2010. aasta jõulukuu uudiskirjas:\n- Räägime pikemalt Cancuni kliimakohtumise tulemustest ja kriitikast\n- Lühiuudistes juttu mitmest rikkumismenetlustest, mis direktiivide ülevõtmata jätmise pärast Eesti vastu algatatud, Riigikohtu senist praktikat muutvast lahendist 3-3-1-63-10, vastuvõetud kemikaaliseaduse muudatustest ja paljust muust.\nCancuni kliimakonverents: arglikud edusammud\n29. novembrist 10. detsembrini Cancunis, Mehhikos toimunud ÜRO kliimamuutuse alasel konverentsil õnnestus saavutada midagi, mis Kopenhaageni kohtumisel ei õnnestunud – kokkulepe, millega nõustusid põhimõtteliselt kõik osapooled (erandina oli teksti vastu Boliivia delegatsioon). Asjaolu, et kliimakõnelused ei lõppenud järjekordse tagasilöögiga, annab lootust nende jätkamise otstarbekuse osas.Samas leidub osapooli, kelle arvates ei anna asjaolu, et konverentsil saavutati enamat kui patiseis, veel rõõmustamiseks põhjust. Ka juhul, kui kõiki kokkulepitud meetmeid rakendada, ei ole sellega võimalik tagada globaalse temperatuuri tõusu alla kahe kraadi - piirmäära, mille ületamise korral on paljude teadlaste hinnangul tagajärjed katastroofilised ning mis võeti eesmärgiks ÜRO kliimamuutuse raamkonverentsi Kopenhaageni kohtumisel. Samuti ei jõutud mingi tulemuseni Kyoto protokollile järgnevate sammude osas. Seetõttu ootavad osapooli järgmisel aastal Lõuna-Aafrikas Durbanis taaskord ees rasked läbirääkimised\nEL Keskkonnanõukogu arutas biotsiide sisaldavate toodete regulatsiooni, Komisjoni GMO-dega seotud ettepanekut ja muid teemasid\n20. detsembril toimus EL Nõukogu keskkonnaministrite kohtumine, millel arutati mitmeid olulisi teemasid, ühtki suuremat muudatust keskkonnaõiguses siiski vastu ei võetud.\nMuuhulgas saavutasid Nõukogu liikmed poliitilise üksmeele biotsiide sisaldavate toodete osas. Kokkuleppe kohaselt tekiks võimalus vastavate toodete lubamiseks ka EL-tasandil (siiani on selline õigus vaid liikmesriikidel, vastavad otsused kuuluvad vastastikkusele tunnustamisele). Nüüd seisavad Nõukogul ja Parlamendil ees läbirääkimised lõpliku õigusakti väljatöötamiseks.\nNõukogu nõustus ka edasi arutama Komisjoni ettepanekut, millega antaks liikmesriikidele täiendavaid võimalusi GMO-kultuuride kasvatamise keelamiseks oma territooriumil, samas pidasid paljud nõukogu liikmed tähtsaks, et Komisjon esitaks nimekirja võimalikest uutest keelu kehtestamise alustest.\nNõukogu arutas veel ka Nagoyas toimunud bioloogilise mitmekesisuse konverentsi ning Cancuni kliimakonverentsi tulemusi.\nViimase olulisema päevakorrapunktina volitas Nõukogu Komisjon alustamaks läbirääkimise Šveitsi Konföderatsiooniga ühendamaks osapoolte kasvuhoonegaaside emissiooni süsteeme.\nVt ka pressiteadet Keskkonnanõukogu istungi tulemuste kohta\nRuumiandmete seadus läheb Riigikokku arutamisele, ent ei päästa Eestit kohtuvaidlusest Komisjoniga\nVabariigi Valitsus otsustas 2. detsembril toimunud istungil saata Riigikogule arutamiseks ruumiandmete seaduse eelnõu. Seaduse eesmärgiks on töötada välja täiesti uus, seni puuduv regulatsioon ruumiandmete kogumise, haldamise ja jagamise kohta, et luua Euroopa ruumiandmete infrastruktuuri Eesti osa. Eelnõuga ei nähta ette uute andmete kogumise kohustust, ent sätestatakse õiguslikud alused näiteks Maa-ameti Geoportaali, geodeetiliste süsteemide, aadressandmete süsteemi toimimiseks ning topograafiliste andmete hõive jaoks.\nVajadus uue regulatsiooni väljatöötamiseks on tungiv, kuna Eesti on selle aluseks oleva Euroopa Liidu ruumiandmete direktiivi (2007/2/EÜ) ülevõtmisega tõsiselt hiljaks jäänud (rakendusaktid tuli vastu võtta 2009. a maiks). Hilinemisele on tähelepanu juhtinud ka Euroopa Komisjon, saates Eestile 2010. jaanuaris varem algatatud rikkumismenetluse raames põhjendatud arvamuse. Kuna Eesti ei olnud vastavaid õigusakte novembri teiseks pooleks vastu võtnud, otsustas Komisjoni keskkonnavolinik 24. novembril anda asja arutamiseks Euroopa Kohtule. Lisaks Eestile algatati kohtumenetlus ka Poola vastu.\nVt ka ruumiandmete seaduse eelnõu materjale Riigikogu kodulehel\nVt ka Euroopa Komisjoni pressiteadet\nHalduskohtumenetluse seadustiku eelnõu langes menetlusest välja\n15. detsembril toimus Riigikogus uue halduskohtumenetluse seadustiku (HKMS) redaktsiooni eelnõu 755 SE kolmas lugemine, toimunud hääletusel sai eelnõu 48 poolthäält. Kuna kohtumenetluse seadustike saab aga põhiseaduse § 104 p 14 kohaselt muuta vaid Riigikogu koosseisu enamusega, jäi hääletusel 3 poolthäält puudu ning eelnõu langes Riigikogu menetlusest välja.\nKÕK kajastas eelnõud ka oma septembrikuu uudiskirjas. Vahepealse menetluse käigus eemaldati eelnõust probleeme tekitanud nõue, et keskkonnaorganisatsioonid peavad keskkonnaasjades kaebeõiguse omamiseks olema tegutsenud vähemalt ühe aasta.. KÕKi hinnangul on kahetsusväärne, et selle näite järgi otsustades sisukana näivale arutelule järgnema pidanud eelnõu vastuvõtmine jäi kõigest mõne puuduva hääle taha.\n16. detsembril algatati HKMS eelnõu menetlemine Riigikogus uuesti (uueks numbriks on 902 SE).\nVt ka eelnõuga 755 SE seotud materjale Riigikogu kodulehel\nVt ka eelnõu kohta käivat artiklit KÕKi septembri uudiskirjas\nVt eelnõuga 902 SE seotud materjale Riigikogu kodulehel\nEuroopa Komisjon: Eesti ei ole ikka IPPC direktiivi täielikult üle võtnud\nEuroopa Komisjon otsustas novembri lõpus esitada Eesti vastu Euroopa Kohtule kaebuse, kuna Eesti ei ole suutnud üle võtta EL nõudeid saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli (Integrated Pollution Prevention and Control - IPPC) kohta. Saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli regulatsioon hõlmab suuremaid tööstusettevõtteid, mis oma tegevuse käigus mõjutavad erinevaid keskkonnaelemente ning mille tegevust reguleeritakse seetõttu läbi keskkonnakomplekslubade. Komisjon andis esmakordselt oma murest märku aastal 2008, ent puudujääke ei ole senini kõrvaldatud. Euroopa Komisjoni hinnangul on probleemiks mitme mõiste määratluse ebatäielik ülevõtmine, lüngad keskkonnakomplekslubade taotlustega seotud kohustustes ja õiguskaitse puudulik kättesaadavus. Otsus alustada kohtuasi langetati, kuna Eesti pole näidanud üles aktiivsust ka pärast käesoleva aasta 29. jaanuaril esitatud põhjendatud arvamuse saamist.\nRiigikogu võttis vastu keskkonnatasude seaduse muudatused\n9. detsembril võeti Riigikogus kolmandal lugemisel vastu keskkonnatasude seaduse ja euro kasutusele võtmise seaduse muudatused, mille esimest lugemist kajastasime oma novembri uudiskirjas. Esialgse eelnõu kohaselt plaaniti täpsustada keskkonnatasude arvestust seoses praktikas ilmnenud probleemidega - näiteks kaotati liiva ja kruusa allpool veepiiri kaevandamisel kehtinud nn „soodustariif“.\nLisaks eelmise kuu uudises toodud muudatustele lisandus Riigikogu menetlemise käigus muudatus keskkonnatasudest laekuva raha korraldamiseks loodud sihtasutuse (Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK)) nõukogu liikmete määramise regulatsiooni. Varasemast olulisem roll on Rahandusministeeriumil kui asutajaõiguste teostajal, kes määrab nüüdsest kõik KIKi nõukogu liikmed peale nelja Riigikogu poolt määratava liikme ja keskkonnaministri (kes kuulub nõukogusse oma ameti poolest). Rahandusministeeriumi määratavatest liikmetest vaid kolm (seni neli) määratakse keskkonnaministri ettepanekul. Riigikogu poolt saab tulevikus nõukogu liikmeteks määrata vaid Riigikogu liikmeid (seni sellist piirangut seaduses ette ei nähtud). Paraku on muudatuste tulemusena tekkinud olukord, kus ei ole enam selge, kui palju nõukogu liikmeid KIKil üldse saab olla.\nVt ka eelnõuga seotud materjale Riigikogu kodulehel\nVt ka eelnõu kohta käivat artiklit KÕKi novembri uudiskirjas\nRiigikohus: kohtul on võimalik planeering osaliselt tühistada\nRiigikohtu halduskolleegium tegi 30. novembril otsuse asjas 3-3-1-63-10, mis tõi kaasa olulisi muudatusi senisesse kohtupraktikasse. Juhtum puudutas Kiruvere külas asuvale ja OÜ Grove Investile kuuluvat kinnistut, millele rajati hoone, mis ametlikult oli küll paadikuur, ent tegelikkuses hoopiski saunsuvila. Lisaks lubati detailplaneeringuga tehistiigi rajamist Kiruvere järve ehituskeeluvööndisse.\nRiigikohus leidis oma otsuses, et kuna tehistiik ei moodusta antud juhul teiste detailplaneeringu alusel rajatavate objektidega ühtse funktsionaalse eesmärgiga kompleksi, on võimalik detailplaneeringu tühistamine ainult tiigi osas. Riigikohus viitas ka oma varasemale praktikale (asjas 3-3-1-15-08, kus osalist tühistamist ei aktsepteeritud) ning asjaolule, et viimases asjas ei olnud võimalik osaline tühistamine, kuna tegemist oli ühtse funktsionaalse eesmärgiga kompleksiga. KÕKi hinnangul on oluline, et Riigikohus on mõlemal juhtumil lähtunud samast kriteeriumist, küll aga ei nõustu täielikult Riigikohtu seisukohaga selle kriteeriumi rakendamisel. Kohtuasjas 3-3-1-15-08, mis puudutas Paluküla hiiemäele puhke- ja spordikeskuse rajamist, oleks olnud võimalik käsitleda erinevaid spordirajatisi erinevast funktsionaalsest eesmärgist lähtuvateks: näiteks autokaravanide ja telkimisala, tennise-, korvpalli- ja võrkpalliväljak on küll sarnaselt suusastaadionile ja –liftidele seotud sportimisega, ent sootuks erinevatel aastaaegadel. Samuti ei ole majutus- ja spordirajatised tingimata ühtse funktsionaalse eesmärgiga rajatisteks.\nLisaks muutis Riigikohus oluliselt oma varasemat praktikat ehituslubade kehtivuse osas. Nimelt leiti Riigikohtu otsuses, et ehitusluba kehtib sarnaselt teistele haldusaktidele vastavalt HMS § 61 lõikele 2 vaid kuni sellega antud õiguse lõpliku realiseerimiseni. Seega kaotab ehitusluba Riigikohtu uuenenud praktika kohaselt pärast kasutusloa andmist kehtivuse (varem leiti, et ehitusluba kehtib edasi ka pärast ehitisele kasutusloa andmist vt nt otsust asjas 3-3-2-1-08).\nSellele seisukohale esitas eriarvamuse riigikohtunik J. Põld, eriarvamusega ühines ka kohtunik H. Salmann. Eriarvamuse kohaselt on ehitusluba erandlik haldusakt, mis ei kehti vaid õiguse lõpliku realiseerimiseni. Selle põhjuseks on asjaolu, et kehtivuse kaotamise korral ei ole võimalik hinnata kasutusloa saanud ehitise vastavust ehitusloale, sest see ei ole enam siduvaks dokumendiks.\nKÕK nõustub J. Põllu eriarvamusest toodud seisukohaga, et selline otsus võimaldab kasutusloa saanud ehitise puhul kontrollida vaid selle vastavust üldaktidele, ent mitte kehtivuse kaotanud ehitusloale ja selle aluseks olnud ehitusprojektile. See omakorda viib ehitiste vastavuse kontrolli põhjendamatu kitsendamiseni. Riigikohtu võetud seisukoht tekitab ka muid küsimusi, näiteks kas ehitusloa kehtetuks muutumisel kustutatakse ka selle andmed ehitusregistrist ning milline tähendus on pärast kasutusloa väljastamist keskkonnamõjude hindamise tulemustel, kui hindamine läbi viidi ehitusloa menetluses. Seetõttu leiab KÕK, et Riigikohtu otsuses esitatud tõlgenduse kasutamise võimalus praktikas on küsitav.\nVt ka Riigikohtu otsuse 3-3-1-63-10 teksti\nVt ka kohtunike J. Põllu ja H. Salmanni eriarvamust\nEuroopa majandus- ja sotsiaalkomitee leidis omalt poolt, et strateegias on energeetikaalasele konkurentsivõimele liiga vähe tähelepanu suunatud. Kuigi väheste kasvuhoonegaasidega majandus on keskpikas strateegias edukas, võib see lühemas perspektiivis viia töökohtade Euroopast väljaviimiseni. Kuna endiselt ei ole saavutatud siduvat rahvusvahelist lepet kasvuhoonegaaside vähendamise osas, soovitab komitee vähendada kasvuhoonegaaside emissioone aastaks 2020 25% võrra (Euroopa Komisjoni maikuus tehtud ettepanekus soovitati emissioone aastaks 2020 vähendada 30% võrra). See jätaks komitee hinnangul ELile ka täiendava tingimisruumi Cancuni kliimakonverentsile järgnevatel läbirääkimistel.\nVt ka Euroopa Komisjoni teatist „Energeetika 2020 – konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ning turvalise energeetika strateegia“ (inglise keeles, pdf-formaadis)\nVt ka Euroopa parlamendi pressiteadet energeetikastrateegia kohta (inglise keeles)\nVt ka Euroopa parlamendi pressiteadet energiatõhususe tegevuskava kohta (inglise keeles)\nVt ka pressiteadet Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee seisukoha kohta (inglise keeles)\nEuroopa Komisjon: Eesti peab üle võtma lennundussektori heitkogustega kauplemise sätted\nEuroopa Komisjon on teatanud, et saadab Eestile põhjendatud arvamuse seoses direktiivi 2008/101/EÜ sätete ülevõtmata jätmisega. Antud direktiivi eesmärgiks on lisada aastal 2012 lennundussektor juba olemasolevasse EL lubatud kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi (ETS), mis hetkel hõlmab vaid maapealseid tööstuskäitisi. Lennuliikluse poolt emiteeritavate kasvuhoonegaaside reguleerimise vajadus tuleneb lennuliikluse poolt tekitatava gaaside heite kiirest kasvust: alates 1990. aastast on nende kogus Euroopas kahekordistunud.\nLiikmesriigid pidid direktiivi sätted oma õiguskorda üle võtma enne 2. veebruari 2010. 25. märtsil saadeti Eestile ja veel kuuele liikmesriigile märgukiri, kuna need ei olnud Komisjoni rakendusmeetmetest teavitanud. Komisjoni põhjendatud arvamus, mis jätkuva rikkumise tõttu Eestile on esitatud, kujutab endast rikkumismenetluse järgmist staadiumit. Kui Eesti ka sellele otsustavalt ei reageeri, siis on võimalik, et Komisjon esitab Eesti vastu kaebuse Euroopa Kohtule. Lisaks Eestile pole direktiivi siiani üle võtnud Küpros, Prantsusmaa, Kreeka, Ungari, Poola ja Slovakkia.\nVt ka Euroopa Komisjon pressiteadet rikkumismenetluse kohta\nAvaldati EL uued kodumasinate energiamärgistuse alased määrused\n30. novembril avaldati Euroopa Liidu Teatajas neli kodumasinate energiatõhususe märgistamise alast määrust – pesumasinate, nõudepesumasinate, külmutusseadmete ja telerite kohta. Määrused anti välja direktiivi 2010/30/EL (energiamärgistuse direktiiv) alusel ja selle sätete täpsustamiseks ning sisaldavad muuhulgas ka toodetele kinnitatavate energiamärgistuste vorme. KÕK kajastas neid muudatusi pikemalt ja põhjalikumalt juba oma oktoobrikuu uudiskirjas. Peamisteks muudatusteks on energiamärgiste muutmine sümboli- mitte keelepõhiseks ning täiendavate energiaklasside (A+, A++ ja A+++) sisseviimine külmikutele, nõudepesumasinatele ning pesumasinatele.\nLisaks oktoobris juba kajastatule näeb ka telerite (neil taolist energiamärgistust varasemalt ette nähtud ei olnud) alane määrus ette energiaklasside A+, A++ ja A+++ järk-järgulise sisseviimise. A+ kategooria lisatakse alates 1. jaanuarist 2014, A++ kategooria alates 1. jaanuarist 2017, ning A+++ kategooria alates 1. jaanuarist 2020 turule lastavate telerite energiamärgistuse siltidele.\nVt ka energiamärgistuse alast uudist oktoobri uudiskirjas\nVt ka määruste tekste Euroopa Liidu Teatajas (pdf-formaadis)\nKomisjon võttis vastu kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumisi reguleeriva määruse\n18. novembril avaldati Euroopa Liidu Teatajas Komisjoni määrus nr 1031/2010 12. novembrist, mis reguleerib kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemist enampakkumiste teel alates 2013. aastast. Sellest aastast algab Euroopa Liidu kvootidega kauplemise kolmas periood, mis muudab oluliselt kauplemise süsteemi. Kui esimese (2005-2007) ja teise (2008-2012) perioodi vältel jagati suurem osa saastekvootidest veel tasuta, siis tulevikus tuleb ettevõtetel suurem osa neist osta enampakkumise teel.\nMäärus sätestab enampakkumiste korraldamise täpsema reeglistiku. Nii näiteks on ette nähtud, et liikmesriigid ja Komisjon korraldavad enampakkumisplatvormi ning enampakkumise seire korraldaja hanke. Kuigi Komisjon oleks eelistanud ühtse, üle-Euroopalise platvormi loomist, on tulenevalt mõningate liikmesriikide vastuolust jäetud ka võimalus luua eraldi platvorm, seda määruses toodud tingimustel ning selle ühise platvormiga koordineerides. Enampakkumiste süsteem peaks määruse kohaselt olema lihtne ning pakkumiste toimumiskalender paika pandud varakult enne selle tegelikku toimumist (hiljemalt eelneva aasta 28. veebruariks).\nVt ka Euroopa Komisjoni pressiteadet (inglise keeles)\nVt ka määruse 1031/2010 teksti (pdf-formaadis)\nKehtestati uued nõuded biokütuste tootmisele ja kasutamisele\n16. detsembril jõustunud keskkonnaministri määruse „Vedelkütuste keskkonnanõuded“ muudatustega muudeti muuhulgas biokütuste regulatsiooni. Biokütuste tootjatele ja edasimüüjatele on olulisimaks muutuseks biokütuste säästlikkuse kriteeriumite sätestamine. See on seotud seoses asjaoluga, et Eestile lubati Euroopa Komisjoni poolt kõigi biokütuste (sõltumata nende säästlikkusest) aktsiisivabastust riigiabina vaid kuni 27. juulini 2010. Selle tähtaja möödumisel on õigus aktsiisivabastusele vaid nendel biokütustel, mis vastavad säästlikkuse kriteeriumitele.\nBiokütuste müügi kohalt lubatakse alates 1. jaanuarist 2013 5-10% etanooli sisaldava bensiini müüki (hetkel suurimaks lubatud etanooli sisalduseks 5%). Vastav bensiin tuleb märgistada tähisega „E10“.\nVt ka keskkonnaministri määruse muudatusi Riigi Teatajas\nMuutusid vedelkütuste lubatavad väävlisisaldused\n16. detsembril jõustunud keskkonnaministri määrusega sätestati ühe uue vedelkütuste keskkonnanõudena varasemast rangemad väävlisisalduse piirmäärad kergetele ja rasketele kütteõlidele ning laevakütusele. Nimetatud kütuste väävlisisaldus ei tohi alates 1. jaanuarist 2011 ületada 10 mg/kg (hetkel lubatud kuni 1000 mg/kg). Selline nõue tuleneb EL direktiivist 2009/30/EÜ, mis muudab kütuse kvaliteeti käsitlevaid direktiive. 98/70/EÜ ja 1999/32/EÜ.\nEuroopa Komisjon: Eesti peab õhukvaliteedi alase direktiivi üle võtma\n24. novembril teatas Euroopa Komisjon, et saadab Eestile põhjendatud arvamuse seoses rikkumismenetlusega, mis algatati, kuna Eesti ei ole siiani üle võtnud direktiivi 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi direktiiv) sätteid. Direktiivi ülevõtmise tähtajaks oli 11. juuni 2010, ent kuna Eesti ei olnud selleks ajaks teatanud vastavatest meetmetest, saadeti 16. juulil Komisjoni poolt märgukiri. Kuna vastavaid sätteid ei ole Eesti õiguskorda endiselt sisse viidud, otsustas Komisjon saata põhjendatud arvamuse. Eestil on sellele vastamiseks kaks kuud, järgmiseks sammuks rikkumismenetluses on kaebuse esitamine Euroopa Kohtule.\nDirektiivi 2008/50/EÜ eesmärgiks on kaitsta inimeste tervist õhus leiduvate kahjulike ühendite eest. Täiesti uuena sätestatakse selles tahkete peenosakeste (PM 2,5) kontsentratsiooni piirmäär. Samuti sätestatakse reeglid seitsme saasteaine (vääveldioksiid, lämmastikdioksiid, plii, jämedamad osakesed (PM10), süsinikmonooksiid, benseen ja troposfääriosoon) kvaliteedinormide järgimiseks problemaatilistes piirkondades. Lisaks Eestile on rikkumismenetlus algatatud veel 8 liikmesriigi suhtes.\nEestil on EL õhukvaliteedi direktiivide täitmisega probleeme ka varem. Nii esitas Komisjon Eestile 2009. a oktoobris viimase hoiatuse seoses sellega, et Eestis ületati 2008. aastal peenosakeste PM 10 piirväärtusi, mis kehtisid juba aastast 2005. Direktiiv 2008/50/EÜ andis küll liikmesriikidele võimaluse taotleda ajapikendust õhu kvaliteedi normidele vastavusse viimisel, ent Eesti seda ei kasutanud. Seda hoiatust ning sellele järgnenud vastust Eesti poolt kajastasime ka oma 2009. a novembrikuu ning 2010. a jaanuarikuu uudiskirjas.\nVt ka 2009. novembrikuu uudiskirja artiklit varasema rikkumismenetluse kohta\nVt ka 2010. jaanuarikuu uudiskirja artiklit varasema rikkumismenetluse kohta\nNatura alade nimekiri täienes 11 hoiuala võrra\n16. detsembril kiitis Vabariigi Valitsus korraldusega heaks Keskkonnaministeeriumi poolt algatatud Euroopa Komisjonile esitatava Natura 2000 võrgustiku alade nimekirja täiendused. Kokku suurenes Natura loodusalade pindala 16 900 ha võrra, seda peamiselt uute alade arvelt (16 200 ha). 11 uuest hoiualast kahtlemata suurimaks (14 650 ha) on Gretagrundi loodusala, mis asub kogu ulatuses meres. Ala võeti hoiualana kaitse Eestimaa Looduse Fondi ettepanekul selle aasta augustis. Eksperthinnangu kohaselt on meremadala näol tegemist ainulaadse ja puutumatu elupaigaga. Natura alana on Gretagrundi madal väärtuslik, kuna siin leidub loodusdirektiivi (92/43/EMÜ) I lisas toodud elupaigatüüpe (liivamadalad ja karid) ning linnudirektiivi (2009/147/EÜ) I (järvekaur, väikekajakas, punakurk-kaur) ja II (aul, tõmmuvaeras) lisas nimetatud linnuliike.\nMuudatused keskkonnaministri pinnaveekogumite seisundiklasse käsitlevas määruses\n27. novembril jõustusid keskkonnaministri määruse “Pinnaveekogumite moodustamise kord ja nende pinnaveekogumite nimestik, mille seisundiklass tuleb määrata, pinnaveekogumite seisundiklassid ja seisundiklassidele vastavad kvaliteedinäitajate väärtused ning seisundiklasside määramise kord” muudatused. Nimetatud määruse eesmärgiks on võimaldada pinnaveekogumite seisundi hindamine lähtuvalt ökoloogilistest kriteeriumitest. Muudatused on peamiselt tehnilist laadi ja seotud juulis jõustunud Veeseaduse muudatustega (mõned varem määruses leidunud sätted on nüüd seadusesse üle viidud). Suurema sisulise muudatusena on nüüdsest võimalik määrata pinnaveekogumi keemiline seisund madala usaldusväärsusega heaks ka ilma ohtlike ainete proove võtmata ainult eksperdiarvamuse põhjal. Viimast muudatus peetakse oluliseks, kuna ohtlike ainete analüüsid on reeglina väga kulukad.\nVt ka vastuvõetud muudatuste teksti Riigi Teatajas\nValitsus arutas veeseaduse muudatusi seoses merestrateegia raamdirektiivi ülevõtmisega\n16. detsembri istungil kiitis Vabariigi Valitsus oma istungil heaks veeseaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõud. Muudatustest kõige tähtsamal kohal on mereala kaitse kavandamise alaste sätete sisseviimine veeseaduses. Kesksel kohal selles tegevuses on merestrateegia väljatöötamise kohustus, mille eesmärgiks on kas säilitada või saavutada hiljemalt aastaks 2020 mereala hea keskkonnaseisund. Nimetatud kohustus tuleneb Euroopa Liidu direktiivist 2008/56/EÜ (nn merestrateegia raamdirektiiv).\nLisaks sellele sisalduvad eelnõus väiksemad muudatused, nt antakse järelevalveasutustele õigus reostuskahtlusega välisriigi laeva sadamas kinni pidada ja sadamate rajamiseks vajalike vee erikasutuslubade andmise õigus Keskkonnaministeeriumilt üle Keskkonnaametile.\nVaata ka Vabariigi Valitsuse istungi kommenteeritud päevakorda\nRiigikantselei saatis ehitusmaavarade arengukava eelnõu keskkonnaministeeriumile tagasi\nKeskkonnaministeeriumi (KKM) poolt ette valmistatud looduslike ehitusmaterjalide kasutamise riikliku arengukava aastateks 2010-2020 ehk ehitusmaavarade arengukava eelnõu, mis esitati novembris valitsusele heakskiitmiseks, saadeti riigikantselei poolt keskkonnaministeeriumile tagasi, et viimane seda veel täiendaks.\nRiigikantselei kirjas heidetakse arengukavale ette, et see ei vasta strateegilistele arengukavadele kehtestatud nõuetele, kuna selles ei määratleta mitte niivõrd valdkonna strateegilisi valikuid, kuivõrd planeeritakse neile eelnevaid meetmeid ning kirjeldatakse analüüside ja uuringute tegemist strateegiliste valikute väljatöötamiseks. Riigikantselei hinnangul on eelnõu praeguses versioonis sõnastatud meetmed liiga üldsõnalised, kirjeldavad sageli ministeeriumi põhitööd (nt seadusandluse analüüs ja muutmine) ega anna valitsusele sisulist otsustusvõimalust valdkonna arengute üle.\nEhitusmaavarade arengukava on olnud koostamisel juba alates 2008.a. juunist ning selle algseks heakskiitmise tähtajaks oli 2009.a. jaanuar.\nVt Riigikantselei kirja arengukava eelnõu tagastamise kohta\nVt ehitusmaavara arengukava koostamisega seotud materjale Keskkonnaministeeriumi kodulehel\nVt ka KÕKi 2010.a. maikuus koostatud juhtumianalüüsi seoses arengukava menetlemise probleemidega ning temaatilist analüüsi kaevanduste rajamisega seotud probleemidest\nVõeti vastu metsaseaduse muudatused, mis võimaldavad elektrooniliste veoselehtede ja metsateadete kasutamist ja muudavad uuendusraie pindala määramise korda\nRiigikogu võttis 16. detsembril vastu metsaseaduse muudatused, mille kohaselt luuakse võimalus metsateatiste ja veoselehtede elektrooniliseks käibeks. Varasema regulatsiooni kohaselt kehtestas keskkonnaministeerium veoselehtedele kindla vormi, muudatuste kohaselt sätestatakse vaid nõuded andmete osas, mis veoselehel kajastuma peavad. Seeläbi lihtsustub Keskkonnaministeeriumi hinnangul lehtede väljastamine ning luuakse võimalus ka nende elektroonilisel kujul kasutamiseks. Metsateatiste osas võimaldas senine regulatsioon neid küll elektrooniliselt (digiallkirjaga või isiku ühest tuvastamist võimaldava elektroonilise kanali kaudu) esitada, ent mitte tagastada, see piirang muudatustega kaob.\nSuuremate riigimetsa majandajate (kes majandavad metsa arvestuslangi alusel) jaoks muutub ka uuendusraie pindala määramise kord. Senise korra järgi määras keskkonnaminister neile optimaalse (lubatava) uuendusraie pindala iga aasta jaoks eraldi. Muudatuste kohaselt määratakse pindala nüüdsest 5-aastaseks perioodiks, mis võimaldab Keskkonnaministeeriumi hinnangul erinevate aastate ilma- ning muid olusid paremini arvesse võtta ning raietegevust senisest pikemas perspektiivis planeerida.\nVt ka muudatustega seotud materjale Riigikogu kodulehel\nJõustus uus EL määrus ebaseadusliku puiduga kauplemise kohta\n2. detsembril jõustus EL määrus nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused ja mida kajastasime lähemalt oma eelmises uudiskirjas. Määruse peamine eesmärk on tõkestada ebaseaduslikult raiutud puidu müüki Euroopa turul. Määrus jõustub täielikult kõigis liikmesriikides 3. märtsil 2013, mõningad ettevalmistavad kohustused (nt määruse kohaldamise eest vastutava pädeva asutuse või asutuste kindlaks määramine) on liikmesriikidel alates käesoleva aasta 2. detsembrist.\nVt ka määruse kohta käivat artiklit novembri uudiskirjas\nMuudatused jäätmeseaduses ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses\n9. septembril võttis Riigikogu vastu jäätmeseaduse ja kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (KOKS) muudatused. Jäätmeseaduses muudeti PCB-de (polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide( kasutamise kohta käivaid sätteid. PCB-d on erakordse keemilise stabiilsusega ning kuumataluvusega ained, mis sellest tulenevalt on laialdaselt kasutusel elektri- ja hüdraulikaseadmetes ning määrdeainetes. Samas on nad kantserogeensed ja seega inimtervisele ohtlikud. EL direktiivi 96/59/EÜ (PCB-de ja BCT-de kõrvaldamise kohta) kohaselt tuleb kõik PCB-sid sisaldavad seadmed kasutuselt kõrvaldada hiljemalt 2010. aasta lõpuks. Seetõttu ongi kõigil PCB-sid sisaldavate seadmete valdajatel muudatuste kohaselt kohustus vastavad seadmed kõrvaldada 31. detsembriks 2010, polüklooritud bifenüüle ja polüklooritud terfenüüle sisaldavate seadmete kasutamine on keelatud 1. jaanuarist 2011.\nKOKS muutmise eesmärgiks on viia see kooskõlla jäätmeseaduse regulatsiooniga. Käesoleva aasta juulis jäätmeseadusesse viidud muudatuste kohaselt ei kehtesta kohalikud omavalitsused (KOV) mitte enam korraldatud prügiveo teenustasu piirmäära, vaid teenustasu suuruse määramise korra. Vastavalt muudetakse ka KOV-de volikogude pädevuse sätteid KOKS-s.\nVt ka muudatustega seotud materjale Riigikogu kodulehel.\nRiigikogu võttis vastu kemikaaliseaduse muudatused, mis tekitavad suurõnnetuse ohuga ning ohtlikele ettevõtetele loakohustuse\nRiigikogu võttis 15. detsembril vastu kemikaaliseaduse, saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse, päästeseaduse ja riigilõivu seaduse muudatused, mille sisu kajastasime ka oma eelmise kuu uudiskirjas. Peamised muudatused on seotud suurõnnetuse ohuga ning ohtlikele ettevõtetele loakohustuse sätestamise ning neile ettevõtetele kohustusliku vastutuskindlustuse regulatsiooni kehtestamisega.\nEsimese lugemise järel tehti seadusesse majanduskomisjoni poolt mitmeid muudatusi. Enamasti täpsustavate ja korraldavate muudatuste seas tähtsaimaks on suurõnnetuse ohuga ning ohtlike ettevõtete loakohustusele üleminekuaja pikkuse muutmine. Suurõnnetuse ohuga ettevõtete puhul tuleb muudetud teksti kohaselt luba vormistada 1. jaanuariks 2012 (ehk kuu aega hiljem), samas ohtlike ettevõtete puhul on uueks loa vormistamise tähtajaks 1. jaanuar 2015 (varem 1. detsember 2015). Teine suurem muudatus puudutab ohtlike ettevõtete ja suurõnnetuse ohuga ettevõtete määratlust kemikaaliseaduses. Senine seaduse regulatsioon kasutas läbivalt mõistet "ettevõte", mis on tavapäraselt kasutuses majandusüksuse tähistamiseks. Kuna tegelikult peetakse selle all silmas siiski konkreetset käitist, siis muudetakse selliselt ka seaduse teksti.\nVt ka novembrikuu uudiskirja artiklit eelnõu kohta\nLõppes esimene kemikaalide registreerimise periood REACH-määruse raames\n30. novembril jõudis kätte esimene tähtaeg kemikaalide registreerimiseks vastavalt EL määrusele 1907/2006/EÜ (nn REACH-määrus). Selleks tähtajaks tuli registreerida kõik keemilised ained, mida toodetakse või imporditakse üle 1000 tonni aastas ettevõtte kohta, merekeskkonnale väga mürgised ained, mida toodetakse või imporditakse enam kui 100 tonni aastas ettevõtte kohta ning kõige ohtlikumad ained (kantserogeensed, mutageensed jmt), mida toodetakse enam kui 1 tonn aastas ettevõtte kohta. Direktiivi kohaselt on alates 1. detsembrist keelatud selliste ainete turule laskmine ettevõtete poolt, kes ei ole registreerimiseks vajalike materjale esitanud.\nEuroopa Komisjoni teatel esitati Euroopa Kemikaaliagentuurile 24 675 faili, mille läbivaatamise tähtajaks on veebruar 2011. Kuigi seekordne registreerimistähtaeg puudutas peamiselt suurettevõtteid, pärines ligikaudu 10% taotlustest keskmistelt ja väikestelt ettevõtetelt. Järgmised etapid registreerimismenetluses lõppevad 31. mail 2013 ja 31. mail 2018, selleks tähtajaks tuleb registreerida kõik kemikaalid, mida toodetakse või imporditakse vastavalt 100 tonni või 1 tonn aastas ettevõtte kohta.\nVt ka Euroopa Komisjoni korduma kippuvate küsimuste vastuseid REACH–määruse kohta (inglise keeles)\nLahkarvamused Euroopa Komisjoni ja EL Nõukogu vahel seoses GMO-direktiivi muudatusettepanekuga\nEuroopa Liidu Nõukogu ning Euroopa Komisjoni õigusteenistuste vahel on tekkinud eriarvamused seoses Komisjoni poolt väljatöötatud GMO-de autoriseerimist puudutava muudatusettepanekuga, mille sisu kajastasime oma augustikuu ning oktoobrikuu uudiskirjades. Ettepaneku üheks suuremaks ja enim vaidlusi tekitanud muudatuseks on liikmesriikidele täiendavate volituste andmine piirata oma territooriumil või selle osal GMO-kultuuride kasvatamine „muudel põhjustel kui teaduslikud hinnangud tervise- ja keskkonnaohtudele“.\nKomisjoni ja Nõukogu peamised vaidluspunktid Euroopa Liidu toimimise lepingust (ELTL) tulenevat alust viimati nimetatud muudatusettepanekule, selle muudatuse praktilise kasutatavuse võimalusi ning vastuolu WTO-reeglitega.\nNõukogu õigusteenistus leidis esmalt, et muudatuse aluseks ei saa olla ELTL-i artikkel 114, mis võimaldab võtta meetmeid ühisturu toimimise heaks, kuna tegu on liikmesriikidele kaupade vabale liikumisele suuremaid võimalusi loova meetmega. Komisjon omakorda on seisukohal, et liikmesriikidele suurema otsustusvabaduse andmine võib olla kooskõlas ühisturu tõhusama toimimise eesmärgiga, kui see loob suurema selguse.\nTeiseks leidis Nõukogu, et ainus uus õigustus GMO-kultuuride kasvatamise piiranguteks, mis muudatusest tuleneks, oleksid moraalsed kaalutlused. Arvestades Euroopa Kohtu praktikat, mis võtab moraalseid kaalutlusi kaupade vaba liikumise piiranguna arvesse vaid äärmiselt erandlikel juhtudel, on muudatuse oodatav mõju liikmesriikidele ebaoluline. Komisjon omakorda on seisukohal, et moraalsed kaalutlused ei ole ainus võimalik piirangute alus (muudatus räägib "muudest kaalutlustest"), samuti et põhimõtteliselt on Euroopa Kohus ka moraalseid kaalutlusi kaupade vaba liikumise piiranguna aktsepteerinud.\nWTO reeglite võimaliku rikkumise osas on mõlemad organid üksmeelel selles, et määravaks on, kas GMO-kultuurid ja tavakultuurid on WTO vabakaubanduslepingute kohaselt „sarnasteks“ kaupadeks. Erimeelsusel ollakse peamiselt viimase kriteeriumi tõlgendamisel - Nõukogu peab seda märkimisväärselt tõenäolisemaks kui Komisjon.\nVt ka Nõukogu õigusteenistuse arvamust (inglise keeles)\nVt ka Komisjoni vastust arvamusele (inglise keeles, pdf-formaadis)\nRiigikogu võttis vastu rea kalapüügiseaduse muudatusi\nRiigikogu võttis novembris-detsembris vastu kaks olulist kalapüügiseaduse muudatuste paketti. Esmalt otsustati 23. novembril vastu võtta eelnõu 798 SE, mille sisu kajastasime lähemalt oma novembri uudiskirjas. Laiaulatuslikud muudatused jagunevad laias laastus kolmeks. Esmalt nõutakse kala Euroopa Liitu importimisel ja re-ekspordil püügisertifikaadi olemasolu, teiseks viiakse sisse harrastuskaluritele elektroonilise kalastuskaardi kasutamist võimaldavad sätted ning kolmandaks luuakse kutselistele kaluritele võimalus anda oma püügivõimaluste teistele püügiõiguse omanikele (ajutiselt) kasutada nii, et nende endi ajaloolise püügiõiguse suurus ei muutuks.\n8. detsembri istungil otsustati vastu võtta ühendatud eelnõud 828 SE ja 724 SE, mis muudavad kalapüügiseadust ja euro kasutusele võtmise seadust. Ka neid seaduseelnõusid oleme oma uudiskirja varem kajastanud, eelnõud 828 SE eelmise kuu uudiskirjas ning 724 SE septembri uudiskirjas. Peamiselt puudutasid eelnõud kalavaru ülepüügi vastu võitlemise meetmeid ning püügiandmete avalikustamist.\nLisaks juba varem kajastatule lisandus eelnõule mitmeid muudatusi Riigikogus menetlemise käigus. Täpsustati elektroonilise kalastuskaardiga seonduvaid sätteid, nii näiteks kehtestab keskkonnaminister tulevikus igaks aastaks kalastuskaartide piirarvud eraldi elektroonilisel teel väljastatavatele kui vahetult Keskkonnaametile laekuvate taotluste kaupa. Samuti täpsustatakse ajaloolise püügiõiguse säilimist olukorras, kus selle teostamist 3 aastal ei ole kalakaitse eesmärgil lubatud või isik on spekulatiivselt 3 aastal selle kolmandale isikule üle andnud, ise püügist huvitumata.\nVt ka novembri uudiskirja uudist eelnõu 798 SE ja 828 SE kohta\nVt ka septembri uudiskirja uudist eelnõu 724 SE kohta\nVt ka eelnõuga 798 SE seotud materjale Riigikogu kodulehel\nVt ka ühendatud eelnõudega 828 SE ja 724 SE seotud materjale Riigikogu kodulehel\nFotode autorid:<?<o:p style="BORDER-SPACING: ; tabStops: ">\nUudiskirja väljaandmist rahastas Kodanikuühiskonna Sihtkapital


Tormikahjude likvideerimine on lõpusirgel\nNädalavahetuse tormiga tekkinud ulatuslike elektrikatkestuste likvideerimine on lõpusirgel. Kõik tormikahjud on likvideeritud Ida- ja Lääne-Virumaal, Põlva-, Jõgeva- ning Võrumaal. Viimaseid üksikud elektrikatkestused likvideeritakse veel Valga-, Tartu-, Järva- ja Hiiumaal. Kõik elektrikatkestused kõrvaldatakse tänase päeva jooksul ka Harjumaal.\nRohkem rikkeid on jätkuvalt Pärnu-, Saare-, Rapla- ja Viljandimaal, kus võib kuni homseni elektrita jääda üksikuid majapidamisi. Kell 13.00 seisuga on Elektrilevi võrgus 157 riket, mille tõttu on elektrita kokku 1771 majapidamist ja ettevõtet\n“Mõistame, et voolu kadumine põhjustab palju ebamugavust ja teeme parima, et elekter võimalikult kiiresti tagasi tuua,“ selgitas Elektrilevi käiduosakonna juhataja Taivo Tõnne. Rikkeid kõrvaldab täna kokku 80 rikkemeeskonda.\nÜhtlasi palub Elektrilevi helistada rikketelefonil 1343kõigil neil elektrita majapidamiste omanikel, kellele ei ole SMS-ga teada antud elektrikatkestuse likvideerimisest. „Võib tekkida üksikuid olukordi, kus suurema liinirikke kõrvaldamisel peaksid kõik majapidamised elektri tagasi saama, kuid samal liinil on veel teinegi rikke, millest võrguettevõte veel teadlik ei ole.“


Helilained aitavad lõhkuda vereklompe ajus - Forte\nHelilained aitavad lõhkuda vereklompe ajus\nUltraheliseade, mis tekitab väga kitsale alale fokuseeritavaid helilaineid, võib tulevikus aidata lõhkuda infarkti põhjustavaid trombe ajus ilma operatsioonide või ravimiteta.\nPraegu on meetodit katsetatud vaid katseklaasides või loomades olevate trombide peal, kuid teadlased loodavad inimkatsetega alustada juba 2011. aasta teises pooles, vahendab Novaator Technology Review uudist.\nInfarkt on üks levinuim surmapõhjustaja ja pikaajalise puude tekitaja kogu maailmas. Ajuinfarkt tekib, kui vereklomp ehk tromb blokeerib arteri ja takistab verevoolu ajus. Mida kauem tromb püsib, seda suurem osa ajukoest sureb ning seda madalam on patsiendi ellujäämistõenäosus. „Meetod, mis taastaks ohutult verevoolu ajus, võiks omada väga olulist sotsiaalset, meditsiinilist ja majanduslikku mõju,” ütleb uurimuses mitte osalenud Arizona ülikooli radioloog Evan Unger.\nInSighteci kõrge intensiivsusega fokuseeritud ultraheli seade koosneb enam kui tuhandest ultraheli saatjast, millest igaühe poolt tekitatud kiirt saab eraldi fokuseerida kiivrisarnast seadet kandva patsiendi ajule. Fokuseeritud kiired saab koondada vaid nelja millimeetrise läbimõõduga alale, mis on piisavalt täpne arterit blokeeriva trombi lahustamiseks vähem kui minuti jooksul. „Sellest fookusest väljapoole jääv ultraheli energia on väga madal,” ütleb Hoelscher.\nKüülikute peal tehtud katsetes näitasid Hoelscher ja tema kolleegid, et InSighteci süsteem võimaldab trombe lõhkuda tervet ajukude kahjustamata. Lisaks on seadet katsetatud ka inimeste surnukehade peal ning leitud, et ka seal saab seade trombide lahustamisega hakkama — luukude ei juhi helilaineid kõrvale ega hajuta tekkivat energiat.\n“Ma olen entusiastlik, kuid siiski ettevaatlik,” ütleb Los Angelese Cedars-Sinai meditsiinikeskuse ultrahelispetsialist ja kardioloog Robert Siegel. „Teoorias peaks see asi võimalik olema, kuid olemas on ka olulised takistused.”\nTeiseks küsimuseks on turvalisus. „Aju kuumutamine ei ole hea,” ütleb Siegel. „Tavaliselt me pigem jahutame aju, et seda kaitsta. Ultraheli kasutades tuleb aju aga kuumutada. Kui kolju sisse kuumust lasta, ei pääse see välja ja võib seal hoopis võimenduda.”\nHoelscher nõustus selle probleemiga ja kinnitas, et California ülikooli laboris selle küsimusega praegu tegeletaksegi. „Me peame koljuluud läbinisti mõistma, et aru saada, mida see ultraheliga teeb, samuti täpselt aru saama, kuidas ultraheli trombi lõhub ja mis ajukoes juhtub,” ütleb ta.\nUnetus võib kahandada ajumahtu\nHasartmängureid ajab arutult riskima ajudefekt?\nKoomapatsiendiga saadi kontakt masina abil\nMagneesium aitab parandada ajutööd\nUus meetod võimaldab autismi diagnoosida juba imikutel\nHirmsaid mälestusi saab kustutada kuue tunni jooksul\nMõttejõul töötav aju-masina-liides pole enam fantastika\nMehed ja naised reageerivad ohule erinevalt


Molekulaarne ehk komponendi allergoloogia annab võimaluse ristreaktiivsuse täpse iseloomu ja põhjuse välja selgitamiseks. Sel puhul uuritakse allergia päritolu komponendi tasemel. Allergeeni komponendid on valgud, mis on struktuurilt üksteisele väga sarnased (homoloogid) ja kuuluvad samasse „valguperekonda“, olles samal ajal täiesti erineva päritoluga.\nAllergia diagnoosimine molekuli tasemel toob selgust ka küsimuses, kui spetsiifiline on allergiline reaktsioon antud allergiaallikale (kask, maapähkel jne) või on tegemist hoopis samasse „valguperekonda“ kuuluva homoloogiga, mille indutseeritud allergilised reaktsioonid on tunduvalt leebemad. Allergilise reaktsiooni tugevus sõltub sellest, millisesse „valguperekonda“ antud allergeeni komponent kuulub. Kõige tugevama reaktsiooni (k.a. anafülaksia) annavad säilitusvalgu (storage protein) perekonda kuuluvad allergeenid.\nValkude perekonnad ja nende kliiniline tähendus.\nPR-10 valgud – lagunevad seedetraktis ja kuumuse toimel. Kuumtöödelduna enamasti hästi talutavad. Nad on Bet v1 molekulide homoloogid ja põhjustavad kase õietolmu allergikul lokaalseid sümptomeid nagu oraalne allergiline sündroom (OAS) puuviljade, köögiviljade ja sarapuupähkli söömisel (esineb rohkem Põhja-Euroopa elanikel).\nSäilitusvalgud (Storage Protein) – kuumus- ja seedimisekindlad valgud. Allergilised reaktsioonid esinevad ka kuumtöödeldud toiduainete puhul. Põhjustavad lisaks lokaalsetele allergianähtudele (OAS) ka tõsiseid süsteemseid reaktsioone.\nLTP (Lipid Transfer Protein) – leidub seemnetes ja pähklites. Kuumus- ja seedimisekindlad valgud. Allergilised reaktsioonid ka kuumtöödeldud toiduainete puhul. Põhjustavad tõsiseid süsteemseid reaktsioone. Lisaks põhjustavad lokaalseid sümptomeid (OAS) puuviljade ja köögiviljade söömisel (esineb rohkem Lõuna–Euroopa elanikel).\nProfiliinid – lagunevad seedetraktis ja kuumuse toimel. On kuumtöödelduna enamasti hästi talutavad. Esinevad kõigis õietolmudes ja taimses toidus. Põhjustavad suurel hulgal ristreaktsioone ka väga kaugete liikide vahel, kuna on üksteisega väga sarnased. Seostatakse harva kliiniliste sümptomitega, kuid üksikutel patsientidel võivad põhjustada lokaalseid ja isegi tugevaid reaktsioone.\nParvalbumiinid – Kuumus- ja seedimisekindlad valgud. Allergilised reaktsioonid ka kuumtöödeldud toiduainete puhul. Põhjustavad lisaks lokaalsetele allergianähtudele (OAS) ka tõsiseid süsteemseid reaktsioone. Põhiline allergeen kalas. Põhjustavad ristreaktiivsust erinevate kalaliikide vahel.\nTropomüosiinid – Aktiini siduvad valgud lihaskius. Põhjustavad ristreaktiivsust koorikloomade, tolmulestade ja prussaka vahel.\nPolkaltsiinid (kaltsiumit siduv valk) – Põhjustavad suurel hulgal ristreaktsioone erinevate õietolmude vahel, kuid mitte toiduainetega.\nCCD (Cross-reactive Carbohydrate Determinants) – valkudega seotud süsivesikute molekulid. Põhjustavad suurel hulgal ristreaktsioone. Esindatud kõigis taimedes, õietolmudes ning mõnedes putukates ja putukamürkides. Kliiniliste sümptomitega seostub harva. Vähestel patsientidel võib põhjustada ebameeldivaid reaktsioone.\nMaapähkel, allergeeni komponendid\nS-f422 IgE Maapähkli Ara h 1 (säilitusvalk, 7S globuliin) IgE\nS-f423 IgE Maapähkli Ara h 2 (säilitusvalk, 2S albumiin) IgE\nS-f424 IgE Maapähkli Ara h 3 (säilitusvalk, 11S globuliin) IgE\nS-f352 IgE Maapähkli Ara h 8 (PR-10 valk) IgE\nS-f427 IgE Maapähkli Ara h 9 (nsLTP) IgE\nMunavalge, allergeeni komponent\nS-f233 IgE Munavalge Gal d 1 (ovomukoid) IgE\nSojauba, allergeeni komponendid\nS-f353 IgE Soja Gly m 4 (PR-10 valk) IgE\nS-f431 IgE Soja Gly m 5 (säilitusvalk, 7S globuliin) IgE\nS-f432 IgE Soja Gly m 6 (säilitusvalk, 11S globuliin) IgE\nKala ja krevett, allergeeni komponendid\nS-f355 IgE Karpkala Cyp c 1 (parvalbumiin) IgE\nS-f426 IgE Tursa Gad c 1 (parvalbumiin) IgE\nS-f351 IgE Kreveti Pen a 1 (tropomüosiin) IgE\nLehmapiim, allergeeni komponendid\nS-f76 IgE Lehmapiima Bos d 4 (alfalaktalbumiin) IgE\nS-f77 IgE Lehmapiima Bos d 5 (beetalaktoglobuliin) IgE\nS-f78 IgE Lehmapiima Bos d 8 (kaseiin) IgE\nNisu, allergeeni komponent\nS-f416 IgE Nisu Tri a 19 (oomega-5-gliadiin) IgE\nSarapuupähkel, allergeeni komponent\nS-f425 IgE Sarapuupähkli Cor a 8 (nsLTP) IgE IgE\nTimut, allergeeni komponendid\nS-g205 IgE Timuti õietolmu Phl p 1 (heintaimede grupp 1) IgE\nS-g215 IgE Timuti õietolmu Phl p 5 (heintaimede grupp 5) IgE\nKask, allergeeni komponendid\nS-t215 IgE Kase õietolmu Bet v 1 (PR-10 valk) IgE\nS-t216 IgE Kase õietolmu Bet v 2 (profiliin) IgE\nS-t220 IgE Kase õietolmu Bet v 4 (polkaltsiin) IgE\nMesilane, allergeeni komponendid\nS-i208 IgE Mesilasmürgi Api m 1 (fosfolipaas A2) IgE\nHerilane, allergeeni komponendid\nS-i211 IgE Herilasmürgi Ves v 1 (fosfolipaas A1B) IgE\nS-i209 IgE Herilasmürgi Ves v 5 (antigeen 5) IgE\nKass, allergeeni komponendid\nS-e94 IgE Kassi Fel d 1 (uteroglobiin) IgE\nS-e220 IgE Kassi Fel d 2 (seerumi albumiin) IgE\nKoer, allergeeni komponendid\nS-e101 IgE Koera Can f 1 (lipokaliin) IgE\nS-e221 IgE Koera Can f 3 (seerumi albumiin) IgE\nFel d 2 ja Can f 3 annavad ristreaktsioone omavahel ja ka teiste karvaste loomadega nagu hobune, küülik jne.


Sõmera Kodu elanike kolimine linna toob vastakaid tundeid - Saarte Hääl\nUUS KODU: juba sellel aastal saab see maja koduks kümnele senisele Sõmera elanikule.\nRuubi Kodust üle tee asuva meestejuuksla töötajad on teadmatuses. “Meie saime sellest teada naabritelt. Ausalt öeldes oleme küll natuke hirmul, sest teadmatus on ju suur – me ei tea, missuguse vaimse tervisega need inimesed on, kes neil silma peal hoiab ning mis üldse saab,” ütles juuksurisalongi pidav Ulvi Väli.\n“Nad on siiski natuke teistmoodi inimesed ja võivad äkki olla ettearvamatud, ehk tuleb mõni siia juuksurisalongi niisama istuma – mis ma siis peale hakkan temaga? Neil oli Sõmeral ikka oma keskkond, kus sai jalutada ja inimesed olid juba harjunud nendega. Ei kujuta ette, mis neil siin linnas nii väga teha on,” lisas ta.\nMeestejuuksla klienditeenindajad olid sunnitud nentima, et teadmatus tekitab praegu küll hirmu, aga teha ei ole enam midagi, sest maja on ostetud ja protsess käima lükatud.\nRuubi Kodu läheduses elav vanahärra, kes soovis jääda anonüümseks, sõnas, et tema ei oska asjast enne midagi arvata, kui elanikud kohal. “Praegu on vara öelda, mis sellest arvata. Kindlasti on nende seas ka niisuguseid inimesi, kes on igati tublid ja saavad endaga hakkama, käivad tööl ja toimetavad ringi. Kiita ega laita seda praegu ei oska,” lausus ta.\nSõmera Kodu juhataja Helle Kahm ütles eilses Kadi raadio “Keskpäeva” saates, et nii mõnigi neist inimestest on Kuressaare sissekirjutusega ja ongi enne Sõmerale kolimist linnas elanud. Ta lisas, et Kuressaarde asujaid on õpetatud linnainimeste ehk vastuvõtjatega suhtlema ning kuigi ollakse ootusärevuses, hirmutab neid tekkinud arusaam, et nad ei ole kuskil oodatud.\n“Julgen kinnitada, et kui meie inimesed linna tulevad, ei saa keegi tänavapildis aru, et inimene on mõni aeg Sõmeral hooldekandeteenusel olnud. Nad ei eristu linnapildis vähimalgi moel ja on igati toimetulevad inimesed, kellele sooviks ainult tuult tiibadesse,” rääkis Kahm, mööndes, et kuigi paljud peavad tehtavat muudatust õigeks ja normaalseks, on inimeste tunded selle suhtes erinevad.\n“Erihoolekande areng on sinnapoole, et institutsioonist minnakse välja ja teenus ei ole enam töötaja-, vaid inimesekeskne. Ruubi Kodu on väga hubane ja seal käies tekkis positiivne elevus, millest elanikud saavad ka rõõmu tunda. Kõik saavad oma toa ning elavad kaasaegsel moel,” rääki Helle Kahm.\nNaabridki tundusid tema sõnul väga sümpaatsed ja avatud suhtumisega. Kahmi kinnitusel käis jutust isegi läbi, et Sõmera hooldekodu elanikest on seni lausa lubamatult räägitud.\n“Kohtasime väga inimlikku lähenemist, kuigi selge on see, et iga uus naaber võib olla vastumeelne, eriti juhul, kui teda ei tunta. Aga meie inimesed on niivõrd sümpaatsed, et seal ei teki niisugust konflikti, et keegi võiks ennast ohustatuna tunda,” nentis Helle Kahm.\nLisatud: 26.10.2017 / 00:28\nMis sinna Sõmerale tuleb siis?\nHaridust Sömera patsientidele\nLisatud: 26.10.2017 / 00:33\nOlge rahulikud! Emand Kahm tuleb ka rohtudega linna , uude vallavalisusse haridust korraldama. Paneb vaikselt patsientidele rohud sisse ja siis asub neid harima. Ja nii jääbki Sömera tühjaks.\nLisatud: 26.10.2017 / 00:46\nNàed siis, juba tuterdavadki ullikesed keset linna ja kohe muutub see Sömera probleemist linnakodaniku probleemiks. Siin pole muud kui hoidke nüüd silmad lahti, et möni tore ullike suurema jama teile ei korraldaks.\nJa linnateatri võib kinni panna, see meil nüüd tänaval ja tasuta!\nLisatud: 26.10.2017 / 01:46\nVabakäigu vangla pidavat tulema\nLisatud: 26.10.2017 / 06:54\nKallid kaaslinnlased, miks te olete ometi nii õelad, iial ei tea, millal võite isegi veel hullemas seisus olla. Ega need vaesed inimesed pole selles süüdi, et meie valitsuses sellised väärakad töötavad, kes lihtsatest inimestest ei hooli. Ootame ära, mis saab ja siis alles hakkame närvitsema ja abi otsima. Töötan ise ka selle maja läheduses, aga praegu veel ei paanitse.\nLisatud: 26.10.2017 / 07:10\nkõik, kes te siin halvustate\nka teie ei ole kaitstud muutuste ees oma elus\nme ei tea oma taluvuse piiri\njuba homme võib meid tabada sama saatus\nrohkem inimlikku mõistmist\nLisatud: 26.10.2017 / 07:38\nSomerale tuleb NATO sojaväeosa ja lennuväli\nEnne olid seal ju venelased ja lennuväli nooremad inimesed seda ei tea nii lihtne see\non kõik kordub .\nLisatud: 26.10.2017 / 07:50\nKöik tegevuse korjab riik ja ja omavalitsus Kuressaarde kokku, ääremaale jäävad olema suvel 3 kuud vaid suisaarlased ja neid teenindav personal (kohalik kauplus kui see olemas on).\nLisatud: 26.10.2017 / 08:59\nvaesekestel ei jäägi ju muud üle kui linnavahel ringi käia. Siiani käivad nad iga päev Sõmeral tööl, teenivad pisukest lisaraha aga linnas pole neil ju miskit töölaadset ees ootamas. Kas kõigepealt poleks pidanud tugiteenused paigas olema ja siis alles inimesed takkajärgi? Arenenud maades töötab sotsiaalteenus niipidi. Ja mida tähendab lause – me oleme treeninud neid linnainimestega suhtlema!?\nLisatud: 26.10.2017 / 09:12\nEga see polegi tea mis katastroof, aga sellistest otsustest tuleb teavitada naabreid. Ja proua Kahm, salaja susimine toob kesise tulemuse. Pidage seda meeles.\nLisatud: 26.10.2017 / 09:48\nNad on nii kaua normaalsed inimesed, kui oma ravimeid korrapäraselt võtavad, aga kui ei võta, on nende käitumine ettearvamatu, nii et oht on olemas.Sõmeral on töötajad ööpäevaringselt, kes jälgivad ka ravimite võtmist, linnas aga sellist valvet ei ole.\nLisatud: 26.10.2017 / 09:52\nTurul naised aga rääkisivad,et nood önnetud… noh säält noh…\nLisatud: 26.10.2017 / 10:22\nSõmerale tuleb pagulaskeskus?\nEdaspidi jalutab tee ääres öö värvi mehi, hoidke piip ja prillid.\nNali naljaks aga ei imesta enam mitte millegi üle. Eestis on kõik võimalik. Ja tänases maailmas on saanud ebanormaalsusest normaalsus ja vastupidi. Miski muu ei aita hingelt ja vaimult haiget inimest paremini kui olla looduses, inimese loomulikus keskkonnas. Tuues sõmera hoolealused linna, ühe Kuressaare kõige vilkama tänava äärde aiaga ümbritsetud kitsaste tubadega majja, majja kus pole õieti oma aedagi on kuritegu nende vaesekeste vastu kes vajaksid rahu ja toetust. Nad on niikuinii juba oma haiguse tõttu nagu vabakäigu vangid ja paigutada nad harjumatusse keskkonda linnakära keskele, on täiesti vastutustundetu….\nLisatud: 26.10.2017 / 11:07\nKas pole natuke vale koht valitud.. madal kiviaed ja selle taga kohe Kuressaare peamagistraal, aga kui mõni ullike kes on Sõmera metsavahel harjunud kogemata teele ette astub– kes süüdi– muidugi autojuht, kes ei näinud ohtu ette!\nLisatud: 26.10.2017 / 11:10\nJuuksuriproual aga ei tasu hirmu tunda, saad ju kliente juurde, mis need ilusad nahktoolid muidu tolmuvad!\nLisatud: 26.10.2017 / 11:33\nNüüd ongi tõeline probleem käes.\nPaneme inimesed kuskile eraldi isoleeritud kohta ja las nad olla seal omaette. Selline lahendus ei ole kunagi olnud vajalik. See asjaolu teeb vaid probleemi suuremaks.\nEilses artiklis mainisin sama asja, et neid inimesi oleks ammu pidanud linnaeluga kohandama hakkama. Millisel muul moel mingisugune areng toimuda saaks?\nLisatud: 26.10.2017 / 11:46\nProbleemi olemust ilmestab lehe tänase numbri kirjutis “Audit leidis Tallinna tänaval kitsaskohti”, ehk see, millele viitasin eile https://arhiiv.saartehaal.ee/2017/10/25/somera-inimesed-kolitakse-ruubi-kodusse/#comment-784462 — psüühiliste erivajadustega inimesed tuuakse “metsast” Kuressaare absurdse liikluslahendusega peamagistraali äärde!\nLisatud: 26.10.2017 / 12:28\n1) Kuressaare linnas ei ole ühtegi magistrali ja\n2) Sina ei ole arst, et hakkad teiste inimeste psüühilist taset hindama.\nPS. Hangi omale alias, mitte ära kasuta teise aliast!\nLisatud: 26.10.2017 / 12:54\nnendega erilisi probleeme pole. Aga linna suhtes nii kindel pole. Seal on nii palju kurje inimesi nende ümber ja nii palju ahvatlusi….\nLisatud: 26.10.2017 / 13:04\n1) Tallinna tänav on Kuressaare peamagisrtaal ehk suur keskne liiklustee definitsiooni järgi.\n2) Pole siin hinnanud kellegi psühhilist taset.\nHangi omale alias, lugejad tevad vahet, kes mida kirjutab — https://arhiiv.saartehaal.ee/2017/10/26/kalureid-hairib-peatumiskeeld/#comment-784543\nLisatud: 26.10.2017 / 13:14\nPagulased majutatakse Torgu internaati, linnavurled võivad rahulikud olla.\nLisatud: 26.10.2017 / 13:16\n1) Kas sul on vastav sertifikatsioon, et liiklusolusid hindad magistralideks ja tavalisteks külateedeks? Minu spekulatsiooni järgi on kõik teed Kuressaare linnas väikesed ja magistralidest pole juttugi. Heal juhul on neid vaid Tallinnas, kui sedagi.\n2)…psüühiliste erivajadustega inimesed tuuakse… . Selles lauses väljendab libaVolli ju selgelt, et psüühiliste erivajadustega inimesi ei tohiks linna tuua. Kust võtab tavainimene õiguseks seda otsustada?\nHangi omale alias, lugejad tevad vahet, kes mida kirjutab. Kui soovid niisama lahmida, siis vaatame, kumb kauem vastu peab. Minugi poolest võid edasi lasta ja minu kommentaaride näol oma libakonto alt postitusi teha. ;)\nLisatud: 26.10.2017 / 13:21\n1) ja 2) Mina olen üks vanimaid ja kõige pikaajalisema staažiga ekspertkommentaatoreid kohalikul saarel.\nSeega on mul õigus anda omapoolne hinnang vastavatele situatsioonidele.\nEi võta vaevaks mingisuguste tühikargajatega vaielda.\nLisatud: 26.10.2017 / 14:08\nKUS SEE RAHA TULI MAJA OSTUKS 200 000 EURI SOTSIST…\nMeeletu summa leitakse nagu lupsti – sahkerdatatakse invaliididega kes ei móista muhvigi !?\nSeal samas aias elab ju teine perekond kellele see maja kunagi kuulus , ja nùùd on fakti ees uute omanikega – kelleks on riik !\nLisatud: 26.10.2017 / 14:59\nVahur, oled oma kirjutistega tõestanud, et oled üsna nutikas mees. Selle kohta on ka ütelus, et tark annab järele. Miks sa ei võiks seda teha ja lõpetada see jändamine siin igasugustega.\nLisatud: 26.10.2017 / 16:18\nMina oleks 200 000€ eest küll suutnud neile suurema ja sobilikuma maja ehitada.\nLisatud: 26.10.2017 / 16:42\nKas nüüd odavama aga 180m2 tänapäevastele normidele vastava elamu teeks küll selle raha eest.\nLisatud: 26.10.2017 / 18:40\nSõrve võiks küll täiesti puutumata pagulastest jääda, tambivad ilusa looduse ja reostavad kõik. Oleks kohutav kui selline asi pääks juhtuma\nedasi lollide maale\nLisatud: 26.10.2017 / 20:14\nSeda võiks nimetada mitsuurinluseks või lõssenkismiks nende inimestega. No on natuke viga saanud nupukestega, aga viima parematesse??? tingimustesse ja küll neil mõistus pähe tuleb. Jälle euroopalikud väärtused. Min arvates on need Sõmera juhid täielikud naerualused, saamata aru, et nad tegelevad lollustega. Kui need saaksid nii lihtsalt normaalseks, oleks seda juba ammu tehtud.


Lea kringlitegu: Jõulu eri! - Tartu Rahvaülikool\nLea kringlitegu: Jõulu eri! Uus!\nMeie ülipopulaarse kringlikoolituse jõuluhõnguline erikoolitus! Töötoas valmib suussulav magus jõulukringel. Oodatud on kõik, nii alustajad kui ka need, kes soovivad pärmitaignaga paremaks sõbraks saada ja kringlikunsti meisterlikult vallata. Lisaks jagab koolitaja Lea sel korral ka maitsva jõulukeeksi retsepti ja küpsetab selle ka kohapeal kõigile maitsmiseks.\nKoolituselt kaasa saadavad rohked nipid, nõuandeid ja julgustus on heaks eelduseks harjutades meistriks saada. Igaüks saab käed jahuseks ja endale ise kringli kojuviimiseks valmis teha.\nTöötuba toimub meie uues köögis Ülikooli tn 1.\nLea Saks töötab pagarina ökopagaris Pagar Võtaks. Ta on omandanud koka eriala Tartu Kutsehariduskeskuses ning töötanud 10 aastat kokana Tähtvere Päevakeskuses, suviti ka spordilaagrites. Leale meeldib eksperimenteerimine uute maitsetega, nii et sama rooga ta naljalt kaks korda ei valmista. Lea ei hoia toiduvalmistamise saladusi endale, vaid armastab neid jagada..\nLea kringlitegu: Jõulu eri!


Teisipäev, 09.04.2013, 10:00\n1. 10:01 Vabariigi Presidendi poliitiline avaldus\n10:23 Istungi rakendamine\n2. 10:24 Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatava protokolli Iiri rahva murede kohta seoses Lissaboni lepinguga ratifitseerimise seaduse eelnõu (390 SE) esimene lugemine\n3. 10:34 Kindlustustegevuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (349 SE) teine lugemine\n4. 10:39 Erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu (343 SE) teine lugemine\n5. 10:42 Riikliku pensionikindlustuse seaduse ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (360 SE) esimene lugemine\n6. 11:00 Investeerimisfondide seaduse muutmise seaduse eelnõu (408 SE) esimene lugemine\n10:00 Istungi rakendamine 1. 10:01 Vabariigi Presidendi poliitiline avaldus 10:23 Istungi rakendamine 2. 10:24 Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatava protokolli Iiri rahva murede kohta seoses Lissaboni lepinguga ratifitseerimise seaduse eelnõu (390 SE) esimene lugemine 3. 10:34 Kindlustustegevuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (349 SE) teine lugemine 4. 10:39 Erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu (343 SE) teine lugemine 5. 10:42 Riikliku pensionikindlustuse seaduse ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmise seaduse eelnõu (360 SE) esimene lugemine 6. 11:00 Investeerimisfondide seaduse muutmise seaduse eelnõu (408 SE) esimene lugemine\nAustatud Riigikogu, tere hommikust! Alustame Riigikogu täiskogu V istungjärgu kümnenda töönädala teisipäevast istungit. Head kolleegid, kas kellelgi on üle anda eelnõusid ja arupärimisi? Eelnõusid ja arupärimisi üle anda ei ole.\nKuulame nüüd ära Vabariigi Presidendi poliitilise avalduse. Toetudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-le 155, soovib Vabariigi President esineda poliitilise avaldusega. Seekord kestab see kümme minutit ning lähtudes Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse §-st 155 leppisid Riigikogu juhatus ja Vabariigi President kokku, et ettekandjale küsimusi ei esitata. Pärast Vabariigi Presidendi avaldust avatakse läbirääkimised, mille käigus võivad sõna võtta fraktsioonide esindajad. Härra president, palun teid Riigikogu kõnetooli!\nAustatav seadusandja Riigikogu! Seisan täna teie ees, et täita möödunud aasta 21. novembril avalikult antud lubadus. Ma andsin selle Kadrioru jääkeldris toimunud koosolekul, kus vabakonna esindajad, parlamendierakondade poliitikud ja riigiõiguse tundjad leppisid kokku hiljem rahvakogu nime saanud ühisloomeprotsessi käivitamises. Ühisloomeprotsessi eesmärk oli koguda ideid poliitilise konkurentsi elavdamiseks, valija häälele suurema kaalu andmiseks, valimistevahelisel ajal poliitika tegemises osalemiseks, sundparteistamise tõkestamiseks ja erakondade rahastamise ausamaks muutmiseks.\nKutsusin kõiki üles nende teemade üle mõtlema, oma ettepanekuid ja arvamusi esitama meilitsi ja kirja teel, era- ja avalikes aruteludes. Nüüd on see tee läbi käidud, ideed on kõigilt soovitajatelt kokku kogutud ja süstematiseeritud. Need on korduvalt läbi arutatud ja mõjuanalüüsiga varustatud. Eesti elanikkonna esinduslik valim kogunes laupäeval arutelupäevale ja tegi teatavaks oma läbikaalutud eelistused. Mina seisan siin, et ühisloomeprotsessi tulemus parlamendile üle anda, sest, nagu korduvalt on rõhutatud, ainult Riigikogu otsustab nende ettepanekute seadusteks saamise üle.\nMa tänan kõiki, kes selles töös osalesid, eelkõige Eesti elanikke, kes näitasid üles huvi ja valmisolekut ühiskonna asjades kaasa rääkida! Ma tunnustan vabakonda, kes näitas, et on võimeline kiiresti ja hästi pakkuma lahendusi. Mul on hea meel, et ühisloomeprotsessis tegid erakonnad ülejäänud vabakonnaga ausameelset koostööd. See kõik annab lootust, et vähemalt poliitilise konkurentsiga seotud osa Eesti muredest saab lähiajal lahenduse.\nTõsi, kogu ühisloomeprotsess, samuti laupäevase arutelupäeva vorm ja sisu on pälvinud vastakaid hinnanguid. Kordan veel kord: rahvakogu ei ole alternatiivne, Riigikogule vastanduv või sellega konkureeriv otsustusorgan. See on täiendav võimalus meie arenevas ja uusi lahendusi otsivas demokraatlikus riigis, et anda üldlevinud mõistetele "osalemine" ja "kaasamine" tegelik sisu.\nRahvakogu töö tulemustesse suhtutakse mitmeti. Paljudele on seda liiga vähe ja see on tulnud liiga hilja või siis vastupidi, seda on liiga palju ja see on tulnud liiga vara. Aga kõik see väärib minu hinnangul põhjalikku ja avatud arutelu nii parlamendi põhiseaduskomisjonis, fraktsioonides kui ka siin suures saalis. Rahvakogu sündis ju ka põhjusel, et paljude aktiivsete Eesti kodanike hinnangul on parlament ja selles esindatud erakonnad olnud liiga aeglased, et aduda ühiskonnas aset leidnud muutuste olemust ja ulatust, et me erakondlik süsteem on liiga kapseldunud ning seda reguleerivad seadused eelistavad olemasolevaid suuri ja väljakujunenud erakondi, et uutele tulijatele on sisenemine poliitikamaastikule tehtud nii rahaliselt kui muude künniste tõttu liiga raskeks, et kodanikel napib valimistevahelisel ajal võimalusi osaleda sisuliselt ja tegelikult poliitiliste otsuste tegemise protsessis, et valimiste tulemuse ja kampaaniaks kulutatava raha suhe on liiga otsene.\nRahvakogu töö mõistmiseks on kasulik end kurssi viia näiteks Stanfordi ülikooli silmapaistva teadlase James Fishkini töödega, mis muu hulgas kinnitavad, et just selline rahvakogu poolt äsja kasutatud meetod on rahva arvamuse kaardistamiseks palju täpsem ja sisulisem kui mis tahes avaliku arvamuse küsitlus. Ühtlasi nägime, et ühtset rahva tahet, ainust tõde ja vääramatult õiget teed, mille tundmisega odavat populaarsust ihkavad poliitikud eputavad, ei ole olemas. Rahvas koosneb inimestest. Meie inimesed, needsamad, kelle õlul seisab Eesti, on targad ja ka erinevad. Vaid ühises arutelus on võimalik selgitada, millised on lahk- ja millised ühisarvamused. Üksinda kõikide eest ei mõtle ega tunne keegi.\nHead parlamendiliikmed! Eestit on sageli eeskujuks toodud, kuna me suutsime paindlikult ja kiiresti, mõnedel hinnangutel koguni eeskujulikult reageerida muutustele maailma majanduses ja oma rahanduslikes võimalustes. Meenutan, et küllaltki radikaalsed eelarvekärped õnnestus ära teha harvanähtavas sisepoliitilises koostöös. Olen Riigikogu selle eest ka korduvalt tunnustanud. Ja nüüd küsin: mille poolest erineb leppimine kainestava tegelikkusega eelarvepoliitikas sellest, et meil tuleb arvestada avalikkuse soovi elavdada poliitilist konkurentsi ja avardada valimistevahelisel ajal poliitikas osalemise võimalusi? Kas asi on selles, et majanduslikke otsuseid surus meile peale meid ümbritsev ja paljuski meist endist sõltumatu karm tegelikkus? Miks ei võiks me ise, välise sunnita aeg-ajalt senitehtut kriitiliselt hinnata ning muuta seadusi, mis ei vasta muutunud ajale ja kasvanud ootustele?\nSee ei tähenda, et kunagi ammu seadusi koostades ja neid vastu võttes oleks tehtud midagi valesti. Nii Riigikogu kandidaatide suhtes kehtestatud kautsjoni määra, valimiskünnise kui ka erakonna asutamiseks vajaliku liikmete arvu osas on kehtinud täiesti arvestatavad argumendid, ent nüüd oleks ehk aeg kõike seda uuesti arutada, kaaluda uuesti poolt- ja vastuargumente ning langetada meie praegustele vajadustele ja ühiskonna ootustele vastav otsus.\nLugupeetav Riigikogu, lõpetuseks ehk kõige olulisemast. Me teame, et küsimus pole ju rahvakogus, vaid meid ümbritsevas õhustikus ja meeleolus. Me võime väita ja ratsionaalselt tõestada, et väga paljude objektiivsete näitajate järgi pole Eesti kunagi olnud nii heas seisus kui praegu, ometi pole ühe riigi ja ühiskonna funktsioneerimine pelk matemaatika või majandusteadus. Efektiivne esindusdemokraatia töötab siis, kui rahva rahulolematust ja ettepanekuid arvestatakse ka valimistevahelisel ajal, kui parlamenti peetakse omaks ja omasuguste inimeste koguks, kui kodanik tõepoolest näeb saadikus eelkõige omaenda esindajat, aga mitte erakonnaliiget, kes kuulub võimuliitu või vastasleeri.\nMaive Rute Euroopa Komisjoni teadusuuringute peadirektoraadist – praegu on ta küll Harvardis – juhtis hiljuti tähelepanu sellele, et kõik edukad riigid jõuavad piisavalt jõukaks saades teatud kriisiolukorda. Ootused muutuvad, inimeste esmavajadused on leidnud lahenduse, mistõttu olemasolevaga ei olda enam rahul ka siis, kui see on enneolematu rikkus. Mõnes riigis, näiteks Lõuna-Koreas ja Taiwanis viis see revolutsioonini, Tšiilis ja Hispaanias aga väärtushinnangute põhimõttelise muutumiseni. See piir – sisemajanduse kogutoodang umbes 15 000 dollarit per capita – jõudis Eestis kätte 2012. aastal. Olen Maive Rutega nõus, kui ta väidab, et ka meie elame praegu läbi väärtushinnangute suurt muutust. Nii mõnigi asi, mis veel viis ja kümme aastat tagasi tõi valimistel hääli, võetakse nüüd vastu muigega, ja eriti nende seas, keda peame oma tuleviku pandiks – avarapilguliste ja palju õppinud noorte hulgas.\nEesti ühiskond nõuab avatud arutelu, ta tahab olla selles protsessis tegelik ja sisuline osaleja. Ma siiralt palun teid, austatud Riigikogu liikmed, võtta rahvakogu ettepanekuid tõsiselt. Ma tänan!\nSuur tänu, härra president! Austatud Riigikogu! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Kas sõna või kõne? Palun, Andrei Korobeinik!\nAustatud Riigikogu eesistuja! Head kolleegid! Osalusdemokraatia ajalugu on päris pikk. Ateena keskväljakul langetasid otsuseid kodanikud ise. Vahendajaid-poliitikuid ei olnud, hääletada sai iga mees. Naistega olid lood keerulisemad. Paljud arvavad, et see oligi tõeline demokraatia ehk rahvavõim. Levinud on samas ka arvamus, et just osalusdemokraatia sai kreeklastele saatuslikuks. Väikses linnas toimis see hästi, kuid kiiresti kasvav impeerium varises kommunikatsiooniprobleemide tõttu kokku. Rahvas võis targalt otsustada, kus võiks uue turu avada, kuid näiteks välispoliitilise strateegia või maksuprobleemidega ei saanud inimesed nii hästi hakkama. Paljud kodanikud ei suutnud ohverdada lühiajalist kasu strateegilise võidu nimel.\nViimastel kuudel oli mul unikaalne võimalus osaleda rahvakogu protsessis, seda nii Riigikogu põhiseaduskomisjoni liikmena kui ka korraldajatega koos, mõeldes nendega kaasa. Rahvakogu tõestas, et rahvas tahab ja oskab poliitika kujundamisel kaasa rääkida. Osalusdemokraatiaga seotud ohud ei realiseerunud. Populistlikud ideed ei saanud toetust ja rahvakogu töö tulemuseks on kvaliteetne ja tasakaalustatud sisend parlamendile. Kõik ettepanekud ei pruugi siin saalis toetust saada, kuid kõik rahvakogus osalejate tõstatatud teemad väärivad igakülgset arutelu, mis on juba ka alanud.\nOsalusdemokraatia tulevik Eestis on aga tähtsam kui rahvakogu konkreetsed ettepanekud. Rahvakogu tõestas, et praegused osalusdemokraatia tehnilised instrumendid Eestis ei ole piisavalt efektiivsed. Inimesed tahavad poliitikas kaasa rääkida, kuid tunnevad, et neil ei ole seda võimalust. Portaalid Täna Otsustan Mina ja osale.ee ei ole seda nišši mitmel põhjusel täitnud. Väga vähesed teavad, et Riigikogus ja ministeeriumides kaasatakse huvigruppe seadusloomesse pea iga seaduseelnõu koostamisel.\nRahvakogu lõpptulemustest saime teada, et 95% osalejatest toetab rahvaalgatuste arutamist Riigikogus, kuid selleks pakutakse 25 000 allkirja kogumist. Mulle tundub, et piisaks ka 100 korda väiksemast allkirjade arvust. Juhin tähelepanu, et rahvakogu enda veebikeskkonnas sai vaid 18 ettepanekut üle 200 toetushääle, ülejäänud said vähem. Usun, et ka 200 allkirjaga petitsioon võiks jõuda Riigikogu komisjonidesse, kes menetleks neid petitsioone avalikel istungitel. See oleks rahvakogu idee loomulik edasiarendus, osalusdemokraatia niisuguse kanali loomine, mis toimiks pidevalt, mitte lihtsalt ühekordse eksperimendi korras. Loodan, et see mõte leiab siin saalis toetuse.\nLoomulikult peab Riigikogu igal juhul jätkama tavalist kaasamist, nagu seni on tehtud. On iseenesestmõistetav, et huvigruppidelt küsitakse tagasisidet ja nende esindajaid kutsutakse Riigikogu komisjoni istungitele. Selleks ei pea allkirju koguma. Samuti saab iga valija pöörduda oma saadiku poole ja paluda tal seaduseelnõu algatada. Allkirjade kogumine petitsioonide alla oleks pigem varuväljapääs, nagu lennukis: kasutama ei pea, kuid viimase võimalusena on ikka abiks. Aitäh!\nAustatud juhataja! Head kolleegid! Mõni aeg tagasi väitsid ühe erakonna esindajad siin saalis tõsimeeli, et selleks, et meie, poliitikud, saaksime hakata tegelema laste ja lastega perede probleemidega, tuleb anda lastele valimisõigus, olgu otsene või kaudne. Ma julgen öelda, et ei, ei tule. Meil on õigus vastavalt rahva ootustele ja ühiskonna vajadustele nende probleemidega tegeleda ka praeguste seaduste raames. Tegelikult võib öelda, et sama lugu on enamiku rahvakogu algatustega.\nTähtsam kui poliitika tegemist ja poliitiliste otsuste langetamist reguleerivate seaduste muutmine on vahest selle mõistmine, mis olid need ühiskondliku rahulolematuse põhjused, mis jääkeldri protsessi ja rahvakogu kokkukutsumiseni viisid. Põhiline põhjus oli poliitilise kultuuri allakäik, mis ei leidnud aset mitte mingite seadusmuudatuste tõttu, vaid senise seadusraamistiku sees.\nJah, me peame väga tõsiselt läbi arutama kõik rahvakogust meie ette tulnud algatused. Ka mina olin meeldivalt üllatunud, et lauspopulismi nende ettepanekute puhul ei olnud. Tõepoolest, on väga tähtis mõista praegusi ühiskondlikke protsesse ja mullistusi ning teha korrektuurid poliitilises kultuuris, poliitilises käitumises.\nÜks olulisimaid ettepanekuid selles rahvakogu ettepanekute paketis on kärpida raha võimu poliitiliste otsuste üle, seda nii muutes erakondade rahastamise ausamaks, läbipaistvamaks ja võrdsemaks kui ka vähendades valimiskampaaniate mahtu. Nagu ka siit puldist on palju räägitud, on valimiskampaaniateks kulutatava raha ja valimistel saavutatava tulemuse vahel kahetsusväärselt suur korrelatsioon.\nTegu on seejuures ka poliitilise mänguvälja võrdsustamisega. Me teame, et nii vähe erakondi kui praegu pole parlamendis pärast Eesti iseseisvuse taastamist enne olnud. Niisugune poliitikamaastiku konsolideerimine on meile kaua aega eesmärk olnud ja ma julgen öelda, et 1990. aastate alguses, 1990. aastate esimesel poolel oli see eesmärk õige. Nüüd aga tundub, et see protsess on läinud liiga kaugele ja pärsib ühtedel valimistel parlamendist välja jäänud erakondade võimalust siia naasta, samuti päris uute tulijate võimalust otsustajate sekka pürgida.\nMe võime täie kindlusega öelda, et loomulik poliitikasse ja parlamenti sisenemise künnis on nende aastatega tublisti tõusnud. Olemasolevatel suurtel erakondadel on arvestatav pagas ja struktuur, millega konkureerida on isegi administratiivsete künniste alandamise korral väga keeruline. Piltlikult öeldes võib öelda, et kui me alandame või langetame kvalifikatsiooninormi, mille täitmise korral sprinter pääseb olümpiale 100 meetrit jooksma, siis ei tee see talle ilmtingimata lihtsamaks poodiumile pääsemist.\nNii et kindlasti me peame väga tõsiselt analüüsima neid ettepanekuid, mis soovitavad vähendada raha võimu poliitikas, samuti poliitilise mänguvälja võrdsustamist olemasolevate ja kas siis päris uute või taas poliitikasse pürgivate poliitiliste jõudude jaoks. Ma arvan, et see on Eesti demokraatia vaba pluralistliku mõttevahetuse huvides. Ka see osa ettepanekuid, mis puudutab avalikkuse, huvigruppide, ühiskonna, vabakonna kaasamist poliitiliste otsuste kujundamisse ja langetamisse valimistevahelisel ajal, väärib kindlasti seadusandjate tasemel ülevaatamist, aga minu isikliku sügava veendumuse kohaselt on see eelkõige siiski poliitilise kultuuri ja meie kõigi sisemise kultuuri küsimus. Soovin meile jõudu rahvakogu ettepanekute läbiarutamisel!\nAitäh! Kas on veel kõnesoove? Rohkem kõnesoove ei ole. Sulgen läbirääkimised. Läheme tänase päevakorraga edasi.\nAnnan edasi paar teadet. Kolmapäeval, 10. aprillil osalevad infotunnis järgmised valitsusliikmed: peaminister Andrus Ansip, kultuuriminister Rein Lang ja põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder.\nRiigikogu esimees on edastanud Riigikogu liikmete arupärimise haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoole.\nKohalolijaks on registreerunud 84 Riigikogu liiget, puudub 17.\nLäheme tänase päevakorra juurde. Algab Vabariigi Valitsuse algatatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatava protokolli Iiri rahva murede kohta seoses Lissaboni lepinguga ratifitseerimise seaduse eelnõu 390 esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli välisminister Urmas Paeti!\nTere hommikust! Mul on ettepanek, et Riigikogu läheks korraks Eesti rahva murede juurest Iiri rahva murede juurde. Nimelt on valitsus esitanud parlamendile Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatava protokolli Iiri rahva murede kohta seoses Lissaboni lepinguga ratifitseerimise seaduse eelnõu. Selle eelnõu eesmärk on ratifitseerida nimetatud protokoll, millele Eesti on alla kirjutanud eelmise aasta 16. mail. See protokoll lisatakse Euroopa Liidu aluslepingutele vastusena Lissaboni lepingu heakskiitmisel väljendatud Iiri rahva muredele seoses Lissaboni lepinguga. Teatavasti oli põhjus, miks Lissaboni leping Iirimaal esimesel rahvahääletusel tagasi lükati, Iiri rahva mure, kas teatud Iiri põhiseaduses sätestatud põhimõtted jäävad kehtima ka peale Lissaboni lepingu jõustumist. Selle protokolliga, mis on teie ees, kinnitatakse üle nii Iiri põhiseadusest kui ka Euroopa Liidu aluslepingutest tulenevate seniste põhimõtete jätkuv austamine ja kehtimine. See protokoll peab eelkõige selgitama Lissaboni lepingu tõlgendamist Iirimaa suhtes.\nEuroopa Ülemkogu arutas pärast Iirimaa referendumit tekkinud olukorda ja Iirimaa tõstatatud probleemide lahendamise võimalusi esimest korda 2008. aasta detsembris. 2009. aasta juuni ülemkogu kohtumisel jõudsid liikmesriigid kokkuleppele selliste tagatiste andmises Iirimaale, mis kinnitaksid eri valdkondades Iiri põhiseadusest tulenevate põhimõtete jätkuvat kehtimist. Selle protokolli lisamisega Euroopa Liidu aluslepingutele sai mäletatavasti ka võimalikuks Lissaboni lepingu heakskiitmine 2. oktoobril 2009 Iirimaal toimunud teisel rahvahääletusel. See protokoll tuleb vastavalt kokkuleppele ratifitseerida kõigis liikmesriikides, täites seejuures riikide põhiseadusest tulenevaid nõudeid, sest sellega muudetakse Euroopa Liidu aluslepinguid, samuti on ratifitseerimise nõue sätestatud protokolli artiklis 4. Praeguseks on selle protokolli ratifitseerinud kuus liikmesriiki: Iirimaa, Austria, Holland, Sloveenia, Slovakkia ja Leedu. Paljudes maades on ratifitseerimismenetlus pooleli. Tänan!\nSuur tänu! Kas ettekandjale on küsimusi? Palun, Arto Aas!\nAustatud välisminister! Mis olukord tekib siis, kui mõni liikmesriik jätab selle protokolli ratifitseerimata?\nKõigepealt, ma loodan, et seda ei juhtu. Aga kui juhtub, siis see protokoll ei saa jõustuda ja teoreetiliselt võiks öelda, et lubadust, mis teiste Euroopa Liidu riikide juhid Iirimaale on andnud, on murtud.\nAustatud ettekandja! Ka Eesti rahval on palju muresid, näiteks augud Tallinna asfaldis, salaalkohol, elektri hinna tõus. Mida me peaks tegema, et Euroopa Liit paneks ka Eesti rahva mured eraldi paberile kirja?\nEks see ikka on võimalik ning mitmesuguseid Eesti rahva muresid eri aegade jooksul on ju Euroopa Liit ka kirja pannud, neid arvestanud ja üritanud nende lahendamisele kaasa aidata. Viimati oli see näiteks Euroopa Liidu uue finantsperspektiivi kinnitamisel, tänu millele päris paljud Eesti rahva mured saavad järgmise finantsperspektiivi raames loodetavasti vähemalt leevendust. Nii et kui mured on, siis ikka tuleb need kirja panna. Küll meid kuulatakse, kui need on selgelt kirja pandud.\nEttekandjale rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu, välisminister! Ma palun kaasettekandeks kõnetooli põhiseaduskomisjoni esimehe Rait Maruste!\nAustatud proua juhataja! Lugupeetud kolleegid! Eelnõu 390 oli põhiseaduskomisjonis arutelul tänavu 25. märtsil. Kutsutud olid ka Marika Linntam, Välisministeeriumi juriidilise osakonna Euroopa Liidu õiguse büroo direktor, ja Vilver Oras, sama ministeeriumi jurist. Kutsutud selgitasid komisjonile eelnõu tagapõhja, protseduuri ja võimalikku toimet. Komisjoni liikmed esitasid hulga küsimusi ja avaldasid ka oma arvamust. Peale mõttevahetust otsustati üksmeelselt, et eelnõu esitatakse esimesele lugemisele 9. aprillil, s.o täna, tehakse ettepanek esimene lugemine lõpetada ja anda muudatusettepanekute tegemiseks aega tavapärased kümme päeva ehk siis kuni 23. aprillini, ning määrata komisjonipoolseks ettekandjaks siinkõneleja.\nÜtlen ministri antud selgitustele nii palju lisaks, et Euroopa Liidu Lissaboni leping avati allkirjastamiseks aastal 2007. Tulenevalt oma riigi põhiseaduslikest protseduuridest pani Iirimaa selle lepingu rahvahääletusele, kus rahvas selle tagasi lükkas. Leevendamaks inimeste muresid, pakuti Iiri rahvale välja võimalus, et asjakohases protokollis kinnitatakse üle, et Iiri põhiseaduse ja riikluse alusväärtused on ka pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist kaitstud. Võib polemiseerida selle üle, kas sellise protokolli tee on kõige mõistlikum ja otstarbekam lahendus, kuid see ei ole meie tänane teema. Meie jaoks on protokolli ratifitseerimise seadus vajalik Euroopa Liidu õigusest tulenev protseduuriline samm, mis ei too Eestile kaasa mingeid lisakohustusi ega õigusi. Seega on ettepanek selle eelnõu esimene lugemine lõpetada. Aitäh!\nSuur tänu! Kas ettekandjale on küsimusi? Palun, Inara Luigas!\nAustatud ettekandja! Täna on selline kummaline või huvitav päev. Äsja tõi siia Riigikogusse rahva nimel murekirja meie president ja Riigikogu hakkab neid ettepanekuid arutama. Kuidas sündis too murekiri Iirimaal? Kas tuli ka kokku rahvakogu, tegi pöördumise ja see saadeti edasi? Kas komisjonis arutati seda?\nEi, sellest vaatepunktist me seda küsimust ei arutanud. Ma kordan, et alusleping ehk Lissaboni leping oli Iirimaal rahvahääletusel ning Iiri rahvas tervikuna, mitte nende rahvakogu, pidi otsustama, mida lepinguga teha. Nad lükkasid selle tagasi. Asi puudutas Iiri rahva jaoks ülimaid väärtusi, nagu õigus elule, riigi neutraalsus ja muud fundamentaalsed väärtused. Meie rahvakogus olid arutelude teemad teise ilmega ja kuulusid alamale astmele, aga mingit sarnasust võib leida.\nPalun, Arto Aas, teine küsimus!\nKas selle päevakorrapunkti raames oli põhiseaduskomisjonis juttu ka Euroopa Liidu uue aluslepingu koostamise vajadusest?\nEi, selle punkti raames ei olnud. Aga meil on olnud sellest juttu, et Euroopa Liit on arenev organism ja ilmselt praegu kehtiv lepingustruktuur vajab edasiarendamist. Tuleks paremini kokku leppida, mida teeb Euroopa Liit ja mida teevad selle liikmesriigid ehk riigid, kes on Euroopa Liidu loonud. Pädevuste jaotus peaks olema täpsem. Niisugune arutelu on olnud, kuid väga üldisel tasemel. Me ei ole detailidesse läinud.\nEttekandjale rohkem küsimusi ei ole. Suur tänu, Rait Maruste! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Läbirääkimisi avada ei soovita. Juhtivkomisjoni ettepanek oli eelnõu 390 esimene lugemine lõpetada. Esimene lugemine on lõppenud. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 23. aprilli kell 17.15.\nAsume järgmise päevakorrapunkti juurde. Algab Vabariigi Valitsuse algatatud kindlustustegevuse seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 349 teine lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli majanduskomisjoni liikme Lembit Kaljuvee!\nLugupeetud proua juhataja! Head kolleegid! Riigikogu majanduskomisjon arutas kindlustustegevuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu 349 teisele lugemisele saatmist kahel korral: 21. märtsil ja 26. märtsil. 21. märtsil arutati esimesena läbi ettepanekud, mis puudutasid keelelisi parandusi. Sellele järgnes pikem ja tõsisem arutelu. Kuna eelnõuga muudetakse mitut finantssektori valdkonna seadust, tegi Rahandusministeerium selle kohta ka ettepanekuid, mis olid seotud investeerimisfondide seaduse muutmisega. Sellele komisjoni istungile olid kutsutud Rahandusministeeriumi kindlustuspoliitika osakonna peaspetsialist Kristiina Kubja, finantsturgude poliitika osakonna peaspetsialist Janika Aigro ja Finantsinspektsiooni juhatuse liige Kilvar Kessler, kes põhjendasid neid muudatusettepanekuid, tuues esile just praeguse börsi vajadusi. Ministeerium tahtis neid muudatusi kiiresti teha, majanduskomisjon aga nentis, et tegu pole tema valdkonda kuuluva küsimusega ja õigem oleks pöörduda rahanduskomisjoni poole. Selliste otsustega komisjoni istung 21. märtsil lõppeski. Keelelised parandused kiitsime heaks ja pöördusime rahanduskomisjoni poole palvega anda oma arvamus eelnõu kohta. 26. märtsil, kui me teist korda arutasime selle seaduseelnõu saatmist siia saali teisele lugemisele, oli meil teada, et rahanduskomisjon võttis Rahandusministeeriumi ettepanekud n-ö enda kanda. Tõstatatud probleemide lahendamiseks otsustati koostada uus eelnõu. 26. märtsil tegime järgmised otsused. Otsustasime saata eelnõu täiskogu istungi päevakorda tänaseks, 9. aprilliks, teha ettepaneku teine lugemine lõpetada ning saata eelnõu kolmandale lugemisele, kui täna teine lugemine lõpetatakse. Ka on ettepanek eelnõu seadusena vastu võtta. Kõik need otsused võeti vastu konsensusega. Aitäh!\nSuur tänu! Kas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole.\nEelnõu kohta on kaks muudatusettepanekut, mõlemad on teinud juhtivkomisjon, kelle ettepanek on arvestada neid täielikult. Oleme muudatusettepanekud läbi vaadanud. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 349 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõppenud.\nJärgmine päevakorrapunkt on kultuurikomisjoni algatatud erakooliseaduse muutmise seaduse eelnõu 343 teine lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli kultuurikomisjoni liikme Paul-Eerik Rummo!\nLugupeetud eesistuja! Lugupeetud Riigikogu! Kõnealuse eelnõu esimene lugemine toimus siin saalis mäletatavasti 19. veebruaril. Muudatusettepanekuid tähtajaks ei laekunud, küll pidas kultuurikomisjon ise vajalikuks eelnõu teksti normitehniliselt täpsustada. Komisjoni koosolekul 25. märtsil otsustati teha ettepanek võtta eelnõu teine lugemine päevakorda 9. aprillil ja teine lugemine lõpetada.\nNeed kaks muudatusettepanekut, mida te näete, on ette valmistanud kultuurikomisjon ise. Tegime need eesmärgil muuta mõlemad seaduseelnõu punktid juriidiliselt ühemõtteliseks ja täpsemaks. Seda ka põhjusel, et esimesel lugemisel juhiti siin saalis tähelepanu sellele, et erakoolidel, kelle kohta see eelnõu käib, ei ole hoolekogusid. Nende otsustuskogu nimetatakse nõukoguks ning seepärast võinuks viide kehtivale põhikooli- ja gümnaasiumiseadusele osutuda ebatäpseks, kui ka erakoolide puhul olnuks teise õppekeele rakendamise taotlejana nimetatud hoolekogusid. Nii et te näete siin praegu § 15 lõike 11 täpsustust. Eelnõu punktiga 2 muudetakse erakooliseaduse § 25 sõnastus ühemõtteliseks ja täpsemaks. Sisulisi muudatusi eelnõus need parandused kaasa ei too. Aitäh!\nKas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Väga suur tänu, Paul-Eerik Rummo! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Kõnesoove ei ole, läbirääkimisi ei avata.\nVaatame läbi muudatusettepanekud. Mõlemad on kultuurikomisjoni tehtud. Muudatusettepanek nr 1, juhtivkomisjoni ettepanek on arvestada seda täielikult. Muudatusettepanek nr 2, juhtivkomisjoni ettepanek on arvestada seda täielikult. Muudatusettepanekud on läbi vaadatud.\nJuhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 343 teine lugemine lõpetada. Teine lugemine on lõppenud.\nTänane järgmine päevakorrapunkt on Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud riikliku pensionikindlustuse seaduse ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse muutmise seaduse eelnõu 360 esimene lugemine. Ma palun ettekandeks kõnetooli Riigikogu liikme Marika Tuus-Lauli!\nAustatud eesistuja! Head kolleegid! 2009. aasta veebruaris jõustus seadus, millega valitsus lõpetas riigi kulul pensionide ja puuetega inimeste toetuste tasuta kojukande. See teenus jäi alles vaid väikestele gruppidele puuetega inimestele ja hajaasustusega piirkonnas elavatele inimestele. Tegu oli ühega kõige esimestest kärbetest – asi otsustati 2008. aasta 22. oktoobril. See oli umbes see aeg, kui peaminister Andrus Ansip ütles, et sellises kriisis võikski elada. Uuendus puudutas tol korral umbes 70 000 pensionäri. Riik hoidis sellega 2009. aasta 11 kuuga kokku umbes 26 miljonit krooni ehk tänases vääringus 1,66 miljonit eurot. Täna näeme, et valitsuse soov postiteenuse pealt kokku hoida on andnud tagasilöögi eelkõige maapensionäridele ja puuetega inimestele, aga ka linnades elavatele eakatele ja puuetega inimestele, kes ei ole võimelised ise rahanatukese järel käima. Suurem osa pensionäre tasuta kojukannet muidugi ei vaja, probleem puudutab umbes 32 000 inimest. Umbes 370 000 inimest laseb oma pensioni või toetuse pangakontole kanda.\nEesti Keskerakonna fraktsioon tahab nüüd nendele mõnekümnele tuhandele inimesele appi tulla, kes on sunnitud maksma iga kuu üsna suure summa Eesti Postile, et oma pensioniraha kätte saada. Tahame aidata oma rohkete tööaastatega välja teenitud pensioniraha kätte saada riigi kulul posti teel kojukandena ka nendel, kes suures hädas on sunnitud lubama oma pensionirahakese kanda teise inimese kontole. Tagasiside maapensionäridelt näitab, et seda oleks hädasti vaja, inimestele on ümberkorraldus ikkagi väga palju muret ja ebameeldivusi tekitanud. Kokkuhoid kõige nõrgemate ja abitumate arvel, kes on meie kõigi tänase päeva hüvanguks oma tööpanuse andnud, on küüniline ja ebaeetiline. Pealegi on suur, peaaegu 15%-line majanduse kukkumine ammu läbi saanud, majandus on ju jälle kasvamas. Nüüd on tulnud aeg valusad kärped tagasi pöörata. Meenutan ka seda, et seaduse muutjad rõhutasid tol korral siin saalis, et see otsus tehti esialgu vaid aastaks ja vaadatakse edaspidi uuesti läbi. Seda pole tehtud. Me anname teile selleks nüüd võimaluse.\nEelnõu eesmärk on parandada eakate ja puuetega inimeste toimetulekut, taastada pensionide ja puuetega inimeste sotsiaaltoetuste raha tasuta kojukanne neile, kes ilma hakkama ei saa. Omal ajal sai selle teema üle siin saalis väga palju arutatud. Ma mäletan, et Keskerakonna fraktsioon ja Rahvaliit sõdisid väga järjekindlalt selle vastu, et lõpetatakse pensionide tasuta kojukanne.\nTasuline kojukanne, muide, on vanainimestele väga kallis. Kui see muudatus tehti, oli aasta tasu selle eest 720 krooni ehk praeguses vääringus 46 eurot. Nüüdseks on hinnad loomulikult väga palju tõusnud. Võrreldes 2009. aasta esimese kvartaliga on kojukanne kallinenud pea 13%. Tänavu jaanuaris tõstis Eesti Post taas hindu, pensioni koju viimine maksab kuus 4,88 eurot senise 4,60 asemel. Seega tuleb pensionäridel pensioni kojukande eest välja käia umbes 60 eurot. Need inimesed, kes peavad iga kuu Eesti Postile loovutama 4,88 eurot, et oma väljateenitud pensioniraha kätte saada, ei tee seda muidugi suurest õnnest, et raha hakkab üle jääma, vaid ikka olude sunnil, sest muudmoodi ei saa. See on pealesunnitud lahendus, see on jõuvõte. Leiame, et seda tuleb käsitada kui pensionide tahtlikku vähendamist. Muu hulgas väljendab see ka ebavõrdset kohtlemist – osa inimesi ju ei pea selle teenuse eest maksma ja saavad pensioniraha riigi kulul koju kätte. Tasuta kojukannet võimaldab riik vaid vähestele puuetega inimestele, ainult sügava puudega, liikumistakistusega töövõimetuspensionäridele ja osale hajaasustusega alal elavatele inimestele.\nProbleem on terav just maapiirkondades. Minu kui rahvasaadiku poole on selle murega korduvalt pöördutud. Samas, riigieelarve seisukohalt on tegemist marginaalse summaga, pigem on küsimus suhtumises endast nõrgematesse. Maal on väga vähe sularaha- ja makseautomaate, nagu te teate. Neid on pidevalt likvideeritud ning postkontoreid on massiliselt suletud. Raha kättesaamiseks ja tehingute tegemiseks peab sõitma mõnda suuremasse keskusse. Aga maapiirkonnad ei ole ühistranspordiga ühtlaselt kaetud, paljudesse küladesse ei jõua liinibuss üldse. Inimesed ei suuda pikkadel talvedel ja libedate teedega bussi peale komberdada, paljud ei orienteerugi praeguses sõidukorralduses, paljud ei ole selleks võimelised. Küll ja küll on olnud juhtumeid, kus voodihaigele inimesele, vanurile on tasuta kojukanne ära öeldud ja ta on sunnitud oma pensioni laskma edaspidi kanda näiteks naabrinaise arvele. Aga kes seda siis tahab? Palju on ka neid, kes küll voodihaiged ei ole ja saavad koduses majapidamises hakkama, aga ei riski enam väravast suurt välja minna. Kõige rohkem suudab selline inimene kuidagimoodi ära käia kauplusauto juures, kui see ikka veel käigus on, aga sõita kuhugi kaugele pole enam jõukohane.\nEks siin ole teisigi probleeme. Ei pruugi ju iga pensionär pangaautomaadist, kui see olemas on, raha väljavõtmisega hakkama saada. Vana inimene on juba öid ette magamata. Paljudel, keda see probleem puudutab, ei ole sügavat puuet, liikumistakistust tõendavat paberit taskus, paljudele aga on kogu selle bürokraatiamasina läbimine väga vastumeelt.\nNüüd aga võib-olla kõige tähtsamast. Et oma pensioni või toetusraha kättesaamisega ollakse hädas, näitab kõige paremini fakt, et 21 423 inimest – see oli eelmise aasta poolaasta seisuga – laseb olude sunnil oma pensioni kanda võõra inimese kontole. Kakskümmend üks ja pool tuhat inimest laseb oma pensioniraha kanda teise inimese kontole! Pluss need, kes on välismaal, kuid see praegu asjasse ei puutu. Kui pensione vajaduse korral koju tasuta kätte toodi, siis pensioniraha teise inimese kontole kandjaid peaaegu ei olnudki. Kes meist tahaks, et meie raha kantakse kellegi teise arvele? Olgu see sugulane või naaber või ka oma laps või lapselaps, seda ei tahaks meist mitte keegi. Seda, et vallaametnik võtab raha välja, sisuliselt enam üldse ei kasutata. Ei taha meist mitte keegi, et meie rahakotis keegi võõras inimene soriks. See on ka vägagi ohtlik. Mis saab, kui see teine inimene sureb? Probleeme on muidki. Kui palju on juhtunud, et joodikust lapsed varastavad ema või isa paljaks! Ei taha neid juhtumeid siin puudutada, aga need on valusad lood. Sageli kuuleme, kuidas pensionipäeval on vanainimesi röövitud ja nad söögirahast ilma jäetud. On tekkinud lausa omaette pätikambad, kes jälgivad, kuidas vanainimesed oma raha välja võtavad.\nMeie eelnõu seadusena vastuvõtmise korral kuluks umbes 157 000 eurot. Inimesi, kes maksavad kojukande eest ise, on 10 800. Lisame siia ka need, kes lasevad oma pensioni teise inimese pangakontole kanda, ehk siis ca 21 500 inimest, kokku saame umbes 32 000. Paneme natuke juurde ka, umbes 200 000 eurot läheks see eelarvele maksma. Kehtima hakkaks see seadus eelnõu kohaselt järgmise aasta jaanuaris.\nÜks nüanss veel: riigi tulu pensionide kojukande lõpetamisest on siiski väike olnud, võitnud on aga pangad, kes nende viie aastaga on juurde saanud – kuulake! – 162 401 päris uut klienti. Nii et ka pensionäridest ja puuetega inimestest on saanud pankade rikastumise allikas. Ma arvan, et riik ei peaks seadusega looma võimalusi toita panku ja riigifirmat Eesti Post. Aitäh!\nKas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu, Marika Tuus-Laul! Ma palun kaasettekandeks kõnetooli sotsiaalkomisjoni aseesimehe Yana Toomi!\nLugupeetud proua eesistuja! Head kolleegid! Sotsiaalkomisjon arutas seda eelnõu oma istungil. Meie ettekandjaks oli Marika Tuus-Laul, komisjonipoolseks ettekandjaks määrati mind. Marika Tuus-Laul tutvustas eelnõu sisu. Ma ei hakka praegu pikalt kordama, mida ta rääkis, samas jäi Marikal mainimata üks aspekt, mida me istungil ka puudutasime. Nimelt oli teemaks pangaautomaatide puudus. Komisjonis tekkis küsimus, kas Eestis on inimestel igal pool võimalus pangaautomaadist sularaha välja võtta. Me teame väga hästi, et sellist võimalust ei ole. Automaate on praegu vähe ja tulevikus on neid veelgi vähem. Komisjonis arutati ka seda, et pensionide kojukanne tühistati justkui üheks aastaks. Sotsiaalministeeriumi esindaja väitis, et inimesed on praeguse korraga harjunud, enam ei ole sellist teenust vaja ja nendel, kes kojukannet vajavad, on see võimalus olemas. Samas ei osanud Sotsiaalministeeriumi esindaja vastata küsimusele, kui paljudele inimestele on tasuta kojukande palve peale eitav vastus antud. Süsteem on selline, et pensionär kirjutab avalduse, et ta tahaks tasuta kojukannet, ja siis talle vastatakse, kas ta saab või ei saa seda. Inimesi, kes saavad seda tasuta, on 10 000 ringis, aga Sotsiaalministeeriumi esindajad ei osanud öelda, kui mitu inimest on saanud eitava vastuse. Küsimus oli neile üllatus.\nAlgatajate andmetel oleks riigieelarvele tekkiv maksimaalne kulu 2,4 miljonit, kuid see võib olla ka väiksem. Inimeste arv, kelle raha läheb teise isiku kontole, on 25 000. Ja need kõik ei ole sugulased, naabrid või muud tuttavad, osa on ka juriidilised isikud, näiteks hooldekodud või sotsiaalhoolekande osakonnad. Sotsiaalministeeriumil ei olnud paraku ka seda statistikat, kui suur on nende 25 000 isiku seas füüsiliste ja juriidiliste isikute osakaal.\nArutasime komisjonis ka seda, et meil on märkimisväärne osa pensionäre, kelle pension makstakse nende arvele välisriigis. Tekkis küsimus, kui palju see maksma läheb. Saime vastuse, et selle teenuse maksab pensionär kinni ise ja et neid inimesi on päris palju.\nKogu arutelu lõppes sellega, et esimese lugemise lõpetamise poolt hääletas 4 ja vastu 5 komisjoni liiget, mis tähendab seda, et komisjon otsustas häälteenamusega eelnõu mitte toetada. Aitäh!\nKas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu, Yana Toom! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Läbirääkimisi avada ei soovita.\nJuhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 360 esimesel lugemisel tagasi lükata. Me peame seda ettepanekut hääletama.\nAustatud Riigikogu, panen hääletusele juhtivkomisjoni ettepaneku eelnõu 360 esimesel lugemisel tagasi lükata. Palun võtta seisukoht ja hääletada!\nEttepaneku poolt hääletas 45 rahvasaadikut, vastu oli 27, erapooletuid ei olnud. Juhtivkomisjoni ettepanek leidis toetust, seaduseelnõu 360 on menetlusest välja langenud.\nJärgmisena on päevakorras rahanduskomisjoni algatatud investeerimisfondide seaduse muutmise seaduse eelnõu 408 esimene lugemine. Ma palun kõnetooli rahanduskomisjoni liikme Urve Tiiduse!\nLugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Tutvustan teile lühidalt investeerimisfondide seaduse muutmise seaduse eelnõu sisu ja senist menetluse käiku rahanduskomisjonis.\nMida ja miks on tarvis olemasolevas investeerimisfondide seaduses muuta? Väga lühidalt öeldes tuleks investeerimisfondide likvideerimise protsessi regulatsioon muuta selgemaks, kui see praegu on. Olemasoleva seaduse sätted on investorite kaitse seisukohalt osutunud ebapiisavaks just kinniste fondide puhul. Seaduse muutmine peab tagama, et Finantsinspektsioon saab vajaduse korral sekkuda, otsustada üldkoosoleku asemel ise fondi likvideerimise ja määrata ka pädevad likvideerijad, kes fondi haldamise üle saavad võtta. Selleks muudetakse kehtivas seaduses kahte paragrahvi.\nParagrahvi 174 lõikes 2 laiendatakse kinnise fondi likvideerimise üle otsustajate ringi Finantsinspektsiooniga. Üldkoosoleku õigus kinnise fondi likvideerimise otsust teha on seaduses olemasolev erisus ja üldiselt otsustab investeerimisfondi likvideerimise üle kas depositoorium panga kehastuses või fondivalitseja nõukogu. Muutmise vajadus tuleb sellest, et osakuomanike üldkoosolekul on küll õigus likvideerimisotsus langetada, praktikas võib aga juhtuda, et kinnise fondi puhul ei ole investorid koostöövõimelised seda otsust tegema ja sel juhul saaks appi tulla Finantsinspektsioon. Koostöövõimetus, teadagi, pole kunagi kiita asi, aga suure hulga inimeste puhul on see üsna sage nähtus. Olukorras, kus fondivalitseja on tegevusloast ilma jäetud, sisuliselt pankrotis ning üldkoosolek ei leia ühist keelt, võib investoritele osaks saada ebavõrdne kohtlemine ja suur kahju puhtalt sellepärast, et varakogum on õhus ja sellel pole valitsejat, kes otsustaks kas või järelejäänud vara jagamise investorite vahel.\nParagrahvi 184 lõikes 1 tehtav muudatus näeb ette täpsema korra, kuidas Finantsinspektsioon likvideerijad määrab ja tähtajad kehtestab, sama paragrahvi lõike 3 muudatusega täpsustatakse likvideerijale tasu määramist.\nÜhtlasi soovitakse selle eelnõuga jõustada muudatused Riigi Teatajas avaldamisele järgneval päeval.\nInvesteerimisfondide seaduse muutmise seaduse eelnõu algatati rahanduskomisjonis 26. märtsil, 28. märtsil otsustati ühel häälel saata see täiskogu päevakorda 9. aprillil.\nMis puutub arutelu käiku, siis eelnõu pikem arutelu toimus juba 25. märtsil ehk enne algatamist. Siis andsid seaduse muutmise kohta selgitusi Rahandusministeeriumi finantsturgude poliitika osakonna juhataja Thomas Auväärt, sama osakonna peaspetsialist Janika Aigro, Finantsinspektsiooni juhatuse liige Kilvar Kessler ning finantsteenuste järelevalve divisjoni juht Andre Nõmm. Rahanduskomisjoni liikmed esitasid mitu asjaolusid täpsustavat küsimust, näiteks miks pole seni seaduses ette nähtud kinniste fondide puhul Finantsinspektsioonile likvideerija rolli. Vastuseks öeldi, et varasemat seadust koostades eeldati loogiliselt, et üldkoosolek suudab igas olukorras otsustada ka likvideerimise üle. Seda vajadust ei suudetud ette näha. Praktikas on see nüüd aga ilmnenud.\nKüsiti ka, mis juhtub siis, kui seaduseelnõu 408 saab Riigikogu heakskiidu. Kui näiteks üldkoosolek otsustab likvideerida, aga Finantsinspektsioon mitte ja nende vahel tekib lahkarvamus, kuidas siis käitutakse? Vastus oli, et esimese ja teise lugemise vahepeal täpsustatakse, mis asjaoludel võib praktikas niisuguseid lahkarvamusi ette tulla.\nKokku võttes otsustati 25. märtsil, nagu ma juba mainisin, algatada investeerimisfondide seaduse muutmise seaduse eelnõu. See otsus oli üksmeelne, nagu ka see, et ettekandjaks määrata mind.\nTeine komisjoni istung sama eelnõu arutamiseks toimus eile, 8. aprillil. Jälle oli kohal Rahandusministeeriumi osakonnajuhataja Thomas Auväärt. Veel kord uuriti seda, et kui likvideerimise otsustajate ringi lülitatakse ka Finantsinspektsioon, kuidas siis ikkagi laheneb olukord, kui üks tahab ja teine ei taha likvideerida. Selle peale kinnitati jälle, et sõnastust täpsustatakse kahe lugemise vahepeal.\nKomisjon otsustas 8. aprillil üksmeelselt teha ettepanek eelnõu esimene lugemine lõpetada ja määrata muudatusettepanekute tähtajaks 15. aprill kell 17.\nMainimist väärib veel see, et Rahandusministeerium tegi oma ettepaneku majanduskomisjonile, nagu lugupeetud Lembit Kaljuvee teise päevakorrapunkti arutelul juba mainis, tutvustades selle seaduseelnõu sünniloo algust. Seepärast on eelnõul tavapärane kooskõlastusring läbimata. Praegu on arvamuse avaldamiseks ettepanek tehtud Eesti Pangaliidule ja Eesti Fondihaldurite Liidule, nendelt peaks vastus saabuma tänaseks päevaks. Minu poolt kõik. Suur tänu!\nKas ettekandjale on küsimusi? Küsimusi ei ole. Suur tänu, Urve Tiidus! Kas soovitakse avada läbirääkimisi? Läbirääkimisi avada ei soovita.\nJuhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 408 esimene lugemine lõpetada. Esimene lugemine on lõppenud. Määran eelnõu 408 muudatusettepanekute esitamise tähtajaks s.a 15. aprilli kell 17.\nTänase istungi päevakord on ammendunud. Soovin kõikidele kaunist päeva jätku! Kohtumiseni!\nIstungi lõpp kell 11.07.


RKAS pälvis Eesti konkurentsivõimelisima äriteenindus- ja kinnisvaraettevõtte tiitli\nRiigi Kinnisvara AS (RKAS) pälvis tänavusel Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Tööandjate Keskliidu korraldataval Eesti parimate ettevõtete valimise konkursil tunnustuse kui konkurentsivõimelisim äriteenindus- ja kinnisvaraettevõte Eestis.\nRKASi juhatuse esimehe Jaak Saarniidu sõnul on ettevõttele omistatud tiitel suureks tunnustuseks tervele kollektiivile hea töö eest ning näitab ühtlasi ettevõtte paindlikust ja kiiret kohanemisvõimet muutuvas majanduskeskkonnas. „Konkurentsivõimelisena püsimise võti peitub efektiivsuses ja kokkuhoius,“ lisas Saarniit.\nKonkursi võitjad kuulutati pidulikult välja eile õhtul Estonia kontserdisaalis. Kõigi kategooriate parimate ettevõtetega saab tutvuda leheküljel http://www.konkurents.ee/.\n2010. aasta Konkurentsivõime Edetabeli koostamisel kandideeris enam kui 300 Eesti ettevõtet. Edetabelit koostatakse alates 2003. aastast ja selles osalemine on vabatahtlik.\nRKAS on 2001. aastal loodud Eesti Vabariigile kuuluv 1,5 miljardi krooni suuruse aktsiakapitaliga kinnisvaraarenduse ja -haldusega tegelev ettevõte, mille aktsiad kuuluvad 100%-liselt Eesti Vabariigile. Aktsiaid valitseb Rahandusministeerium.