Õhupallid 260Q 30tk - QUALATEX - Hõlpsamaks õhupalliloomade valmistamiseks\nÕhupallide pump - Õhupallipump\nExtra võimas õhupalli käsipump. FB Faster Blaster kõrgema kvaliteediga käsipump, Topeltvõimsus. Mõõdud: 29cm pikkus kinnises olekus. 43cm lahtitõmmatult. Laius 5,5cm. Värvus: Sinine\nElektriline Õhupallipump Töötab elektriga, 220V-240V. Mitte kasutada pumpa rohkem kui 2 tundi järjest, võib kuumeneda üle ja tekitada kahjustusi. Hoida lastele kättesaamatus kohas. Kui pump on kasutuses, mitte jätta järelvalveta. Ei ole mõeldud kasutamiseks niisketes või märgades tingimustes.\nDIY Balloon Animal Kit Õhupallide Komplekt Pumbaga\nDIY Balloon Animal Kit Õhupallide Komplekt Pumbaga Pikad 100% lateksist õhupallid: 100 tk Tühjana mõõdud: Pikkus: 30cm, Laius: 1cm. Täis puhutud: Pikkus: 120cm, Laius: 4,2cm. Õhupallipump FB Faster Blaster kõrgema kvaliteediga käsipump, Topeltvõimsus. Mõõdud: 29cm pikkus kinnises olekus. 43cm lahtitõmmatult. Laius 5,5cm. Värvus: Sinine Hoiatused: Katkiseid õhupalle ei tohi kasutada. Alla 8 aastased lapsed võivad täispuhumata või katkise õhupalliga ummistada hingamisteed või lämbuda. Kasutamisel on nõutav täiskasvanu järelvalve. Hoida täispuhumata õhupalle laste eest. Valmistatud naturaalsest kummilateksist.\nPikad õhupallid 50tk koos õhupalli pumbaga, komplekt\nPikad õhupallid 50tk koos õhupalli pumbaga, komplekt Tühjana mõõdud: Pikkus: 30cm, Laius: 1cm. Täis puhutud: Pikkus: 120cm, Laius: 4,2cm. Komplektis pump (16cm) ja 50 erivärvilist pikka õhupalli. Kasuta neid õhupalle, et teha õhupalli loomasid ja skulptuure. Õhupallist loomad - kasutatakse pidudel või teistel üritustel! Samuti võib pikkadest õhupallidest teha loomi igaüks nii algaja kui profesionaal. Pakume erinevaid õhupalliloomade õpperaamatuid ja videoid loomade valmistamiseks. Tutvu kõigi meie õhupalli loomade tarvikutega sealhulgas juhendamise raamatutega ja videotega. Hoiatused: Katkiseid õhupalle ei tohi kasutada. Alla 8 aastased lapsed võivad täispuhumata või katkise õhupalliga ummistada hingamisteed või lämbuda. Kasutamisel on nõutav täiskasvanu järelvalve. Hoida täispuhumata õhupalle laste eest. Valmistatud naturaalsest kummilateksist.


Viru rallil stardib 64 ekipaaži - Eesti ralli - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nGeorg Gross – Raigo Mõlder kihutamas Ljepajas\nReedel, 14. juunil antakse kell 17.30 Rakvere keskväljakul, Parkali promenaadil, start järjekorras 13. Grossi Toidukaubad Viru rallile. Eesti autoralli meistrivõistluste kolmandale etapile registreeris end 64 võistluspaari kuuest riigist.\n«Üldiselt lähen koduteedel starti positiivsete tunnetega. Kui nii võtta, siis on tänavu juba koos neli rallit. Paar nädalat tagasi Lätis sõidetud ERC etapp koosnes kahest Läti meistrivõistluste etapist. Kõik on ok ja tunne on hea. Hoolimata minu pühapäevasest haigestumisest Lätis, saime kruusal sõita 200 km ning saime tunde päris heaks. Autoga olen nüüd juba sina peal ja teeme ka ralli eel veel väikese testi, et erinevaid amorte proovida. Kindlasti jälgin nädalavahetusel ka Oti tegemisi Sardiinias,» sõnas koduteedel viiendat võitu püüdma minev Georg Gross meistrivõistluste kolmanda etapi eel.\n«Kuna auto sai alles eile lõplikult kokku, siis testi teha ei jõudnud ning tuleb hakata otsast minema ning eks siis vaatame, mis toimuma hakkab. Liepajas oli väga mõnus sõita ning saame seda võtta kui head ettevalmistust. Saime sõita kiiretel teedel ja see tunnetus võiks nüüd olla meil olemas. Estonian Junior Challenge tiitel aitaks meid ehk tagasi MM-ile, aga konkurents on tihe ja keegi midagi niisama kinkima meile ei hakka,» võttis Estonian Junior Challenge sarja liider Ken Torn eesootava Viru ralli eel mõtted kokku.\nHooaja kolmanda meistrivõistluste etapi ralliraadio stuudios võtavad kohad sisse Marek Lindmaa ja Margus Kiiver ning katselõppudest toovad värsked sündmused kuulajateni Gunnar Siiner ja Mikk Saarela. Ralli ülekannet saab kuulata Kuku raadio vahendusel.


11.06.2021: EMA KOMMENTAARID MAK2030 TÖÖVERSIOONILE - EESTI METSA ABIKS\n11.06.2021: EMA KOMMENTAARID MAK2030 TÖÖVERSIOONILE\nEesti Metsa Abiks esitas omapoolsed kommentaarid ja ettepanekud metsanduse arengukava aastani 2030 tööversioonile (31.05).\nEesti Metsa Abiks kommentaarid ja ettepanekud Eesti metsanduse arengukava aastani 2030 kavandile seisuga 31.05.2021\nEsitame kodanikuühenduse Eesti Metsa Abiks ettepanekud metsanduse arengukava töökavandile. Ettepanekud ja kommentaarid on jagatud kolme osasse: (1) kavandi valdkondlikele kirjeldustele, (2) üldeesmärgile, alaeesmärkidele ja tegevussuundadele ja (3) üldisele protsessile.\n1. Kommentaarid ja ettepanekud valdkondlikele kirjeldustele\nEesti metsaressursside olem (lk 5-8)\nRaiete maksimaalset teoreetilist potentsiaali mitte realiseerides tuleb arvestada, et lähikümnendil võib majandatavatest metsadest varutavates sortimentides küttepuidu osakaal suureneda. Optimaalse tarbimisväärtuse kiirem realiseerimine võib teisalt aga tähendada seda, et järgnevatel kümnenditel on raiemahud selle tõttu oluliselt madalamad. (lk 6)\nKohutavalt segane lõik. Mida mõeldakse üldse “lähikümnendi” all – kas käesolevat kümnendit? Raiudes “vähem kui võimalik”, siis saame ka vähem sortimente kui raiudes nii palju nagu võimalik. Küttepuu osa on siin täielikult lahti seletamata – eeldatavasti mõeldakse selle all, et kui metsa pidevalt ei “uuenda”, siis hakkavad vohama seenhaigused ja kahjurid vms. Julgeksime siinkohal väita, et kui me võtame kõik, mis võtta annab, siis on seal suurem küttepuu osakaal kui siis, kui me raiume vähem, kuid keskendume kallimatele sortimentidele. Üldse näib tendentslik, et arengukava tööversioon kaalub variante, kus puidulise huvi rahuldamine domineerib teiste metsa funktsioonide üle, mida ometi tuleks seaduse järgi kaaluda samaväärsetena.\nTeeme ettepaneku parandada sõnastus järgnevaks: Optimaalse tarbimisväärtuse kiirem realiseerimine võib tähendada, et järgnevatel kümnenditel on oluliselt vähem puidu varumiseks sobilikku metsa.\nTabel 1. Puistute juurdekasvu näitajaid SMI alusel […] Majandatavad metsad kokku: 14,1 mln m3 /a. (lk 6)\nKas selliste andmete kasutamine on asjakohane, võttes arvesse, et kõnealustes numbrites on problemaatilisi, lahendamata küsimusi ning palju segadust? SMI andmestiku paikapidavuse kohta on küsimusi tõstatanud niihästi teadusringkonnad, ajakirjandus1 kui Riigikontroll2. Viimase statistilise metsainventuuri tulemused näitavad, nagu raiemaht jääks juurdekasvule alla, ent metsatagavara samal ajal kahaneks. See ei tundu loogiline.\nTeeme ettepaneku asendada praegune juurdekasvu number netojuurdekasvu numbriga3, vastasel juhul on niigi vaieldavad andmed otseselt ebatäpsed, kui neile tuginetakse raiemahtude kujundamisel.\nEesti metsade majandamine (lk 8-9)\nJuhime tähelepanu, et valikraiet käsitletakse arengukavas äärmiselt pealiskaudselt vaid ühes kohas: Valikraiet tehakse püsimetsana majandamise eesmärgil, mis tähendab välja raiutud või välja langenud puude pidevat asendumist või asendamist uute kasvukohale looduslikult omaste puudega. Valikraie rakendamine nõuab häid metsanduslikke teadmiseid ning kogemusi. (lk 8)\nKuna valikraiete tegemise küsimus on väga problemaatiline, sest näiteks KAH alad eelistaksid kogukonnametsade majandamisel püsimetsandust, RMK kipub aga väitma, et püsimetsandust ei saavat teha või siis olevat lõpptulemus samasugune nagu lageraiel, siis on tekkinud otsene vajadus valikraie tegemist riiklikult soodustada, sest nö nõudlus selle järele on huvirühmade poolt suur, aga tehnilised oskused puuduvad.\nEttepanekud kavandi täiendamiseks valikraiete teemal:\nValikraiete alaseid tehnilisi teadmisi peab senisest enam õpetama ning rakendama nii metsanduslikes kutse- kui kõrgharidusasutustes.\nVähemalt 30% riigimetsadest võiks olla majandatud püsimetsana, sh kindlasti looduskaitsealade piiranguvööndid, kõrgendatud avaliku huviga alad ja teised erilise kaitseväärtusega metsad.\nMuud ökosüsteemiteenused (lk 15-16)\nÖkosüsteemide teenuste alane peatükk on äärmiselt pealiskaudne ning nähtub, nagu ei oleks ka arengukava kavandi koostajale täpselt teada, mida “muud ökosüsteemid” meie metsades täpselt tähendavad ning kuidas nende nö hinda määrata. Räägitakse eelkõige rekreatsioonist ning viidatakse ka kuludele rekreatsiooni taristu loomisel jne, aga samas ei räägita midagi sellest, et muud ökosüsteemi teenused ise on tulu, mida me metsalt ja looduselt saame.\nEttepanekud kavandi täiendamiseks ökosüsteemide teenuste osas:\nÖkosüsteemide teenuseid tuleb kaardistada laiapõhjaliselt, arvestades muu hulgas puhta elukeskkonna mõjuga inimeste elule ja tervisele, samuti ökosüsteemide erinevate osade kasulikkust meie metsadele jms.\nMetsanduse roll kliimamuutuste leevendamisel ja metsade kohanemisvõime (lk 11-12)\nÜks oluline kliimamuutusi leevendav mehhanism on metsamaa süsiniku sidumise ja talletamise võime. Et sidumine oleks võimalikult kõrge, on oluline, et metsamaa potentsiaal oleks parimal võimalikul viisil kasutatud – alal kasvaksid kasvukohale sobilikud puuliigid ning puistu oleks heas tervislikus seisundis ja tootlik. Selle tagamiseks tuleb senisest tõhusamalt tegeleda metsade uuendamise ning hooldamise ja kujundamisega, arvestades sealjuures metsade kaitse vajadusega. (lk 11)\nPraeguse puidust valmistatava tootevalimi süsiniku säilitamise aeg on oluliselt lühem kui metsa jäetud puudel, seega on süsinikubilansi seisukohast optimaalseim võimalikult väike raiemaht.4 Uuendamine, hooldamine ja kujundamine on majanduse seisukohast olulised tegevused, aga nende mõju kliimamuutustega toime tulemisel või olla siin kirjeldatule hoopis vastupidine. Tegelikult oleksid paljud praegu maha raiutavad metsad võimelised veel aastakümneid aktiivselt süsinikku siduma, kusjuures just lähimad aastakümned on kliimamuutuste leevendamise vaates äärmiselt olulised. Fragmenteerimata metsamassiividel on oluline mõju ka kliimamuutuse muude nähtuste, nt ekstreemsete ilmastikuoludega (üleujutuste, tugevate tuulte või kuumalainete pehmendamiseks) paremini toime tulemiseks.\nTeeme ettepaneku see punkt eemaldada, kuna tegemist on eksitava väitega, mis annab mõista, nagu uuendusraiete (ehk lage- ja turberaiete tegemine) meie metsades aitaks kliimamuutusi leevendada, kui asemele kasvatatakse uut metsa, ent tegelikult see niimoodi ei ole.\nTeisalt tuleb arvestada, et süsiniku sidumise kasv metsamullas ega puistu biomassis ei ole lõputu ning ka inimese sekkumiseta süsinikubilanss tasakaalustub. Seetõttu on väga väikese raiemahuga võimalik lühiajaliselt (näiteks 10 aastat) suurendada kogu LULUCF sektori sidumist (st kompenseerida teiste LULUCF valdkondade heidet) ning selleläbi kompenseerida osaliselt muud tööstusheidet. Teisalt tähendab see lühiajaliselt väiksemat sidumist puittoodetesse ja pikemaajaliselt võib halveneda puistute tervislik seisund (sh puidu majanduslik kvaliteet). Sellega väheneb jällegi tulevikus metsa süsiniku sidumise võime. Seega lühiajaline võit LULUCF sektoris tuleb tegelikult tuleviku sidumise ja kliima arvelt. (lk 12)\nSiin on taas fookus sidumisel, kuigi peaks tegelikult olema süsinikuvarul. On tõsi, et Eesti metsa potentsiaalsel süsinikuvarul on ilmselt mingi maksimumpiir, aga arvestades sellega, et umbes viiendik meie metsast on alla kahekümne aasta vanune, ei ole me sellele ülempiiril ligilähedalgi. Keskkonnaagentuuri prognoosi järgi on meie metsa süsinikuvaru pikaajalises ja pöördumatus languses. Väiksem raiemaht ei pruugi tähendada väiksemat sidumist toodetesse, kuna see sõltub valmistatavate toodete sortimendist. Metsa süsiniku sidumise võime on teadusuuringute järgi suurem, kui mets uueneb looduslikult — häirimatuks jäetud mets kahtlemata teeb seda.5 Samuti peab rõhutama, et surnud puu, ehkki ta enam süsinikku ei seo, säilitab seda jätkuvalt pikka aega, kusjuures osa aegamisi lagunevast süsinikust seotakse ka metsamullastikku.\nPõhjamata kliimaretoorikaga majanduslike argumentide toestamine on sobimatu ega jäta muljet püüust luua tasakaalustatud arengukava.\nTeeme ettepaneku see punkt eemaldada, kuna tegemist on ebateadusliku ning tööstuse suunal kallutatud metsandusliku retoorikaga, mis üritab näidata meie metsade raiumist nö kliima nimel heas valguses, ehkki paljud teaduslikud allikad väidavad vastupidist.\nTeine oluline aspekt on puidupõhise biomassi kasutamine energeetikas. Biomassi põletamine fossiilsete kütuste asemel aitab reeglina vähendada heidet ja fossiilsetes kütustes sisalduva süsiniku lisamist süsinikuringesse. Energeetilisse kasutusse jõuab madalakvaliteediline ümarpuit (nt mädaniku kahjustusega) ja raidmed, millele täna alternatiivsed kasutusvõimalused puuduvad. 2017 a oli metsamaalt pärit likviidse puidu mahust 36% küttepuit ning raidmed. (lk 12)\nBiomassi kasutamine fossiilsete kütuste asemel ei aita reeglina heidet vähendada, kuna biomassi põletamisel eraldub süsinikku energiaühiku kohta rohkem, kui fossiilsete kütuste põletamisel.6 See tähendab, et kliimameetmena on selline praktika ebadekvaatne ning selle kliimameetmeks nimetamine on põhjendamatu. Kliima perspektiivist oleks otstarbekas jätta need puud, millele pole muud kasutust kui nende põletamine, pigem metsa kasvama. Selline praktika toetaks ka elurikkuse eesmärke.\nTeeme ettepaneku ka see punkt eemaldada, kuna teaduslikud allikad loevad sellise käsitluse ebatäpseks ja tõestavad vastupidist.\nMetsanduse konkurentsivõime (lk 13-15)\nEttepanek: majandusvaldkonnast kaugemate inimeste huvides oleks võib-olla hea mõiste “konkurentsivõime” lahti kirjutada. Ehk oleks hea tuua ka näide mõnest riigist, mille metsandussektor on “konkurentsivõimetu”.\nErametsade kuivendussüsteemide hooldamata jätmine vähendab puistute tootlikkust, sest juurdekasv ja uuenemine aeglustuvad. Ühelt poolt tuleb arvestada, et metsakuivendusel on negatiivne mõju märgadele metsa- ja sookooslustele, vee- ja kaldaelustikule, aga teisalt ka sellega, et metsakuivendusel on Eestis pikk ajalugu (näiteks riigimetsades paiknevad kuivendussüsteemid umbes 500 000 hektaril metsamaal) ja paljudel kuivendatud aladel on välja kujunenud stabiilsed kõdusoo metsaökosüsteemid, mis on tootlikud, süsinikku siduvad ning väärtuslikud kõrvalkasutuse seisukohast. (lk 14)\nEksitav ja ebamäärane kõrvutus: selguse huvides tuleb teaduslikele allikatele viidates lisada, kui suur on olnud metsakuivenduse negatiivne mõju meie kooslustele ning kui “paljudel kuivendatud kuivendatud aladel on välja kujunenud stabiilsed kõdusoo metsaökosüsteemid, mis on tootlikud, süsinikku siduvad ning väärtuslikud kõrvalkasutuse seisukohast.” Kõrvutamiseks tuleks mõlema mõjuteguri kohta tuua ka mingisugune pindalaline ühik (kui suur osa meie elupaikasid võimaldavatest kooslustest on metsakuivenduse tõttu hävinud ja kui suurel osal kuivendatud aladel on välja kujunenud stabiilsed metsaökosüsteemid). Vastasel juhul jääb sellest kõrvutusest ekslik mulje, nagu oleks meie maastikud ja nende kooslused tänini teostatava kuivendusega suhteliselt kohastunud või kohastumas – see ei vasta paraku tõele.\nSoovime, et antud lausele lisatakse teaduslik allikas või siis eemaldakse see tekstist kui sobimatu, subjektiivne ja vaieldav väide.\nKaasav ja sotsiaalne metsandus (lk 16-18)\n2016. aastast on metsa ja metsandusega seotud küsimused olnud senisest suurema avaliku tähelepanu all. See, et kaasa räägivad arvukad ja mitmekesised inimeste rühmad, sunnib otsima tõusetunud arutelu põhjuseid ka kaugemalt kui metsandussektor – suurematest ühiskondlikest protsessidest, mis loovad soodsa pinnase teravateks vastasseisudeks. Kasvanud on inimeste heaolu tase, mis on eelduseks ka nende eneseteadlikkuse ja spontaansete sotsiaalsete liikumiste tekkele. Terendav globaalne ökoloogiline kriis või kliimakriis on leidnud soodsa kõlapinna. Poolehoid praktilisele loodushoiule ja ressursside kokkuhoiule on kasvanud paljudes sotsiaalsetes rühmades paralleelselt globaalse keskkonnapoliitika arenguga. – lk 18\nSoovime saada teadus- või sotsiaalse uuringu viidet, mis kinnitab, et inimeste “eneseteadlikkuse ja spontaansete sotsiaalsete liikumiste tekkele” on eelduseks see, et “kasvanud on inimeste heaolu tase”, nagu tekstis väidetakse. Meie hinnangul on inimeste vastuseis kehtivale metsapoliitikale seotud pigemini Eesti riigi poolt soodustatava üleraiega, mis kahjustab üha enam meie metsade sotsiaalseid, kultuurilisi, ökoloogilisi ja pikemas perspektiivis ka majanduslikke väärtusi. Tegemist tundub olevat subjektiivse väitega.\nJuhime tähelepanu ka sellele, et antud lauses avalduks justkui arengukava kirjutaja positsioon, mis vastandub inimeste eneseteadlikkusele ja spontaansetele sotsiaalsete liikumiste tekkele. Miks muidu kasutakse sellest rääkides viitena asesõna “nemad”, kui kirjutaja ei lahutaks ennast sellistest liikumistest – vastasel juhul oleks lihtsalt: Kasvanud on inimeste heaolu tase, mis on eelduseks ka eneseteadlikkuse ja spontaansete sotsiaalsete liikumiste tekkele. Juhime sellele tähelepanu, sest leiame, et arengukava koostajad peaksid pöörama tähelepanu sellele, et ei vastandataks ennast huvirühmadele, kel on puidutööstusest erinevad vaated.\nKeeruliste globaalteemade kõrval, milles täielikku üksmeelt on keeruline otsida, soovivad huvirühmad kindlustada pigem nende jaoks lihtsamini mõistetavaid asju: rääkida kaasa kohaliku elukeskkonna küsimuses, kaitsta elupaiku ja liike, väärindada puitu võimalikult targalt, tagada metsamajanduse tulusus ning järjepidevus, säilitada koriluse ja rekreatsioonivõimalused ning pühapaigad looduses. Et nendele erinevate huvirühmade soovidele võimalikult palju vastu tulla, arvestades sealjuures riigi huve ning kooskõla teiste arengusuundadega, on sõnastatud kolm peamist probleemvaldkonda, mis tuleb arengukava uue perioodiga lahendada. (lk 18)\nEi saa nõustuda väitega, et kohalike elanike elukeskkonda ja selle kaitset nimetatakse “nende jaoks lihtsamini mõistetavateks asjadeks” – tegemist on mitte lihtsamini mõistetavate, vaid nende elukeskkonda otseselt puudutavate otsustega, milles soovitakse kaasa rääkida.\nTeeme ettepaneku parandada sõnastus järgnevaks: keeruliste globaalteemade kõrval, milles täielikku üksmeelt on keeruline otsida, soovivad huvirühmad kindlustada pigem nende elukeskkonda ja kultuurilisi väärtushinnanguid otseselt puudutavaid valdkondi: […]\n2. Kommentaarid ja ettepanekud üldeesmärgile, alaeesmärgidele ja tegevussuundadele\nKliimamuutuste ja elurikkuse seisundi alaeesmärk (lk 21)\nKliimamuutuste ja elurikkuse seisundi alaeesmärk. Mõõdikud: Soodsas seisundis Natura 2000 metsaelupaigatüüpide arv ↑ Halva tervisliku seisundi tõttu lageraiesse hinnatud puistute pindala ↓ Turbe- ja valikraiete pindala osakaal uuendusraiete pindalast ≈ (lk 21)\nSanitaarlageraie ei ole mitte kuidagi looduskaitsega seotud tegevus, seega on teine mõõdik eksitav.\nTeeme ettepaneku teine mõõdik eemaldada ja asendada millegi kohasemaga. Elurikkuse mõõdikuks sobiks pigem mingi hulga tundlikumate liikide populatsioonide seisund, so stabiilsus, suurenemine või kahanemine.\nKuna turberaie on oma olemuselt lageraiega sarnane uuendusraie, valikraie aga ka metsaseaduse järgi hoopis püsimetsanduse majandamise eesmärgil tehtav raie, siis leiame, et kolmandast mõõdikust tuleb eemaldada turberaied, mille laialdane kasutamine koos raietingimuste pideva seadusandja poolse leevendamisega üha enam looduskaitsealade piiranguvööndeid kahjustab.\nSeetõttu teeme ettepaneku parandada kolmas mõõdik järgnevaks: valikraiete pindala osakaal uuendusraiete pindalast.\nKliimamuutuste mõjude tegevussuund (lk 21-22)\nUuritakse kliimamuutustest, samuti metsakahjustustest ning häiringutest (sh koosluste taastamine) tingitud mõjusid süsiniku sidumisele ja heitele. Metsade süsiniku sidumisvõime ja talletamise suurendamiseks kasutatakse mitmekesiseid majandamisvõtteid ja taastatakse sookooslusi. (lk 21)\nArengukava varasemas protsessis sai korduvalt viidatud sellele, et metsade süsiniku sidumisvõime ja talletamise kõrval peaks analüüsima metsade süsinikuvaru üldise kasvatamise võimalusi. Hetkel põletatakse üle poole meil raiutavast puidust, ca neljandik läheb paberitööstusse ning vaid 20% tehakse püsivamaid kestvustooteid. Uued meil kasvavad puud seovad muu hulgas süsinikku, mis meie metsavaru pideva raiumise ja põletamise tõttu tekivad. Selleks, et kliimamuutustele efektiivselt vastu seista, on vaja eelkõige süsinikuvaru kasvatada, seda enam, et ka vanad metsad seovad süsinikku edasi, talletades seda väga aeglaselt kõdunevasse lamapuitu, mulda ja ka uutesse, peale kasvavatesse puudesse.\nTeeme ettepaneku parandada sõnastus järgnevaks: metsade süsinikuvaru suurendamiseks kasutatakse mitmekesiseid majandamisvõtteid ja taastatakse sookooslusi.\nMetsanduse korraldamisel lähtutakse metsade süsinikusidumise võime pikaajalisest säilitamisest. (lk 21)\nEelöeldust lähtudes tuleks ka sisse viia parandus: metsanduse korraldamisel lähtutakse metsade süsinikuvaru pikaaegsest säilitamisest ja kasvatamisest.\nTaas tuleks sisse viia parandus: metsanduse korraldamisel lähtutakse metsade süsinikuvaru pikaaegsest säilitamisest ja kasvatamisest.\nArendatakse välja ja võetakse kasutusele metsakahjustuste aja- ja asjakohane seiresüsteem. Õigesti korraldatud ja kaasajastatud seire alusel saab prognoosida võimalike kahjustuste levikut, tekkivaid puhanguid ning rakendada operatiivselt meetmeid kahjustuste leviku piiramiseks. […] Tõhustatakse jahindusorganisatsioonide ja maaomanike vahelist koostööd ulukikahjustuste vähendamiseks. (lk 22)\nLeiame, et vastav meede ei kuulu “kliimamuutuste mõjude tegevussuuna” alla, kuna metsakahjustused ei ole tingitud vaid kliimamuutuste mõjudest, vaid eelkõige pikaaegsetest valede metsamajanduslike võtete kasutamisest meie metsades.\nVastav meede tuleks seetõttu viia pigem “metsanduse konkurentsivõime tegevussuuna” alla.\nMetsade elurikkuse seisundi tegevussuund (lk 22-23)\nSaavutatakse range kaitsega alade tüpoloogiline esinduslikkus. Inventeeritakse kaitstavad alad ja vääriselupaigad. (lk 22)\nKas saaks täpsustada, milliste meetoditega see saavutatakse?\nMetsalinnustiku hoidmiseks kehtestatakse kevadine raierahu kaitstavatel aladel nii riigi- kui eramaadel. Selgitatakse kevadise raierahu pidamise vajadust ja mõjusid erametsades, et leida selle praktika levitamiseks asjaosalistele vastuvõetavad ja tulemuslikud meetmed. (lk 23)\nLinnustiku kaitseks ja EU direktiivide täitmiseks ei piisa pesitsusaegsest raierahust vaid kaitstavatel aladel, vaid vaja on üldist pesitsusaegset raiepiirangut nii riigi- kui eramaadel.\nTeeme ettepaneku sõnastada vastav tegevussuund järgmiselt: metsalinnustiku hoidmiseks kehtestatakse kõikides Eesti metsades kehtestatakse pesitsusrahu tagamiseks vajalikud raiepiirangud 15.03–15.07 ja kaitsealadel 15.03–31.08.\nMaaparandussüsteeme rajades ja rekonstrueerides peetakse silmas elurikkuse, keskkonna- ja kliimaeesmärke ning metsade kasvukohatüüpide erisusi. Keskkonnamõjude leevendamiseks rajatakse settebasseine jm. rajatisi, lisaks tuletõrjetiike. Vajadusel aga kuivendussüsteeme likvideeritakse, taastades endist looduslikku veerežiimi. Metsatulekahjude ennetamiseks on veevõtukohad ruumiliselt planeeritud ja tagatud neile juurdepääs. (lk 23)\nKas lisaks mainitud võtete rakendamisele kavatsetakse ka kuidagi piirata kuivendussüsteemide ulatuslikke rekonstrueerimisprojekte, mis hõlmavaid sadu hektareid ja mille käigus rajatakse olemasolevate kraavide juurde uusi, kui need on ulatusliku kahjustava keskkonnamõjuga?\nTeeme ettepaneku täiendada käesolevat punkti järgnevalt: maaparandussüsteeme rajades ja rekonstrueerides peetakse silmas elurikkuse, keskkonna- ja kliimaeesmärke ning metsade kasvukohatüüpide erisusi. Keskkonnamõjude leevendamiseks rajatakse settebasseine jm. rajatisi, lisaks tuletõrjetiike. Samuti hinnatakse kuivendussüsteemide rekonstrueerimisprojektide mõju keskkonnale piisavalt ja ajakohaste meetoditega ning liigselt kurnava mõju korral selliseid projekte ellu ei viida. Vajadusel aga kuivendussüsteeme likvideeritakse, taastades endist looduslikku veerežiimi. Metsatulekahjude ennetamiseks on veevõtukohad ruumiliselt planeeritud ja tagatud neile juurdepääs.\nLuuakse alus metsa ökosüsteemiteenuste pidevaks arvestuseks ja nende väärtuste kasutamiseks mitmel planeeringutasemel. Selleks hinnatakse ökosüsteemiteenuseid. (lk 23)\nKui see alus luuakse, siis tuleks kõigepealt välja selgitada, mis need ökosüsteemiteenused täpselt on ja millistel alustel neid üldse hinnata. Varasem ökosüsteemi teenuste peatükk jättis väga pealiskaudse mulje ning räägitud oli eelkõige rekreatsioonist ja korilusest, samas kui metsade pakutavatel ökosüsteemide teenustel on ka palju muid funktsioone, sh metsamajanduslikku ja otseselt rahalise kasuna mõõdetavad, rääkimata jätkusuutliku elukeskkonna tagamisest. Sellised teenused on näiteks teatavate metsalindude ja –putukate “kahjuritõrjeteenus” (näiteks laanerähnid aitavad kuuseüraski populatsiooni taltsutada, mis meil seoses monokultuursete kuusepuistute ulatusliku kasvatamise ja neis valede metsamajanduslike võtete kasutamisega tekkinud on), metsa loodusliku järelkasvu teenus (mis aitab kokku hoida puude kasvatamise ja ostmisega seotud kulusid) jne. Samuti tuleks metsade rekreatiivse kasutuse kõrval kuludena arvstada ka võimalikke positiivseid mõjusid inimeste vaimsele tervisele, mis aitavad jälle hoida hilisemaid kulusid erinevate sotsiaalteenuste, sh nõustamise ja kahjustatud elukeskkonnaga kaasnevate vaimsete ja füüsiliste hädade ravimisega seonduvaid.\nSeepärast palume meedet täiendada järgnevaga: selleks hinnatakse ökosüsteemiteenuseid, arvestades muu hulgas nende teenuste mõju inimese tervisele, metsade uuenemisele ja heale tervisele jne.\nJätkatakse kompensatsiooni maksmist looduskaitsealuselt metsamaalt saamata jääva tulu eest ja soodustatakse vääriselupaikade vabatahtlikku kaitset, sõlmides selleks erametsaomanikega lepinguid. (lk 23)\nMeile teadaolevalt on kompensatsioonimehhanismides seni ka mitmeid puudusi, mis tuleks kõrvaldada.\nSeepärast teeme ettepaneku selle meetme lõppu veel lisada: metsaomanikud peavad saama looduskaitseliste piirangute eest rahuldavat kompensatsiooni.\nTöötatakse välja metoodika metsade sidususe hindamiseks, suurendatakse kohalike omavalitsuste üldplaneeringute koostamise võimekust, sh parandatakse rohevõrgustike planeerimise ning planeerijate ja omavalitsuste spetsialistide metsandusalast kompetentsi. Analüüsitakse rohevõrgustiku sidusust, optimaalset paiknemist ja arendatakse selle planeerimisega seotud töövahendeid. (lk 23)\nAnalüüsimine on hea külll, aga tegelikult on meil juba rohevõrgustiku kohta palju häid analüüse olemas ning nüüd tuleks tegeleda sellega, et meie rohevõrgustik oleks kaitstud sellisel määral, et tema toimimine oleks tagatud.\nTeeme ettepaneku selle meetme lõppu veel lisada: tuleb tagada rohevõrgustiku terviklik sidusus ja kaitse. Vajadusel tuleb tegeleda ka rohevõrgustiku sidususe taastamisega.\nHinnatakse elupaikade ja kaitstavate metsade funktsioone, selle põhjal rakendatakse neid parandavaid meetmeid. Haruldaste metsaliikide levila või arvukuse taastumiseks arendatakse välja abinõud. (lk 23)\nKuna praegu on palju probleeme ka laialdaste uuendusraiete ja nende kahjustavate mõjudega looduskaitsealade piiranguvööndites, siis tuleks tegeleda ka piiranguvööndite parema kaitse tagamisega ja vajadusel lage- ning turberaiete taaskeelustamisega, kuivendussüsteemide rekonstrueerimise keelustamise jm piiranguvööndite esinduslikkust ja seal elavaid liike kahjustava majandustegevusega. Piiranguvööndites majandustegevusi lubades peaks võtma suuna väiksemahulistele ja metsaliike vähem kahjustavatele valikraietele ning püsimetsandusele.\nSeepärast teeme ettepaneku lisada: haruldaste metsaliikide levila või arvukuse taastumiseks arendatakse välja abinõud, sealhulgas taaskehtestatakse uuendusraiepiirangud (lage- ja turberaietele), kehtestatakse kuivendussüsteemide rekonstrueerimisepiirangud ja piiratakse muul moel looduskaitsealade piiranguvööndites lubatavat majandustegevust, mis kahjustab harudlaste metsaliikide levilat ja arvukust.\nSuurendatakse riigimetsa investeeringuid looduskaitsetöödesse. (lk 23)\nLisaks looduskaitseliste investeeringute suurendamisele tuleks nö investeerida ka sellesse, et RMK ei peaks tegema uuendusraieid (lage- ja turberaieid) looduskaitsealade piiranguvööndites, vaid tööstuse puiduga varundamine toimuks siiski tulundusmetsades. Samasugune olukord tuleks tegelikult saavutada ka erametsades.\nSeepärast teeme ettepaneku tegevussuuna lõppu lisada: võetakse tarvitusele meetmed, et RMK ei tunneks raiesurvet looduskaitsealade piiranguvööndites, vaid tööstuse puiduga varundamine toimuks siiski tulundusmetsades.\nMetsanduse konkurentsivõime tegevussuund (lk 24-25)\nTulundusmetsade majandamisel keskendutakse kasvukoha potentsiaali parimale kasutamisele ja juurdekasvu suurendamisele, mis tõstab metsade majanduslikku väärtust ja nende võimet siduda süsinikku. (lk 24)\nMida tähendab antud kontekstis “juurdekasvu suurendamine”? Kui see tähendab eelkõige nooremat metsa, siis ei tähenda see metsade majandusliku väärtuse suurenemist (sest kvaliteetmaterjal raiutakse üha nooremas eas välja, ehkki paljud praegu raiutavad kuusikud ja männikud võiksid veel aastakümneid kasvada ning sellega väärtust koguda, kusjuures parimal juhul majandataks selliseid puistuid püsimetsanduslike võtetega ning keskendudes väiksematele raiemahtudele, aga kestvustoodete valmistamisele ja kvaliteetsele mehhaanilisele väärindamisele ehituses, mööblitööstuses jne.\nTeeme ettepaneku parandada lause vastavaks: tulundusmetsade majandamisel keskendutakse kasvukoha potentsiaali parimale kasutamisele ja metsavarude stabiilsele kasutamisele, kasvatades metsade majanduslikku väärtust ja süsinikuvaru.\nErametsades suunatakse puistute liigilise koosseisu parandamist metsaomanike toetamise ja motiveerimise kaudu, et metsakasvatuslike tööde kaudu parandada metsade liigilist koosseisu ja tagada tulevikumetsade suurem tootlikkus, kvaliteet ning hea tervislik seisund, et kindlustada kliimamuutuste suhtes püsikindlamad ja tervemad puistud. (lk 24)\nMida täpselt tähendab metsade “liigilise koosseisu parandamine” ja “tulevikumetsade suurema tootlikkuse” tagamine? Ilma täpsemalt sisustamata võib see tähendada mida tahes – sooviksime täpsemaid selgitusi, et saaksime selle eesmärgi suhtes seisukohta kujundada.\nTulundusmetsade majandamisel liigutakse riigis pikemas perspektiivis metsade ühtlase vanuselise jaotuse poole, mis muudab metsade kasutamise ja metsade seotava süsiniku koguhulga ajas stabiilsemaks. (lk 24)\nJärjekordselt on tegemist eesmärgiga, mis vajab sisustamist. Kuigi RMK räägib pidevalt metsade “ühtlase vanuselise jaotuse poole liikumisest”, on vaja ikkagi lisada täpsem selgitus, millist praktilist majandamist see tähendab lähima kümnendi ja kümnendite jooksul ja mida selline metsanduspoliitika tähendab meie metsavarude säilitamise ja kasvatamise vaates, samuti elurikkuse eesmärkide vaates.\nPuidu parema väärindamise tegevussuund (lk 25)\nKuna sisuosas räägitakse väga palju ka metsaökosüsteemi teenuste kaardistamise, hinnastamise ja parema kasutamise vajadusest, siis võiks tegevussuuna alapealkiri olla pigem: Puidu jt metsa ökosüsteemi teenuste parema väärindamise tegevussuund, või kui see on liiga pikk, siis metsa parema väärindamise tegevussuund\nMetsanduse sotsiaalsete ja kultuuriliste väärtuste ning kaasamise alaeesmärk(lk 27)\nMõõdikud: Riigimetsa külastatavus ↑\nKohalikest arengusuundumustest ja vajadustest vahetult mõjutatud metsamaa pindala ↑\nOsakaal kihelkondadest, kus ajaloolised looduslikud pühapaigad on inventeeritud ↑\nJuhime tähelepanu, et kohalikest arengusuundumustest ja vajadustest vahetult mõjutatud metsamaa pindala ei kajasta seda, kas nendel aladel elavad inimesed saavad piisavalt kaasa rääkida selles, kuidas sellist metsamaad majandatakse. Seda mõõdikut on vaja täpsustada, nii et kohalike elanike rahulolu kogukonnametsade majandamises ja nende kaasamises sellesse protsessi oleks samuti arvestatud, vastasel juhul ei täida mõõdik oma eesmärki.\nSotsiaalsete ja kultuuriliste väärtuste tegevussuund (lk 27-28)\nMetsamajanduslike võtete, sh raiete kriteeriumite kehtestamisel arvestatakse sotsiaalmajanduslike ja kultuurivaldkonna vajadustega, sh analüüsitakse ja rakendatakse meetmeid raietööde senisest kvaliteetsemaks planeerimiseks ja teostamiseks. (lk 27)\nKuna nn raiedebatis kohalike elanike ja RMK töötajate vahel on olulisel kohal olnud eelkõige kompromissi leidmine metsade püsimetsana majandamises ja uuendusraietele (lage- ja turberaied) väiksemahuliste valikraiete eelistamises, siis teeme ettepaneku lisada selle tegevussuuna lõppu: võimalusel asendatakse suuremahulised uuendusraied (lage- ja turberaied) väiksemamahuliste, kuid kohalikele elanikele püsivaid töökohti pakkuvaid ning ühtlasi elukeskkonda säästva püsimetsandusega, mis näeb ette mõõdukat, metsa sotsiaalseid, kultuurilisi, ökoloogilisi ja majanduslikke väärtusi hoidvat majandamist.\nAjaloolisi looduslikke pühapaiku ei majandata, kui see ohustab nende säilimist. (lk 27)\nJuhime tähelepanu, et ajalooliste looduslike pühapaikade säilimist ohustabki see, kui neid majandatakse – tegemist ei ole tavalise rekreatsioonimetsa, vaid Maailma Looduskaitseliidu definitsiooni järgi “inimkonna vanimate kaitsealadega”, mille teebki eriliseks see, et aastatuhandeid edasi antud pärimusega käis kaasas see, et nn pühapaikasid ei majandatud ega häiritud ülepea sealset looduslikku keskkonda, nii et see sai areneda täielikult ilma inimese sekkumiseta. Sellist olukorda on võimalik säilitada vaid siis, kui ajaloolisi looduslikke pühapaikasid ei majandata mingil viisil nii nagu nõuavad ka pärimuslikult edasi antud kombed.\nTeeme ettepaneku parandada antud lause järgnevaks: ajaloolisi looduslikke pühapaiku ei majandata, sest see ohustab nende säilimist.\nSoodustatakse püsimetsanduse mõjude senisest laialdasemat uurimist. (lk 28)\nTeeme ettepaneku lisada selle lause lõppu täienduseks ka püsimetsanduse laialdasema kasutusele võtmise vajadus: soodustatakse püsimetsanduse mõjude senisest laialdasemat uurimist ja metsade püsimetsana majandamist, esmajärjekorras looduskaitsealade piiranguvööndites ja kõrgendatud avaliku huviga aladel.\nKaasamise tegevussuund (lk 28-29)\nArendatakse metsamajandamise planeerimist viisil, mis tõstab selle efektiivsust ja sisukust ning annab kohalikele inimestele enam võimalusi metsamajandamise planeerimisel kaasa rääkida. (lk 28)\nTegemist on vastuolulise väitega, mis ilma sisustamata võib tähendada mida tahes: kuidas saab arendada metsamajandamise planeerimist ühtaegu viisil, et see suurendab selle “efektiivsust” ja teisest küljest annab kohalikele elanikele enam kaasarääkimisvõimalusi? Kaasa rääkimise võimalus on hea asi, aga veelgi parem on, kui elimineeritaks võimalus, et inimeste asulalähedasi metsi majandatakse neile üldiselt vastuvõetavamatul moel, mis ohustab nende huvisid. Selline korraldus vähendaks ka RMK halduskoormust.\nTeeme ettepaneku parandada see lause järgnevaks: arendatakse metsamajandamise planeerimist viisil, mis kaitseb kohalikele elanikele vajalikke ja kõrge kaitseväärtusega metsi ja võimaldatakse kohalikel inimestel metsamajandamise planeerimises ka kaasa rääkida.\nTagatakse metsa puudutava avaliku teabe ja ruumiinfo kättesaadavus veebipõhise infosüsteemi kaudu. Toimib metsaregistri teavitussüsteem metsaomanikele. Kogutakse metsandusalast investeerimise ning teadus- ja arendustegevuse statistikat, publitseeritakse metsandusalast informatsiooni. (lk 28-29)\nPalume lisada ka vajaduse teha SMI alusandmed asjakohase huvi korral (ntks teadus- või ajakirjandusringkondades) kättesaadavaks, et parandada andmete kontrollitavust ja riiklikult olulise tähtsusega statistika kogumise läbipaistvust.\nArengukava mõõdikud (lk 30)\nÜLDEESMÄRK: Eesti metsandus on kestlik\n1. Metsamaa pindala (tuhat ha) 233219 ≈↑ KAUR (SMI)\n2. Erametsade uuendamise osakaal uuendusraiete pindalast (%) 3020 ↑ Eksperthinnang (KAUR, KeA)\n3. Valgustus- ja harvendusraiete pindala (ha/a) 30 00021 ↑ KAUR (SMI)\nLeiame, et hetkel ei täida mõõdikud, eriti nr 2 ja 3 oma eesmärki ega aita anda adekvaatset pilti meie metsanduse kestlikkusest.\nNr 2 asemel võiks olla pigem meie metsade vanuseline jaotus, et selgitada, kui palju on meil vanemaid metsasid võrreldes nooremate metsadega.\nNr 3 võiks olla pigem valgustus- ja valikraiete pindala, kuna harvendusraied ei pruugi alati kestlikkust näidata. Nagu me teame, on valed metsamajandusvõtted kuusikutes, sealhulgas harvendusraied meie kuusikutes oluliselt juurepessu levikut soodustanud ning tekitanud sellega hulgaliselt uusi probleeme, nagu massilised üraskirüüsted jne.\n3. Üldised kommentaarid ja ettepanekud\nLõpetuseks anname kodanikuühenduse üldise hinnangu arengukava viimasele protsessile ning arengukava tööversioonile.\nEsmalt juhime tähelepanu, et peale juhtkogu ootamatut laiali saatmist 7. detsembril 2020 on metsanduse arengukava koostamise protsess toimunud läbipaistmatul moel ja huvirühmade reaalset kaasamist välistades. On kurvastav, et endised juhtrühma liikmed, kellest paljud on protsessist osa võtnud alates 2018. aastast ja probleemide kaardistamise faasist alates, said arengukava uutest juhtrühma liikmetest teada meedia vahendusel. Veelgi kahetsusväärsem on, et arengukava tööversiooniga tutvuti samuti ajakirjanduse vahendusel vaid kolm päeva enne arengukava tööversiooni avalikku tutvustamist 31. mail 2021.\nNagu kõigest sellest poleks veel küll, jäeti huvirühmadele aega tagasiside ja ettepanekute jaoks vaid 10 päeva. Ehkki tööversiooni tutvustamisel sai öeldud, et vajadusel antakse ka rohkem aega, lugesime samuti, et laekunud ettepanekuid arutatakse juba 16. juunil. Kuna me soovime, et meie ettepanekud leiaksid juhtrühma tähelepanu ja tuleksid 16. juunil arutluse alla, siis järgime ka ministeeriumi seatud tähtaega. Leiame aga, et sobilikuma ajaraamistuse ja läbipaistvama protsessi korral oleks ka tagasiside kindlasti põhjalikum ja üldisele protsessile ehk sisukale ja tasakaalustatud lõpptulemusele veelgi tulutoovam.\nEeltoodust johtuvalt teeme üldise protsessi ja kaasatuse parandamiseks järgnevad ettepanekud:\nTeavitada tulevikus avalikkust metsanduse arengukava puudutavatest avalikest üritustest vähemalt 3 nädalat enne nende toimumist.\nAnda huvirühmadele ja asjaosalistele tulevikus tagasiside andmiseks vähemalt 1 kuu aega.\nArengukava sisulise poole pealt peame samuti kurvastusega möönma, et puudu jääb sisukusest ning selgusest, samuti realistlikust raamistikust. Juriidiliselt väljendudes on tegemist üsna palja- ja üldsõnalise dokumendiga. Teisalt on kahetsusväärne, et tööversioonist on näha, kuidas paljudes eelmises juhtrühmas olulisi vaidlusi tekitatud küsimustes on nn konsensusena langetatud puidutööstuse esindajate eelistatud variant (ntks see osa, mis puudutab süsiniku sidumist ja kliimamuutuste leevendamist). Tekib küsimus, et kas sellise “konsensuse” leidmiseks oligi vaja eelmine juhtrühm laiali saata.\nTööversioonile selgema raamistuse lisamiseks teeme raiemahtude ülempiiri kehtestamiseks järgneva ettepaneku:\nEesti raiemahud peavad vastavalt Eesti metsapoliitikale ja SEI mõjuhinnangule olema kuni 8 miljonit tihumeetrit aastas, et tagada metsanduse arengukava üldeesmärk ehk Eesti metsanduse kestlikkus. Konkreetne raiemahu ülempiiir peab kahtlemata ka arengukavasse jõudma, et tagada meie metsanduspoliitikale jätkusuutlik raamistus.\nAntud ettepanek jätab arvestamata vajaduse kompenseerida võimalik varasem üleraie ning vajab jõustamiseks raiemahu reaalajas kontrollimise instrumenti. Arengukava peaks arvestama ka võimalusega, et meie metsades on toimunud viimasel kümnendil (kui raiemahud on ületanud keskmiselt 10,7 miljonit tihumeetrit aastas) stabiilne üleraie, mis omakorda tähendab, et üleraie mõjude kompenseerimiseks tuleb raiemahtu vahepealsel ajal veelgi langetada.\nPalume, et kõigile meie ettepanekutele tuleks ka tagasiside, kas nendega arvestatakse, kui, siis millisel määral ja kui mitte, siis millisel põhjusel. Loodame, et tulevikus suhtutakse arengukava protsessis kaasa rääkivatesse huvirühmadesse suurema arusaamisega ja nende sisendi vastu reaalset huvi tundes.\n1https://www.postimees.ee/7266823/valitsus-plaanib-kiirkorras-seadustada-metsaandmete-salastamise Valitsus plaanib kiirkorras seadustada metsaandmete salastamise, 8.06.2021, Ülle Harju, Postimees\n2riigikontrolli_margukiri.pdf (envir.ee) Riigikontrolli märgukiri „Metsanduse arengukava aastani 2030“ koostamise kohta, 9.01.2019\n3https://link.springer.com/article/10.1007/s13595-016-0557-2 Tomter, S.M., Kuliešis, A. & Gschwantner, T. Annual volume increment of the European forests—description and evaluation of the national methods used. Annals of Forest Science 73, 849–856 (2016). https://doi.org/10.1007/s13595-016-0557-2\n4Carbon forestry is surprising | Forest Ecosystems | Full Text (springeropen.com) Pukkala, T. Carbon forestry is surprising. For. Ecosyst. 5, 11 (2018). https://doi.org/10.1186/s40663-018-0131-5\n5Forests that regrow naturally may store more carbon (nature.org) Forests Can Absorb Carbon More Quickly Than Previously Thought, September 23, 2020 Nancy Harris, Susan Cook-Patton, David Gibbs and Kristine Lister\n6https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/gcbb.12643 Serious mismatches continue between science and policy in forest bioenergy, Michael Norton et al, GCB Bioenergy, 2019


Kommentaarid: Tahad last lasteaeda viia – ei saa, valimisreklaam laiutab parkimiskohtadel!\nTahad last lasteaeda viia – ei saa, valimisreklaam laiutab parkimiskohtadel!\nGerly Mägi, 22. august 2017 11:35\nKõige murelikum Viimsi kodanik/ 22. august 2017 23:49\nTegemist on Viimsi valla meediaeksperdist "isehakanud konstaabli" Ivo Rulli püstitatud "probleemiga".\nTa leiab igas asjas võimaluse sotsiaalmeedias viriseda.\nKui usutav on tema tekst sotsiaalmeedias:"Minu poole pöördus täna hommikul üks murelik lapsevanem". :)\nJa ajakirjanik peaks olema proffessionaalne, mitte tegema labast tellimustööd.\nVõtku lahti kasvõi GoogleMaps, kui ei jaksa kohapeale olukorraga tutvuma minna.\nTegemist ei ole lasteaiaesise parklaga.\nTegemist on staadioniesise parkimisplatsiga (mida saavad kasutada ka lasteaia "külalised").\nParklas on 110 parkimiskohta!\nNäidake mulle lasteaeda, kus tekib probleem laste lasteaeda viimisega, kuna parkla on kõigest 106 kohaline! :) :) ;)\nJa naljakas on puhuda täna probleem suureks võtmes, et mis kõik tulevikus võib juhtuda!\nPäris selge on see, et need treilerreklaamid hakkavad ka lumekoristust segama. :)\nalkoreklaami/ 22. august 2017 23:44\nja poliitreklaami vahele tuleb panna = märk\nToslem/ 22. august 2017 21:17\nNeed "Plangukarlad" vöiksid oma pildid peldikupaberile trükida- läheksid ehk asjaette.\nJa neid lõ---u/ 22. august 2017 19:31\nPeab Estirahvas valima\nMina/ 22. august 2017 16:34\nLollid valigu lubaduste ja plakatite järgi! Minul on mälu ja valin tehtu järgi. Kahjuks esimesed aga mõjutavad suuresti tulemusi.\nValimistel arvestavad nad rahvaga, iga isik on tähtis. Võimule saades aga sülitatakse rahvale, öeldes: "Meie võim, teeme mida tahame!"\nNojah/ 22. august 2017 16:14\nNo nüüd jääb jah elu seisma ja lapsed surevad maha! Keskerakond pani plakati üles! Oh seda kuulmatut kuritegu!\nmis erakonna hääletoru sa ise oled?/ 22. august 2017 16:36\nSiinkohal küsiksin-"kas mitte seesama parkla pole tehtud lasteaia jaoks?"\nEhkl teed siis ettepaneku,et pannakse märk:sissesõidu keeld ja jääbki plakatitele?\nTühja neist lastest,neid sünnib ju iga päev,aga erakonna plakateid igapäev ei näe!!!\nRahvas.... / 22. august 2017 15:55\nKaua võib neid jälke refi lõustasid üles upitada !?\nmahvalda/ 22. august 2017 15:08\nMida te siin õiendate. Ma saaks aru, kui keegi teine nii oma reklaami teeks, siis oleks põhjust pahandada, aga reformierakond, meie au ja uhkus, nüüd küll hukkamõistu ei vääri. Kas teil on juba meelest läinud, milline suursugune ja vabariigile au teinud üritus meil siin kaks päeva tagasi toimus? Kes siis veel, kui reformierakond, suudab ennast rahvale nii tõetruult armsaks teha. Nemad ei pea häbenema, et sõidavad ainult mersudega, küll pulma, küll matustele, sest nemad teevad seda sellepärast, et rahvas näeks, kui hästi meie riigil läheb, kui nemad seda juhivad. Virisejad peaksid aru saama, et iga reformierakonna treiler on tähtsam, kui mingid emmed oma lastega, kes ei suuda kahte kilomeetritki lasteaiani kõndida ja nõuavad, et parkla oleks reklaamist vaba. Nii need asjad ikka ei käi, vaid käivad nii, nagu oravad tahavad. Punkt.\n22. august 2017 15:02\nJauram/ 22. august 2017 15:12\nSell plakati taga saab ülihästi oma hädasid teha ja neile sääre peale lasta...! No võid ka spaatliga väheke pruunimaks nägusid teha ....?!\nPHOTOSHOP/ 22. august 2017 14:20\nTAAS KÄES AEG KUS VANADEST SUPIKANADEST SAAVAD RÕÕSAD BROILERITIBUD.\nNo/ 22. august 2017 14:01\nRohelisi on ikka kõige rohkem...\n22. august 2017 13:30\nTootsman annab kommentaare...Keegi võiks uurida Tootsmani poliitilisi sidemeid ja tausta. Ta on üks kõige nutikam noorpoliitiku taustaga ettevõtja, keda tuntakse halli kardinalina. Huvitav huvitav et ta nüüd Reformierakonda esindab\ntõusikute tee algab alati (üli)õpilasomavalitsustesse teadliku kandideerimisega/ 22. august 2017 14:00\n22. august 2017 12:59\nLinnaissi/ 22. august 2017 12:56\nSee on meil uus tõhus võte ülemäärase autostumise vastu ;) Lapsi võib süles ka kanda.\nRohe3/ 22. august 2017 13:07\nMa ei saa kah sellisest autokesksest mõttelaadist aru. Liikuda saab ju ka ilma isikliku neljarattaliseta? Ja talvel pole ainus sooja saamise viis töötavas plekk-kastis tähtsalt konutada!\nKilekott/ 22. august 2017 12:45\nReformarid ei saaks ilma reklaamita valituks, et siis ettevõtete nõukogudesse imbununa riigi raha välismaale suunata. Ja muidugi enda taskuid täita.\nja/ 22. august 2017 13:35\nSellise plakatiga reklaami eest sai Savisaar trahvi. Õiglus?\nto ja/ 22. august 2017 14:24\nEhk siis ka täpsustaksid, et millal savisaar sai treileri reklaami eest trahvi???\nkmees/ 22. august 2017 12:39\nKüll meil eestis on probleemid muu elu nii korras,et kui selle veel lahendatud saaks oleks maapealne paradiis olemas. Kohe ajalehe esilugu. Kohutav mis meil toimub.\nkui see praht segab,siis tuleb see lihtsalt maha rebida.nende jubedate oravamollide pärast ei pea küll tavainimene kannatama.\nKilet rebi jah/ 22. august 2017 13:26\n...aga mida TV-reklaamirämpsuga teha?\na good backrub/ 22. august 2017 14:02\nmis sa sellest telekast vahid, süga parem naise selga ja las ta sügab sinu oma.\ntuleb valida EKRE ja erakondade rahastamisele tuleb lõpp,/ 22. august 2017 14:43\nei hakka keegi maksumaksja raha lõppemisel oma rahakotti liigutama.\nmööduja/ 22. august 2017 12:23\nLasteaeda saab küll viia, aga autot ei saa parkida - puhta vale pealkiri. Mina viisin trolliga Kristiinest Mustamäele lapse ja ise sõitsin kahe erineva bussiga Lauluväljaku kõrvale tööle. Õhtul teisipidi tagasi koju. Täitsa elus ja pea pensionini elatud!\n22. august 2017 12:41\nkas ikka need lapsed olid\n..../ 22. august 2017 12:22\nja mina ootan aegu, mil kohalike (sisuliselt) majavalitsuste valimised ei ole poliitilised! Isegi nõuka-ajal ei olnud selles valdkonnas politrukke nii palju ja nii kõrgete palkadega! Majavalitsustes on olulisim hoopis erialane korralik haridus ja kompetents/kogemus, mida poliitbroilerifarmides ei ole. Mõni ime siis, et üks jama ajab teist taga ja korruptsioon saab sedasi vohada...\nAllu/ 22. august 2017 12:19\nKes see kõnnib körta mööda,\nastub aia ääri mööda;\nkinnitab seinale loosungeid -\nsiniseid, kollaseid, punaseid?\nKes see mõõdab maantekraavi,\nnäitab tuld ja näitab teed,\nnagu hele päikene?\nTa oma hääle puhtaks köhatab\nja õige suuna elus kätte juhatab.\nTa tahab sulle ainult kõike head\nja kuidas seda saada, ainult tema teab.\nTa pole mitte iial pika vihaga:\nkui uksest välja lendab, aknast tuleb ta,\nja kui ka sedapuhku midagi ei saa,\non varsti jällegi su ukse taga ta.\nSee mees on vali-mind-mees.\nMõni nainegi on vali-mind-mees,\nsest hea on vali-mind-mees.\nSinu teleris on vali-mind-mees,\nsinu raadios on vali-mind-mees,\nsinu ajalehes vali-mind-mees,\nSulle helistab vali-mind-mees.\nVõta toru, see on vali-mind-mees!\nNo kes see toksib aknale?\nEi ole tihane, on vali-mind-mees.\nSinu külmaklapis vali-mind-mees,\nWC-s on vali-mind-mees,\nsinu voodis on vali-mind-mees *karje*,\nsinu südames on vali-mind-mees.\nMis passite seal niisama,\nmu lehmad kümne nisaga?\nKui toetad mind, küll vasrsti näed:\nneed piimajõed ja pudrumäed.\nVõta mind, mul on suudlemata huuled!\nVõta mind, mul on hellad terved käed!\nVõta mind, mul on vabaduse tuuled!\nVõta mind, mul on armastuse mäed!\nOlen vali-mind-mees, sinu vali-mind-mees -\nmul on pikad vuntsid ees, mul on patareidki sees.\nOlen hästi mõnus mees - minu naine on mees;\nteie juhiks teie ees olen kõige parem mees.\nMa olen tark, olen vaba, olen ilus, olen rabav,\nolen kategooriline nagu teretooriline(?),\nolen kõige suurem sõber, teie vend ja teie õde,\nverstapost ja vahitorn; hinge iha, tung ja torm.\nMinu erakond on parem kui su ülikond;\nminu ülikond on parem kui S u ülikond.\nKui sa tahad, et sul oleks parem ülikond -\nära kahkle, vali ruttu minu erakond!\nNüüd on tekkinud küll sihukelne olukord:\nminu arust küll on kätte jõudnud minu kord.\nKui kontrolli alla painutatud olukord,\ntule küll, aeme juttu - mõni teine kord.\n22. august 2017 12:15\njah. imelik, kuidas minu vanemad mu üldse lasteaeda said viidud, meil polnud peres autotki.\n22. august 2017 12:24\nnimesed, kes meie elus figureerivad, on meile laenatud. Kallite inimeste puhul on kahju, kui neid laenatakse meile meie soovist hoolimata liiga väheseks ajaks. Lollide inimeste puhul tahaks nad kiiremas korras laenutusse tagasi viia, aga see pole suuremalt jaolt meie teha. Mulle meeldib mõelda, et need inimesed, kes mulle ei sümpatiseeru, kuid kellega pean kokku puutuma, on mu elus täpselt nii kaua kuni ma ise kannatan. Olgem ausad, kes siis seda tsirkust meie ümber üleval peaks? Kellest me siis sõbrannadega veiniõhtul räägiksime? Ma kannatangi tihti just selle tsirkuse pärast, sest tasuta show vastu pole mul kunagi vähimatki olnud. Lihtsalt õigel ajal pead ära tabama, millal minema sammud, sest need lollid hakkavad tervise peale.\nMeil ka autot pole, kuid hetkel naitab see poliitikute ylbust, pargi sina oma autu kuhu tahad, minu larf laiutab seal, kus mina tahan.\nMöh/ 22. august 2017 15:07\nSiis sai võib-olla ainult ühte inimest valida. Polnudki treilerit vaja.\nVan Ames/ 23. august 2017 19:11\nMeie lapsepõlves 60- 70 ndatel polnud tervel tänaval kellelgi autot ja ei teadnud meie mis on lasteaed. Mängisime päevad läbi hoovis ja kuuride taga kui vanemad tööl olid ja oli kõik korras ja tulnud meie tänavalt ühtegi pätti, kõigist saanud korralikud ja mõnest üsna edukadki.\n22. august 2017 12:05\nMida mehi naisi ?/ 22. august 2017 12:01\nnüüd kõik välja ujub iga puu ja põõsa tagant. Ja kõik nad tahavad mulle , lihtkodanikule, head ja paremat. Uskumatu , mllised toredad inimesed kõik on. Aga kes nad ikkagi on ? Milliseid ärihuve omavad ? Eesti rahvas võiks olla juba haritum, et minna rahaga priiskavate vanade poliitiparteide lõksu !\nsul on õigus,vägisi määritakse neid ebapopulaarseid parteisid pähe./ 22. august 2017 12:13\nvähemalt on see kindel signaal-"näe,siin me oleme,meid valida ei tasu!"\nKa selles on sul õigus:\nEesti rahvas võiks olla juba haritum, et minna rahaga priiskavate vanade poliitiparteide lõksu !\nVõiks küll,rahvas võiks vähemalt mõelda-seesama erakond kulutab maksumaksja raha 1,6 miljonit ja seda kõike vile peale !


Ordeni saav ettevõtja: “Nädalas korra ikka mõtlen, miks sellega tegelen” - Põllumajandusuudised\nAutor: Marge Ugezene • 29. jaanuar 2020\nMuraka Farmi juhatuse liige ja omanik Karmo Männik. Tema Viljandimaal Välgita külas asuv Muraka Farm tegeleb piimakarjakasvatusega.\nMida tema isa Rein Männik praegu pojale ütleks? “Kindlasti midagi head,” arvas Karmo Männik. “Olen palju mõelnud, kas oleksin suutnud isaga seda asja koos ajada või oligi meil vaja eraldi seda tööd teha. Seda ei tea keegi. Aga kindlasti oleks ta õnnelik, et olen nii kaugele tema rajatud teel jõudnud.”\nMännik pidi aastaid tagasi langetama väga kiiresti otsuse, kas talupidamisega ise jätkata või see müüa – ta otsustas vahetada Tallinna elu Viljandimaa oma vastu paari kuu jooksul. “Tundub, et see oli õige hetk Tallinnast äratulemiseks,” tõdes ta nüüd.\n“Mida ma muidugi ei kahetse. Siiani veel,” ütles Männik.\nMuraka Farm juhatuse liige ja omanik Karmo Männik.\nVeel? “No ega kerge ei ole. On ikka raske. Nädalas korra ikka mõtlen, miks sellega tegelen,” tunnistas Männik. Millal need mõtted tulevad? “Kui helistab mõni inimene, et oleks vaja mingi arve ära maksta. Näed, et sul ikkagi raha hetkel ei ole selle jaoks … Ei taha kellelegi võlgu jääda, aga kui majanduslikult ei ole võimalik, siis ikka tekivad mõtted, miks seda teeme,” avaldas Männik oma süngemaid mõtteid.\nKui Männik järgmisel hommikul tööle läheb, hajuvad tema muremõtted. Tööd tehakse farmis südamega. “Kui sulle igal hommikul terved loomad otsa vaatavad ja kui sul on head kolleegid, kellega võid arvestada – rohkem ei olegi vaja.”\nPresident Kersti Kaljulaid annab Männikule Valgetähe V klassi ordeni. See on Männikule nii positiivne kui ka üllatav. “Ei ole harjunud sihukeste asjadega,” lausus ta tagasihoidlikult.


Värskendav näovesi Weleda - Sinu Looduskosmeetika e-pood\nVärskendav näovesi sobib kõigile nahatüüpidele. Õrn ja värskendav näovesi elustab ja tasakaalustab naha niiskusetasakaalu pärast puhastamist.\nVärskendav näotoonik ühendab pooride puhastamise ja naha toniseerimise. Virgiinia nõiapuu ja kibuvitsa õielehtede ekstrakt on nahka rahustavad ja annavad värske aroomi. Kasuta pärast näo puhastamist ja enne naha niisutamist kreemiga. Näokreemiks vali- Weleda Iirise, Roosi, Granaatõuna või Mandli näokreem. Täiesti värske kombinatsioon hoolikalt valitud taimeekstraktidest muudab su naga selgeks ja klaariks.\nVärskendav, toniseeriv ja poore puhastav.\nKategooriad: Toonikud, VEGAN, Nägu, Näopuhastus ja meigieemaldus, NÄGU, Puhastamine\nDr. Hauschka Med SOS-huulekreem\nKiirabi külmavilli tekkimise eel pakitsevatele huultele\nPerfection Foundation jumestuskreem Pink Beige nr. 32\nTõhus plekieemaldusvahend, mis eemaldab kergesti puuviljade, vere, rasva, tindi, rohu jms. plekid.


2020 VIETFOOD & JOOK Vietnamis | ANKO FOOD MACHINE CO., LTD.\nHome » Uudistetuba » 2020 VIETFOOD & JOOK Vietnamis\nVietfood ja joogid - ProPacki näitus on aasta-aastalt õitsenud. Vietnamis on suur noor elanikkond, hea geograafiline asukoht ja kiire tööstuse areng. Pealegi on kasvava nõudluse tõttu külmutatud toidu ja masstootmise järele oodata toiduainetööstuse potentsiaali. Ametlike andmete kohaselt osales näitusel 550 ettevõtet 17 riigist ja piirkonnast. Kaheksas riiklikus paviljonis oli 650 kabiini - Indias, Poolas, Taiwanis, Koreas, Tais, Hiinas ja Vietnamis. Vietnami turu arengut ootasid 16 000 külastajat, kellest 10 000 olid toiduainetööstuse importijad, levitajad ja tootjad, sealhulgas joogid ja pakendid. Aastal 2020 ei paku Vietfood & Beverage - ProPack mitte ainult kõigi katalooge ja videoid\nANKOMasinate mudelid on hästi ette valmistatud, kuid ka meie kogenud müügiinsenerid pakuvad ükshaaval nõustamisteenust ja demonstreerivad masina tööd. Lisaks toidu vormimise seadmeteleANKOpakub käivitusvalmis projekte, mis aitavad teil seadistada tootmisliini alates toiduainete töötlemisest, vormimisest, pakkimisest, külmutamisest, mis võib säästa teie aega ja raha kavandamisel ja otsimisel ning muuta teie äri kasumlikumaks. Külastajate suure arvu ja piiratud ruumi tõttu klõpsake lisateabe saamiseks allolevatel linkidel või tehke broneering. Koosoleku korraldame teile ette.\nANKOFood Machine Company on pühendunud "kvaliteetsete toiduvalmistamislahenduste pakkumisele". Me osaleme aktiivselt näitustel kogu maailmas, lootes näost näkku pakkuda parimaid lahendusi klientidele, kes soovivad täiustada toidutegemise tehnikaid. Tule meile külla Vietfood & Beverage - ProPack Vietnami.\nKuupäev ： 13. – 15. August 2020\nAsukoht ： Saigoni näituste- ja konverentsikeskus\nTAG: 2020 VIETFOOD, 2020 VIETFOOD Vietnamis, 2020. aasta näitus Vietnamis, VIETFOODi eksponendid, 2020 VIETFOOD kuupäev, VIETFOOD mess,


Seiklused ja jutud: Tikutops\nKojulennuni jäänud päevad veedame Singapuris. Kõik on puhas ja värske, ei haisvat rentslit ega kärnaseid kasse. Vahelduseks täitsa meeldiv! Metroosse olid meie rõõmuks uued plakatid riputatud:\nCiaroni eestvõtmisel jõudsime järjekordsesse katusekohvikusse, kus tutvusime tema toredate sõpradega, et hiljem kambakesi Chinatown-i õhtusöögile jalutada. Toit on üks Singapuri tugevustest - valik on lõputu ja kvaliteet hea.\nMalaisia kohta ei saanud just sama öelda - põhiliselt võis leida rohke rasvaga töödeldud kiirtoitu, lisaks klassikalist riis-nuudel-kana kooslust (enamasti mitte kuigi osava koka poolt valmistatuna). Salatist ja klaasist külmast valgest veinist sinna kõrvale ei tasunud unistadagi. Malaisia on ka praktiliselt alkoholivaba (Kuala Lumpur moodustab loomulikult erandi) - moslemiriik ikkagi.\nSingapuris on seevastu olemas kõik, mida hing vähegi ihkab...\nKuna tahtsime heas piirkonnas peatuda, et kõik vajalik oleks läheduses, tuli panused teha odavaimale võimalusele - ühikatoaga hostelitele.\nAasias tähendab ühikaelu vähest ruumi, hunnikut narivoodeid, palavust, higi ja vahel ka sipelgaid-prussakaid... Hind on ainus pluss, mis sellise valikuga kaasneb. Singapur tundus aga turvaline koht, kus ühikakogemusega lõpuks käsi valgeks saada.\n"Matchbox" on parajalt jahe, puhas ja lõhnav. Magamistuppa mahub ööbima 16 rändurit. Tundub hullumeelne? Õnneks on kõik külalised üksteisega tõeliselt arvestavad, magamistoas räägitakse sosinal isegi päeval, aga enamasti on seal täielik vaikus. Kuna voodid on ühes rivis, ei ole kedagi sinu "topsi" ka sisse piilumas.\nHostel pakub ööpäevaringset hommikusööki - olenemata kellaajast võib tee/kohvi kõrvale moosi või Nutellaga kaetud röstsaia krõbistada. Elutoas on lisaks muule ka kaks kiike. Väga mõnus!\nVannitubasid on terve rivi, keegi ei pea teiste järel ootama. Mõned mahtusid ka pildile:\nEestlasi on "Matchbox"-s varemgi peatunud, Tallinn oli juba kaardile märgitud. Lisasime omalt poolt Tartu, sest Pärnu poleks nii hästi mahtunud.\nTallinn-Tartu-Pärnu kuuluvad me plaani alates naistepäevast, seega soovitame kõigil sõpradel, kes meid veel enne Kanadasse lendamist näha tahavad, varakult märku anda, sest jääme ainult nädalaks.\nPostitas: Anu at 09:23\nTriin 5/3/13 06:47\nMa pole nii vahvat hostelit varem näinud! Geniaalne! Selle pean ära teostama. Ja mulle ei ole see ainult onnide ehitamise nostalgia, vaid täpselt nii sai magatud ka lasteaia viimases rühmas. Igaühel oli oma tikutops. Aga ma poleks selle peale tulnud, et seda ideed ka hostelis ära kasutada. Ma olen nii vaimustatud praegu! :)\nToredaid lende, naistepäeva ja Eestit! Tervitage ja kallistage kõiki meie poolt ka! Läheme vaatame samalajal teie tulevase kodulinna üle. P.s. Kui vähegi mahti saad, siis ära mu tellimust unusta. ;)\nAnu 5/3/13 07:09\nTriin, teine samalaadne hostel on siin Adler (www.adlerhostel.com), sealt võid ka nii mõnegi idee saada ;)


Roger Federer on langenud edetabelis kuuendaks – TENNISNET.EE\nParemal Roger Federer, vasakul tema alistaja Stefanos Tsitsipas. / Foto: AP/Scanpix\nMaailma kõigi aegade edukaim tennisist Roger Federer on jooksvas maailma edetabelis langenud kuuendaks ja jääb sellele kohale ka järgmise nädala algul avaldatavas uues tabelis.\nPaljudele võib tennise ranking tunduda arusaamatu, kui Federerist möödusid Australian Openiga sellised mehed nagu Alexander Zverev (kaotas kaheksandikfinaalis), Juan Martin Del Potro (ei mänginud üldse Melbourne’is) ja Kevin Anderson (kaotas 2. ringis). Seega on tennises võimalik edetabelis tõusta isegi ilma turniiri mängimata!\nFederer avaldas ka oma Australian Openi viimasel pressikonverentsil, et sel aastal on ta uuesti slämmiturniiril tagasi juba Prantsusmaa lahtistel Roland Garrosis. 2016. aastal otsustas Federer, et vanuse tõttu peab ta hakkama kuskil jõudu kokku hoidma, et endiselt turniire võita. Ja ta tegi otsuse jätta liivaväljakute hooaeg vahele, mida ta nüüd kolm aastat on ka teinud. Kuid tänavu otsustas ta naasta ja nii võib arvata, et kevadel Federer kerkib taas edetabelis, sest tal ei ole liivaturniiridelt punkte kaitsta.\nNeist tennisistidest, kes Austraalias poolfinaali jõudsid, jätkab Novak Djokovic kindlasti esi- ja Rafael Nadal teise reketina. Stefanos Tsitsipas tõuseks poolfinaali võidu korral üheksandaks ja turniirivõidu korral kaheksandaks, Lucas Pouille oleks ülehomse edu korral 14., aga turniirivõidu puhul kas 9. või 10. – sõltuvalt sellest, kas Tsitsipas jõuab finaali või mitte.\nPrevious Post Nishikori pidas Djokovicile vastu vaid poolteist setti\nNext PostKes aitab tennisesõbral üle elada külma talve?


Võimas lõpuspurt tagas Paidele esiliigas magusa võidu – Korvpall24.ee\nAvaldatud 09.01.2019; 22:20\nAutor Gunnar Ploom 09.01.2019; 22:20\n-Sass Karemäe | Foto: Siim Semiskar\nSaku I liigas peeti kolmapäeval selle aastanumbri esimene mäng, kus Tartu Ülikool/Kuremaa SK (1-10) võõrustas Paide Viking Window (4-7) meeskonda. Võimsa lõpu teinud Paide võttis väärt töövõidu tulemusega 82:80 (16:19, 19:22, 19:25, 28:14).\nEsimesel poolajal olid juhtivamaks pooleks tartlased ning vaheajale mindi kodumeeskonna 41:35 eduseisul. Kolmandal veerandajal ei õnnestunud Paidel mängu murrangut tuua ja Joonas Anton Jürgensteini vedamisel kasvatasid väljakuperemehed otsustava mänguperioodi eel vahe 12-punktiliseks. Hannes Saare kolmene tõi 6:41 enne kohtumise lõppu tabloole numbrid 74:60, kuid külalised ei olnud viimast sõna veel öelnud. Järgmise kuue minuti jooksul ei saanud tartlased ühtegi punkti ning Paidel õnnestus 19:0 spurdiga mäng enda kontrolli alla saada (79:74).\nPatrik Saal tabas 22 sekundit enne mängu lõppu kolmese, kuid Sass Karemäe vastas teisel pool väljakut kahe tabava vabaviskega ning Paide eduseis kasvas taas kahe korvini (81:77). Saali teine kolmene (80:81) ning Sten Olmre eksimus ühel vabaviskel (82:80) jättis kodumeeskonnale õhkõrna võidulootuse, kuid Jaanus Annoki lõpusekundil sooritatud kaugvise ei tabanud. Paide võitis lauavõitluse 48:31 ning teenis koguni 41 vabaviset. Tartu Ülikool kaotas vabaviskejoonel hinnalisi punkte, näidates kohtumise lõpuks vaid 50%-list tabavust (10/20). Esiliiga avavoorus jäi kahe meeskonna omavahelises mõõduvõtus samuti napilt peale Paide 69:66.\nSass Karemäe tõi Paide resultatiivseimana 18 punkti ja hankis 8 lauapalli. Siim Kams lisas 13 punkti ja 9 lauapalli. Sten Olmre arvele jäi 13 silma, 7 lauapalli ja 6 söötu. Karl-Kristjan Vaab kogus 12 punkti ja 6 lauapalli.\nTartlaste poolelt tõusis üleplatsimeheks Joonas Anton Jürgenstein 19 punkti ja 4 sööduga. Patrik Peemot kogus 13 silma, 5 lauapalli ja 6 söötu. Sten Lillemägi lisas 12 punkti ja 9 lauapalli ning Patrik Saal 11 punkti ja 7 lauapalli.\nNeljapäeval võtab Rapla KK/Kohila (2-9) kodus vastu Tamsalu Los Toros/TalTechi (6-5).\nPrevious Post Karl Markus Poom on kohe esimesel hooajal Itaalias tõusnud oma vanuseklassis tippu\nNext PostTugevalt alustanud Kalev/Cramo lagunes VEF-i vastu, Pärnu ja Rapla võidukad


Sults: praaktöö löön lihtsalt puruks - Ehitusuudised\nSults: praaktöö löön lihtsalt puruks\nTallinna Kunstigümnaasiumi direktor Märt Sults ütles aripaev.ee ajakirjanik Kadrin Karnerile, et kooli renoveerimisel tuleb tal ehitajatel pidevalt silma peal hoida ning praaktöö lööb ta lihtsalt puruks.\nTema sõnul tuleb pidevalt valvata, et ehitusfirma tahtlikult valesid materjale vales kohas ei kasutaks ning praaki tuleb ka ette.\n„Reeglina riigihangete puhul läheb see summa lukku ja kui sa oled lubanud selle summa eest teha, siis sa peadki tegema ja ongi kõik,“ kommenteeris Sults 1Partner kinnisvara turuülevaates välja toodud asjaolu, et ehitusettevõtjad on paljuski läinud allapakkumiste teed, millega loodetakse saada kätte töö ja alles siis vaadata, kas seda nimetatud summa eest teostada saab. Samuti viitas kinnisvarafirma sellele, et tihti proovitakse materjalide asendamisega nulli jõuda.\n„Kõik oleneb järelevalvest,“ ütles Sults ning rääkis, et tema koolidirektorina jälgib väga pingsalt kuidas ehitus edeneb. „Minul on väga lihtne praagiga. Kui ma praagi avastan siis löön selle puruks ja lasen uue ehitada,“ rääkis direktor omadest kogemustest.\nTema sõnul ehitatakse kõik koolid ja sotsiaalehitised jääkmaterjalidest. Seal pead sa jälgima, et laevärv ei satuks seinale ja et põrandale satuks see materjal, mis sinna käib, kirjeldas direktor igapäevast tööd kooli renoveerimisel. „Vähemalt keegi peab olema, kes tunneb materjale, sest muidu lähevad asendusmaterjalid kohe käiku. See on väga suur ja tugev business,“ jagas ta nõu, kuidas kavalate ning nahka koorivate ehitusfirmadega hakkama saada.\nVeel viitas Tallinna Kunstigümnaasiumi direktor asjaolule, et võlaga koolid ehitatakse sadade miljonite kroonidega, kuid temal kulus oma kooli renoveerimisele 49 miljonit krooni, mis tähendab, et hinnavahed on kolme- kuni neljakordsed.\n„Kartellilepingud päevakorras,“ rääkis direktor ning tõi näite, et riigihankel teeb ühe firma mitu tütarfirmat pakkumisi. Selle juures hinnad, mida ühe ja sama kooli ehitamiseks või renoveerimiseks pakutakse, erinevad totaalselt, lisas ta.\nKa vihjas Sults asjaolule, et ühed ja samad firmad üha võidavad riigihankeid. Miks see nii on? Miks tehakse selliseid konkursitingimusi, millele ainult kolm firmat vastavad, paiskas Sults üles küsimuse.


Kommipuu – Nissi Põhikool\nNissi Põhikool > Kommipuu\nJuba üle 60 aasta on tarkusepäeval üks kooliõuel kasvav puu värsketele koolijütsidele oma okstel pisikesi kingitusi kasvatanud. Võlupuu on meie kõige vanem traditsioon ja seda mäletavad eredalt paljud vilistlased.\nViimased aastad on auväärset võlupuu ametit kandnud kunagisest kooli aiast alles jäänud vana pirnipuu. Teisipäeval jätsime vana puuga aga hüvasti. Tema eluring oli täis saanud ja puu hakkas ohtlikuks muutuma ning tuli likvideerida. Väärika Võlupuu tiitli anname edasi kooliõuel sirguvale järgmisele puule. Sedapuhku saab selleks punaseleheline iluõunapuu, mille on kooli juurde istutanud meie oma vilistlased ja mis peagi oma kauneid roosakaid õisi avama hakkab.\nRubriigid: Traditsioonid, UudisedTagged Kommipuu, Traditsioonid, Võlupuu


Tonsili hüpertroofia - põhjused, sümptomid, diagnoosimine ja ravimeetodid - Ennetamine - 2021\nInimkeha peamine ülesanne on kaitsta oma sisekeskkonda võõrainete ja mikroorganismide kahjulike mõjude eest. Võõrantigeenide tuvastamist, äratundmist ja hävitamist teostavad immuunsüsteemi organid.\nMandlid on osa immuunsüsteemist ja moodustavad lümfoidse neelu rõnga, mis on teatud liiki "immuunväravad" kehast. Mandlite funktsioon on hävitada patogeensed mikroorganismid ja võõrantigeenid, mis sisenevad kehasse sissehingatava õhuga.\nTonilineaalne hüpertroofia võib olla tingitud eelnevast ülemiste hingamisteede infektsioonidest, allergilistest reaktsioonidest või söögitoru-neelu refluksist. Suurenenud mandlid määratakse kõige sagedamini lapsepõlves (3 kuni 10 aastat). Noorukis ja vanemas eas esineb mandlite normaalne suurus, mis on seotud immuunsüsteemi kui terviku küpsemisega.\nSõltuvalt hõivatud ruumist on mandlite kolm hüpertroofiat:\nI aste - mandlid hõivavad palanaalse kaare ja neelu keskjoone vahelise ruumi külgmise kolmandiku;\nHinne II - mandlid hõivavad 2/3 sellest ruumist;\nIII aste - mandlid sulgevad täielikult neelu, puutuvad kokku üksteisega või liiguvad üksteise ümber.\nKuna mandlid on osa keha immuunsüsteemist, siis sattudes regulaarselt sissehingatavale õhule patogeenidega, peavad nad olema kaitsemehhanismide pideva mobiliseerimise seisundis. Selle tulemusena suureneb ebaküpsete T-lümfotsüütide arv, mis moodustavad mandlite hüpertrofeeritud lümfoidkoe.\nMandli hüpertroofia tekkimise peamised põhjused:\nmandlite pidev hüpotermia külmhooajal suukaudse hingamisega (näiteks adenoididega);\nadenoidide korduv põletik (nakatunud limaskesta nina ninajalgast kannab mandlid ja põhjustab nende põletiku);\nsagedased nakkushaigused lastel;\nallergilised reaktsioonid mandlite lümfoidkoes;\nneelu nakkuslik granuloom;\nlümfisüsteemi geneetiline eelsoodumus.\nMandli hüpertroofia arengu mehhanism\nVäikestel lastel täheldatakse füsioloogilist immuunpuudulikkust, mille taustal on patogeensete bakterite ja viiruste pideva rünnakuga mandlite lümfoidkoe kompenseeriv suurenemine. Üheks stimuleerivaks faktoriks lapse keha immunoloogilise reaktiivsuse ja lümfoidkoe hüperplaasia arengus on profülaktilised vaktsineerimised, mis viiakse läbi 4-6-aastaselt.\nMandli hüpertroofia sümptomid:\ndüsfoonia (nina hääl, laps "räägib ninaga");\nlaps magab avatud suuga (norskamine, köha öösel);\nrahutu uni (ärkab sageli öösel lämbumisest);\nkuulmislangus (keskkõrvapõletiku eksudatiivne otiit);\nvaimsed häired (aju hapniku nälga tõttu).\nMeetodid mandli hüpertroofia diagnoosimiseks\n1. Instrumentaalsed meetodid:\nKõri piirkonna ultraheli.\nvere pH määramine;\nbakterioloogiline külvamine kurku.\nMandli hüpertroofia ravi:\n2. Ravimita ravimine\nMandlihüpertroofia esimeses etapis määrake:\n1. Gargling koos kokkutõmbavate ja säravate ainetega:\ntanniini lahus (1: 1000);\n2. Mandlite määrimine hõbenitraadiga (2,5% lahus).\n3. Lümfotropilised ravimid:\nMikrolaineahi mandlite projektsioonil;\nultraheliravi (mandlite projektsioon);\nvaakumhüdroteraapia (mineraalvee, taimse või loomse päritoluga antiseptiliste preparaatidega);\nmandlite niisutamine merevees;\nfonoforees meditsiinilise mudaga mandlite projektsioonil;\n1. Mandlite teise ja kolmanda astme hüpertroofia astmes toimub tonniotroomia (mandlite osaline eemaldamine).\n2. Mandlite krüokirurgia.\n3. Mandlite diathermokoagulatsioon.\nKahe viimase meetodi (cryosurgery ja diathermocoagulation) veretumatusest hoolimata ei ole need puudused. Fakt on see, et operatsiooni efektiivsuse hindamiseks ei ole võimalik täpselt arvutada koagulatsiooni sügavust, selle annust.\n1. Tonsillotomia - mandlite osaline eemaldamine\nMandlite osaline eemaldamine toimub kuni 7-aastaselt, vähemasti kasutati imikutel tonsilliotomiat. Selle toimingu jaoks on vastunäidustused:\ndifteeria (sh vedu);\nToiming toimub reeglina anesteesiata. Ei ole mõtet amügdala sügavalt haarata, piisab selle väljaulatuva osa katkestamisest kurgu luumenisse. Samuti välditakse mandlite sügavat konfiskeerimist, et mitte kahjustada kaela suuremaid anumaid.\n2. Mandlite krüokirurgia - kohalik kokkupuude madalate temperatuuridega, et hävitada ja kõrvaldada valulikud kuded. Mandlite krüokirurgia eelised on meetodi veretuus, patoloogiliste reflekside puudumine ja valu, mis tekib normaalse tonsilliotomiumi ajal.\nNäited krüogeensete mandlite operatsioonide kohta:\n1) kardiovaskulaarse süsteemi haiguste rasked vormid:\nhüpertensioon II - III aste;\nsüdame ja aju veresoonte ateroskleroos;\nsüdamepuudulikkuse kliinilised ilmingud;\n4) endokriinsüsteemi häired;\n5) kardiovaskulaarsete reaktsioonidega üldine neuroos;\n7) eakate ülemiste hingamisteede atroofilised nähtused;\n8) patoloogilised muutused mandlite jäänustes pärast tonsilliotomiat minevikus.\nProtseduur viiakse läbi haiglas kohaliku anesteesia all. Operatsiooni eelõhtul määratakse patsiendile rahustid ja rahustid kaks päeva. Vajadusel reguleerige südame-veresoonkonna süsteemi, koagulatsioonisüsteemi jne funktsioone.\nMadalate temperatuuride (-196 ° C) mõjul mandlitel on need struktuursed ja visuaalsed muutused. Vahetult pärast külmumist valgendab, kahaneb ja pakseneb. 4-5 minuti pärast sulab ja pundub, muutub punane. Esimese tunni jooksul pärast operatsiooni suureneb mandlite hüpereemia ja see omandab lilla-sinakas tooni. Ühel päeval hiljem, mandlite pinnal, moodustub selge piirjoonega valget värvi nekrootiline scurf. 2-3 päeva pärast paisub mandlite paistetus, nekrootiline tahvel on tihendatud, mis omandab määrdunud halli tooni. 12-21 päeva jooksul puhastatakse mandlite pind täielikult.\n3. Mandlite diathermocoagulation - diathermilise vooluga mandlite „cauterization”. Valuoperatsiooni ja võimalike tüsistuste tõttu pärast verejooksu kukkumist on seda meetodit hiljuti harva kasutatud.\nPärast mandlite või nende osade kirurgilist eemaldamist taastub hingamine järk-järgult normaalseks, moodustub laste neelamis- ja loetav kõne. Pärast adenoidide eemaldamist nakatatakse mandlid nina ninakaudest patoloogilise limaskestaga, nina hingamine normaliseerub, laps ei hingata läbi suu ja ei talu külma hooaega mandleid üle, mikroorganismid ei sisene kehasse suuõõnes.\nPalatiini mandlite hüpertroofia on immunoreaktiivne seisund, mida iseloomustab nende suuruse suurenemine ilma põletikunähudeta ja on tingitud organismi kohanemisest sageli muutuvatele keskkonnatingimustele. Enamikul juhtudel areneb see lapsepõlves, väga harva - täiskasvanutel.\nMandlite hüpertroofiat peetakse üldise lümfikoostise ilminguks. Lisaks sellele on selle riigi arengule kaasa aidanud välised ja sisemised tegurid:\nKorduvad põletikulised haigused orofarünniks ja ninaneelus.\nTavaliselt on esimestel eluaastatel lastel füsioloogiline immuunpuudulikkus, mis on seotud T-abistaja puudulikkusega ja võimetusega toota antikehi, mis suudavad oma funktsioone täielikult täita.\nSelle taustal ja sagedaste nakkushaiguste korral stimuleerib laps pidevalt mitmesuguste antigeenide (bakteriaalset või viiruslikku päritolu) mandlite lümfoidset koe, mis viib nende suuruse kompenseeriva suurenemiseni. Sellisel juhul peetakse lapse kehas kõige kriitilisemat perioodi, kui immunoloogiline reaktsioonivõime on kujunenud 4–6-aastaseks. Tulevikus muutub mandlite kasv intensiivsemaks.\nTuleb märkida, et mandli hüpertroofia on pöörduv. Noorukuses algab lümfoidse koe vanusega seotud involatsiooni protsess.\nKui nad tõusevad kolmandikuni, räägivad neelude ja palatiinikaare keskjoone vaheline kaugus esimesest astmest.\nJuhul, kui lümfoidkoe kasvab nii palju, et mandlid jõuavad pehme suulae uvulasse või on lähedased, on lapsel kolmanda hüpertroofia aste.\nEnamikul juhtudel on selline mandlite suurenemine kombineeritud kogu neelu rõnga lümfoidse koe hüpertroofiaga, eriti adenoidse taimestiku kasvuga.\nEsimene hüpertroofia aste ei häiri last. Teise astme laienemisega lastel suurenevad adenoidid sageli, mis võivad ennast ARVI ajal meelde tuletada, sest lümfoidkuded muutuvad edematoosseks ja suurenevad veelgi, mis muudab nina hingamise raskeks, pehme suulae normaalseks toimimiseks ja haiguse pikemaks kulgemiseks.\nSelliseid lapsi võib häirida öine köha. Mõnikord on neerude lihaste lõdvestumise tõttu apnoe.\n„Mandlite hüpertroofia” diagnoosimiseks peab arst uurima, uurima patsiendi vanemate kaebusi ja tegema diferentseeritud diagnoosi teiste patoloogiliste seisunditega:\nRaske mandli hüpertroofia on näidustus nende osaliseks eemaldamiseks (tonsilliotomia). Operatsioon viiakse läbi kohaliku tuimestuse abil, kasutades Mathieu tonsilliotooni). Pärast sekkumist taastub lapse seisund normaalseks, nina ja orofarünni funktsioonid taastatakse ning kõne on õigesti moodustatud.\nKonservatiivne ravi hõlmab ravimite väljakirjutamist ja füsioterapeutilisi protseduure. Sellistel patsientidel soovitatakse võtta lümfotroopseid ravimeid (Lymphomyozot, Tonsilotren) ja kurnada antiseptiliste lahustega.\nFüsioterapeutilistest meetoditest kasutatakse KUF-torusid mandlite jaoks, ultraheliravi ja osooniravi. Head tulemused saadakse spaahooldusega.\nKõiki mandlite hüpertroofiaga patsiente tuleb jälgida otolarüngoloogi poolt. Vajadusel määrab see spetsialist ravi ja määrab märke tonsilliotomia kohta. Kui lapsel on mõõdukas hüpertroofia ilma 10 aasta vanuste patoloogiliste sümptomiteta, tühistatakse mandlid välise sekkumiseta.\nHarvadel juhtudel on see protsess edasi lükatud. Seejärel võib täiskasvanutel täheldada mittepõletikulise tekke suurenenud mandleid. Mõnikord asendatakse lapsepõlves hüpertroofia täiskasvanueas nende atroofiaga.\nhäälevahetus - laps räägib ninas, nagu oleks ta ninaga ummikuid tekitanud. See deformeerib ka kõnet, muutub halvasti loetavaks, "häguseks";\nnina hingamine on häiritud - laps on sunnitud hingama läbi suu, siis läbi nina. Samal ajal on unehäired (see muutub rahutuks ja lühiajaliseks), meeleolu halvenemine ja ärrituvuse suurenemine;\nFlegma on viskoosne aine, mis on toodetud nina-näärme ja tracheobronhiaalse limaskestade poolt.Artikli sisuÜlemiste hingamisteede põletiku korral hakkavad hõõrdunud epiteelis sisalduvad pensüsteli rakud eritama ülemäärast sekretsiooni, mis on ideaalne substraat haigust põhjustavate ainete väljatöötamiseks.


Lihtne “Fantaasia” väljamõeldise retsept - Ebatavalised retseptid - 2021\nLihtsalt valmistatav fantaasiaroog retsept poolmagusa šokolaadi, aurutatud piima, suhkru, või ja vahukoorekreemiga.\nEnamikul meist on mälestused erilisest toidust, mida nautisime jõulude ajal, kui olime väikesed. Minu jaoks on kõige selgem mälestus sellest, et isa tegi kõigile (kuuele lapsele) nägu. Viimane kord, kui ma teda oma väljamõeldist meenutasin, oli see, kui me kõik veel paar aastat tagasi 25 kodus elasime.\nSelgub, et retsept pärineb 7 untsist. purk Krafti vahukommi kreemi. Seda tuntakse kui "fantaasia fudge" ja see on täpselt nii hea, kui ma seda mäletan.\nRetsept teeb umbes 3 naela fudge, nii et ma näen, miks ta pole seda mõne aja jooksul teinud; see on palju mõtet!\nKui ma selle uuesti teen, siis arvan, et kahekordistan kreeka pähklite koguse ja asendan vanilli mandliekstraktiga lihtsalt selleks, et näha, kuidas see läheb. Mis puudutab vahukommi koort, siis arvan, et võite hõlpsalt asendada 7 untsi tavalisi vahukomme.\nLihtne “Fantaasia” väljamõeldise retsept\n3 tassi granuleeritud suhkrut\n3/4 tassi soolamata võid\n2/3 tassi aurutatud piima\n1 kilo poolmagusat šokolaadi, hakitud või tükeldatud tükeldatud šokolaad\n7 untsi. purk vahukommi kreem\n1 Valmistage küpsetuspann ette ja pange koostisosad kokku: Valmistage kõik ette ja olge valmis minema - hakitud šokolaad, hakitud pähklid, vahukommi koor juba purgist välja ja kaussi, mille saate hõlpsalt kummist spaatliga välja kraapida.\nVooderdage 13 "x9" x2 "küpsetuspann fooliumiga, või seespool.\n2 Keetke 4 minutit suhkur, või, piim: Kolmveerand paksupõhjalises kastrulis pange suhkur, või ja piim keskmisel kuumusel pidevalt keema, pidevalt segades, kui segu hakkab mullitama.\nKui segu on keema jõudnud, seadke taimer 4 minutile. Kui soovite, et segu oleks kommitermomeetril saavutanud 234 ° F (merepinnal 234 ° F, reguleerige kõrguse järgi), tuleb segu eemaldada kuumusest, mis peaks võtma umbes 4 minutit. Kui teil pole kommitermomeetrit, minge lihtsalt nelja minutiga.\n3 Eemaldage kuumusest. Sega kiiresti šokolaad ja vahukommikreem.\n4 Segage sisse vanilje ja kreeka pähklid: Kui šokolaad ja vahukommikreem on sulanud ja hästi segunenud, segage sisse vanilje ja seejärel kreeka pähklid.\n5 Valage ettevalmistatud pannile.\n6 Jahutage enne viilutamist toatemperatuurini (umbes 4 tundi). Võib-olla soovite jahutada külmkapis, et see kindlamaks muutuks.\nVaata videot: Kuidas võtta LEGOdest maksimum ehk kuidas ma ise saan oma lapse loovust arendada ja toetada (Detsember 2021).\nCopyright 2021 \_ Lihtne “fantaasia” fudge...


Ja millegipärast ei tea praktiseerivad arstid toitumisest muhvigi, kuid siin ei saa ometigi olla seost (sic!)\nVanakooliomadest kindlasti leidub selliseid.\nUuekooliomadega olen juba päris mitmega toitumisteemadel üsna põhjalikult arutlenud.\nNiiet ka need müüdid vajaks kerget ümberlükkamist.\nKüll aga ei oma see tähtsust kuna kui paljud inimesed treenivad sama lihast uuesti järgmise 24h jooksul? Sest 24h on see aeg, mis kulub, et glükogeenivarud täis laadida pm. vägagi tühjast olekust. Seda siis keskpärase süsivesikute tarbimise puhul päeva jooksul.\nUjujad,staierid, jalgratturid,triatlonistid,korvpallurid jne üldiselt kõik kes treenivad 10 korda nädalas või rohkem. Sinu üldistused on väga vildakad. Mõtle enne kui midagi kraaksud.\nTavaharjutajal kes treenib jõusaalis 3 korda nädalas 60-90 minutit ei ole tõesti mõtekas tarvitada sheigis valku/süsikaid vahekorras 1/2(30/60). Minu arusaam sellest vahekorrast oleks pigem 30g valku/15g süsikaid kuid ma ei kuuluta seda kui ainukest tõde maailmas. Ka "suured poisid" saalis muide kasutavad sheigis sama vahekorda.\n"Pole nii lolli inimest, kelle käest poleks midagi õppida, ja pole nii tarka, kes ei räägiks lollusi."\nKahjuks sinu räuskamine ei kuulu kummagi näite alla. Milleks sedasi käitud ?? Soovid sa tunnustust või tähelepanu ??? Selliselt hüsteeritsedes ei saavuta sa kumbagi mitte kunagi.\nSellepärast tulebki rohkem arv kordusi süüa, et ühe toidukorra vahelejäämine ei tekitaks probleemi.\nKontorirottidel ei ole just vaja süüa tihedalt, sest energiakulutus on väike.\nProbleem on täiesti olemas. Kui tihedalt süüa, on saadav energiakogus ühe toidukorra kohta väike ja üle 2-3 tunni\nsellega vastu ei pea. Tulemuseks on madal energiatase ning tühi kõht.\nJa kui tühi kõht veel siis on kui üks nendest kolmest söögikorrast vahele jääb\nSelle tõenäosus on tunduvalt väiksem\nMida ma üldistasin kulla mees. Lisasin veel juurde pika lõigu sellest, kuidas treenerid peaksid olenevalt oma hoolealustest soovitama ka süsikute lisamist peale trenni.\nMida aga siin foorumis loeb hommikust õhtuni? Seda sama treenerikoolituste ILA, kus igaüks peab peale trenni lahmima endale 100g süskareid sisse, muidu ei arene. TULE TAEVAS APPI!\nKas koolitus nii kehva, või inimesed ei mõista selle sisu lihtsalt.\nEi ole ju normaalne, et mingile harrastussportlasele soovitatakse kuhi suhkruvett peale trenni sisse kallata muidu ei ole areng optimaalne. No mis mõttes.\nNeid päevas mitu korda treenivaid sportlasi on siin foorumis abi küsinud nii vähe, et ei tulegi ükski selline ette kui aus olla. Enamik tavalised inimesed või tavapärased kulturistid, kes kord päevas paar tundi saalis rahmeldavad ja kogu moos. Puudub vajadus süskarilaadungi järgi, ning areng selle taha kindlasti kinni ei jää.\nNeed, kes tegelevad vastavate mitu korda päevas trennidega siis olen muidugi seda meelt, et arvatavasti peakski juurde võtma süskareid. Pole kunagi enda teada vastupidist väitnud.\nSuurte poiste teema on vähe teine. Nende kehakeemia on juba teistsuguseks veidi pressitud. See mida ma kuulutan on lihtsalt teaduslik materjal minupoolsete kommentaaridega. Võib ju jääda mulje, et ajan mingit oma ümberlükkamatut joru - aga vähe raske on mul seda mitte teha, kui tõendusmaterjal on niivõrd paikapidav ning keegi teine midagi vastuväideteks ka ei esita. Saad sa aru, et ma lihtsalt proovin inimesi harida.\nAinuke asi mida nad siit foorumist muidu loevad on see, kuidas peavad poodi Dekstroosi järele jooksma, sest muidu ei arene. Usun, et saad ise ka aru, et seda suhkruvett lampi kõigile pähe määrida pole just ILUS tegu. Minu poolest joogu - aga joogu vähemalt teadlikult mida see annab. Siin loodetakse MR. O'ks üleöö saada nende trikkidega.\nKas võin küsida mida sinu arvates see 15g süskareid tegema peaks sinu kasuks? Valgud, okei - vähe vajalikum ühend, peale trenni võib teatud eeldustel kasu olla ja aitab päevast vajadust kätte saada. Aga need süskarid? Maitse rikastamiseks või kerge energialaks - sure, why not. Loota, et lihasmassi areng vms kuidagi pareneks... vähe mõttetu IMO.\nTunnustust? Tähelepanu? Suht savi neist.\nTahan lihtsalt inimesi harida kuna ei eksisteeri siin maailmas üksi. Ei viitsi hommikust õhtuni endale meelepärase alaga tegelemise kohta lugedes kuulata ainult sama copy-paste ila, mida määritakse pm. olenemata inimesest kõigile samamoodi pähe. That's all.\nTahate kahtlaseid tooteid müüa raha teenimiseks, siis müüge. Kena ja tore. Piirduge sellega, et ütlete - Mina kasutan seda või toda ja minu vorm siuke. Ise otsustage. Selle asemel räägitakse kõigile mingit pseudo-teadust ja tõmmatakse keeruliste, kuid ähmaste ja ebatõeste sõnadega õnge.\nMistahes muus valdkonnas tõmmataks sellistele petuskeemidele kiiresti kriips peale. Inimeste lollusi kasutavad paljud ära aga toidulisandite ringkondades on see lausa kriminaalselt ekstreemtasemetel IMO.\nLol, mul on tegelt olemas isegi paar - E-maili kohalikelt treeneritelt. Kus päris mitu tükki tunnistavad, et jah. 99% lisanditest puhas jahu ja suhkruvesi. Ei midagi erilist mida tavatoidust ei saaks. Lollid lihtsalt maksavad ilusas purgis toote eest 3x rohkem.\nSeda on ka Indrek Otsus öelnud bytheway, kui kedagi huvitab... kaamera ees lausa, et "töötavaid" lisandeid mida tavatoidust hästi ei saa võib ühe käe näppudel üles lugeda.\nSeega jah. Miks ma seda kõike siin kirjutan? Ise kah enam hästi ei tea. Kasu sellest ei saa, ainult rünnatakse. Aga ju siis mingi iseloomu viga, et kui ikka tean, et maakera lapik ei ole, siis hakkab ajudele, kui kõik teised rõõmsalt serva üles leida proovivad...\nNo nii nüüd sain minagi siis teada, et oled hoopis tavaharjutajate hingeharija. Jutt käib sul muidu ikka väga kõrgelt ja näiteid tood "keemikute" ettevalmistustest valmistumisel võistlusteks(Mr O)\nKui sa ei tea isegi kuidas Eestis noortesport on organiseeritud(rääkimata profispordist) siis ei ole vaja kuulutada oma väljamõeldisi.\nNoori kes treenivad 2 X päevas(8-10 korda nädalas) on Eestis päris palju. Audentese Spordigümnaasium (kergejõustik,korvpall,võrkpall,käsipall,tennis,judo,maadlus,ujumine,laskmine), Audentese Spordigümnaasiumi Otepää filiaal (murdmaasuusatamine,kahevõistlus,suusahüpped,jalgrattasport,orienteerumine). Samuti mitmed ujumiskoolid üle Eesti treenivad 2 korda päevas. Sellised noored on vägagi sagedased külastajad siinses foorumis. V-o sinu teadmised "konnatiigi" spordist piirduvatki Samsoni jõusaaliga.\nMõnes mõttes on sinu lollustest ka kasu. Inimesed saavad teada kuidas kindlasti ei tohiks toituda (süüa 1 X päevas) Lapsed tulevad treeningul küsima kuidas neil oleks mõttekam oma toitumist sättida ja ka nalja saab palju sinu üllitisi arutades. Suured tänud ! Äkki peaksidki hoopis meelelahutuse peale mõtlema ??\nMis ülesandeid süsikad ettendavad sheigis võiksid ikka ise teada. Juba sügaval nõuka ajal oli meil TSIK`s nii treeningu ajal kui pärast trenni süsikate joogid kasutusel. Praegu asi kõvasti edasi arenenud. Nüüd on ujujate trennijoogis vedelad aminohapped, süskarid ja anaeroobsel perioodil ka vedelad energeetikud.\nAga jõudu fantaseerimisel ja oma maailmas elamisel.\nNii, leidsin ka aega selle artikli lugemiseks. Muid viiteid hetkel ei kommenteeri, kuna ei jõudnud süveneda, aga selle lugesin läbi küll. Esiteks, see graafik on "healthy old persons" kohta, et nende puhul "pulse" meetod töötas paremini. Samas, noorte kohta oli kirjas: "In young subjects, the differences in protein anabolism were minor between the spread and the pulse patterns because the response of muscle protein synthesis to feeding was similar whatever the feeding pattern.". Ehk siis väide, et see "pulse" meetod on efektiivsem, ei pea paika - see oleneb vanusest ja võib-olla ka soost või muudest teguritest.\nTeiseks, ma sain aru, et kogu see artikkel uurib just valgu tarbimist - kõik need kirjeldatud söögikorrad sisaldasid ainult valku. Näiteks valgu "kiiruse" kohta oli kirjas: "Feeding non-protein energy simultaneously with protein induced a smaller difference between slow and fast proteins, either because digestion rates differed less or because additional energy reduced differences in amino acid catabolism between the two groups". Ja me päriselus ju ei tarbigi kunagi eraldi söögkorrana ainult valku. Tavapärase toitumise kohta, kus koos valguga tarbitakse ka süsivesikuid ja rasva, ei ole seal artiklis peaaegu midagi kirjas. Ehk siis see artikkel ei käi päris selle asja kohta, millest me enne rääkisime.\nKolmandaks, osad väited käivad seal loomade kohta, seda ma ei võta üldse tõsiselt. Kui isegi erinevas vanuses ja erinevast soost inimeste kohta oli saadud erinevaid tulemusi, siis kuidas saab inimest hiirega võrrelda?\nKui sind huvitavad autod, oled autojuht või rallimees siis kas sulle sobiks selline suhtumine, et Ah, mul mehaanik ütles, et mu auto mootorit lükkavad pisikesed päkapikud, kes joovad bensiini. Just nii mootor töötabki. .\nMa alles kuulsin, et kalorid on tegelikult väikesed elukad, kes mul kapis elavad ja riideid väiksemaks õmblevad.\nAga teema enda kohta tahtsin rääkida, et kahjuks on see dieet päris popiks läinud, juba kahel käel võib lugeda inimesi, keda olen näinud seda jälgimas või alustamist plaanimas.\nEdited March 27, 2012 by Leegi-H\nNendele tuleb siis kiiresti teha selgeks, mida selline dieet nende kehaga tegelikult teeb.\nKui ikka väga must pilt ette maalida, siis tuleb mõistus koju ka.


Hashtags ilmuvad juba ammu enne sotsiaalsete võrgustike tekkimist ja eriti Instagramit. Nende abiga oli võimalik rakendada mehhanismi teabe rühmitamiseks üldiste teemade võrgustikus. Kuid kui varem kasutasid neid ainult kitsad spetsialistid, näiteks veebidisainerid, siis sotsiaalsete võrgustike ja Instagram'i ilmumisega, hakkasid rägastikud kasutama tavalisi võrgu kasutajaid. #GM hashtag on üks levinumaid. Samal ajal ei saa kõik kasutajad, eriti venekeelsed segmendid, mõista, mis Instagramil on GM.\nMõistame seda, mis see GM-l on\nMida tähendab GM hashtag?\nVastus sellele küsimusele on üsna lihtne. Need kaks tähte on ingliskeelse väljendi "Hea hommik" lühend, mis vene keeles on tõlgitud "Tere hommikust". Teisisõnu, see on klassikaline soov eduka päeva jaoks, mis tavaliselt väljendub selle alguses. Instagramis kasutatakse seda asjakohasel viisil. Hashtag #GM kirjutab hommikust fotod. Seega jagavad kasutajad oma hommikust tuju ja soovivad oma abonentidele head. Pikema väljenduse asemel kasutatakse lühendit, mis võimaldab teil lugejatega suhtlemist täpsemaks ja informatiivsemaks muuta. Lisaks sellele saavad kõik kasutajad sellel märgendil klikkides vaadata kõiki hommikuse fotosid ja saada päeva alguses positiivset laengut.\nGM Postitus Instagram'is\nGM ei ole asjakohane, et kirjeldada teistel päevadel tehtud pilte, kui pole muud tähendust. Olen nüüd kindel, et olete õppinud, et GM on postituste kirjeldus Instagramil, on paremini mõistetav.\nGM variatsioonid ja muud tähendused\nAnaloogselt GM-iga on ka teisi rühmitusi, millel on sama tähendus ja mida kasutatakse samal eesmärgil teabe edastamise lihtsustamiseks ja temaatiliste postituste otsimise hõlbustamiseks.\nNeed hashtagsid hõlmavad järgmist:\nErinev räsipilt "Hea hommik", mis tähistab "Hea ööd". Kasutatakse, et märgistada õhtuste või ööde postitusi sotsiaalsetes võrgustikes, sh Instagram;\nGg. Seda hashtagit kasutavad kõige sagedamini mängijad, harvemad - sportlased. See tähistab "head mängu", mis sõna otseses mõttes tähendab "hea mäng". Kasutatakse hea pidu märkimiseks mis tahes mängus või spordis.\nSeda lühendit kasutatakse mitte ainult sotsiaalsetes võrgustikes, vaid ka mängu lõpus mängus. See väljend tähendab ka vastase teatud austust, austades tema oskusi.\nGD Hea päev - "Hea päev." Kõige mitmekesisemat hashtagut saab kasutada mitte ainult hommikul, vaid ka kogu päeva vältel.\nLisaks on ka #GM hashtagil muid tähendusi. Teisisõnu, need kaks tähte ei tähenda alati "Tere hommikust", kuigi see on kõige levinum ärakiri. Neil võib olla erinev tähendus. Sagedamini kui teised, võib sellist dekodeerimist kasutada:\nGeneral Motors. Suurim Ameerika auto mootor, kes tegutseb enamikus maailma riikides. Väga tihti on selle firma tehastes toodetud fotode autod tähistatud #GM hashtagiga;\nGeneral Motorsi ettevõte\nKus muidu kasutatakse GM-i?\nMilline on hea hommikukoha tähendus, nüüd mõime, nüüd mõtleme, kus muidu võib see lühend olla Internetis. Lühendit GM ei kasutata mitte ainult rästikuna. Algselt sai alguse tekstil põhineva teabevahetuse arendamisest Internetis. Pole saladus, et keelekasutaja otsib veebis pidevalt lihtsustamist See on tingitud vajadusest kiirendada kirjavahetust ja muuta see kokkuvõtlikumaks. Sellepärast hakkasid ilmnema sarnased lühendid. GM-i kasutatakse sellises kommunikatsioonis kui tervitus, kui vestlus toimub hommikutundidel.\nMida tähendab hashtag gm? Mida tähendab hashtag gm?\nTõenäoliselt on kõik juba teada, et hashtag on sõna või fraas, mis on kirjutatud ilma ruumita ja algab sellise sümboliga "#." Nüüd on kõikidel televisioonis näidatud, et meid lähevad sellisesse saidisse või kirjuta selline rästlik. Internetis levinud nähtus. Teatud teabe leidmine läbi otsinguteta, täpsemalt hashtag ise.\nJa see on hashtag gm, tal võib olla kahekordne tähendus, see võib olla lühendatud ja noorte sõna, hea hommik.\nJa teine võimalus gm, võib määrata tuntud firma nimega General Motors.\nNüüd kõik noored suhtuvad sagedamini räsipiltide slängi, lõikades sõnu.\nMis on GM Instagramis? Hashtag väärtus\nBloggers ja isegi tavalised kasutajad kasutavad oma Instagram-is #GM hashtag! Ja me oleme kindlad, et see kirja paar on korduvalt silma paistnud. Kas soovite teada, mida see tähendab? See postitus on just see, mida te vajate.\nEsiteks ütleme paar sõna rippmenüüde välimuse kohta. Nad ilmusid kaua aega enne Instagrami ja sotsiaalsete võrgustike ilmumist, mida me varem oleme harjunud. Mis nad on? Kõik on lihtne - hashtags lubab üldistes küsimustes Internetis teavet grupeerida. Tänu sellele võivad kitsa profiiliga spetsialistid, näiteks veebidisainerid, kiiresti leida vajalikke materjale.\nNoh, nüüd on hashtagsid muutunud Instagrami ja sotsiaalsete võrgustike lahutamatuks osaks!\nJa nüüd #GM hashtag\nRästik gm on hea hommikuse ingliskeelse fraasi lühend. Tõlgitud vene keelde tähendab "head hommikust".\nSeega #GM on tegelikult meie tavaline soov hea päev! Tavaliselt märkige need fotod, mis on postitatud hommikul. Nii et saate oma abonentidele head hommikul soovida. Muide, gm on tüdrukute kõige sagedamini kasutatav.\nKokkuleppel lühikese lühendiga on palju mugavam kui pikk "Hea hommik". Kui klõpsate #GM-i sildil, näete palju hommikuseid pilte, mis mõne minuti pärast tõstavad teie vaimu ja motiveerivad teid uute saavutuste saavutamiseks!\nSeda nimetust kasutatakse ainult fotode jaoks, mis on ette nähtud hommikul kellaajal, kuid see ei sobi õhtuste fotode jaoks insta. Välja arvatud juhul, kui sellel lühendil on loomulikult teine tähendus.\nHarvadel juhtudel võib geneetiliselt muundatud GM-d detekteerida kui "General Motors". Selle rätsepaga tähistatakse USA suurima murega toodetud autode fotosid.\nMõnikord võib lühendit dekodeerida kui "Game Master" (sõna-sõnalt - mängu peaspetsialist). Siin kasutatakse hashtagit, et tähistada midagi suurepärast võimet või oskust kiita. Seda saab kasutada mitte ainult arvutimängude kontekstis.\nJa kui soovite Instagram-is muudest hashtagidest õppida, vaadake seda videot!\nNüüd sa tead, mida gm tähendab!\nNagu postitus? Ära unusta meile oma sõprade kohta öelda!\nBalanitis on glanspeenis põletikuline haigus, mis on peamiselt arenenud alla 5-aastastel poistel ja suguelundite ebapiisaval hügieenil. Sageli lisatakse see haiguse vorm ka postitusele - põletikuline protsess, mis mõjutab peenise eesnahast.\nInimeste kusejuhi karmistamise korral peaksite mõistma, et kateetri luumenus kitseneb kuni täieliku hävitamiseni rütmihäirete tõttu.Isased ureetra anatoomia tunnusedUreetra on tubulaarne organ, mis on alumiste kuseteede lõpus.


2. augusti ilm aastatel 2005-2019 (02.08.2020 10:21)\nKõige külmem Tallinnas +4,6°C (1877) Tartus +6,0°C (1964)\nKõige soojem Tallinnas +31,1°C (1865) Tartus +30,6°C (1912)\n2.08.2019 oli kahe rõhuala jõujooned tasakaalus ja kahe rõhuala koostöös oli mõni paik selgema taevaga, teisal aga pilvi rohkem. Üksikutes kohtades tuli hoog vihma. Tuul oli nõrk ja valdavalt põhjakaarest. Õhutemperatuur langes öösel 6..11, rannikul kuni 14°C-ni, päeval tõusis 17..22°C-ni.\n2.08.2018 oli ilm veel väga kuum. Peipsi tagant ulatus üle Eesti kõrgrõhkkond ja selle vahetus läheduses oli meie ilm laialdaselt selge taevaga, kuid Põhja-Eestis sadas mõnel pool vihma. Tuul oli nõrk ja valdavalt lõunakaarest, rannikul oli suund vastavalt kujunenud briisile. Õhutemperatuur oli öösel 15..19, rannikul kuni 22, päeval 29..32, meretuulega rannikul kuni 24°C.\n2.08.2018 Riisa raba\n2.08.2017 öö oli pilves selgimistega ning mitmel pool vihmahoogudega. Tuul puhus lõunast ja kagust 2-8, puhanguti 10 m/s. Päev oli muutliku pilvisusega ning mandril mitmel pool hoovihmaga. Eesti kaguosas oli äikest. Öine õhutemperatuur oli +12..+17, päevane +19..+23ºC.\n2.08.2017 Lohusalu laht\n2.08.2016 öösel liikus üle Eesti kõrgrõhuhari, seejärel saabus merelt Skandinaavia kohal pöörleva madalrõhkkonnaga seotud lohk. Öö oli vahelduva pilvisusega, kohati sadas hoovihma, mitmel pool tekkis udu. Päeval liikusid hoovihmapilved saartelt mandri kohale ning lääne poolt läks kuivemaks. Äikest registreeriti Vilsandil, Tallinnas, Väike-Maarjas ja Tartus. Tuul puhus edelast 2-7, rannikul kuni 11 m/s, päeval tugevnes 6-11, rannikul 13, põhjarannikul 15-18 m/s, õhtul tuul nõrgenes. Öine õhutemperatuur oli +9..+17, päevane +19..+22ºC.\nLõikuskuu saak jõuab hoiule\n2.08.2015 nihutas kõrgrõhuala oma keskme Valgevenest Venemaale ning selle loodeserv ulatus Eesti kohale. Puhus edelatuul 4-8, põhjarannikul kuni 13 m/s, päeval tugevnes 6-12, rannikul 14 m/s. Öine õhutemperatuur oli 9..16, päevane 18..22ºC.\n2.08.2015 Päikseline, kuid jahe ja tuuline.\n2.08.2014 asus uus kõrgrõhkkond Eesti kohal. Lõuna poolt lähenes madalrõhulohk. Ilm oli sajuta ja üsna selge, öösel tekkis kohati udu. Tuul oli muutlik ja nõrk, päeval pöördus idakaarde ning tugevnes veidi. Öösel oli sooja 10..20, päeval 23..28ºC. Nädala miinimum mõõdeti öösel Kuusikul: 9,6ºC.\n2.08.2013 levis järgmine madalrõhulohk üle Eesti itta, Laadoga järve lähedal tekkis uus osatsüklon. Lõuna poolt lähenes kõrgrõhuhari. Läänest ja lõunast levisid hoovihmapilved Virumaale. Kohati oli udu. Päeval sadas idas hoovihma, lääne poolt ilm selgines. Puhus mõõdukas läänekaare tuul 8-11, rannikul kuni 14 m/s, hommikul pöördus tuul loodesse ning õhtu poole nõrgenes. Öösel oli sooja 10..16, päeval 18..23°C.\n2.08.2013 Haapsalu rannapromenaad\nAugustikuine punane loojang\nLahemaal päikeseloojangu ajal kell 21.15\n2.08.2012 levis Poolast Baltimaade kohale kõrgrõhuala. Ilm oli sajuta, öö udune, päev päikeseline. Tuul puus valdavalt edelast ning ulatus rannikul puhanguti 8-11 m/s. Öösel oli sooja 8..17, päeval 19..24 °C. Nädala miinimum mõõdeti öösel Jõhvis: 8,0 °C.\n02.08 öösel põhjakaare tuul nõrgenes ning õhutemperatuur langes selgema taeva all kohati 6 °C-ni, rannikul oli veel sooja 15 °C. Päeval tugevnes kirde- ja põhjatuul uuesti (kuni 11 m/s) ning kandis jahedamat õhku juurde. Sooja oli 17..22 °C.\n02.08.2011 Peale suurt vihma\nTeel..., 02.08. Järvamaa,Särevere\n02.08 Venemaalt ulatuva kõrgrõhkkonna servas vaikselt ja uduselt ning Kuusikul mõõdeti nädala miinimum: 8,7 °C. Hommikul sirutus Lõuna- ja Ida-Eesti kohale Mustalt merelt madalrõhuvöönd ning paari tunniga sadas Võrus maha 54 mm vihma. Päeva peale tugevnes Baltimaade kohal uus kõrgrõhuala: ilm selgines ning õhutemperatuuri maksimum kerkis üle 28 °C.\n02.08.2010 Kiipsaare viltune majaks Saaremaal\n02.08 päeval ja möödunud ööl oli peamiselt pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sadas hoovihma ja oli äikest. öösel oli paiguti udu. Maksimaalne õhutemperatuur oli 18,1°C-st Narva-Jõesuus kuni 20,7°C-ni Valgas ja Pärnus. Minimaalne õhutemperatuur oli 9,6°C-st Kuusikul kuni 15,1°C-ni Virtsus.\n02.08 päeval sadas kohati hoovihma. Möödunud ööl levis laussadu üle Eesti. Maksimaalne õhutemperatuur oli 18,5°C-st Paldiskis kuni 25,1°C-ni Pärnus. Minimaalne õhutemperatuur oli 11,7°C-st Väike-Maarjas kuni 17,7°C-ni Ruhnus.\nSuvepäev jõe ääres\n02 august Velise jõgi\n02.08 päeval ja möödunud ööl oli vahelduva pilvisusega peamiselt kuiv ilm. Öösel oli paiguti udu. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus 18,5°C Sõrves kuni 21,9°C Jõhvis ja Narva-Jõesuus ning minimaalne õhutemperatuur möödunud ööl 6,3°C Jõgeval kuni 15,8°C Ristnas.\nHarilik - ehk punaorav\nKiili lähistel 2.august\n02.08 oli pilves selgimistega ilm. Sadas hoovihma, paiguti oli sadu tugev. Virtsus tuli vihma kõige rohkem: ööpäeva jooksul 30 mm. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus 17,1°C Paldiskis kuni 25,1°C Lääne-Nigulas ning minimaalne õhutemperatuur möödunud ööl 9,8°C Paldiskis kuni 17,0°C Ruhnus.\nCloud on the tree\n02.08 oli pilves selgimistega ilm. Päeval sadas hoovihma, öösel oli paiguti udu. Maksimaalne õhutemperatuur päeval oli vahemikus 19,1°C Paldiskis kuni 23,1°C Türil ja minimaalne õhutemperatuur öösel 10,0°C Kuusikul kuni 17,1°C Vilsandil.