NBA hooaja esimene veerand läbi: 7 suurimat üllatust ja pettumust - Sport\nGolden State Warriors liigub järjekordselt põhiturniiri esikoha suunas. Üllatuseks on seda aga raske nimetadaFoto: Brandon Dill, AP\nOktoobris alanud NBA hooaeg on jõudnud sinnapaika, et suuremal osal tiimidest on mängitud pisut üle 20 kohtumise - veerand hooaega on seljataga, kolm neljandikku ootab veel ees. Juba praegu saab aga teha esimesi järeldusi erinevate meeskondade käekäigu kohta.\nAlljärgnevalt toon järjekorras välja seitse suurimat üllatust-pettumust, mida senine sündmuste käik minule pakkunud on.\nKolm punkti! James Harden on tabanud järjekordse kaugviske\tFoto: Geoff Burke, USA Today Sports\n7. Rocketsi jookse-viska... töötabki\nKui Houston Rockets tõi suvel uueks peatreeneriks 66-aastase Mike D'Antoni, olid meeskonna fännid väga kahtleval seisukohal. Hoolimata sellest, et D'Antoni oli eelmise kümnendi keskel Steve Nashi, Amar'e Stoudemire'i, Shawn Marioni ja teistega koos üliseksikat korvpalli mänginud Phoenix Sunsi edu taga, olid tema viimased tööotsad New York Knicksis ja Los Angeles Lakersis olnud selgelt ebaõnnestunud. Kõigele lisaks tahtsid fännid, et meeskond oma liidri James Hardeniga eesotsas ka kaitses pingutama hakkaks - D'Antoni on aga teada-tuntud kui juhendaja, kes rõhub just ründemängule ning jätab kaitseskeemid oma assistentide hooleks.\nVIDEO: Porzingiselt võidumängus hullumeelne esitus: 26 punkti, 12 lauapalli ja 7 blokki! (7) 12.12.2016\nJägermeister sattus NBA klubiga hirvetülli (6) 12.12.2016\nKõige selle juures on Rocketsi mäng vähemalt hooaja alguses ootusi ületanud - kui meeskonnale ennustati ehk mõnda võitu üle 40, siis praeguseks ollakse 17 võidu ja 7 kaotuse juures lausa 58 võidu kursil. Harden saab mängus keskmiselt kirja 28 punkti ja 11 resultatiivset söötu ning Rockets viskab 111,6 silma - sellest enam laob vastaste korvi vaid Golden State.\nKuus võitu järjest ning sihik kindlalt play-off'i suunas. Houston, meil ei ole probleemi.\nVigastatud Dirk Nowitzki oma meeskonda aidata ei saa\tFoto: TOM PENNINGTON, AFP\n6. Dallas Mavericksi totaalne mandumine\nPean tunnistama, et erinevalt paljudest ei lootnud mina Dirk Nowitzkilt ja Mavericksilt enne hooaja algust play-off'i jõudmist, kuid nii kõva äralangemist poleks ka mina osanud oodata. Valdavalt play-off'i piirile prognoositud Dallas on hetkel viie võidu ja 18 kaotusega kogu liigas kõige nigelama käekäiguga meeskond. Isegi Philadelphia 76ers on suutnud kuus võitu kokku kraapida.\nÜhest küljest on probleemiks kahtlemata vigastused - Nowitzki on tänavu teinud kaasa vaid viies mängus, samuti on laatsaretiga erinevatel aegadel liitunud ka J.J. Barea, Devin Harris, Deron Williams ja Andrew Bogut, kuid teisest küljest ei ole selline asjade käik sugugi liialt üllatav. Kõik mainitud mehed on vähemalt 32-aastased ning selgelt oma parimate päevade vormist isegi tervena kaugel. See, et sellised mängijad vigastada saavad, ei tohiks tulla kellelegi üllatusena.\nGolden State Warriorsis sisuliselt rollimängijaks olnud Harrison Barnes ei ole veel võimeline kogu meeskonda oma turjale võtma. Ka ükski teine Mavericksi mängija pole suutnud tänavu ennast ületada, snaiper Wesley Matthewsi hooaeg oli algselt allapoole igasugust arvestust ning on alles nüüd kursi paremuse poole võtnud. Isegi tunnustatud peatreener Rick Carlisle ei suuda meeskonda sellisest august välja tuua ning ilmselt oleks mõistlik suvel toodud Bogut võimalikult kiiresti mõne tiitlipretendendi ridadesse vahetada, et vastu saada noormängijaid või draftivalikuid. Nowitzki jaoks on aga ilmselt tegu hüvastijätuhooajaga.\nBullsi trio Rondo (nr 9), Wade (3) ja Butler (21) on kriitikute meelehärmiks üllatavalt hästi tööle hakanud\tFoto: Lynne Sladky, AP\n5. Knicksi ja Bullsi hea hoog\nNew York Knicks ja Chicago Bulls olid Idakonverentsis kaks meeskonda, kelle suvised liigutused tekitasid ehk kõige enam küsimusi. Knicks tõi meeskonda Carmelo Anthony ja Kristaps Porzingise kõrvale just endised Bullsi staarid Derrick Rose'i ja Joakim Noah', Bullsiga liitusid aga pikalt Miami Heati esindanud, kuid sealse peamänedžeri Pat Rileyga tülli pööranud Dwyane Wade ning viimastel aastatel küllaltki heitlikku vormi näidanud mängujuht Rajon Rondo.\nBullsi puhul võib küll esmapilgul tunduda, et mõlema mehe puhul on tegu kõva nime ja hea täiendusega, kuid kriitikud olid varmad välja tooma tõsiasja, et ei Rondo, Wade ega ka Bullsi liider Jimmy Butler ole head kaugviskajad - tänapäeva NBAs on aga raske näha, et sellise ülesehitusega meeskond edu suudaks saavutada. Nii Rondo kui Wade vajavad kasulik olemiseks seda, et pall oleks nende käes, samuti peaks rünnakul oma koha leidma Butlerile. Kuidagiviisi on Bulls oma skeemid aga tööle saanud ning jaanuaris 35-aastaseks saav Wade mängib isegi paremini kui eelmisel aastal Miamis, olles suvel ka enda kolmepunktiviskeoskuse viinud vähemalt tasemele "enam-vähem".\nKumbki meeskond ei tundu tegelikult siiani oma uuenenud näo juures selline, mis peaks play-off'is kõvasti ilma tegema - kuid hooaja algus on mõlema satsi jaoks kahtlemata lootustandev. Knicksil on 14 võidu kõrval kirjas kümme kaotust (võrdluseks: eelmine hooaeg lõpetati 32-50), Bullsil 13 võitu ja kümme kaotust. Altpoolt on küll mitu meeskonda hooga peale tulemas, kuid praeguse seisuga on nii Knicks kui Bulls oma koha play-off'is välja teeninud.\nRussell Westbrookist on saanud kolmikduublimasin\tFoto: Mark D. Smith, USA Today Sports\n4. Võimsad individuaalsed statistikanumbrid\nSee hooaeg on statistikasõpru erutanud tavapärasest tunduvalt enam. Kui viimastel aastatel tundus, et NBA liigub järjest meeskondlikuma mängu suunas, kus üksikute staaride panused box score'is jäävad üha tagasihoidlikumaks.\nSelle asemel on lahti läinud paras kolmikduublimaania. Ilmekas tõsiasi - hooajal 2011-12 tehti kogu liigas põhihooaja peale kokku 18 kolmikduublit, sel hooajal on Russell Westbrookil üksi kirjas 12 ning kogu liigal vähem kui kolmandiku põhihooaja järel 26. Westbrook on endiselt kursil, et olla Oscar Robertsoni järel teine mängija ajaloos, kes suutnud hooaja keskmiste näitajate arvestuses triple-double kokku panna.\nKui 2011. aastal võitis Kevin Durant parima punktitooja tiitli, visates keskmiselt mängust 27,7 punkti, siis tänavu jääks Durant vähemalt praeguse seisuga selle saldoga välja isegi esikuuikust. Nii Westbrook kui Anthony Davis toovad oma tiimile keskmiselt üle 30 punkti mängus, maagilisest tähisest ei jää kaugele ka DeMarcus Cousins, DeMar DeRozan, James Harden ja Damian Lillard.\nLisaks kõigele on mitmed mängijad püstitamas uusi isiklikke või kogu liiga rekordeid rünnakuefektiivsuse osas. Näiteks Golden State Warriorsiga liitunud Kevin Duranti viskeprotsendid on tema koormuse juures endiselt ülimalt muljetavaldavad, olgugi et viimaste mängudega on need isegi pisut alla läinud.\nLuke Walton ja D'Angelo Russell\tFoto: Kelvin Kuo, AP\n3. Los Angeles Lakersi feel-good-story\nPole Kobe Bryantit ja treenerit Byron Scotti, pole probleemi. Lakersi verinoor tuumik on eelmise hooaja košmaari seljataha jätnud ning olgugi et sügise kena hoogu ei suudeta kevadeni säilitada, on selge, et meeskonnas on toimunud põhjalik taaskäivitus. Golden State Warriorsi abitreeneri kohalt Lakersi number üheks siirdunud vaid 36-aastane Luke Walton on süstinud noortesse enesekindlust ning pannud tantsima isegi vanad karud. Kuidas muudmoodi kirjeldada Nick Youngi digimuutumist efektiivseks ja heaks mängijaks ning seda mitte ainult rünnakul gertkullamäelikke kolmeseid loopides? Tänavune Lakers on üks tõsiselt vahva punt.\nOlgugi et vigastustelaine tõttu on nende ridade kirjutamise ajal kuus mängu järjest kaotatud, on Walton hooaja algusega tõestanud, et tema sähvatus Warriorsis (peatreener Steve Kerri tervisemurede tõttu juhendas Walton Golden State'i mullu pool põhihooaega ning viis selle jooksul meeskonna NBA hooaja alguse rekordit tähistava 24 järjestikuse võiduni) ei olnud sugugi mitte juhuslik. Ta on pannud mehed mängu nautima ja seda hoolimata sellest, et Lakers ei pretendeeri veel kõrgetele kohtadele ning kaotab tunduvalt sagedamini kui võidab.\nMängujuhist D'Angelo Russellist saab asja, suur äär Julius Randle mängib aeg-ajalt nagu noor Moses Malone ning isegi Timofei Mozgovi hiigelleping ei tundu enam nii suure veana. Paraku ei saa sama öelda Luol Dengi kohta, kes näib väljakul ülejäänud meeskonna kõrval välja kui võõrkeha.\nKõige vingemalt on aga näidanud ennast Lakersi pink. Lou Williams püstitas hiljuti NBA rekordi, visates nelja mänguga pingilt tulles 137 punkti (34,25 mängu kohta!), drafti teine valik Brandon Ingram on hoolimata oma kriipsujuku-füüsisest kaitses üllatavalt osav ning Jordan Clarksoni ja eelmainitud Nick Youngi panus on samuti olnud vägev. Pange vaid nii edasi, Lakers!\nTom Thibodeau pole oma uut meeskonda käima saanud\tFoto: Jim Mone, AP\n2. Minnesota nadi käiguvahetus\nKui noortest talentidest pungil Minnesota Timberwolvesi treeneriks toodi suvel kogenud kaitsespets Tom Thibodeau, eeldasid paljud, et meeskond teeb sel hooajal tõelise sammu edasi. Mullu 29 võitu ja 53 kaotust teeninud meeskonnalt oodati tänavu play-off'i murdmist, optimistlikumad rääkisid isegi 50 võidu piiri alistamisest...\nReaalsus on Minneapolise huntidele kujunenud aga hoopis teistsuguseks. Kuus võitu ja 18 kaotust tähendavad seda, et meeskond on loodetud suure arenguhüppe asemel teinud paradoksaalsel kombel hoopis sammu tagasi. Mullu Kristaps Porzingise ees parimaks uustulnukaks valitud Karl-Anthony Townsi ning hooaeg enne seda sama au teeninud Andrew Wigginsi talendid on küll tohutud, kuid millestki jääb Minnesotal endiselt kõvasti puudu.\nJärjest kõvema häälega räägitakse ebainimliku põrkega tagamängija Zach LaVine'i kellegi sobivama vastu vahetamisest, kuid seegi ei pruugi tingimata aidata. Timberwolvesil oleks tõenäoliselt edu saavutamiseks tarvis tiimi tuua vanemaid ja kogenumaid mängijaid - mullu täitsid seda tühimikku legendaarne Kevin Garnett, Andre Miller ning Tayshaun Prince, tänavu ei ole nendest meeskonnas enam kedagi alles.\nMemphise peatreener David Fizdale mängujuht Andrew Harrisoni kiitmas\tFoto: Brandon Dill, AP\n1. Memphis Grizzlies!\nMemphis on liiga vana. Memphis on liiga aeglane. Hirmkõvast kaitsest lähtuv mäng ei tööta enam, vähemalt mitte nende meestega. Peatreeneri Dave Joergeri vallandamine suvel oli viga. Grislid peavad oma meeskonnale tegema totaalse restardi. Need olid mõtted, mis suvel mitmetest ilmakaartest selle meeskonna suunas lendasid.\nKäesoleva hooaja algus on aga tõestanud otse vastupidist. 17 võitu ja kaheksa kaotust on suurepärane seis pea igale meeskonnale, kuid Grizzliesi jaoks teeb selle ülimaks sürpriisiks tõsiasi, et pikemate vigastustega on väljas olnud nende kaks kõige suuremat palka teenivat mängijat, mängujuht Mike Conley ning väike äär Chandler Parsons.\nTugevast Läänekonverentsis on Memphis tõusnud kuue järjestikuse võiduga esikolmiku kannule ning seda hoolimata tõsiasjast, et hooaja esimese 25 mängu jooksul on vastastest keskmiselt visatud vaid 0,4 punkti enam. Viimastel aastatel meeskonna identiteediks saanud suur tahtmine ja kõva kaitsemäng töötasid viimati laitmatult isegi suure Warriorsi vastu, kes suutis David Fizdale'i hoolealustele visata vaid 89 punkti - see tähistab ülekaalukalt Golden State'i hooaja madalaimat skoori.\nKogenud Zach Randolphi algviisikust välja jätmine on olnud igati õnnestunud käik ning noored tagamängijad eesotsas Troy Danielsi ja Andrew Harrisoniga suudavad meeskonna liidrile Marc Gasolile pakkuda väärilist tuge. David Fizdale peaks praeguse seisuga olema võidujooksus aasta treeneri auhinnale selge liider. Kas Memphis suudab sellise hooga ka jätkata?\nVIDEO: Seitsmes järjestikune kolmikduubel kergitas Westbrooki Jordaniga samale pulgale\nVIDEO: Warriors tegi Jazziga juba avaveerandil sotid selgeks\nVIDEO: LeBron James tegi NBA mängu ajal veepudeli challenge'it


Kaasomandi jagamine koos kaasomandi lõpetamisega. - juristaitab.ee\nKaasomandi jagamine koos kaasomandi lõpetamisega.\nLiitunud: 15 Apr 2020, 13:05\n2001. aastal sai koos õega kahekorteriga elamu (ridaelamu) juurde ostetud elamumaa üldpindalaga 3003 ruutmeetrit millest kinnistusraamatu alusel on minu osa 1483 ruutmeetrit, reaalselt on vähem kasutuses. Ajapikku on hea naaberlikud suhted läinud halvaks, naabrid pole juba 10 aastat elanud koha peal ja pidevalt tegelenud ehitus lammutus töödega mis häirivad igapäevast eluolu. 2018.aastal avaldas õde soovi kinnistu ära jagada. Kuna selgus, et jagamine poleks olnud võimalik sel viisil, nagu õde tahtis jäi jagamine tegemata. Asjaolud järgmised: Kinnistu jagamise käigus oleks läbisõit tema kinnistule jäänud läbi minu osa ja minu krunt oleks tulnud väiksem, kui kinnistusraamatus toodud mõtteline osa.\nOmalt poolt tegin erinevaid krundi jagamise ettepanekuid, kuid kokkuleppele ei jõudnud omalt poolt õde jagamise osas pakkumisi ei teinud, kuid tema sõnul tee osa, mis jääks minu kinnistule, ta endale ei soovi (omalt poolt olin teinud varem ettepaneku, tee liita tema tulevase kinnistuga, kuna endal reaalselt seda teed pole vaja kasutada). Kuna asjad on nii kaua käärinud ja tahaks selle jama ükskord ära lõpetada, et oma osa kinnistust paremini hallata. Olen aru saamisele jõudnud, et pean kohtu poole pöörduma, millised oleksid minu sammud asja lahendamiseks kohtus.\nRe: Kaasomandi jagamine koos kaasomandi lõpetamisega.\nKui kaasomandit kokkuleppel lõpetada ei õnnestu, kaasomanikul on aga soov seda teha, tuleb hagiavaldusega pöörduda kohtusse. Asjaõigusseadus § 76 lg 1 kohaselt on kaasomanikul õigus igal ajal nõuda kaasomandi lõpetamist ja § 77 lg 2 kohaselt, juhul kui kaasomanikud ei saavuta kokkulepet kaasomandis oleva asja jagamise viisi suhtes, otsustab kohus hageja nõudel kas jagada asi kaasomanike vahel reaalosades, anda asi ühele või mitmele kaasomanikule, pannes neile kohustuse maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas, või müüa asi avalikul või kaasomanike vahelisel enampakkumisel ning saadud raha jagada kaasomanike vahel vastavalt nende osa suurusele. Kohtusse pöördumiseks on vajalik koostada hagiavaldus ja tasuda riigilõiv. Hagiavalduse koostamiseks soovitan pöörduda individuaalsele õigusnõustamisele registreerudes veebilehel www.juristaitab.ee


Eestlaste omad „imerelvad“ - Eesti Ekspress\nMärtsi algul demonstreeris Venemaa president Vladimir Putin maailmale Vene uusi hirmuäratavaid wunderwaffe’sid. Relvade leiutamine pole siiski ainult suurriikide pärusmaa, ka eestlased on nende kallal ajusid ragistanud. Ja saanud oma leiutistega tuntuks kodumaast kaugemalgi.\nViljandist pärit Karl Papello (1890–1958) oli mees, keda õigusega kutsuti Eesti Edisoniks. Leiutamine oli Papello elu ja kirg, masinaid ehitas ta juba lapsepõlves. Oma ideede elluviimiseks asutas ta 1920. aastate keskel Tallinnas Kaupmehe tänaval mehaanika- ja elektroonikatöökoja. Poolkeldrikorrusel valmis teiste hulgas „elektrooniline kõrv“ ehk akustikaaparaat, mis suurtükipaugu heli järgi tegi kindlaks vaenlase patarei asukoha.


Kontserdid | Helisev Sõnum\n22.12. kell 18.00 kontsert Tartu Linnamuuseumis “Helisevad hetked”\nNeljandat aastat järjest saavad Jõulude ajal kokku neli kromaatilise kandle mängijat, et anda Tartu linnas üks ilus kontsert. Eelmisel aastal esineti Tartu Jaani kirikus (pildil), sel aastal kutsume publiku Tartu Linnamuuseumi.\nKromaatilisi kandleid mängivad Hedi Viisma, Külli Org, Gerda Merila ja Ann Kase. Kontserdil on kaastegevad viiuldaja Kaidi Ugandi ja laulja Pille Veedler. Esineb ka noor laulusolist Kaili Merila. Esitatakse jõululaule ja klassikalist muusikat.\nEsinejatest: Kaidi Ugandi on Soome Sibeliuse Akadeemia lõpetanud viiuldaja, Studio Melos viiuliõpetaja ja juhataja, kes on mitmete kammeransamblite ja orkestrite koosseisus esinenud paljudes maailma eri paikades. Pille Veedler õppis laulu Tartu H. Elleri Muusikakoolis. Hedi Viisma on lõpetanud Soome Sibeliuse Akadeemia doktoriõpingud kromaatilise kandle erialal. Tema kaks õpilast Gerda Merila ja Ann Kase õpivad Eesti Muusika -ja Teatriakadeemia III kursusel. Külli Org on lõpetanud TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia magistratuuri.\nPiletid 7/5 € kohapeal. Sooduspilet on õpilastele ja pensionäridele.\nKontserdid Tartus ja Sangastes\nKontsert “Helisevad hetked”\n21. detsembril 19.00 Tartu Jaani kirikus\nJuba kolmandat aastat järjest saavad neli kromaatilise kandle mängijat enne aastalõpusaginaid kokku, et anda väike kontsert neile, kellele meeldib kandle kõla ja kellele meeldib ka natuke teistsugune muusika, kui see, mida on varasematel aegadel rahva- ja külakanneldel mängitud. Ehk siis, ettekandmisele tuleb selliste heliloojate looming nagu J.S. Bach, C. Debussy, J. Field, F. Couperin, lisaks mõned rahvalikud lood, omaloomingut ja jõululood.\nKromaatilise kannel tänapäevasel kujul kujundati välja ligi 60 aastat tagasi kandlemeister Väino Maala poolt. See on Eestile ainuomane pill. Ka naabermaades mängitakse seda tüüpi pille, kuid nende ehitus, nimetus ja mängustiil on meie omast erinev. Just kromaatiliselt (koos pooltoonidega) häälestatud pillikeeled võimaldavadki mängida kandlel väga erinevat muusikat.\nHedi Viisma on lõpetamas Soome Sibeliuse Akadeemia doktoriõpinguid kromaatilise kandle erialal. Tema kaks õpilast Gerda Merila ja Ann Kase õpivad Eesti Muusika -ja Teatriakadeemia II kursusel. Külli Org on lõpetanud TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia magistratuuri muusikaõpetaja erialal ning õpetab kannelt Võrus.\nPiletid 7/5 € kohapeal\nJõulukontsert kromaatiliste kanneldega\n21. detsembril kell 19.00 Tartus, Kalevi 17\nKromaatilise kannel tänapäevasel kujul kujundati välja ligi 60 aastat tagasi kandlemeister Väino Maala poolt See on Eestile ainuomane pill. Ka naabermaades mängitakse seda tüüpi pille, kuid nende ehitus, nimetus ja mängustiil on meie omast erinev. Kromaatiliselt (koos pooltoonidega) häälestatud pillikeeled võimaldavad mängida kandlel väga erinevat muusikat. Kontserdil pakume valiku mitmetest muusikastiilidest.\nHedi Viisma on lõpetanud Soome Sibeliuse Akadeemia magistratuuri kromaatilise kandle erialal ja jätkab doktoriõpinguid. Eesti Teatri-ja Muusikaakadeemia I kursusel õpivad tema juures sel õppeaastal kaks tudengit: Gerda Merila ja Ann Kase.\nKülli Org on lõpetanud TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia magistratuuri muusikaõpetaja erialal ning õpetab kannelt Võrus ja Tartus. Kontserdil esinevad ka Võru Muusikakooli õpilased ja viiulit mängib Võru MK õpetaja Marge Venkov.\nPiletid: 7/5 € (kohapeal sularahas)\nToogu helisevad kandlekeeled rahu ja rõõmu Sinu südamesse!\n3. augustil kell 10.00 Vana-Veskis festivalil “Leia End”\nPÄEVA HELID 30. juuli kell 19.00 Sangaste Kirikus\nOlete oodatud Sangaste kirikusse kolmapäeval, 30. juuli 2014, kell 19.00 kontsertile Päeva Helid, kus esitatavad lood on pärist 15.-16. sajandi Hispaaniast ja Prantsusmaalt, lisaks tulevad esitlusele Eesti pärimusviisidest inspireeritud omaloomingulised palad.\nKontsert kromaatilise kandlega 20. mai kell 18.00 Ülenurme Muusikakoolis\nOlete oodatud kromaatilise kandle kontsertile, mis toimub Ülenurme muusikakoolis (Tartu mnt, Ülenurme, Tartumaa) kell 18.00!\nKromaatiline kannel on 60 aastat tagasi pillimeister Väino Maala poolt väljakujundatud kontsertpilll, millel saab mängida mitmesugust muusikat (klassikalist, rahvamuusikat, vanamuusikat, kaasaegset muusikat jm). Sellist kannelt õpetatakse 20-s Eesti muusikakoolis. Seekordsel kontserdil esinevad Tartu II muusikakooli ja H. Elleri nim. Tartu Muusikakooli õpilased (õpetaja Ruth Kuhi), Ülenurme Muusikakooli õpilased (õpetaja Hanna Vallimägi ja Võru Muusikakooli õpilased (õpetaja Külli Org).\nOled oodatud kuulama!\nKontsert “Detsembrikuu hetked kromaatiliste kanneldega” 21.12 kell 16.00 Tartu Loomemajanduskeskuses.\nDiplomitöö: Kromaatilise kandle kujundamise lugu ja selle mänguõpetus Eestis\nMagistritöö: Kromaatilise kandle õpetus Eesti muusikakoolides


Maasoojuspumba hooldus | Maasoojus\nMaasoojuspumba hoolduse käigus vaatab hooldustehnik üksikasjalikult üle kogu seadme, et selle töös ei oleks tõrkeid.\n• Ta kontrollib üle küttesüsteemi surve ja õhutid. Küttesüsteemi paisupaagi rõhk peab olema säilinud ja paisupaak peab töötama korralikult.\n• Tehnik vaatab, kas maakontuuri vedeliku tase on piisav ja paneb vajaduse korral maakontuuri vedelikku juurde.\n• Vaatame üle ka kõik soojuspumba andurid. Kui üks elutähtis andur valetab kas või 2 °C, siis on tagajärjeks suuremad küttearved või halvemal juhul soojuspumba purunemine.\n• Tehnik jälgib, et soojuspumba freoonisurve vastaks nõuetele ja freoonilekkeid ei oleks. Igat seadet, mis sisaldab üle 3 kg freooni, peab hooldama vähemalt üks kord aastas. Ka kõige väiksem freoonileke võib kahjustada soojuspumba kompressorit.\n• Soojuspumba hoolduse ajal kontrollitakse kindlasti üle küttesüsteemi vee puhtus ning puhastatakse maakontuuri filter ja küttesüsteemi filter. Küttesüsteemi vee puhtust tuleks hinnata iga kahe aasta tagant. Kuna soojuspump on madala temperatuuriga kütteseade, võib küttevette tekkida bakter, mis küttesüsteemi hävitab. Samuti kahjustavad seadet mitmesugused veega kokku puutuvad metallid, kõige halvemini mõjub soojuspumbale tsink.\n• Kontrollime ka maasoojuspumba andmeid ehk seda, kui palju on soojuspump teinud tööd ja mida ta toodetud energiaga on teinud.


Принадлежности - Уход за телом - Все Изделия\nGillette Fusion Proglide Power raseerimisterad FlexBall™ tehnoloogiaga aitavad luua tõeliselt veatu raseerimistulemuse ilma nahka ärritamata. Tulemuseks veatu, sile ja pehme nahk.\nSeebikarp on valmistatud poleeritud alumiiniumist ja on seetõttu: kauni läikega, ülimalt kerge, roostevaba, vastupidav, kergesti taaskasutatavast materjalist.\nKaé valis kvaliteetse riidest tehtud kessa kinda, et läbi viia idamaiseid ilurituaale. Toode: Hammam kinnas. Kasutamine: Kanna märjale nahale musta seepi ning hõõru kinnast kasutades nahka ringjate liigutustega, et eemaldada surnud naharakke.\nKaéHigh Quality Hammam Glove\nSee nahapaksendeid eemaldav jalaviil on uuenduslik seade, mis eemaldab surnud naharakud ja nahapaksendid kiirelt, kuid õrnalt. Viil töötab 2 x AA patareidega (ei ole kaasas). Pakendis on 2 erineva tugevusega rullikut 100grit ja 60grit. Väga lihtne kasutada, turvaline ja efektiivne. Jalaviili lülitil on ohutusnupp, mis hoiab ära viili tahtmatu käivitamise. Unikaalne silumisrullik pöörleb 360 kraadi ja 3...\nDependElectric Foot File Soft Touch\nGillette Venus Embrace raseerimisterad tagavad ultra tõhusa ja sileda raseerimistulemuse, mis kestab tavapärasest kauem. Raseerimisterad eemaldavad karvad ka kõige raskemini ligipääsetavatest kohtadest.\nGilletteVenus Embrace (x4)\nMoxie Regular Tampons- Keskmise tugevusega vooluse korral. Umbes 11g imavusega. Tšs-teave: toksilise šoki sündroom (tšs) on üliharva esinev kuid tõsine toksiline haigus. Tšs-I on seostatud tampoonide kasutamisega, võib ilmneda menstruatsiooni ajal ka siis, kui tampoone ei kasutata. Tšs võib lõppeda surmaga, on vajalik selle varajane tuvastamine ja ravi. Palun tutvuge pakendis oleva infolehega.\nMoxieRegular Tampons (16pcs)\nMoxieSuper Tampons (16pcs)\nMoxie Regular Tampons- Keskmise tugevusega vooluse korral. Umbes 11g imavusega. Tšs-teave: toksilise šoki sündroom (tšs) on üliharva esinev kuid tõsine toksiline haigus. Tšs-I on seostatud tampoonide kasutamisega, võib ilmneda menstruatsiooni ajal ka siis, kui tampoone ei kasutata. Tšs võib lõppeda surmaga, on vajalik selle varajane tuvastamine ja ravi. Palun tutvuge pakendis oleva infolehega\nMoxieRegular Tampons (32pcs)\nMoxie 24 Scanty Panty Liners- Ultraõhukesed pesukaitsmed taaskasutatavas metall pakendis. 24tk pakis. Väga õhukesed, hingavad, elastsed, eraldi pakendatud. Ilma lõhnata ja kunstlike lõhnaaineteta.\nMoxieScanty Panty Liners (24pcs)\nMoxie 12 Slenders Regular Pads- Ultraõhukesed tiibadega hügieenisidemed öiseks kasutamiseks võI tugeva vooluse korral,10tk pakis. Väga õhukesed, pikemad, hingavad, elastsed ja väga hea imavusega.\nMoxieSlenders Pads (12pcs)


Aed: Pikkade Sõprade Teaduslik Nimi - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Pikkade Sõprade Teaduslik Nimi\nKõrge tuunipuu, mis kasvab ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 3-8, on külmhooaegne mitmeaastane rohumaa, mis aitab ehitada tugevat haljasaladel. See rohi arendab sügavaid juuri, et aidata tal ellu jääda põua tingimustes, kuid see on vaid mõõdukalt salliv liiklusest. See on tihti segatud teiste haljasaladega...\nTall fescue ei pea olema pikk; võite niita seda nagu teised turbakarjamaid.\nKõrge tuunipuu, mis kasvab Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvööndites 3-8, on külmhooaegne mitmeaastane rohumaa, mis aitab ehitada tugevat haljasaladel. See rohi arendab sügavaid juuri, et aidata tal ellu jääda põua tingimustes, kuid see on vaid mõõdukalt salliv liiklusest. See on tihti segatud muude turbasivaradega, nagu näiteks Bermuda rohi (Cynodon dactylon), USDA tsoonides 5-10, sõltuvalt sordist, et anda terve ja terviklik muru aastaringselt.\nTall fescue on üks neist taimedest, millel on rohkem kui üks teaduslik nimi. Botaaniline nimetus Festuca arundinacea viitab viinamarjakasvatuse perekonna osadele kohe rohule. Kuid mõned kasvatajad kasutavad botaanilist nime Lolium arundinaceum. Mõlemad nimed on õiged ja sünonüümid.\nTeadusliku nime taga näete sageli sordi üldnimetust. Näiteks Festuca arundinacea "Falcon" tähendab seda, et rohi on "Falcon" sordi pikk vaarik. Vanemad sordid, nagu näiteks "Kentucky-31", "Alta" ja "Fawn", ei tee ideaalset võsaõli. Neid loetakse söödarjadega ning neid kasutatakse kõige paremini karjamaadel. Muru jaoks minna koos uuemate sortidega, mis on mõeldud teiste tänapäevaste turbariikidega töötamiseks; mõned sellised kõrvitsad on "Falcon", "Hound Dog", "Adventure" ja "Rebel".


Mis on menopaus naistel? Mõiste, sümptomid, mis vanuses algab? - Harmooniad\nNaiste puberteedist algab menstruatsioon, mis kestab kuni menopausi alguseni. Sellega seotud ebameeldivad, mõnikord hirmutavad sümptomid põhjustavad naisi, kes on jõudnud teatud vanusesse või lähenevad sellele, et nad imestaksid, kui pikk menopaus naistel kestab ja kuidas aeglustada keha vananemist..\nKulminatsioon on periood, mil õiglasema soo reproduktiivsüsteem hakkab vananema, lakkab toimimast ja kaotab oma peamise rolli - järglaste paljunemise.\nSee protsess areneb järk-järgult ja läbib mitu etappi:\nMenopaus (hormonaalne rike).\nClimax kestab keskmiselt aasta kuni 3 aastat. Kuid on aegu, kus keha ümberkorraldamine võtab kuni 8 aastat.\nPärilikkus. Tavaliselt vanus, millal muutused algavad, ja nende kestus langeb kokku selle etapi algusega vanaemal ja emal.\nEluviis. Krooniline ülesöömine või vastupidi ranged dieedid võivad põhjustada keha kurnatust ja mõjutada menopausi staadiumi. See hõlmab ka selliseid halbu harjumusi nagu suitsetamine ja joomine..\nKeskkond. Halb ökoloogia kahjustab tervist samamoodi nagu halb eluviis.\nUrogenitaalsüsteemi haigused või teatud kroonilised haigused.\nKomplekssed operatsioonid või kirurgilised protseduurid.\nKlimakteriaalsesse faasi jõudnud naiste keskmine vanus on 45 aastat, kuid see võib tulla varem ja hiljem - kõik sõltub keha individuaalsetest omadustest.\nKuidas toimub premenopaus?\nPremenopausi ajal on naistel reproduktiivse süsteemi talitlushäired, mis kestavad kuni 5 aastat.\nSelle etapi eripäraks on menstruaaltsükli rikkumine. Alguses ilmneb menstruatsioon ebaregulaarselt, eritise hulk ja konsistents hakkavad muutuma. Tsükkel läheb valesti, muutub harvemaks, võib väljuda iga 3-4 kuu tagant ja siis kaovad need täielikult.\nSee on tingitud asjaolust, et pärast 40 aastat kehas väheneb märkimisväärselt naissuguhormoonide tase. Hormonaalne taust muutub ebastabiilseks ja lisandites asendatakse folliikulid sidekoega.\nPremenopausiga kaasnevad järgmised sümptomid:\nJärgmise etapi algust iseloomustab väga harv tühjenemine, puudumine kuni 2-3 kuud.\nMenopausi kestab tavaliselt kuni 3-4 aastat, kuid seda on võimalik kindlaks teha alles aasta või isegi pooleteise pärast.\nMenstruatsioon kaob täielikult ja kõik premenopausi sümptomid suurenevad ja põhjustavad palju rohkem ebamugavusi.\nLimaskestad on tühjenenud, mis viib suguelundite kuivuseni ja sellega kaasneb tugev valu.\nNaistel kaob sugutung, seks ei põhjusta mingit naudingut ja isegi vastupidi, tüütab ja tekitab ebameeldivaid aistinguid.\nSellega seoses intensiivistub ainult keha üldine vananemine: küüned koorivad ja purunevad, ilmub rohkem kortse, juuksed muutuvad rabedaks ja kukuvad välja ning naha struktuur muutub.\nKahjuks on see periood kõigi naiste jaoks äärmiselt ebameeldiv ja mõne jaoks keeruline. Sel ajal võivad süveneda ka kroonilised haigused ja tekkida vaimsed probleemid..\nPostmenopausi nähud ja kestus\nPostmenopaus ilmneb 2–3 aastat pärast viimast menstruatsiooni.\nPostmenopaus jätkub kogu ülejäänud naise elu. Aja jooksul kaovad ebameeldivad sümptomid ja tunnete end paremini.\nSel ajal vähenevad munasarjad ja lakkavad toimimast. Ainevahetus on kahjustatud, mis toob kaasa teatud koguse kaalu. Süda ja veresooned nõrgenevad, seetõttu vajavad nad arstide pidevat jälgimist.\nVaatamata asjaolule, et suguelundid kaotavad oma funktsionaalsuse, on nad endiselt vastuvõtlikud nakkustele ja haigustele. Seetõttu ärge unustage läbida günekoloogi iga-aastane kontroll ja jälgida oma tervist.\nJärgmised näpunäited aitavad aeglustada keha närbumisprotsessi ja leevendada keskmise perioodi - menopausi - ebameeldivaid aistinguid.\nTervisliku toitumise Nagu meenutad, on ebamugavustunde kestuse ja raskuse peamiseks põhjuseks dieedid ja ülesöömine. Seetõttu saate toitumist üle vaadates parandada elukvaliteeti, eriti sellisel keerulisel etapil. Peaksite keelduma suitsutatud ja rasvastest toitudest ning küpsetama paar või ahjus. Samuti peate jälgima soola, maitseainete ja suhkru kogust dieedis. Parem on keelduda mustast kangest teest ja kohvist. Kuid 1,5 liitrit vett päevas tuleb teie tervisele kasuks.\nTegelema spordiga. Pole tähtis, milline spordiala teie elus on. See võib olla ujumine, aeroobika, fitness või jooga. Kui te ei saa mingil põhjusel treeneri või jõusaaliga trenni teha, siis suurendage vähemalt jalutuskäikude arvu ja kestust.\nIntiimelu. Kui seks ei tekita ebamugavusi ja võite seksuaalseid suhteid jätkata, siis ärge loobuge neist täielikult. Armastamine põhjustab naissuguhormooni östrogeeni tootmist ja hoiab ära ka suguelundite paigalseisu.\nLisandid ja vitamiinid aitavad lisaks kergendada kogu keha ümberkorraldamise protsessi. Soovitav on pöörduda arsti poole, kes määrab vajalikud vitamiinikompleksid.\nOn loomulik, et daam hoolib sellest, mis naisega menopausi ajal juhtub. See on väga tõsine etapp, pärast mida kogu elu muutub. Ärge laske end heidutada: olete võimeline mõjutama menopausi kulgu, pikendama heaolu ja tervist, säilitades samal ajal täisväärtusliku ja õnneliku elu.\nKui kaua kannatavad naised kuumahoogude all?\nKõik õiglase soo esindajad vanuses 40 kuni 55 aastat kogevad menopausi, kuid mitte kõik ei tea, kui kaua menopaus ja kuumahood naistel kestavad. Enamiku daamide jaoks ei põhjusta see etapp erilisi ebamugavusi ega valu. Kuid mõne naise jaoks on muutused nende kehas üsna väljendusrikkad..\nRünnakute ajal kogevad nad tõsiseid psühholoogilisi ja füüsilisi ebamugavusi, tugevat valu. Kõik need naised on mures samade küsimuste pärast: kui kaua loodete kestus on menopaus ja kas on võimalik seda seisundit ise leevendada.\nMis on menopaus ja kuumahood?\nClimax on faas iga naise elus, kui tema keha on uuesti üles ehitatud, väljaulatuv alates paljunemise ajastust. On võimatu täpselt kindlaks teha, kui kaua see etapp kestab. Sel ajal toimuvad reproduktiivsüsteemis tõsised muutused, millele organid reageerivad, mistõttu avalduvad menopausi sümptomid.\nMenopausi keskmine vanus on 45-50 aastat, kuid juhtub, et muutused toimuvad nii 40-aastaselt kui ka 55-aastaselt. Peaaegu kõik naised kannatavad selle sümptomite käes. Menopausi ajal kogevad naised enamasti kuumahooge - ägedat kuumahoogu.\nRünnakud ilmnevad sellise hormooni nagu östrogeeni taseme languse ja vale temperatuuri tõusu tõttu. Temperatuuri reguleerimise osakond asub hüpotalamuses. Östrogeeni taseme langusega veres peab hüpotalamus normaalset temperatuuri tõusma.\nTavaliselt tekivad kuumad hood ühe minuti jooksul, kuid need võivad ilmneda üks kord kuue kuu jooksul kuni mitu korda päevas. Iga naise keha on ainulaadne, nii et reproduktiivsetele muutustele reageeritakse erinevalt..\nMenopausi aitab kaasa paljude haiguste arengule. Muidugi võite haigestuda igal elualal, kuid just sel perioodil on keha kõige nõrgem ja haavatavam ning seetõttu risk suureneb. Kõik naised peavad teadma, kuidas loode avaldub, et neile õigesti reageerida ja teadma, mida tuleks jälgida.\nIga naine kogeb erineva tugevuse, kestuse ja tüübiga kuumahooge. Rünnakud võivad ilmneda üks kord paari aasta jooksul ja võivad esineda iga päev. Enamik daame on kindel, et nad kuulevad loodete lähenemist. See on tingitud asjaolust, et pooltel juhtudel sõltub selliste rünnakute tekkimine psühholoogilistest asjaoludest.\nClimax ei ole haigus, kuid mõnel juhul võib olla vaja abi. Tõusud on seotud paljude asjaoludega, nii et kui proovite motiveerivatest teguritest mööda minna, on võimalik manifestatsioonide jõudu vähendada.\nMenopausiga kuumahoogudel on üsna väljendunud sümptomid:\nenne rünnakut võib kõrvades esineda kõrvaline müra, helin või rõngas;\nülakeha viskab soojust: nahk muutub punaseks, soojeneb ja higistab koheselt;\ntõenäoliselt ka õmblemisvalu füüsilise tegevusega mitteseotud südame piirkonnas;\npulss on kiirenenud, on võimalik iiveldus, pearinglus, otsmiku ja kaela valu, samuti värisemine kehas ja üldine nõrkus;\nilmnevad äkilised ja seletamatud ärevuse, hirmu või paanikahood, võib-olla õhupuuduse tunne;\nkehatemperatuur tõuseb lühikeseks ajaks, mis normaliseerub kiiresti;\nkui krambid lõppevad, tekivad lihasvalud, külmavärinad ja tühjus.\nMõnedel naistel on krambid nii tugevad, et isegi teadvuse kaotus on võimalik. Juhtub, et naine higistab nii palju, et on vaja riideid vahetada. Kuumahoogude sümptomid menopausi ajal on kõige teravamad öösel. See hoiab ära magamajäämise, katkestab puhkeoleku, sunnib tõusma, dušši võtma, riideid vahetama ja vahel isegi voodilinu vahetama..\nKui kaua loodete kestus on??\nArvestades kõiki menopausi tekitatavaid probleeme, tahaksid paljud daamid täpselt teada saada, kui kaua menopaus naistel ja kuumahooge kestab. Muidugi sooviksid nad, et see kannatus lõppeks võimalikult varakult. Kuid keegi ei ütle täpselt, kui kaua see periood kestab..\nMõnikord juhtub see enne menstruatsiooni lõppu, mõnikord mõne aasta pärast võib tekkida täiskõhutunne ja kuumus. See sõltub juba keha isiksusest: keegi kannatab rünnakute all 2 aastat või kauem, keegi mitu päeva või nädalat ja mõnel on õnne ning see etapp jääb märkamata..\nOn daame, kes imestavad, miks neil menopausi ajal kuumahooge pole. Tegelikult on see menopausiga normaalne seisund ja näitab kerget hormonaalset muutust. Samal ajal on närvisüsteem märkimisväärselt kohanenud uute tingimustega ja vasomotoorne keskus ei koge ebamugavusi. Kuid 85% kõigist naistest kogeb endiselt kuumahooge.\nMenopausaalse sündroomi raskusaste jaotatakse sõltuvalt krambihoogude arvust ja iseloomust:\nkerge - kuni 10 hoogu päeva jooksul;\nkeskmine - 10 kuni 20 episoodi koos teiste patoloogilise menopausi sümptomitega;\nraske - rohkem kui 20 rünnakut päevas, samal ajal kui naine kaotab sageli ajutiselt töövõime.\nKui kaua inimkonna kauni poole iga esindaja looded kestavad, sõltub keha individuaalsetest omadustest. Mõnel naisel ei kesta krambid rohkem kui mõni minut ja mõni peab kannatama kauem kui tund.\nKuid viimasel juhul on see rohkem erand, sest loodete löögid on reeglina lühiajalise iseloomuga.\nMis mõjutab rünnaku kestust\nKui mitu aastat loodete käes piinab, sõltub naise elustiilist:\nülekaalulistel naistel kestab tõusulaine vähem kui õhukesetel;\nsuitsetavad daamid kannatavad sündroomi all kauem ja suurema jõuga;\nhüpertensiooniga naistel esineb rohkem rünnakuid ja need kestavad ajaliselt kauem ning kuumahoogude ajal ravi puudumisel võib tekkida hüpertensioon;\nraske füüsilise koormuse armastajatele suureneb ka loodete kestus, nad omandavad tugevama ja sagedasema iseloomu.\nPaljud naised, veendudes, et kuumahoogude ilmnemine paratamatult ilmneb menopausi ajal, taluvad neid püsivalt. Vaatamata loomulikule päritolule on vaja proovida tagada, et krambid kiiresti lõppeksid. Need teravdavad menopausi muid ilminguid ja selle tagajärjel võivad tekkida mitmesugused endokriinsed ja närvihaigused..\nMiks looded ilmuvad?\nMenopausiga kuumahood tekivad enamasti hormonaalsete muutuste tagajärjel, mille tagajärjel kogu organismi aktiivsus taas üles ehitatakse. Östrogeeni tootvad munasarjad lakkavad aja jooksul töötamast, munad nendes ei küpse ja ovulatsioon peatub ning neis asuvad folliikulid asendatakse sidekoega. Kõik see viib lõpuks skleroosini ja elundi suuruse vähenemiseni..\nLoodete põhjused võivad olla:\nEmotsioonid, nii positiivsed kui ka negatiivsed, mõjutavad närvisüsteemi tööd. Igasugune vägivaldne manifestatsioon häirib süsteemi ja soodustab muutusi hüpotalamuses.\nTeatud tüüpi ravimid võivad mõjutada teie hormonaalset seisundit. Nende hulka kuuluvad tugevaimad antibiootikumid, antidepressandid ja ravimid, mis on ette nähtud kasvajate ravis. Näiteks tamoksifeen, mida sageli määratakse piimanäärme kasvajate ravis, põhjustab kuumahooge, kuni keha kohaneb ravimiga.\nEluviis koos suures koguses rasvaste ja vürtsikute toitude kasutamisega dieedis, samuti alkoholi ja kange tee või kohvi kuritarvitamine mõjutab negatiivselt südame ja aju tööd ning mõjutab ka hormonaalset tasakaalu.\nSee elustiil mõjutab närvisüsteemi ja on aluseks veresoonte spasmidele, millel on kuumahoogudes oluline roll..\nSiduvad liigutused, liiga pingulised ja hooajavälised rõivad.\nSee kehtib eriti aluspesu kohta. Sünteetiline riietus, mis pigistab veresooni, võib põhjustada allergiat. Kuumahoogude esinemisel mängib olulist rolli vaimne ja emotsionaalne seisund..\nSage viibimine vannides ja saunades, samuti tuulutamatutes ruumides võib esile kutsuda vasospasmi ilmnemise või temperatuuri kiire tõusu.\nLiigne suhkru tarbimine mõjutab seda, kui kiiresti keha üle kuumeneb..\nSüsivesikute lagundamine ja assimilatsioon on kõhunäärme jaoks lisatöö ja tarbetu sekkumine ainevahetusprotsessidesse, mis on juba hormoonide puudumise tõttu häiritud.\nMenopausi korral on metaboolsed protsessid häiritud, mis on seotud kudede jaoks vajalike toitainete imendumisega. Selle tõttu lõpeb südame-veresoonkonna ja närvisüsteemi, samuti hüpotalamuse, mis vastutab puhkamise, söögiisu, temperatuuri ja meeleolu eest, normaalne toimimine..\nKrampide levikut soodustavad põhjused on järgmised:\nsuitsetamine ja alkoholi kuritarvitamine laiendavad veresooni, suurendavad kuumahoogude võimet ja kuumustunnet, aga ka sellised halvad harjumused mõjutavad negatiivselt kõigi organite ja kudede tööd, halvendades üldist tervist;\nkrambihooge suurendavad ka aururuumide külastused ja pikk viibimine ventileerimata ruumides;\nnegatiivsed emotsioonid nagu depressioon, ületöötamine, stress ja ärevus soodustavad pikemat mõõna;\nmagusate, rasvade ja vürtsikute toitude kasutamine, samuti kange tee ja kohvi kuritarvitamine tugevdab kuumahoogude sümptomeid, menopausi sündroomi korral on soovitatav dieet;\nsümptomeid süvendab ka ületreening, suurenenud füüsiline koormus ja raske töö - mõõdukalt on kõik korras;\nnaistel, kes kannavad kitsaid rõivaid ja liikumist piiravat aluspesu, on sageli kõrgendatud paanika tunne ja hirm võrreldes naistega, kes kannavad lahtisi rõivaid.\nKas haripunkt on alati süüdlane?\nMõnikord on naistel kuumahooge ilma menopausita.\nRünnakud toimuvad ja jätkuvad järgmistel põhjustel:\nmunasarjatsüstid - selle haigusega on peamised kaebused menstruatsioonitsükli talitlushäired ja erineva iseloomuga valu alakõhus, kuid lisaks sellele eraldab enamik patsiente suurenenud higistamist ja kuumarabanduste esinemist;\ndiabeediga on kõhunäärme hormoonide tootmise rikkumise tõttu suurenenud higistamine;\ninfarkt ja insult - sellistes tingimustes on ka kuumuse tunne, südametegevus kiireneb ja higistamine suureneb;\nkilpnäärme haigustega võib kaasneda kuumahoogude avaldumine: patsiendid higistavad, vere sissevool on järsk, tekivad südamepekslemise kiirused, nõrkus ja unetus;\nsageli täheldatakse toidu ja alkoholimürgituse korral ka külmavärinaid ja liigset higistamist ning maksahaiguste korral viskab see pärast ülesöömist kuumust ja higi;\nrasedatel on östrogeeni tase ebastabiilne, seetõttu võivad ilmneda ka kuumahoogude sümptomid;\nonkoloogiaga täheldatakse palavikku ja liigset higistamist, samal ajal kui patsiendi kehatemperatuur tõuseb ja higistamine toimub selle languse ajal;\nvaimsete häiretega tekivad depressioon, paanikahood ja mitmesugused foobiad, mis provotseerivad patsiendil higistamist;\nsamuti on kopsupõletiku ja tuberkuloosi korral täheldatud palavikku ja liigset higistamist.\nMõne aja kestev palavik ja higistamine võivad erinevate patoloogiate korral olla võimalikud, nendele on omased ainult muud sümptomid.\nLoodete põhjuseks on menopaus, kui see on vanuses 40 kuni 55 aastat ja naisel on menstruaaltsükkel. Kuid usaldusväärsuse huvides tasub ikkagi konsulteerida spetsialistiga..\nPatoloogilise menopausi esimeste sümptomite ilmnemisel on vaja ravi alustada ilma ravimite kasutamiseta. Kerge kraadi korral piisab tavaliselt normaalse enesetunde saavutamiseks.\nKui tekivad kuumahood:\nproovige luua unistus: see peaks kestma vähemalt 7 tundi;\nsuurendada füüsilist aktiivsust ja viibida rohkem värskes õhus;\nkandke ilmastikuoludele vastavat riietust, vältides ülekuumenemist ja hüpotermiat.\nSamuti soovitatakse arstidel läbida iga-aastane taastusravi spaas. Radoonivannid, hüdromassaaž ja ümmargused dušid mõjutavad soodsalt naiste tervist.\nKrambihoogude leevendamiseks kodus on mõtet paar korda nädalas meeldida soojadele vannidele, millele on lisatud erinevaid ravimtaimi. Samuti on hea võtta hommikul kontrastiga dušš.\nTasub meeles pidada hommikuste harjutuste kohta, samuti on kasulik kapten hingamisharjutusi. Tundes loode lähenemist, peate peatuma, aeglaselt sisse hingama ja loendama 10-ni ning seejärel tegema aeglase väljahingamise.\nMitu korda päevas trenni teha? Üks kord on mõne jaoks piisav, kuid vajadusel võite harjutust korrata 3-4 korda. Kasulik on teha hingamisharjutusi ja vältida selliseid rünnakuid mitu korda päevas.\nKõigil naistel pole menopausiga kuumahooge, mõned menopausiga inimesed isegi ei tea, millest nad räägivad. Tõusud, nagu ka menopaus ise, ei ole ravitavad. Kui naise elu on täis rõõmsaid hetki, ei muutu need episoodid nii märgatavaks. Rõõmustage ennast sagedamini ja andke teistele naeratus ning võib-olla on rünnakute ülekandmine lihtsam.\nJa kui palju menopaus teie jaoks kestis ja kuidas leevendate seisundit kuumahoogude ajal menopausi ajal??\nSealsetel inimestel on une, aevastamise, kriimustamise ja isegi haigutamisega seotud palju märke. Kas teadsite, et menstruatsiooni alguse osas on palju ebausku?...\nMenstruaaltsükli häired on meditsiini oluline probleem. Kaasaegses maailmas seisavad paljud naised silmitsi stressist tingitud menstruatsiooni hilinemisega....\nIga organismi valutundlikkusega seotud valu tugevus on individuaalne.Menstruatsiooni valuValu peamine asjaolu kriitilistel päevadel on emaka kokkutõmbumine, kuid kui valu jõuab haripunkti, näitab see asjaolu, et seda protsessi süvendab kaasnev patoloogia:...


Kuidas teada, et maksad objekti eest õiglast hinda?\nKui oled leidnud endale sobiva kinnisvaraobjekti, aga tekib küsimus, ega selle eest liiga palju ei küsita, siis siin on kolm nõuannet, kuidas veenduda hinna õigsuses.\nEsimese asjana, vaata kinnisvaraportaale! Laienda portaalis otsingut, näiteks pane otsingusse Mustamäe kahetoalised või lisa veel mingi piirkond. Vaata, kas leiad midagi samaväärset, aga hoopis odavama hinnaga.\nJuhul kui leidsid, siis on vastus käes. Kuid arvesta, et võrdlemisel tulevad mängu nüansid. Üks korter on paar tuhat eurot odavam kui teine, aga teisega tuleb ka mööbel kaasa - siis saad juba ise teha endale sobivaima valiku.\nKüsi hindajatelt eelinfot\nKui aga tegemist on erilisema korteriga, mida ei ole nii kerge teistega võrrelda, näiteks korter väga suure terrassiga jms, siis siin tuleb astuda teine samm. Küsi hindajatelt eelinfot. Kirjuta paarile hindajale ja küsi, mis tasemele tuleks hindamisakt ja mis tehinguid sarnaste korteritega tehtud on. Kirjuta paarile erinevale hindajale, mõni neist on ikka nõus infot jagama.\nKui hindaja ütleb, et sellele tasemele kindlasti hindamisakt välja ei tule, siis vastus on jällegi käes. Võid proovida läbirääkida ja hinda alla saada ning kui hindaja poolt on roheline tuli, siis saad tehinguga edasi minna.\nPalju on huvilisi\nKolmandaks tasub küsida, palju on huvilisi antud objektil. Kui huvilisi on peale sinu veel, siis keegi arvatavasti maksab alghinna ning see ongi turuväärtus. Otsus on sinu teha, kas oled rahul antud hinnaga või soovid siiski midagi odavamat.\nEhk kui sobiv objekt on leitud ning mõtled, kas see on ka õiglase hinnaga siis:\n● vaata portaali ning võrdle sarnaseid pakkumisi\n● uuri hindajatelt eelinfot\n● proovi omanikult teada saada, palju huvilisi on objekti vastu huvi tundnud.


Kasutage depressiooni vastu - psühholoogia - 2020\nPõhiline - psühholoogia - Kasutage depressiooni vastu\nKasutage depressiooni vastu\nKeegi ei taha olla kurb, kuid on aegu, mil seda emotsionaalset seisundit ei saa vältida. Tegelikult on olukordi, kus isegi see tunne läheb kaugemale ja põhjustab inimestele selliseid tõsiseid probleeme nagu näiteks depressioon. Olukord, mis võib üksikisiku tungida kaevu, millest on väga raske lahkuda.\nAga just seda peate nendes olukordades tegema: mine välja, lahkuge kodust ja alustage harjutamist. Nii ütleb üks American Journal of Psychiatry kus inimesi julgustatakse depressioon loobuda istuvast elustiilist ja lahendada oma probleem. Nõuanne on suunatud ka nende isikute sugulastele.\nSee aitab isegi ära hoida\nEt analüüsida treeningu mõju inimeste vaimsele tervisele, analüüsisid teadlased ajavahemiku jooksul 11 aastat vana ligi 34 000 osaleja rühmale, kellel polnud ühtegi vaimsete häirete sümptomeid. Kõik nad pidid korrapäraselt aru andma nende tegevuse perioodilisusest, nende tegevuste liigist ja intensiivsusest.\nSamal ajal pidid nad läbima eksami, et vaadata läbi võimalikud vaimse tervise probleemid ja vastata samadele eesmärkidele. Kui kaks tulemust jagati, leiti, et 12% depressiooni juhtumeid oleks saanud vältida, kui need inimesed oleksid teinud ühe tunni iganädalase treeningu.\nVastupidi, uuring näitas ka seda, et neil inimestel, kes ei teinud mingit füüsilist tegevust, oli a 44% suurem tõenäosus tekitada depressiooni või muud tüüpi häireid võrreldes nendega, kes esinesid üks kuni kaks tundi nädalas.\nMitte ainult ei tohiks depressiivset pereliiget julgustada tänavale minema. Selle suhtega tegelemiseks ja tema võimalikult suureks abistamiseks tuleb arvesse võtta paljusid muid aspekte:\n- Mõista, kuidas depressioon toimib ning et tekkinud reaktsioonid ja muutused ei ole inimese tahtest, vaid depressiooni mõjudest.\n- Ärge tugevdage depressiooni või nende negatiivsete mõtete inimeste kaebusi, ärge pööra liiga palju tähelepanu depressiivsele käitumisele, et mitte negatiivselt suhtuda asjadesse.\n- Kontrollige oma viha. Kui depressiooniga isik ei ole ootuspäraselt reageerinud, peame vältima emotsionaalselt plahvatavat ja suurendama ainult seda, et isik, kes teeb teda halvemaks, on kasutu.\n- Teha ettepanekuid, võttes arvesse, et depressioonis olev isik ei soovi neid teha. Nad peavad olema tegevused, mis ei vaja palju vaeva, alustavad väikestest asjadest nagu väike jalutuskäik pargis, minna välja ja osta riideid jne.\n- Tugevdada väikseid muudatusi, näiteks naeratust, algatada midagi, valmistuda jne. Sellisel viisil tekivad positiivsed emotsioonid ja nad kalduvad tulevikus korduma.


Ummisjalu USA-Mehhiko piiri ületada püüdnud inimesed tõrjuti pisargaasiga tagasi\nPõgenike sõnul soovivad nad Ameerikas tööd teha ja endile paremat elu võimaldadaFoto: Reuters/Scanpix\nToimetas Greete Kõrvits, 26. november 2018 18:15\nUSA piirivalve teatas esmaspäeva varahommikul, et San Ysidro piiripunkt Ühendriikide ja Mehhiko vahel on jälle tööhoos. BBC ja ABC News vahendavad, et sajad Kesk-Ameerika põgenikud üritasid pühapäeval üle piiri joosta.\nPiirijooksikud on osa ligi 7500-pealisest inimrühmast, kes pärit peamiselt Hondurasest, kuid ka Guatemalast ja El Salvadorist. USA meedias karavaniks tituleeritud inimesed põgenevad peamiselt kodumaal lokkava jõuguvägivalla, vaesuse, aga paljudel juhtudel ka koduvägivalla eest. Suur osa karavanist koosneb perekondadest, väga palju on naisi ja lapsi. Enam kui 4000 kilomeetrit rännanud inimesed loodavad, et USA pakub neile asüüli.\nUSA aga enam kodu- ja jõuguvägivalda asüüli taotlemiseks piisavateks põhjusteks ei pea. President Trump on „karavani“ vastu mitmel korral sõna võtnud. Kuni Ühendriikide kohus pole iga põgeniku osas individuaalselt otsust vastu võtnud, tal riiki siseneda ei lubata. Twitteris säutsus Trump, et kui vaja, suletakse piir permanentselt.\nPinged piiril on viimastel päevadel süvenenud. Umbes 500 Tijuana linna laagrisse jäänud põgenikku kõndis pühapäeva hommikul piiri äärele. Mehhiko siseminister Alfonso Navarrete sõnul pidi esialgu tegemist olema rahumeelse meeleavaldusega. Põgenikud skandeerisid: „Meie ei ole kurjategijad! Meie oleme tööinimesed!“ Väidetavalt julgustasid rahvahulga juhtfiguurid inimesi väiksemateks rühmadeks jagunema ja sedasi hajutatutena üritama üle piiri joosta.\nPaljud meeleavaldajad soovitusi ka järgisid. Suurest massist lahku löönud väiksemad grupid jooksid San Ysidro piiripunkti lähistel eri paikadesse ning üritasid piiri ületada. Paarisajal inimesel õnnestus ka üle esimese piiritara ronida. Katsed murda läbi teisest, teravate tõketega varustatud tarast aga ebaõnnestusid. USA piirivalvurid takistasid jooksjaid, võttes käiku pisargaasi.\nUSA piirivalve ajas meeleavaldajad ja piiri ületada üritanud pisargaasiga laiali Foto: Reuters/Scanpix\nKella 11.30 paiku pühapäeval sulges USA piirivalve San Ysidro, kuid esmaspäeval kell 6 hommikul oli piiripunkt taas töökorras. Piirivalvuritel ja põgenikel on kummalgi toimunust oma nägemus. Põgenikega kaasas olnud väikelapsed said pisargaasirünnakus kannatada. Paljud hüüdsid, et tahavad vaid tööd teha ja USAs paremat elu leida. Piirivalve sõnul aga ründasid illegaalselt üle piiri tormajad neid kividega.\nMehhiko siseministeerium mõistis katse piirist läbi murda hukka ning kinnitas, et need, kes üritasid illegaalselt üle piiri joosta ja üle tarade ronida, saadetakse otsemaid kodumaale tagasi.\nHondurase naine Rosa oma viiekuuse poja Estebaniga pöördus piiri äärest Tijuana suunas tagasi Foto: Reuters/Scanpix\nMeeleolu Tijuana põgenikelaagris on sünge. Esiteks mehhiklaste ähvardus piiriületajad tagasi saata ning teiseks on nad aru saanud USA kohtuveskite aeglasest tööst ja mõistnud, et ootamine saab olema pikk ja vastuski võib olla eitav.\nMaailm 22. oktoober 2018 22:00\nMaailm 19. oktoober 2018 08:42\nIndrek2 27. november 2018 09:56\nKas keegi oskaks mulle öelda, miks nad KODUMAAL tööd teha ei saa??? See kasutu mass pole töö tegemiseks sinna roninud.\nKaido 27. november 2018 07:37\npole Usale vaja pagulasi kes vaid sigida ja toetusi nõuda oskavad.


Kas korterite hinna langus lõpuks alanud?\nTallinna korteriturul peaks lähinädalatel selguma, kas märgatav hinnalangus tuleb või ei tule. Kinnisvarafirmade hinnangud korterite hinnamuutuste kohta on küllaltki erinevad, vaid Õismäe väikeste korterite hinna langusega on kõik nõus.\nPindi Kinnisvara arvates on juba teise kvartali lõpus Lasnamäel ja Õismäel alanud hinnalangus jõudnud ka Tallinna teistesse piirkondadesse. Võrreldes II kvartaliga on keskmised hinnad Pindi Kinnisvara teatel alanenud alates 4 protsendist Mustamäel kuni 11 protsendini Õismäel.\nKinnisvarafirmad Mendelson & Co ning Uus Maa ei näe nii suurt langustendentsi. Hindade langust lähiajal nad aga ei välista.\nSenine hinnalangus põhineb suuresti nende müüjate kannatuse katkemisel, kellel on raha saamisega kiire. Enamik müüjaid pole hinna alandamist veel otsustanud ning korterite müügiperiood on pikaks veninud.\nOber Hausi kesklinna korteriosakonna juhataja Mihkel Oiderma sõnul on praegu tegemist murdepunktiga müüjate suhtumises ning edaspidi on oodata korterite hinna alanemist ca 10%.\nÕismäe väikeste korterite hinnalanguses pole midagi üllatavat. Ka nende varasem kallinemine toimus kiiremini kui teistes linnaosades, sest pakkumine oli nõudlusest palju väiksem.\nÜks peamisi üldist hinnalangust soosivaid tegureid on korteritehingute väike arv. Alanud pole turu tavapärane sügisene elavnemine ning uue omaniku leiab praegu sama arv kortereid kui suvel.\nKui korterite odavnemise ulatust on raske prognoosida, siis kindel on nende hinna diferentseerumise suurenemine. Hea asukohaga korralikule korterile leidub ostja ka rasketel aegadel ning sellise korteri hind on viimastel kuudel pigem tõusnud. Kinnisvarabüroo Uus Maa peamaakleri Jaanus Lauguse sõnul on renoveeritud korterite hind Tallinna vanalinnas tõusnud, keskmiselt maksab ruutmeeter 17 000--18 000 krooni. Veidi tõusnud on ka suuremate korterite keskmine hind Lasnamäel ja Mustamäel.\nRaskustes on kehva asukohaga ja remontimata korteri müüjad -- müügiperiood on pikk, korterist lahtisaamiseks tuleb hinda sageli mitmekümne protsendi võrra alandada. Tallinna kesklinnas on vähempopulaarseks muutunud näiteks renoveerimata korterid Kentmanni, Kaupmehe ja Lembitu tänaval.\nÜks huvitav nüanss eluasemelaenu tingimuste karmistumise ajal on seotud elamuühistutega. Seni eelistati korteriühistusse kuuluvaid kortereid, sest neid saab pantida.\nNüüd, ilma laenuta ostu puhul, muutub soodsamaks osta elamuühistusse kuuluvaid kortereid, sest elamuühistu maja on sageli paremas korras ja ka maja ümbrus hooldatud.\nEuroopa Parlament otsustas täna anda Ukrainale miljard eurot uut makromajanduslikku finantsabi.\nJuba ports aastaid on Eesti ringrajasõidu kultuuri rikastanud üritus, mida võib lausa fenomeniks pidada. See kannab nime Mannergute Mõõduvõtt ning selle kaudu on saanud kiiresti sõidu kogemuse väga paljud autojuhid.\nVenemaa võib vastuseks Leedu Kaliningradi niinimetatud blokaadile peatada kaubavahetus läbi Balti riikide, ütles Kaliningradi oblasti kuberner Anton Alihhanov.


KUUM: Hiina asus jõuliselt toetama Venemaa ambitsioone Euroopas - eestinen\nSeni varjus püsinud Hiina asus jõuliselt toetama Venemaa ambitsioone Euroopas. Hiina välisminister Wang Yi ütles, et Venemaa nõudmisi tuleb võtta tõsiselt.\nHiina välisminister Wang Yi ütles telefonikõnes USA ametivennale Antony Blinken’ile, et USA peab taganema „Külma sõja mentaliteedist” ja asuma Venemaaga läbirääkimistesse, vahendab Daily Mail.\nHiina välisminister helistas Blinkenile vahetult pärast seda, kui Blinken saatis Moskvasse kirja vastustega, milles lükati tagasi enamus Putini nõudmisi seoses Ukrainaga.\n„Kõik pooled peavad loobuma Külma sõja mentaliteedist ja moodustama koos läbirääkimistel Euroopa julgeolekumehhanismi,” ütles Wang.\nBlikeni kirja Venemaa presidendile Vladimir Putinile ei avalikustatud, aga Blinkeni väitel olid selles toodud ettepanekud pingete leevendamiseks. Väljaande New York Times andmetel tehti ettepanekud tuumarelvastuse kontrolliks ja sõjaliste õppuste piiramiseks.\nWang ütles pärast Blinkenile helistamist, et „piirkondlikku julgeolekut ei saa tagada sõjaliste blokkide tugevdamise või laiendamisega.”\nWang ühtlasi hoiatas USA-d sekkumast olümpiamängude korraldamisse, mis algavad järgmisel nädalal Pekingis.\nPeking loodab olümpiamängude abil oma mõjuvõimu maailmas suurendada. Seda aga varjutab USA juhitud diplomaatiline boikott, mis tuleneb inimõiguste rikkumistest Hiinas. Wang hoiatas, et USA „peab lõpetama mängimise tulega”.\n(Külastatud 1,478 korda, 1 külastust täna)


★★★ Ameerika Ühendriikide San Diegos võluvatel vaadetel kohutav kodu ümberkujundamine ★★★\nJackson Design and Remodeling saatis meile fotod ja teabe ühe oma hiljutiste projektide kohta. See San Diegos, Ameerika Ühendriikide San Diegos pealinnas asuv kallakurk, kus on lummavad vaated La Jolla maaklubi ja ookeanile, on paari unistuste kodu, kes tahtis ruumi vanaks saada koos ja nautida täiesti oma lapseeast enne lapsi ja pere armastatud päästet Labradorid. Paar oli huvitatud 1957. aastal ehitatud maja põhiomadustest. Nad tahavad oma olemust säilitada, muutes märkimisväärseks visuaalseks ja funktsionaalseks uuenduseks.\nLisati uus kolmas tase, mis hõlmasid ekspansiivset magamistuba ja vannituba ning suur kontor, mis kõik kasutavad suurepäraseid vaateid. Igas toas 4 magamistoas, 5 vannituba kodus, koos koduse välimusega. Väljaspool ja seespoolt oli selle disaini lähenemine traditsiooniliste ja kaasaegsete teemade läbimõeldud integreerimine. Naine eelistab klassikalist esteetikat, kui abikaasa langeb tänapäevani. Uus kodu disain ühendab paari erinevad maitsed, detailse tähelepanu all.\nDisaini traditsiooniline külg on erakordselt luksuslike klassikaliste materjalide ja vähese helitugevuse ja ajaloo edastamisega, mis on saavutatud sidusate värvide, tekstuuride ja materjalide abil, mida kasutatakse ruumis ruumi ja tasemeni. Kogu kodus ilmneb värske, tänapäevase tunnetuse disaini lähenemisviis avatud ruumi ja rikkalikule valgusele. Kliendid saavad nüüd palju aastaid nautida oma kodu karmi ja püsivat atraktiivsust.


Jüri ja Tatjana Jaansoni tütar tegi Horvaatias ilusa võistluse | Õhtuleht\nJüri ja Tatjana Jaansoni tütar tegi Horvaatias ilusa võistluse\nOhtuleht.ee, 15. aprill 2018, 23:32\nGreta Jaanson.Foto: Roman Lutoškin\nPILTUUDIS | Sõudjad kinkisid Matti Killingule 70. juubeliks vahva puuskulpktuuri\n17. märts 2018, 20:48\nEestlaste parima etteastega sai ühepaadil hakkama mullu oma esimese MM-medali võitnud Kaur Kuslap, platseerudes ajaga 7.04,64 viiendaks. Mõnevõrra üllatuslikult jõudis ülejäänud tugevate Eesti sõudjate ees finaali tallinlane Jüri-Mikk Udam, kes sai resultaadiga 7.15,40 kuuenda koha. A finaali võitis serblane Marko Marjanović Rio olümpia ühepaadi hõbemedalivõitja, horvaat Damir Martini ees. Kaspar Taimsoo sõudis B finaalis ja oli seal 7.07,83ga teine, kokkuvõttes aga kaheksas. Vahetult peale viljandlast järgnesid Tõnu Endrekson 7.15,46 ning Andrei Jämsä 7.23,96ga. Sten-Erik Anderson, Allar Raja ja Oskar Kuzmin lõpetasid oma etteaste nõrgimas ehk C finaalis.\nHooaja alguse tuleristsed said ka noortekoondise kandidaadid. Mitme jaoks neist kujunes võistlus kindlust andvaks, kuna juba nüüd täideti ära tiitlivõistluste normatiivid. Eriti rahule võib oma tööga jääda pärnulanna Greta Jaanson, kes pälvis 7.46ga kindla esikoha ning tagas sellega endale stardikoha augustis Tsehhis toimuvatel maailmameistrivõistlustel.\nKa Grete Alttoa ning Annabel Aron üllatasid paarisaeru kahepaadil esikohta võites meeldivalt, sest aeg 7.24,53 tagab neile pääsme noorte Euroopa meistrivõistlustele.


Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala põhimäärus – Riigi Teataja\nPärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala põhimäärus - sisukord\n§ 2 Muinsuskaitse alla võtmise aeg\n2 MUINSUSKAITSEALA JA SELLE KAITSEVÖÖNDI PIIRID, MUINSUSKAITSEALA EESMÄRK\n§ 3 Muinsuskaitseala piirid\n§ 4 Muinsuskaitseala kaitsevööndi piirid\n§ 5 Muinsuskaitseala plaan\n§ 6 Muinsuskaitseala eesmärk\n3 MUINSUSKAITSEALAL JA SELLE KAITSEVÖÖNDIS KEHTIVAD NÕUDED JA KITSENDUSED\n§ 7 Muinsuskaitsealal kehtivad kitsendused\n§ 8 Muinsuskaitseala kaitsevööndis kehtivad kitsendused\n§ 9 Nõuded muinsuskaitsealal tehtavatele töödele\n§ 10 Ehitise püstitamine muinsuskaitsealal\n4 MUINSUSKAITSET KORRALDAVATE ORGANITE TÖÖJAOTUS JA KOOSTÖÖ NING JÄRELEVALVE MUINSUSKAITSEALA KAITSE KORRALDAMISEL\n§ 11 Muinsuskaitset korraldavad organid\n§ 12 Koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstava loodusobjekti valitseja vahel\nRT I 2006, 9, 49\nVastu võetud 06.02.2006 nr 32\nMäärus kehtestatakse «Muinsuskaitseseaduse» § 15 lõigete 1 ja 2 alusel.\nMäärusega kehtestatakse Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala (edaspidi muinsuskaitseala) ja selle kaitsevööndi piirid, muinsuskaitsealal ja selle kaitsevööndis kehtivad nõuded ja kitsendused ning muinsuskaitset korraldavate organite tööjaotus ja sätestatakse koostöö muinsuskaitset korraldavate organite ja kaitstavate loodusobjektide valitseja vahel.\n§ 2. Muinsuskaitse alla võtmise aeg\nPärnu vanalinn võeti esmakordselt muinsuskaitse alla Eesti NSV Ministrite Nõukogu 27. veebruari 1973. a määrusega nr 91.\n(1) Muinsuskaitseala koosneb Pärnu vanalinnast ning seda ümbritsevast endisest muldkindlustuste vööndist koos mereäärse rannapargiga ning nende vahel paiknevast ajalooliselt kujunenud villade maa-alast.\n(2) Vanalinna, villade ja rannapargi ala on tähistatud muinsuskaitseala plaanil ning ajaloolise kujunemise tõttu kehtivad neil aladel erinevad nõuded ja kitsendused.\n(3) Muinsuskaitseala hõlmab ala, mis piirneb Aida tänavaga alates ristumisest Ringi tänava põhjasuunalise mõttelise pikendusega kuni ristumiseni Vee tänavaga, Vee tänavaga kuni ristumiseni Kalda tänava mõttelise pikendusega itta, viimati nimetatud mõttelise pikenduse ja Kalda tänavaga koos selle läänesuunalise mõttelise pikendusega kuni Lootsi ja Sadama tänava ristmikuni, Lootsi tänavaga kuni ristumiseni Lootsi põiguga, Lootsi põiguga kuni ristumiseni Ringi tänavaga, Ringi tänavaga kuni ristumiseni Muuli tänavaga, Muuli tänava ja selle edelasuunalise mõttelise pikendusega kuni lõikumiseni mereäärsete kinnistute (katastriüksuste) merepoolse piiriga, mereäärsete kinnistute merepoolse piiriga kuni lõikumiseni Kuuse tänava mõttelise pikendusega, Kuuse tänava mõttelise pikenduse ja Kuuse tänavaga kuni ristumiseni A. H. Tammsaare puiesteega, A. H. Tammsaare puiesteega kuni ristumiseni A. H. Tammsaare puiestee 4 kinnistu idapiiriga, viimati nimetatud piiriga kuni lõikumiseni A. H. Tammsaare puiestee 2 kinnistu põhjapiiriga, viimati nimetatud piiriga kuni lõikumiseni Supeluse 26 kinnistu idapiiriga, Supeluse tänava paarisnumbriliste kinnistute idapoolsete piiridega kuni ristumiseni A. Adamsoni 1a lõunapiiriga, viimati nimetatud kinnistu lõunapiiriga kuni ristumiseni Aia 9 kinnistu piiriga, viimati nimetatud kinnistu piiriga kuni lõikumiseni Aia 11 kinnistu läänepiiriga, viimati nimetatud kinnistu piiriga ja selle mõttelise pikendusega kuni Aia 28 kinnistu lõunapoolse piirini, viimati nimetatud kinnistu ning Aia tänava paarisnumbriliste kinnistute idapoolsete piiridega ja nende mõttelise pikendusega kuni ristumiseni Karja tänavaga, Karja tänavaga kuni ristumiseni Suur-Sepa tänavaga, Suur-Sepa tänavaga kuni ristumiseni Pargi tänavaga, Pargi tänavaga kuni ristumiseni Jalaka tänavaga, Jalaka tänavaga kuni ristumiseni Vingi tänavaga, Vingi tänavaga kuni ristumiseni Pika tänavaga, Pika tänavaga kuni ristumiseni Ringi tänavaga ja Ringi tänava mõttelise pikendusega põhja suunas kuni ristumiseni Aida tänavaga vastavalt plaanile.\nMuinsuskaitseala kaitsevöönd koosneb muinsuskaitsealaga külgnevatest aladest, mis väljastpoolt piirnevad Vingi tänava ja selle mõttelise pikendusega Pärnu jõe kaldajooneni, Pärnu jõe lõuna- ja edelapoolse kaldajoonega alates ristumisest Vingi tänava mõttelise pikendusega kuni ristumiseni Rannapargi loodepiiriga ning mereäärsete kinnistute merepoolse piiriga kuni lõikumiseni Side tänava mõttelise pikendusega, Side tänavaga kuni ristumiseni Karusselli tänavaga, Karusselli tänavaga kuni ristumiseni Tulbi tänavaga, Tulbi tänavaga kuni ristumiseni Aisa tänavaga, Aisa tänavaga kuni ristumiseni Suur-Posti tänavaga, Suur-Posti tänavaga kuni ristumiseni Väike-Posti tänavaga, Väike-Posti tänavaga kuni ristumiseni Suur-Sepa tänavaga ja Suur-Sepa tänavaga kuni ristumiseni Karja tänavaga.\n(1) Muinsuskaitseala ning muinsuskaitseala kaitsevööndi territoorium ja piirid on fikseeritud muinsuskaitseala plaanil (edaspidi plaan)1. Tänavatel, kus hooned paiknevad tänava piiril, on muinsuskaitseala või kaitsevööndi piiriks nende tänavapoolsete fassaadide joon ja selle joone pikendused kohtades, kus tänavaäärne hoonestus puudub. Tänavatel, kus hoonestus paikneb tänava piirist kaugemal (muinsuskaitseala suhtes), on muinsuskaitseala või kaitsevööndi piiriks vastavate kruntide tänavapoolsed piirid või nende mõttelised pikendused kohtades, kus krundipiirid on fikseerimata. Lõikudes, kus piir kulgeb mööda veekogu, on piiriks veekogu muinsuskaitseala-poolne kaldajoon. Lõikudes, kus piir kulgeb mööda kinnistupiire, võetakse aluseks kinnistupiirid 1. detsembri 2005. a seisuga.\n(1) Muinsuskaitseala eesmärk on muinsuskaitseala kui ajalooliselt väljakujunenud linnaehitusliku koosluse ja muinsuskaitseala kujundavate ehitiste, plaanistruktuuri, kultuurkihi, maastikuelementide, miljöölise eripära ning muinsuskaitsealale avanevate kaug- ja sisevaadete säilitamine.\n(2) Kaitse eesmärgid, millest juhindutakse muinsuskaitsealal, on:\n1) ajalooliselt väljakujunenud erinevate hoonestusstruktuuride ning linnaruumi elementide (tänavaruumid, väljakud, vanalinna ümbritsevad säilinud muldkindlustused koos vallikraavi säilinud osaga, pargid ja puiesteed jms) säilitamine ja linnaruumi hävinud oluliste osade taastamine ning 20. sajandi lõpus püstitatud ja ajaloolise hoonestuse vahelise kontrasti leevendamine;\n2) ajalooliselt väljakujunenud arhitektuuritraditsioonide (erinevad kinnistustruktuurid ja nende hoonestustavad, ehitusmaterjalid, katusekatted, fassaadide viimistlus, arhitektuursed detailid ja elemendid, tänavasillutised jms) järgimine ehitiste hooldamisel, konserveerimisel, restaureerimisel ja remontimisel;\n3) ajalooliselt väljakujunenud erinevate linnaehituslike struktuuride, tänavatevõrgu, stiililise ja ajastulise mitmekesisuse, hoonestuse üldise ja kohaliku mastaabi, perspektiivvaadete ja muu muinsuskaitseala eri piirkondadele iseloomuliku järgimine ehitiste püstitamisel ning ehitiste laiendamisel juurde-, peale- või allaehitamise teel;\n5) vanalinnas elamisvõimaluste maksimaalne säilitamine;\n7) kuurortlinnaga seotud maastikuelementide ning väärtuslike loodusobjektide ja haljasalade säilitamine;\n8) kultuurkihist leitud ja säilitamist väärivate ehituskonstruktsioonide, -detailide või -elementide eksponeerimine;\n9) vanalinna ja kuurortala ning nende elementide tekke- ja arengulugu käsitlevate teaduslike uuringute jätkamine ja süvendamine;\n10) ehitusajalooliselt väärtusetute ning keskkonda esteetiliselt risustavate väikeehitiste (kuurid, garaažid, trafoalajaamad jne) lammutamine või nende muinsuskaitsealalt väljaviimine;\n11) ajaloolisse keskkonda mittesobivate rajatiste (piirdeaiad, telefonikabiinid, laternapostid jne) ja muude objektide (reklaamistendid, skulptuurid, tehnovõrkude maapealsed elemendid jne) püstitamise vältimine või nende muinsuskaitsealalt väljaviimine.\n(1) Muinsuskaitseameti ja Pärnu Linnavalitsuse loata on vanalinna alal keelatud kõik «Muinsuskaitseseaduse» § 24 lõikes 1 sätestatud tegevused.\n(2) Muinsuskaitseameti ja Pärnu Linnavalitsuse loata on villade alal keelatud «Muinsuskaitseseaduse» § 24 lõike 1 punktides 1, 2, 4, 6, 7, 9 ja 12 sätestatud tegevused.\n(3) Muinsuskaitseameti ja Pärnu Linnavalitsuse loata on rannapargi alal keelatud «Muinsuskaitseseaduse» § 24 lõike 1 punktides 1, 2, 4–7 ja 9–12 sätestatud tegevused.\n(4) Muinsuskaitsealal ehitades, konserveerides ja restaureerides ning selleks ehitusmaterjale valides tuleb arvestada nii ehitise kui ka muinsuskaitseala arhitektuurilist ja ajaloolist väärtust.\n(1) Muinsuskaitseala kaitsevööndi hoonestamisel tuleb vältida järske kontraste hoonestuse mastaapsuses muinsuskaitsealal ja vahetult selle piiri ääres ning tagada vanalinna silueti vaadeldavus olulistest vaatepunktidest linnas, vanalinnasuunalistelt tänavatelt ja merelt.\n1) püstitada välismõõtmete tõttu muinsuskaitseala oluliste vertikaalsete dominantide vaadeldavust häirivaid või olulisi kaugvaateid muinsuskaitsealale varjavaid ehitisi, kusjuures ehitiste kõrgus vanalinna ja jõe vahelises lõigus Ringi tänavast kuni vallikraavini ei tohi ületada Pärnu Kontserdimaja kõrgust;\n2) püstitada muinsuskaitseala välispiirile välismõõtmetelt või ehitusmahult muinsuskaitseala või tema välispiiriga vahetult külgneva hoonestuse suhtes mastaapidelt mittesobivaid ehitisi;\n3) paigaldada olulistele vaatesuundadele vanalinnale avanevaid vaateid katvaid või oluliselt varjavaid reklaame, tehnilisi rajatisi või muid konstruktsioone.\n(1) Muinsuskaitsealal paiknevat ehitist võib konserveerida, restaureerida või remontida ainult muinsuskaitse eritingimusi järgiva projekti alusel ja erialaspetsialisti muinsuskaitselise järelevalve all «Muinsuskaitseseaduse» §-s 35 sätestatud tingimustel ja korras.\n(3) Kui muinsuskaitsealal tööd tehes avastatakse inimtegevuse tagajärjel ladestunud arheoloogiline kultuurkiht, sealhulgas inimluud, või kultuuriväärtusega leid, on tööde tegija kohustatud töö seiskama, säilitama leiukoha muutumatul kujul ning viivitamatult teatama sellest Muinsuskaitseametile ja Pärnu Linnavalitsusele.\n(1) Ehitise püstitamise all mõistetakse ehitise püstitamist «Ehitusseaduse» tähenduses.\n(2) Ehitise püstitamine muinsuskaitsealale on lubatud pärast Muinsuskaitseametilt ja Pärnu Linnavalitsuselt loa saamist.\n(3) Vanalinna alal ehitise püstitamise loa andmise otsustamisel lähtub Muinsuskaitseamet järgmisest:\n1) Teises maailmasõjas hävinud Pärnu vanalinnale ainuomaste tänavate võrgustiku, väljakute ja tähtsamatele ehitistele avanevate vaadete taastamise vajadusest kohtades, kus seda ei takista sõjajärgne uushoonestus;\n2) Teise maailmasõja järgse hoonestuse ja säilinud ajaloolise hoonestuse linnaruumilise koosmõju parandamise vajadusest sõjas hävinud hoonestusest tekkinud vabadel aladel;\n3) Teise maailmasõja eelse tänavaäärse ehitusjoone järgimisest kohtades, kus puuduvad Teise maailmasõja järgsed ehitised;\n4) tänavaäärsete ehitiste püstitamisest ehitusmahult ja välismõõtmetelt võimalikult sarnastena samas kohas asunud ning Teises maailmasõjas hävinud hoonetega;\n5) Pärnu vanalinnale ajalooliselt mitteomaste, mitmeid Teise maailmasõja eelseid kinnistuid haaravate suurte ehituskomplekside vältimisest.\n(4) Villade alal ehitiste püstitamise loa andmise otsustamisel lähtub Muinsuskaitseamet järgmisest:\n1) vajadusest vältida olemasoleva ajaloolise hoonestusega võrreldes ebaproportsionaalselt suuri ehitusmahte, kusjuures hoonestuse kõrgus ei tohi reeglina ületada 11 meetrit maapinnast;\n2) võimalusest tasandada järske kontraste ajaloolise ja 20. sajandi teise poole hoonestuse vahel viimati nimetatuile seda eesmärki teenivate juurdeehitiste rajamise abil.\n(5) Rannapargi alal ehitiste püstitamise loa andmise otsustamisel lähtub Muinsuskaitseamet järgmisest:\n1) võimalusest taastada tänaseks hävinud hooned nende hävimiseelses mahus rannapargi Kuuse tänavast läände jäävas osas, kusjuures hoonete funktsioon peab olema suunatud rannateenindusele või vaba aja veetmisele ja hooned peavad paiknema piireteta krundil;\n2) uushoonestuse püstitamisel rannapargi Kuuse tänavast itta jäävale alale ei tohi nende maht ja kõrgus ületada Rannahotelli hoonet ja hooned peavad paiknema piireteta krundil;\n3) teedevõrgu, haljastuse ja väikevormide ehitamisel ja uuendamisel põhimõttest jälgida ajaloolist teedevõrku ning haljastuse laadi ja koosseisu.\nMuinsuskaitseala kaitset korraldavad Muinsuskaitseamet ja Pärnu Linnavalitsus vastavalt «Muinsuskaitseseaduses» sätestatud pädevusele.\n1 Muinsuskaitseala plaaniga saab tutvuda Pärnu Linnavalitsuses ja Muinsuskaitseametis.


kuupäeval jaanuar 19, 2018\nKui ma olin 14 aastane, siis oli üks minu lemmikraamat "Tuulest viidud". Ma lugesin seda ikka ja uuesti. Minu meelest oli see geniaalne. See pakkus mulle olustikku, kauneid tualette, tugevaid karaktereid ja loomulikult kopaga romantikat. Aastad möödusid, ma abiellusin, sain lapsed ja kasvasin üles. Elasin ikka veel tundega, et "Tuulest viidud" on üks parimaid raamatuid. Kuni ma seda umbes 28 aastasena uuesti lugesin.\nMa olin pehmelt öeldes pettunud. See polnud enam see raamat. Kuigi ma mõistusega sain aru, et raamat oli sama ja sõnad raamatus samad, siis tunnet, mida loetu minus 14 aastat tagasi tekitas ma enam ei saanud. See ei ole enam minu lemmik raamat ja uuesti seda lugeda ma ka ei soovi. See pole enam see.\nHiljuti ütles mu pikaaegne blogilugeja, et talle enam ei meeldi minu kirjutatu. Talle meeldivad pildid ja gifid mida kasutan, aga tekst minu postitustes on kuiv ja sapine. Muuhulgas ta ütles, et varem olid mu lood lõbusad ja sai kõhutäie naerda, nüüd enam mitte.\nAlles mõned nädalad tagasi lugesin ise oma eelmist blogi mida pidasin 2013 -2015 aastatel. Jah, see oli endiselt minu blogi ja osad lood olid ka täiesti loetavad, või isegi naljakad. Aga üleüldine tase oli minu enda tagasihoidliku arvamuse järgi, nõrk. Tolleaegne lugeja ütles selle kohta hästi: lood ei ole ühtlase tasemega. Seega loogiline, et üleüldise pahna sisse sattusid ka mõned pärlid.\nTänasel päeval näen ma iga looga palju rohkem vaeva, kui siis. Siis olid paljud lood kirjutatud mingi emotsiooni põhjal ja tunnistan ausalt, et öösel ja joogise peaga. Nüüd kirjutan ma iga lugu päevi, kui mitte nädalaid. Näiteks praeguse seisuga on kolmandik mu postitustest poolikud, ehk vajavad veel kontrollimist, pilte, iva. Ma tahan, et igal mu lool oleks mingi mõte, mitte lihtsalt kirjutamiserõõm.\nSeega, jah, mu lood on muutunud. Aga need on muutunud koos minuga ja on praegu palju rohkem minu moodi, kui viie aasta tagused postitused. Viis aastat tagasi oli lause "Ma lugesin su blogi" minu jaoks umbes sama hirmus, kui teise klassi õpilasele "Ma räägin su emale ära". Nüüd ma enam nii ei tunne. Vähemalt mitte iga kord.\nOlgem ausad, kaks inimest ei saa kunagi lugeda ühte raamatut (või blogi) ja sealt täpselt sama asja välja lugeda (kui pole just tegemist seadusandlusega, või noh, juristid üritavad just sellega leiba teenida). Miks? Sest nende taust ja meeleseisund on erinevad. Ja tavaliselt on emotsioon, mida kirjutatu meis tekitab, see kuidas me lugemise ajahetkel iseennast loetu läbi peegeldame. Ehk, enne kui tuled väitma, et minu sõnad on huumorita ja sapised, siis astu samm tagasi ja vaata enda sisse.\nalkohoolikud ei joo arvustus meelelahutus psühholoog raamatud


Teadusest ettevõtlusesse S2B Launchpadi inkubaatori toel | Tartu Ülikooli Tartu observatoorium\nTeadusest ettevõtlusesse S2B Launchpadi inkubaatori toel\nTartu Teaduspark avab teadusmahukatele tehnoloogiaettevõtetele uue inkubatsiooniprogrammi „S2B Launchpad“. Tartu Teaduspargi fookuses on 27 tegutsemisaasta jooksul olnud alustavate teadus- ja tehnoloogiamahukate ettevõtete toetamine. Uus programm on suunatud ettevõtete äriprotsesside arendusele, eesmärgiga jõuda mentorite toel teadusest kiiremini esimeste klientide ja investoriteni.\nSel nädalal Startup Estonia ja SmartCapi korraldatud üritusel avaldas Technopolis Group uuringu „Teaduse kommertsialiseerimine Eestis“ esmased tulemused. Need toovad esile, et teaduspõhise ettevõtluse tekkimist ja arengut takistavad nii sobiva rahastuse leidmine kui ka puudulikud teadmised idee kommertsialiseerimiseks. „Surmaoru“ kontseptsiooni kohaselt ei ole teadusasutused enam teaduslikust vaatenurgast vaadates huvitatud sellest, et hinnata turusobivust, arendada ärikontseptsiooni, luua prototüüp ja teha sellele esmased katsetused. Erakapitalile jäävad need etapid riskantseks, kuna toote või teenuse äripotentsiaal on veel ebaselge.\n„Eestis on mitmeid kümneid ülikoolidest välja kasvanud hargettevõtteid (spin-off’e), kuid potentsiaali uute ettevõtete tekkimiseks on kordades rohkem. Ülikoolis on teostatud alusuuringud, sõnastatud tehnoloogiline kontseptsioon ning tehtud esmased katsed ehk on jõutud nii-öelda idee tõendamiseni (TLR31),“ selgitas Tartu Teaduspargi inkubatsioonijuht Hanna-Liis Remmelg. „Turuvalmidus ja investorite huvi tekib samas alles siis, kui on olemas töötav prototüüp (TLR71) ning positiivne tagasiside turult.“\n„S2B Launchpadi“ programm on mõeldud selle protsessi kiirendamiseks ja riskide maandamiseks. Kogenud mentorite ja teaduspargi töötajate toel kaardistatakse loodud lahenduse äripotentsiaal ning võimalik turutühimik. „Ootame „S2B Launchpadi“ kandideerima tiime, kellel on teaduspõhine ning skaleeruv osalise teostusega idee, mis vajab lisasisendit äriarenduses.“ täpsustas Remmelg.\n„Tartu Teaduspargist on tuule tiibadesse saanud mitu tehnoloogia- ja teadusmahukat ettevõttet, nagu Click & Grow, Skeleton Technologies ja Sprayprinter. Alates 2017. aastast oleme eest vedanud kosmosetehnoloogiate ja -andmetega tegelevatele ettevõtete toetamist Euroopa Kosmoseagentuuri Eesti äriinkubaatori tegevuse (ESA BIC Estonia) kaudu“, sõnas Tartu Teaduspargi juhatuse liige Andrus Kurvits. „Me oleme üks sTARTUp Tartu kogukonna eestvedajatest ning sTARTUp Day kaasasutajatest.“\nKurvits lisas, et Eestile strateegiliselt olulise rolli täitmisel on Tartu Teaduspargile toeks asutajad, Tartu linn ja Tartu Ülikool, ning head partnerid idufirmade kogukonnast, kes on mentoritena toeks inkubatsiooni vastu võetud ettevõtetele.\n„Tartu Ülikool on viimase paari aasta jooksul arendanud jõudsalt tehnoloogiapõhiste ettevõtete tugisüsteemi. Ülikoolisisene arendusprotsess viib teadusmahukad ettevõtted esimese prototüübini ja aitab ka esimest äriplaani paika seada, samas me oleme turult otsinud pidevalt partnerit, kes aitaks meie teadlastest ja tudengitest ettevõtjaid järgmiste sammudeni,“ sõnas Tartu Ülikooli ettevõtlus- ja innovatsioonikeskuse juhataja Kristel Reim. „Meil on hea meel näha, et Tartu Teaduspark on meie pingutusi hinnanud ja valmis meie hargettevõtetele täiendavat tuge pakkuma.”\n„S2B Launchpad“ on Tartu Teaduspargi loodud 12+12 kuuline inkubatsiooniprogramm, kuhu saavad kandideerida tiimid või idufirmad, kellel on nutikas ning skaleeruv osalise teostusega idee, mida on võimalik klientide peal katsetada. Kõige olulisem on meeskond ning nende motivatsioon kiirelt ja keskendunult liikuda ideest tooteni, edasi klientide ja investoriteni.\nLiituda saavad valitud tiimid, kes on saatnud jooksva kuu 15. kuupäevaks oma taotluse ja läbinud edukalt vastuvõtupaneeli.\nEsimene vastuvõtupaneel toimub sTARTUp Day 2020 raames 31. jaanuaril.\nRohkem informatsioon on Tartu Teaduspargi veebilehel


Hooldekodude süsteem vajab ümberkujundamist - meiemaa.ee\nHooldekodude süsteem vajab ümberkujundamist (7)\nAutor: Enn Meri, ettevõtja, Vabaerakonna esinduskogu esimees\nKui inimene on sunnitud minema hooldekodusse ning ta pension või vara ei kata hooldekodu tasu, maksab vahe kinni eestkätt perekond. Ja kui perekond ei saa või ei suuda, siis jääb juurdemakstav summa kohalikule omavalitsusele tasuda. See süsteem ei ole päris õiglane ja võib koguni öelda, et on hoolivate perekondade suhtes ebaõiglane.\nLahendus oleks perekonnaseaduse muutmine nõnda, et esmalt vastutab inimene ise hooldekodu teenuse eest enda pensioni ja varadega. Ning kui sellest ei piisa, siis katab kohalik omavalitsus puudujääva summa. Et omavalitused suudaksid seda teha, tuleks neile luua riiklik finantseerimise süsteem, mis katab hooldekodudele tehtavad kulutused.\nKui suur on vajalik raha? Arvestame, et täna hooldekodudes olev inimeste arv on umbes kümme tuhat inimest. Tänane keskmine hooldekodu kuutasu on 700 eurot – keskmine pension aga 450 eurot. Arvutades puudujääva raha läbi hoolekoduteenust vajavate inimest arvuga (täna on meil hooldekodudes umbes 8000 inimesi), peaks riik koostöös omavalitustega igal aastal panustama 24 miljonit eurot.\nKust raha leida?\nArvestades seejuures, et kui sedalaadi toetust hakatakse pakkuma, siis ilmselt on hooldekodu teenustest huvitatud rohkem inimesi. Eeldades, et soovijate arv võib koguni kahekordistuda, siis võib vajaminev summast tõusta kuni 48 miljonid euroni aastas.\nMinu meelest võiks selle reformi katteallikas olla riigi keskvalitsuse administratiivkulude kärpimine. Eesti riigis on täna paraku liiga palju bürokraatiat ning kokkuhoiukohti on mitmeid.\nSamas saab kulukat hooldekoduteenust asendada ka mitmete säästlikumate ning paindlikemate lahendustega. Näiteks kui on inimene vajab küll hooldusteenuseid, aga teda on võimalik hooldada tema enda kodus kas sugulaste või teiste inimeste poolt, tuleks maksta sugulastest või lähikondlastest hooldajatele vastavat tasu, näiteks miinimumpalga ulatuses.\nVõi siis saaks kohalik omavalitsus osta antud teenust mõnelt teiselt kohalikult omavalitsuselt või litsentseeritud eraettevõttelt. Ja kindlasti on variant, et kohalik omavalitsus hakkab ise antud teenust pakkuma oma personali ja ruumidega.\nVabaerakond on algatanud ka hoolduskindlustuse süsteemi loomise, milles eakad ning nende pereliikmed saavad ka ise senistest parematel tingimustel panustada hooldusteenuste finantseerimisse.


Linn või piirkond: Loreto\nLoreto suunakood on 65. FFiktiivse telefoninumbri 9999181 ja suunakoodi 65 jaoks tuleb valida number 65 9999181. Loreto asub Peruu.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9999181, suunakoodi 65 (Loreto) ja Riigi suunakood 0051 jaoks tuleb valida number 0051 65 9999181. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 65.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +51 (0051) ega suunakoodi 65 (Loreto).\nKui te ei asu Peruu ja soovite helistada inimesele Loreto, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Peruu Riigi suunakood on +51 (0051), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Loreto, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +51 65. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9999181, suunakoodi 65 (Loreto) ja Riigi suunakood 0051 jaoks tuleb valida number 0051 65 9999181.


Karjäärinõustamine aitas mul iseennast üllatada! | CV-Online`i blogi\nViimane kord käisin 9 kuud tagasi ühes teises firmas, kohe peale töötuks jäämist. Kuna minu eelmised kogemused olid pehmelt öeldes pettumust valmistavad, siis olin suhteliselt skeptiliselt meelestatud ka enne uut kohtumist. Siiski suutsin oma eelarvamused koju kapi peale jätta ja läksin nn puhta lehena uuele katsele uue nõustaja juurde.\nKontrast kahe nõustamise vahel oli tohutu. Kui eelmine kord pandi mind kohe testidega silmitsi ühte ruumi, öeldi ajalimiidiks 40 minutit ning peale nende täitmist oligi kohtumine läbi (käisin tulemuste järel nädal hiljem), siis seekord oli kogu kohtumine fun, võiks öelda. Kõigest siis nüüd järjekorras.\nKarjäärinõustamisele minnes tasub teada, mida tahad!\nKohale jõudsin ma varem, nagu mulle omane- enne istun ja ootan aga hiljaks ei jää ;). Istusin ja ootasin oma aega, vaadates ümbrust ja inimesi kontoris. Kohanesin ümbrusega mõeldes veelkord mind huvitavatele küsimustele.\nKell kukkus ja oli aeg saada nõustatud. Ivikaga oli väga kerge ja huvitav vestelda.\nKuna 9 kuu tagune nõustamissessioon oli veel värskelt meeles, siis seekord ei jätnud ma midagi juhuse hooleks ja mõtlesin enne selgeks, milles vajan abi. Ehk olen hoopis rohkem teadlik karjäärinõustamise olemusest?\nTöövestluse simulatsioon ja enda sisse vaatamine\nNagu öeldakse, vastused sõltuvad küsimustest. Nii me lähtusime oma vestluse arendamisel minu soovidest ja vajadustest, nö dikteerisin teema, enam ei olnud passiivne nõustatav. Mind huvitasid konkreetselt kuidas käituda töövestlusel (mängisime mõned küsimused/situatsioonid ka läbi) ja kuidas rääkida palgateemal. See on ilmselt raskemaid teemasid tööandjaga, et ei tekiks üksteise vääriti mõistmist ja mõlemad osapooled oleksid rahul.\nVaatasin oma nõrgemaid külgi hoopis teiselt poolt ja leidsin, et need tulevad mõnes ametis hoopis kasuks. Palju abi oli eelnevate kogemuste ja töösituatsioonide analüüsimisest. Näiteks ma leidsin, et tegelikult oskan ma probleeme märgata/ennetada ja üles näidata initsiatiivi, et neid lahendada. Olin ehk isegi pisut üllatunud oma südikusest saada asju/infot mida mul on vaja. Ma ei olnud sellele varem oma tähelepanu pööranud vähemalt.\nEnda vastu ei tasu liiga kriitiline olla\nMa ei ütleks, et ma just midagi täiesti uut enda kohta teada sain. Pigem ma hakkasin nägema ka neid külgi endas, mis on mind elus edasi aidanud. Ma ise ehk ei pidanudki neid omadusi endas nii väga tugevateks külgedeks. Tean küll, et olen hakkama saanud, aga… tavaliselt keskendutakse ju nõrkadele kohtadele, sest neid tuleb parandada, välja juurida. Kergitas jällegi natuke enesekindlust.\nEdaspidi ei ole ma kindlasti nii kriitiline enda suhtes ja uurin ka tööpakkumisi, mis on suuremat väljakutset pakkuvad kui need, mida ma praegu vaatan ja milleks ma arvan end võimeline olevat. Lihtsalt tulen oma mugavustsoonist välja. Teen rohkem ka taustauuringut. Enne tööintervjuule minekut on hea läbi töötada ka küsimused, mis Ivika mulle andis, et tunda end intervjuul kindlamalt.\nSain uut indu tööotsinguteks!\nKui kohtumine sai läbi, olin ma väga rahul, ma sain kindlust juurde, mul oli selgem pilt oma võimalustest. Samal õhtul peale isiksusepsühholoogia loengut koju jõudes tegin tassi mõnusat kohvi, avasin rüperaali ja sukeldusin uue innuga tööpakkumistesse.\nJa nüüd kripeldabki üks tööpakkumine mitmendat päeva juba hingel – kas see koht võiks olla minu jaoks? Ma olen teinud siiani oma karjäärivalikud väga intuitiivselt ja tavaliselt kiiresti. Sestap olengi töötanud nii mitmes ametis. Lihtsalt haaran võimalusest kinni… ah, jumal temaga, saadan oma CV!\nDianaga kohtumine pani mind mõtlema sellele, et tööintervjuu “läbimängimist” võiks soovitada kõigile tööotsijatele. See aitab hästi endas selgusele jõuda. Kui sul on kedagi, kes on nõus sind kuulama ja jälgima ning sulle erapooletut tagasisidet andma, tuleb see kindlasti kasuks.\nIga tööandja küsimuste ülesehitus on kindlasti erinev, kuid teemad, mida intervjuul käsitletakse on üldjuhul sarnased.\nMilliseid küsimusi enda käest küsida?\n1. Millised olid sinu peamised tööülesanded ja vastutusvaldkonnad eelmises ametis?\n2. Millega sa eelmisel tööl silma paistsid, milliseid lisateadmisi ja kogemusi on sinu senised tööülesanded sulle andnud?\n3. Mida sa eelmistest töökohtadest õppisid? Kui kõik ei läinud päris hästi, millistel asjaoludel sinu töösuhted on lõppenud?\n4. Mõtle ka sellele, millised isikuomadused on sinu meelest kandideeritaval tööl vajalikud, et olla edukas ja millised neist omadustest on sinu tugevad küljed ning mida sooviksid veel arendada?\n5. Traditsiooniline küsimus – kuhu tahad jõuda 5 aasta pärast? Siit nopib tööandja välja nii sinu ambitsioonikuse, arenemissoovi, sihi. Ja teisalt – kui kaua antud töökoht sulle rahuldust ja piisavalt väljakutseid võiks pakkuda.\nKui tööandja ütleb sulle näiteks intervjuu ajal ootamatult: „Lugege palun üks luuletus“, siis ei tasu sellest ära ehmatada. Siin ei oodata sinult kirjanduse uuemate vooludega kursis olekut ja luulehuvi, vaid sinu reageerimist ootamatutele situatsioonidele, mida pea iga töö juures võib ette tulla.\nVaal üks soovitus. Töötasu teema juures mõtle enda jaoks välja kaks numbrit – mis on sinu miinimum, millest allapoole sa ei ole mitte mingil juhul valmis minema ning teisalt palk, millega sa rahul oleksid, et raha ei paneks sind kohe uut töökohta otsima. Need numbrid võtagi palgaläbirääkimistel aluseks.\nFiled under: tööotsija päevik | Tagged: blog, cv, cv-online, cvonline, Diana Tiks, karjäärinõustamine, nipid, töö, tööotsija blogib, tööotsija päevik, tööotsijale |\n« Silmast silma on lihtsaim oma väärtust näidata 7 põhjust, miks peaks mind palkama (Tanel)! »


JK: L'effet Vapeur mängis kuulaja kannatuse piiril | | Festival Jazzkaar\nJK: L’effet Vapeur mängis kuulaja kannatuse piiril\nL’effet Vapeur´il jagus mängulusti sedavõrd, et mänguasjad ka publikusse lendasid.\nEsmaspäeva õhtul tehti Draamateatrist tsirkust. Tsirkuseartistideks olid trio L’effet Vapeur’i humoorikad liikmed. Kolm eakat prantslast täitsid saali millegi nii ootamatuga, mis tükiks ajaks pahivks lõi. Muusikale lisaks saadi osa omamoodi teatritükist.\nHelen Oja kirjeldab toimunut.\nAlfred Spirli, kes ametlikult oleks justkui trummar, on tegelikult väikest viisi riistvõimleja. Tema trummikomplekt, millest julgelt poole moodustasid mängukannid, meenutas mängimisest sassis lastetuba. Spirli ei juhatanud kontserdi sisse mitte mõne trummisoologa, vaid kummipaelaga vehkides, mille külge kuljused ja kellukesed kinnitatud olid. Kõlinale ühines sämplerist Xavier Garcia.\nSämplid kujundasid kontserdi tõeliselt erikülgseks. Kord kõlasd puldist bassikeeled, järgmiseks vedurivile, mootorsaag ja viimaks inimeste jutuvada. Jean-Paul Autin esindas trios kõige traditsioonilisemaid pooli – saksofon, klarnet, bändžo, kuid temagi pillivalik ei võinud sellega piirduda. Üsna kardinaalne oli helesinine huulikuka tuuletoru, mida Autin demonstratiivselt biidile peale mängis.\nGarcia ja Spirli kahekesi mängitud muusika oli tihtipeale kui mõne rallimängu taustamuusika. Äärmuslikust abstraktsus kõlas Autini puhtakõlaline saksofon või klarnet nagu eksinu, koduteed otsiv hääl. Oli küll veidike omaette, aga helge ja väga kaunis. Need kaks pilli vaheldusid aega-ajalt nii kiiresti, et mulje jäi nagu oleks Autin neid korraga mänginud. Pea igas loos tõusis peale mõneminutilist tohuvapohu esile kindel ja süsteemne rütm ja kokkumäng. See pakatas võimsusest ja kogemusest, mis neljateistkümne koosmängitud aasta jooksul talletatud on.\nKui välja jätte mõned rahulikud palad, siis läbivaks osutus kuulajate kannatuse piiril mängimine. Kogu intensiivsus ja üllatused, mis esitati tiksus mõnigi kord taluvuse ääremail justkui mõnel finišisirgel. Muusikute nägudest võis välja lugeda aga seda, et just sellistel momentidel saavutati õige fiiling ja vaimsed kõrghetked, läbi selle sulati üheks.\nAlfred Spirli jäi kuulajatele vistiski kõige eredamalt meelde. Kui paljud trummarid patseerivad laval ringi vehkides õngedega, mille otsa sulg riputatud? Julgen arvata, et see oli ka ainust kontsert Jazzkaare raames, kus publikut nii muuseas lavalt mänguasjadega pillutakse. Spirli mängumaa ei piirdunud siiski ka leludega – hoopis kohvikannu ja miksriga sel korral.


linnad ja märgid: 132: suvemaja lohusalus\nsummary: a plywood-clad (and partly furnished) summer-house in the popular vacation destination lohusalu, designed in early 2000's by the newly established koko architectural office - raivo kotov & andrus kõresaar - right after their successful performance at the hannover expo (see the estonian pavilion here). interior design is by hannes praks, then a member of koko. a video of the building can be seen here.\nvahetult pärast kuulsa porgandipaviljoniga maha saamist asutasid raivo kotov ja andrus kõresaar arhitektuuribüroo koko. võimsa algusega professionaalse koostöö üheks esimeseks viljaks kodumaal sai suvila lohusalus, suvituspiirkonnana tuntud looduskaunis kohas, kiviviske kaugusel helikülast ja laulasmaast.\nmaja asub idüllilisel krundil kesk männimetsa, mererand jääb siit vaid sadakonna meetri kaugusele. antud majake pole konkreetses kontekstis päris tavapäraselt suvilalaadne, pigem annab see välja paraja kaasaegse eramu mõõdu. piirkonnas valitsevad nõuka-aegsed piiratud pindalaga suvilad on siinsest muidugi oluliselt väiksemad, kuid ometi ei mõju maja ebamastaapselt. järgides ajaloolist tava, on siinnegi suvila jäetud aiaga piiramata.\nmaht on jaotatud kaheks kahekorruseliseks osaks, nende vahel on algselt lahtisena kavandatud ühendusgalerii. ühes majapooles on avar elutuba koos kööginurgaga ning saun ja väike tualettruum, teisel korrusel kabinet. teises majapooles asub garaaž panipaigaga, kummalegi korrusele mahub magamistuba, teise korruse magamistoa juures on ka pesemisruum. siinjuures näib (minu jaoks?) veidi ebamugavana see, et esimese korruse magamistoast peab tualettruumi jõudmiseks ronima teisele korrusele või minema läbi galerii teise hoonemahtu.\nigatahes, plaane ja lõikeid võib näha (tollal vist kokos töötanud?) üla koppeli artikli juures, mille uppisin siia + siia. sealsel esimese korruse plaanil muide garaaži sissesõit valel küljel.\nkui randa ei viitsi minna või siis pääsemaks sipelgatest, võivad suvitajad end laiali laotada ühendusgalerii katusele tehtud ulatuslikul terrassil. pääs siia on mõlemal majapoolel.\nmaja on puitkonstruktsioonis, fassaadid on kaetud veekindla vineeriga.\nsisekujunduse võib kanda kohvimees hannes praksi arvele, kes - kui ma nüüd võssa ei pane - oli tollal osa kokost. paari foto järgi otsustades valitseb interjöörides mõnus lihtsus. viitena välisviimistlusele on ka siin kasutatud osalt vineeri, näiteks duširuumi seintel (vt fotot ülal antud artikli juures). lagede puhul on jäetud aimatavaks ka maja konstruktiivne külg. inseneriks oli muide kõva tegija tõnu peipman.\nautoritele omaselt on interjööris üks väike vimka ikkagi sees - 3 kööginurga kohal asuvat trepiastet on tehtud klaasist. põhjust ma küll välja ei suuda nuputada, kuid küllap see polegi oluline. (või siis tõesti saab kööginurk sedaviisi väikest lisavalgust?)\nülalolevad koko kodukalt kaaperdatud fotod on valmimisjärgsed - neil veel läigib fassaad kirgas-oranžilt. tänaseks on aga maja oma ilmet päris korralikult muutnud, veidi isegi häirivalt (?) kirgas toon on asendunud tuhmjalt punaka kastanipruuniga, mis mängib väga meeldival kombel kokku männitüvede ja okaste-käbidega kaetud maapinna toonidega. järgnevad fotod pärinevad 2010 suvest.\nfassaad veidi lähemalt ka. ma kahjuks enam ei mäleta, mida perenaine fassaadi pinnakatte kohta rääkis... kui mõne tripikaaslase mälu parem, andku märku (:\nvaata ka: 2000's, arh: andrus kõresaar, arh: hannes praks, arh: koko, arh: raivo kotov, asula: lohusalu, ins: tõnu peipman, o: eramud, valmis: 2003\nMaja vahetab nahka.\n16. apr 2011 14:30:00\n21. apr 2011 19:19:00\n135: Veel Riia saatkonnast + arhitektuuriekspordist