja, linnalaps, ei seedi, tal ei ole tausta. Aga kui seod nad ühte sellise formaalse häälestuse abil, muutub kogu läbielatud aeg oma erinevustes kuidagi ühtlaseks.\nJa on paar luulekogutäit materjali, ühed on neljarealised mõtisklused või vemmalvärsid, nende komponeerimine loetavaks koguks on natuke raske.\nJa siis on veel üks kogu, mille algus on üsna hea, aga lõpp läheb natukene jõuetumaks. See oleks veidi sotsiaalsem ja haaraks 20 aastat iseseisvat Eestit.\nKüsimus: Kas on oodata midagi lisaks luuleraamatutele?\nRunnel: Kui jõudu oleks, tuleks üks vana võlg kustutada ning Hendrik Adamsoni eluloo ja loominguloo materjal kokku panna. See oleks biograafia või monograafia.\nKui oled terve eluaeg ühte luuletajat austanud ja jälginud tema elu, siis peaks kuidagi selle kokku võtma, aga õiget meetodit ei ole, ei teaduslikku ega jutukirjaniku lobisemise meetodit. See võib-olla jääbki tegemata, ei tea ...\nViiendaks: kõne tempo ja muud omapärad\nKui inimene räägib, paneb kuulaja kõrv tähele nii mõndagi. Inimese kohta annavad aimu tema sõnavara, lausetesse valatud mõtete voolavus, kõne kiirus-aeglus ja tooni kõikumine.\nIlometsa, Palametsa, Volkonski, Kaplinski, Einasto ja Runneli jutust osasaamisel tekib tunne, nagu loeks huvitavat raamatut või vaataks stseene kütkestavast monoetendusest.\nKui vestlus diktofoniga salvestada ja pärast salvestis kirja panna, võib välja arvutada kõne kiiruse. Runnel kõneles meie kohtumisel keskmiselt 62 sõna minutis, Volkonski 65, Palamets 77, Ilomets 88, Kaplinski 121 ja Einasto 128.\nKui Hillar Palamets rääkis avatud diktofoni ees, ütles ta minutis 80–82 sõna. Nädal enne intervjuud peetud loengul kõneles ta aga kiirusega 73 sõna minutis.\n«Mul on aeglane õpetaja professionaalne-kretiinne rõhutustega esitusviis,» kommenteerib Palamets. «Tänapäeva eestlase kõnetempo on palju kiirem, nagu tulistaks puusalt automaadist.»\nSiinkohal Palametsalt tasuta nõuanne noortele õpetajatele ja lektoritele: «Ütle ära ja parafraseeri, korda olulist rõhutades. Ära kiirusta, kuulajal kulub arusaamiseks ja kinnistamiseks natuke aega. Meie tänapäeva kõnelejate viga on: nad ei pauseeri olulise ees, nad ei jäta teinekord lausele ja isegi sõnale vahet.»\nKuuendaks: kes või mis on Tartu Vaim\nKüllap on palju neid, kes soovivad, et tema kohta öeldaks Tartu Vaim või vähemalt Tartu Vaimu kehastus. Mida peaks inimene tegema ja saavutama, et tema elu ja tegevus oleks nii särav, et teda nimetataks Tartu Vaimuks? Mis on Tartu Vaimu saladus?\n«See on raske küsimus, vaimu ei saa ju hästi defineerida, aga ma arvan ikkagi, et Tartus peab olema põhiline ülikoolilinnale omane akadeemiline vaim,» vastab Tullio Ilomets.\nTa lisab sellised märksõnad nagu kultuuriväärtuste kaitse ja kultuuri arendamine, teatud konservatiivsus ja traditsioonide hoidmine.\nSamas tuletab ta meelde, et Tartu on olnud vaimse valdkonna ja ka muude valdkondade paljudes asjades kese ja alguspunkt.\n«Tartu Vaim on see, mis ei lase välja surra niisugustel asjadel nagu näiteks Eesti Rahva Muuseumi probleem,» lisab Ilomets. «Tartu Vaimu kandjad on need mehed, kes jäävad niisugustes asjades lõpuni kindlaks ega lähe olupoliitika peale.»\nHillar Palamets nimetab paarkümmend särava kuulsusega endist ja praegust tartlast, kes on Tartu Vaimu kandjad. Neid on Hugo Treffnerist Hando Runnelini. Lõpuks tõdeb Palamets, et igal inimesel on oma Tartu ja igaüks konstrueerib ka oma Tartu Vaimu.\nPeeter Volkonski saab küsimuse Tartu Vaimu ja selle kandjate kohta välikohvikus parajasti samal ajal, kui ettekandja toob talle tellitud pastaroa. Vastus tuleb tükk aega hiljem, alles siis, kui laua juurest on läbi astunud abikaasa Maria Vol-konskaja ja kommenteerinud: «Sõid makarone, väga tore, oled nüüd õnnelik ... Ma ei sega, ma lähen istun Enrikoga sinna teise kohviku ette.»\nJust nüüd hakkabki Volkonski vastama küsimusele Tartu ja tema vaimu kohta.\n«Minu meelest on tähtis, et siin on ülikool, et siin on Akadeemia toimetus, et on Tõravere, mis on küll Tartust eemal, aga siiski, ja et on Tartu Uus Teater, et on tARTuFF – ühesõnaga, et on olemas niisugused kohad, kus tehakse tähtsaid asju. Neid saab liigitada Tartu Vaimu kandjateks, kõike seda teevad ju inimesed.»\nJaan Einasto peab andekate ja säravate isiksuste tekkel määravaks keskkonna toetust. Tartu Vaimust rääkides meenutab ta kõigepealt Tartu ülikooli uuesti käimapanekut 19. sajandi alguses.\n«Enne seda oli Tartu tavaline edukas kaubalinn, Hansaliidu pärand,» meenutab ta. «Ja Tartu Vaim on seotud täiesti selgesti Tartu ülikooli vaimuga.»\nEriti säravate isikute, Tartu Vaimu kandjate hulgas nimetab Einasto kõigepealt Kaplinskit, ent ka mõnda muusikut ja teadlast. Lõpetuseks kahetseb ta, et enam ei ole Juri Lotmanit, kes Tartu vaimuelu väga rikastas.\nLotmanit meenutab hea sõnaga ka Hando Runnel, ning samuti Uku Masingut, kelle fenomenaalsus, kummaline kiirgusväli paistab välja tema teostest. Neid on Ilmamaa kirjastanud paarikümne aasta jooksul.\nSiinkohal jätkubki ennist alanud intervjuu Runneliga.\nKüsimus: Miks kujunevad mõned inimesed oma tegevusega säravamaks kui teised, nii et neid saab nimetada näiteks Tartu Vaimu kandjateks ja et nad on suures aus ja lugupidamises?\nRunnel: Mõned, kes paistavad publikule hästi silma, minu pilgule võib-olla nii säravad ei ole.\nKui on eluaeg kirjanduskriitikaga tegeldud, siis on pilk kriitilisem. Osa inimesi on osavad varjama oma võltskülge ja ameerikalikult osavad serveerima oma edukat külge, aga üldiselt on ikka nii, et kellele on jumal andnud mingi suurema andekuse, see paistab paratamatult silma.\nVõtame kas või Madis Kõivu, kes oli teadlane füüsikainstituudis ja tasapisi suhtles ka teatri, kunsti ja kirjandusega ja lõpuks hakkas kirjutama.\nKas hindad tema kirjutamise stiili või mitte, aga on näha see suur potentsiaal, mis ihus on. See on nagu tuumareaktor – kas tema energiat suudab ühiskond rakendada positiivselt või saab sellest suure mürgituse, seda see generaator ise ei suuda reguleerida, see jääb publiku teha.\nKüllalt omapärane on sellest põlvkonnast Kaplinski, kelle tugevused ja nõrkused on ka andekuses ja nõrkused võib-olla seisukohtade muutlikkuses.\nÜldiselt on nende suurte isiksuste puhul üks tegur, mis neid ka edasi viib ja kannab ja teistele nähtavaks teeb – see on mingi järjekindlus, ka moraalsete või poliitiliste hoiakute järjekindlus.\nJärelsõna: mida selgus vestlustes Tartu Vaimu kohta\nTartu Vaimu vaimu seis on päris hea. Ilmub järjest uusi raamatuid, ja kuigi enamasti on nende sisu varem loodud, meelitavad need lugema.\nSamamoodi lähevad aastatega aina paremaks ja nauditavamaks brändid ja mõned muud joovastavad joogid.\nTartu Vaimu füüsiline vorm on selline, et olümpiamängudele ei ole mõtet võistlema minna. Kuid tahe on seda tugevam.\nTartu Vaim on üldjuhul tagasihoidlik ega aja end saavutatu pärast puhevile. Oma kuulsust ja sära jagab ta meelsasti teistega.\nTartu Vaim kõneleb keskmiselt 90 sõna minutis.\nJärelsõna järelsõna: Tartu Vaimu kommentaar\nKui reporter Hanson Raimu\nküsitleks mind, Tartu Vaimu,\nütleksin ma ääri-veeri: