Laenud ja ühisrahastusse investeerimine - RahaFoorum\nRubriik: Laenud ja ühisrahastus\nLaenude ja ühisrahastuse kaudu investeerimine ning passiivse rahavoo kasvatamine. Eralaenud, OÜ laenud, faktooring, tootluse arvutamine ja muu seonduv.\nKuidas valida ühisrahastuslaenu, kuhu investeerida tasub?\nKuidas valida ühisrahastuslaenu, kuhu investeerida tasub? kohta kommentaare ei ole\nSel aastal ei õnnestunud kahjuks Investeerimisfestivalil osaleda. Küll aga mõtlesin ühel õhtul teemale, mida mulle seal pakuti. Järgnev on selle väikse mõtiskluse tulemus. Kuidas valida ühisrahastuslaenu,millesse oma raha paigutada tasuks.Et su investeering ei kukuks kaevu,järgneva teadmine võib tulla kasuks.Jagan siin mõned mõttedja riskide ennetamise võtted. Esiteks, vali hoolega portaali,et vältida valusat anaali.Kõik valikud ei ole […]\nTags investeerimine ühisrahastusse, probleemsed ühisrahastusportaalid\nMintose probleemsed laenukontorid ja taastumine\nMintose probleemsed laenukontorid ja taastumine kohta on 1 kommentaar\nMintose platvormile vastu võetud laenukontorid ei ole alati just kõige kvaliteetsemad olnud. Samuti on Mintose tegemistes viimastel kuudel olnud omajagu, mis väärib kriitikat. Sealhulgas on päris paljud laenukontorid raskustesse sattunud ja selle käigus on Mintose poolt tehtud kaheldava väärtusega samme. Sellegipoolest võiks vahelduseks reaalselt numbritele otsa vaadata, mitte lihtsalt emotsioonide pealt otsuseid langetada. Vaatan seega, […]\nTags mintose laenukontorid, probleemsed laenukontorid, probleemsed ühisrahastusportaalid, probleemsed ühisrahastusprojektid\nKas oled ühisrahastusest väljumisega hiljaks jäänud?\nKas oled ühisrahastusest väljumisega hiljaks jäänud? kohta on 2 kommentaari\nÜhisrahastuses on kõik halvasti ja viimane aeg oleks laevalt lahkuda. Vähemalt selline mulje võib jääda viimasel ajal paljude investorite sõnavõttudest. Ja miks ka mitte RahaFoorumis ilmunud artiklitest: Kas praegu tasub ühisrahastusse investeerida? Mintoses on rahakotid sassis? Kuidas covid-19 ühisrahastusportaale on mõjutanud? Estateguru rahastab Crowdestate probleemset projekti? Mintose uued tingimused ehk kuidas investorid üle lastakse Crowdestate […]\nTags ühisrahastuse tootlus, investeerimine ühisrahastusse, ühisrahastuse investeeringute tootlus\nMintose uued tingimused ehk kuidas investorid üle lastakse\nMintose uued tingimused ehk kuidas investorid üle lastakse kohta on 2 kommentaari\nMintos saatis 30. juulil 2020 üsna süütu teate, et nad muudavad kasutajatingimusi: Siit võib välja lugeda, et peamiselt muutus kolm asja: Invest & Access toode asendub Mintos Strategies tootega ja sellega seoses tehakse ka tingimustes vajalikud muudatused. Mobiiliäpiga seoses on vaja tingimusi täiendada. Kirjeldatakse täpsemalt, kuidas portaalis maksed liiguvad. Justkui nagu ei muutukski midagi olulist? […]\nTags tingimuste muutmine, mintoses investeerimine\nMintos Strategies asendab Invest & Access investortoote\nMintos Strategies asendab Invest & Access investortoote kohta kommentaare ei ole\nMintos asendab oma Invest & Access investeerimistoote uue tootega. Senise ühe valiku asemel tekitatakse kolm ja seda hakatakse nimetama Mintos Strategies. Milles Mintos Strategies seisneb? Laias laastus toimib see Invest & Access tootega sarnaselt, aga senise ühe valiku asemel on nüüd kolm erinevat strateegiat. Seega on justkui investorile natukene rohkem kontrolli antud. Sarnaselt I&A lahendusele, […]\nEstateguru rahastab Crowdestate probleemset projekti?\nEstateguru rahastab Crowdestate probleemset projekti? kohta kommentaare ei ole\nÜhisrahastuse süvakursuse grupis* jagati huvitavat olukorda ühe Estateguru projektiga seoses, mida otsustasin natukene lähemalt uurida. Vaata kindlasti artikli lõpust ka kokkuvõtte osa Estateguru ja Crowdestate seisukohtadega! Estategurus on üleval projekt Kreutzwaldi 59C Tamula Kodude rahastamiseks. Artikli kirjutamise ajal on üle 70% mahust juba rahastatud. Laenutaotlejaks on Teramo OÜ, kes paneb tagatiseks 16 korterit, millel väidetavalt […]\nTags estateguru projektid, crowdestate projektid, probleemsed ühisrahastusprojektid\nTags covid-19, koroonakriis, Omaraha, Bondora, Mintos\nMintoses on rahakotid sassis?\nMintoses on rahakotid sassis? kohta on 2 kommentaari\nViimasel ajal on Mintose ühisrahastusplatvormil olnud päris palju erinevaid probleeme. Alates imelike numbritega raportitest ja maksetega venitamisest kuni laenukontorite litsentside ära võtmise ja pankrotistumiseni. Sellele kõigele lisaks tundub Mintoses olevat aga üks veelgi olulisem probleem, mis peamiselt leiab aset kulisside taga. Probleemid Afortiga 2019. aasta augustis tekkisid Aforti Finance laenudega probleemid. Maksed enam ei laekunud […]\nTags mintoses investeerimine, maksetega probleemid, aforti, idf eurasia\nKas praegu tasub ühisrahastusse investeerida?\nKas praegu tasub ühisrahastusse investeerida? kohta on 6 kommentaari\nMõned mõtted, mida tänases ebaselge tulevikuga majanduskliimas (2020. aasta aprillis) enne ühisrahastusse investeerimist kaaluda. Siinkohal pean ühisrahastuse all eelkõige silmas just laenupõhist ühisrahastust, aga üldiselt kehtib sama põhimõte ka näiteks kinnisvaraarenduse projektidel, kus intress on fikseeritud. Maksimaalne tootlus on piiratud Üks asi, mida me ühisrahastuse projektide puhul kindlalt teame, on see, et pakutavast intressist kõrgemat […]


CV Keskus tööpakkumine Klienditeenindaja kursuse lektor, Valgamaa\nTööpakkumise number #221131\nKlienditeenindaja kursuse lektor\nKlienditeenindaja koolitus müüjatele.\n5-8 õppetundi päevas.\nLäbiviimine toimub tööpäevadel.\nTartus on eesti keelne grupp.\nkõrg- või kutseharidust;\n320-tunnise pedagoogika kursuse läbimise tunnistust (kursused peavad olema läbitud kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses);\nsotsiaaltöötaja III või andragoogi II (või kõrgema) taseme kutsetunnistust.\nHaridus peab olema lõpetatud. On vajalik tõendav dokument.\nPeab olema lugenud perioodil 2008-2010 klienditeenindaja koolitust (teemat).\nÜle Eesti kursused (iga grupis on oma õppejõud):\nKoolituse toimumise kohad (õppekeel): Tallinna linn (vene), Viljandi linn (eesti), Valga linn (eesti), Rakvere linn (eesti), Põlva linn (eesti), Pärnu linn (eesti), Kuressaare linn (eesti), Haapsalu linn (eesti), Jõhvi linn või Kohtla-Järve linn (vene), Narva linn (vene).\nKorraldame Klienditeenindaja koolitused müüjatele üle Eesti. Otsime iga grupile lektorit.


Kool.ee-haridusportaal :: Ajakirjanikud\nKutsealade kirjeldused » Ajakirjanikud\nKool.ee-haridusportaal :: Ajakirjanikud Ei ole olemas kasutusjuhendit eluks. Õnneks on olemas www.kool.eeAjakirjanikud,Koolilaen, energialaen, matuselaen, matemaatika, ekool, e-kool, füüsika, ajalugu, seks, abort, laen\nAjakirjaniku töös on vajalik uudishimu ja väga hea suhtlemisoskus.\nVajalik on arenenud kriitikameel ja vastutustunne.\nKasuks tuleb kõrge pingetaluvus.\nAjakirjanik töötab uudiste vahendajana kas kirjutavas meedias (ajalehed, ajakirjad, interneti uudisteportaalid) või rääkivas meedias (televisioon ja raadio). Tänu ajakirjanike kiirele ja täpsele reageerimisele saavad inimesed teada sellest, mis lähemal ja kaugemal sünnib. Aktiivsete uue informatsiooni otsijate ja vahendajatena viibivad ajakirjanikud ise sündmuskohal või vahendavad seal viibivaid allikaid ning sündmusi kommenteerivaid asjatundjaid.\nAjakirjanikud on ka avaliku arvamuse olulisteks kujundajateks ja mõjutajateks.\nEt leida avalikkust puudutavaid ja huvitavaid teemasid, intervjueerivad ajakirjanikud inimesi, osalevad pressikonverentsidel, koguvad teavet kõikvõimalikest ametlikest ja mitteametlikest allikatest.\nAjakirjanik võib kirjutada ja rääkida üldteemadel või spetsialiseeruda mõnele kitsamale valdkonnale, nagu nt majandusele, kultuurile, spordile vm. Osa ajakirjanikke tegeleb ainult uudiste otsimise ja vahendamisega – neid nimetatakse tavaliselt reporteriteks. Teine osa käsitleb teemat põhjalikult koos selgituste ja taustade esitamisega – need on kommentaatorid. Kolmas osa valib ja toimetab uudiseid ning toimetusele laekunud kaastöid – need on toimetajad.\nAjakirjaniku põhilised tööülesanded on:\nkoguda, edastada ja kommenteerida uudiseid avaldamiseks trükiajakirjanduses, raadios või televisioonis;\nküsitleda (intervjueerida) avaliku elu tegelasi, arvamusliidreid, sündmuste kaasosalisi jt uudiste või kommentaaride allikaid;\nvalida, järjestada ja toimetada laekunud uudiseid, arvamusartikleid jm toimetusele laekunud kaastöid.\nTÖÖTINGIMUSED - keskkond- vahendid/materjalid - tööaeg\nAjakirjaniku põhitöökoht on toimetus. Vabakutselised ajakirjanikud töötavad üldjuhul kodus. Samas eeldab ajakirjaniku amet pidevat valmisolekut teha olenemata aastaajast tööd ka välitingimustes. Samuti tuleb uudiseid edastada välisriikidest.\nPõhiliseks töövahendiks on arvuti, telefon ja diktofon. Tele- ja raadioajakirjanikel on tööülesannetega toimetulekuks vaja lisaks ajakirjanduslike töövõtete tundmisele ka teadmised tele- ja raadiosaadete tootmisest ning selleks vajalikest töövahenditest.\nAjakirjaniku tööaeg on üldjuhul limiteerimata, see sõltub nii maailmas toimuvast kui ka väljaande tootmistsüklist. Hommikulehtede ajakirjanikud töötavad tavaliselt keskpäevast hilisõhtuni (väljaande trükkiminekuni), õhtulehtede ajakirjanike tööpäev algab ja lõpeb varem. Tuleb olla valmis töötamiseks puhkepäevadel, ajalehtede online väljaannetes ja uudisteagentuurides ka öötundidel.\nSageli tuleb ajakirjanikel hoida väga kõrget töötempot, sest ajalehed ja uudistesaated vajavad värskeid ning samas põhjalikke uudiseid. Väljaannetevahelises turukonkurentsis saadab edu seda uudistekanalit, kes jõuab inimesi kõige operatiivsemalt ja täpsemini sündmustest informeerida. Ajakirjanik peab suutma töötada pingeseisundis ja ennast hoida läbipõlemise eest.\nAjakirjaniku põhioskused ja -teadmised puudutavad suhtlemist (erinevad suhtlustehnikad, rollitaju ja meeskonnatöö), erialase terminoloogia, meediaajaloo ja -süsteemi ning meediaregulatsiooni põhialuste tundmist,samuti head orienteerumist meedia- ja kommunikatsiooniteoorias, meediakriitikas, ajakirjandusžanrides ja uudiskriteeriumides. Väga tähtis on töö allikatega, ajakirjanduseeetika järgimine ja toimetusetöö aluste tundmine.\nHeal ajakirjanikul on hea väljendusoskus ja keeletunnetus. Vajalik on eesti keele väga hea tundmine, kasuks tuleb kindlasti võõrkeelteoskus. Ajakirjanik peab märkama detaile ja pisiasju, oskama olulist eristada vähem- ja ebaolulisest, kasutama ka intuitsiooni.\nKindlale valdkonnale spetsialiseerunud ajakirjanik vajab põhjalikke teadmisi sellest valdkonnast, üldiselt tuleb aga ajakirjanikule kasuks lai silmaring ja teadmised paljudelt elualadelt. Televisioonis ja raadios töötamise eelduseks on väga korralik hääldus, selge diktsioon, laitmatu eetrikäitumine ja telegeenilisus.\nLisaks peab kirjutavas pressis töötaval ajakirjanikul olema teadmisi ajalehe kujundusest, raadio- ja eelkõige teleajakirjanikul aga reportaaži ja telerežii alustest, visuaalsetest väljendusvahenditest, eetrikõne ja kõnetehnika alustest, kaamera käsitsemisest, helirežii ja montaaži põhialustest, stuudiosaadete formaatidest ja saate tootmisprotsessist.\nKutsealal töötamist toetavateks isiksuseomadusteks on püsivus, emotsionaalne stabiilsus, empaatiavõime, vastutustunne, täpsus ja hoolikus, avatus ning loovus. Väga raske on ajakirjanikuna tööle asuda tõsise nägemispuude või kõnedefektiga inimesel.\nAjakirjanikud lähtuvad oma töös Eesti ajakirjanduseetika koodeksist: http://www.eall.ee/eetikakoodeks.html\nKaebusi meedias avaldatu kohta arutavad ajakirjandusväljaandjaid esindava Eesti Ajalehtede Liidu poolt moodustatud Pressinõukogu ja Eesti Ajakirjanike Liidu juures tegutsev mitmeid kodanikuühendusi esindav Avaliku Sõna Nõukogu.\nAjakirjaniku kutseoskusnõuded on kinnitatud kutsestandardis: Teleajakirjanik III\nTeleajakirjanik III kutse taotlemise eeldusteks on:\nkõrgharidus ja teleajakirjaniku täiendkoolitus (90 tundi) või\nkõrgharidus ja 1-aastane erialane töökogemus või\nAjakirjanikuametis on soovitav ajakirjanduslik kõrgharidus, kuid ajakirjanduses töötab edukalt ka paljude teiste elualade esindajaid.\nKõige pikema traditsiooniga ajakirjanike koolitaja Eestis on Tartu Ülikool. Ajakirjanduse erialal toimub õpe 3+2 aastat süsteemis. Õpinguid saab jätkata doktoriõppes.\nMeedia-alast kõrgharidust pakub ka Tallinna ülikooli all tegutsev Balti Meedia ja Filmikolledź.\nÕpingute ajal on kohustuslik praktika mõne meediaväljaande juures. Tihti asuvad ajakirjandustudengid juba õpingute ajal täiskohaga tööle, mis raskendab ülikooliprogrammi läbimist nominaalajaga, kuid samas lisab praktilisi oskusi.\nGümnaasiumis on ajakirjanikuametist huvitatud noorel vaja pöörata tähelepanu eesti keelele, võõrkeeltele, kodanikuõpetusele ning aja- ja kultuuriloole. Kindlasti tuleb kasuks ka koolilehe toimetamine ja kaastööde saatmine meediaväljaannetele juba kooliajal.\nNõudlus professionaalsete ajakirjanike järele on Eestis suur, sest meediatarbimine ja infovajadus järjest kasvab. Eesti Ajalehtede Liidu andmetel töötab Eesti kirjutavas pressis kokku üle 1400 inimese. Siia tuleb lisada veel tele- ja raadiojaamades ning uudisteportaalides töötavad inimesed. Kokku ületab ajakirjanikuna leiba teenivate inimeste arv seega 2000 piiri. Keskmine vanus jääb 30-40 eluaasta vahele.\nEestis ilmub neli üleriigilist eestikeelset päevalehte (Postimees, Eesti Päevaleht, SL Õhtuleht ja Äripäev), lisaks rida nädalalehti (Maaleht, Eesti Ekspress, Sirp jt) ja kümneid ajakirju. Igas maakonnas ja omavalitsusel ilmub enamasti oma ajaleht.\nÜleriigilisi telejaamu on Eestis kokku kolm – avalik-õiguslik Eesti Televisioon ja kaks erakanalit TV 3 ja Kanal 2. Suuremad raadiojaamad on Eesti Raadio ja KUKU Raadio.\nAinus eestikeelne uudisteagentuur on BNS. Suuremad interneti uudisteportaalid on Delfi, Postimees, Eesti Päevaleht ja Äripäev on-line ning ETV 24.\nArvestades venekeelse elanikkonna suurt osakaalu on Eestis ka mitu suuremat venekeelset väljaannet (Molodež Estonii,Vesti Dnja jt) ja raadiojaama (Raadio 4 jt). Ilmub ka venekeelne Postimees.\nEestis ilmub ka kümneid nii eesti- kui venekeelseid ajakirju.\nLÄHEDASED AMETID - Ajakirjaniku lähedased ametid on pressiesindaja, avalike suhete nõunik ja kirjanik.\nPALK JA SOODUSTUSED\nAjalehtede Liidu andmetel oli ajakirjanike keskmine brutopalk 2006. aastal 15 500 krooni. Seejuures on maakonna- ja kohalikes ajalehtedes palgatase oluliselt madalam. Tihti kasutatakse palga maksmisel skeemi põhipalk + honorar. Vabakutselised saavad ainult honorari ilmunud lugude eest.\nReeglina hüvitatakse tööülesannete täitmisega seotud telefoni-, bensiini- jm sõidukulud. Mitmed väljaanded maksavad preemiaid parimate uudislugude autoritele.\nEesti ajakirjanike kutseorganisatsiooniks on 16. juunil 1919 asutatud Eesti Ajakirjanike Liit (EAL).\nTänaseks on EALil liikmeid ligi 650, kellest suur enamus on seotud Tallinnas ilmuvate ajalehtede-ajakirjadega, raadio ja televisiooniga.\nEAL püüab pakkuda oma liikmetele täiendkoolitust, seminare ja koostöös välisabiga ka koolitusi välismaal.\nEALil on erinevate väljaannete ja tele- ning raadiojaamade juures üle 40 osakonna. EALi juures töötavad keelesektsioon, fotosektsioon, seenioride klubi ja ministeeriumide PR-töötajate klubi.\nGonsiori 21, Tallinn 10147; e-post: eal@eal.ee; kodulehekülg: www.eal.ee\nAjakirjanikud (ISCO 2451)\nAjakirjanikud ISCO 2451\nEttevõtjad statistilises profiilis põhitegevusala järgi, 2003–2005 Statistikaamet\nviimati toimetatud: 12. 03. 2008. 01:31\nMärksõnade pilv: FileZilla SoulSeek Sangad Tattoo majanduse sõnaraamat magusakool arenguprobleemid Avast antiviirus Erikoolid Pank Презервативы µTorrent Pindalaühikud Rõdude renoveerimine Sisepõlemismootor Koolitarbed Rasedus Kutsekool / Kutseharidus Erasektori võlg Võistlustantsu kleidid Jadaühendus Eesti Tervishoiumuuseum kooliasjad / kooli asjad Puberteedi iga matemaatika testid Kullalaen Общие характеристики Brother NV 50 Grunge Needistamine Kaspersky antiviirus\nTime: 0.0719869 s.


Eelinformatsioon 23. – 29. oktoobrini - Riigikogu\nEelinformatsioon 23. – 29. oktoobrini\n20.10.2006 / Eelinfo\nRiigikogu VIII istungjärgu 6. töönädal\nKell 15 algaval istungil kinnitatakse töönädala päevakord. Projekti järgi tuleb arutusele 17 päevakorrapunkti. Seejärel vastab siseminister Kalle Laanet Riigikogu liikmete arupärimisele tsiviilkasutuses olevate relvade kohta (nr 246) ning on vaba mikrofon kuni Riigikogu liikmete kõnesoovide ammendumiseni.\nPäevakorra leiad: http://web.riigikogu.ee/ems/plsql/session_plan.form\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule toidu lisaainete kohta, kutsutud: põllumajandusministeeriumi esindaja; seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule, mis käsitleb toiduensüüme ning millega muudetakse nõukogu direktiive ja määrust; seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule, mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi; seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõule, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus.\nKeskkonnakomisjonis – kaitstavat loodusobjekti sisaldavate kinnisasjade vahetamise probleemid ja võimalikud lahendused; saastuse kompleksse vältimise ja kontrollimise seaduse ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (984 SE); kalapüügiseaduse muutmise seaduse eelnõu (905 SE).\nKultuurikomisjonis – 2007. aasta riigieelarve seaduse eelnõu (987 SE) haridus- ja teadusministeeriumi osa; põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seaduse eelnõu (969 SE); Euroopa Ülikool-Instituudi asutamise konventsiooni muutmise konventsiooni ratifitseerimise seadus (998 SE).\nMaaelukomisjonis – Eesti seisukohad komisjoni Euroopa Liidu merenduspoliitika rohelise raamatu “Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” suhtes.\nMajanduskomisjonis – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi laevaomanike tsiviilvastutuse ja finantstagatiste eelnõu arutelu; Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu, millega kehtestatakse meretranspordi sektoris toimunud õnnetuste juurdluse põhimõtted ja millega muudetakse direktiive; Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu reisijate meritsi ja siseveekogudel vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral arutelu; Euroopa Liidu merenduspoliitika rohelise raamatu: “Euroopa Liidu tulevase merenduspoliitika suunas: Euroopa seisukoht ookeanide ja merede küsimuses” arutelu.\nPõhiseaduskomisjonis – riigipiiri seaduse muutmise seaduse eelnõu (1004 SE); seisukoha andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu kohta, millega muudetakse viisasid käsitlevaid ühiseid konsulaarjuhiseid diplomaatilistele ja konsulaaresindustele seoses biomeetria kasutuselevõtmisega ning viisataotluste vastuvõtuga; Riigikohtule arvamuse andmine Eesti Vabariigi omandireformi aluste seaduse § 7 lõike 3 kehtetuks tunnistamise seaduse põhiseadusele vastavuse küsimuses; Riigikogu kodukorra seaduse muutmise seaduse eelnõu (624 SE); erakonnaseaduse § 5 muutmise seaduse eelnõu (569 SE); riigi eraõiguslikes juriidilistes isikutes osalemise seaduse muutmise seaduse eelnõu (478 SE).\nRahanduskomisjonis – investeerimisfondide seaduse, krediidiasutuste seaduse, finantsinspektsiooni seaduse, tagatisfondi seaduse ja kindlustustegevuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (919 SE); otsuse „Riigi 2005. aasta majandusaasta koondaruande kinnitamine” eelnõu (988 OE); Riigikontrolli kontrolliaruanne riigi 2005. aasta majandusaasta koondaruande kohta, osaleb riigikontrolör Mihkel Oviir; arvamuse andmine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas, suhtes.\nRiigikaitsekomisjonis – teenistusliku järelevalve tulemused (Afganistan), kutsutud kaitseminister Jürgen Ligi; otsuse “Eesti kaitseväe üksuse kasutamine Eesti riigi rahvusvaheliste kohustuste täitmisel Lätis” eelnõu (1006 SE); rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse muutmise seaduse eelnõu (932 SE); strateegilise kauba seaduse § 1 muutmise seaduse eelnõu (949 SE).\nSotsiaalkomisjonis – Eesti Haigekassa seaduse muutmise seaduse eelnõu (1009 SE); lapsele elatise tagamise seaduse eelnõu (924 SE).\nVäliskomisjonis – Eesti välisesinduste arengukava 2007-2010, kutsutud välisminister Urmas Paet ja välisministeeriumi kantsler Matti Maasikas.\nÕiguskomisjonis – karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja ohvriabi seaduse muutmise seaduse eelnõu (939 SE), kutsutud justiitsminister Rein Lang, sotsiaalminister Jaak Aab; arvamuse andmine ELAK-le: valitsuse 13. oktoobril esitatud Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu kohta, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisüksuste loomiseks ja muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2007/2004.\nKorruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjon – kohtumine riigikontrolör Mihkel Oviiriga.\nRiigieelarve kontrollimise erikomisjon – Riigikontrolli auditite „Riigikontrolli kontrolliaruanne riigi 2005. aasta majandusaasta koondaruande kohta” ja „Euroopa Komisjoni abiprojekt HASCO Sonda vallas” arutelu, kutsutud rahandusminister Aivar Sõerd; Vilniuses toimunud Balti riikide riigikontrollide, parlamendikomisjonide ja rahandusministeeriumide esindajate kohtumisest; laekunud Riigikontrolli aruandest.informatsioon\nKell 10 algaval istungil on kavas arutada kolme eelnõu, teiste hulgas ka Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmise seaduse eelnõu rahvaalgatuse võimaldamiseks (982 SE).\nVäliskomisjonis – ülevaade olukorrast Lääne-Balkani riikides: Albaanias, Bosnia ja Hertsegoviinas ning Makedoonias, kutsutud suursaadik Albaanias Peep Jahilo, suursaadik Bosnia ja Hertsegoviinas Rein Oidekivi ning suursaadik Makedoonias Aivo Orav.\nKell 13 algab infotund, kus Riigikogu liikmete küsimustele vastavad haridus- ja teadusminister Mailis Reps, kaitseminister Jürgen Ligi ning majandus ja kommunikatsiooniminister Edgar Savisaar. Kell 14 algaval istungil tuleb arutusele 11 eelnõu. Muulhulgas tulevad arutusele otsuse „Eesti kõrgharidusstrateegia aastateks 2006-2015 heakskiitmine” eelnõu (948 OE) ning Eesti Rahvusringhäälingu seaduse eelnõu (965 SE).\nKell 12.30 avab Riigikogu aseesimees Ene Ergma Toompea lossi kunstisaalis Ly Lestbergi fotode näituse „Eesti”. Näituse selgroo moodustavad sellesuvised ülesvõtted Kaaruka küla jõumeestest ja naistest. Aktsentidena on kasutatud ka mõnda varasemat kaadrit kunstniku arhiivist.\nKell 10 algaval istungil on kavas arutada 2 eelnõu.\nKultuurikomisjonis – Eesti Rahvusringhäälingu seaduse eelnõu (965 SE); võimalike muudatusettepanekute tegemine 2007. aasta riigieelarve seaduse eelnõule (987 SE).\nSotsiaalkomisjonis – tervishoiuteenuste korraldamise seaduse, riigilõivuseaduse ja vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu ( 886 SE); riiklike peretoetuste seaduse muutmise seaduse eelnõud (139 SE, 952 SE ja 926 SE) ning riiklike peretoetuste seaduse ja sotsiaalhoolekande seaduse muutmise seadus eelnõud (977 SE).\nReede, 27. oktoober\nVäliskomisjonis – kohtumine Vabariigi Presidendiga Kadriorus.\n28. – 30. oktoober\nRiigikogu kutsel saabub Eestisse visiidile Hiina Rahva Poliitilise Konsultatiivkonverentsi Rahvuskomitee esimees Jia Qinglin. 28. oktoobril kell 16.25 tervitab lennujaamas külalist Riigikogu aseesimees Maret Maripuu. Pühapäeval, 29. oktoobril kell 11.10 kohtub Jia Qinglin Toompeal Riigikogu esimehe Toomas Varekiga, seejärel annab Riigikogu esimees külalise auks lõuna Kalevipoja saalis. Kell 17 võtab Jia Qinglin’i Stenbocki majas vastu peaminister Andrus Ansip ning esmaspäeval, 30. oktoobril Kadriorus Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves.\nTähelepanu ajakirjanikud! Kohtumiste kajastamiseks palume akrediteerida end Riigikogu pressitalituses hiljemalt 25. oktoobriks; tel: 631 6353, fax: 631 6354, e-mail: pressitalitus@riigikogu.ee\n23. – 25. oktoobrini\nEuroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni juht Marko Mihkelson osaleb Ukrainas Kiievis ENPA poliitikakomitee raporti ettevalmistamisega seotud kohtumistel, mille teemaks on energia kasutamine poliitilise survevahendina.\n24. – 30. oktoobrini\nEuroopa Nõukogus Parlamentaarse Assamblee (ENPA) Eesti delegatsiooni liige Toomas Alatalu osaleb Kanadas Montrealis ENPA keskkonnakaitse, põllumajanduse ja kohaliku omavalitsuse komitee istungil. Arutusel on regionaalpoliitikaküsimused; hülgete küttimine; Kyoto protokolliga seonduv: kliimamuutuste vastane võitlus; tuumajäätmete ladustamine; e-jäätmed (elektroonikatoodete jäätmed) ja selle tagajärjed keskkonnale jmt.


Zen SPA päevapaketid - Von Stackelberg Hotel Tallinn\nTalvesaun hoolitsustega seltskonnale\nKuum glöggi saabumisel\n2 h privaatset saunakompleksi kasutust neljale (Soome saun, aurusaun ja mullivann)\nSuupistevaagen neljale (kadakane suitsujuust, valgehallitusjuust, sinihallitusjuust, puuviljavalik, küüslauguleivad, lihapallid)\n1 30 minutiline hoolitsus igale osalejale valikust: (šokolaadikehakoorija 30 min, kookosõliga massaaž 30 min, wellness jalahoolitsus 30 min või turgutav näohoolitsus 30 min)\nHind inimese kohta: 69 EUR (Miinimum 4 külastajale)\n2 h privaatset saunakompleksi kasutust kahele (Soome saun, aurusaun ja mullivann) koos roosikroonlehtedest kaunistustega\nTapase valik kahele ja glöggi\nPaketi hind: 89 EUR\nPakett „Las mehed puhkavad“\nÜks lihtne viis seda teha on saata mees spaasse mõnulema. Jah, just spaasse, sest ka kõige tugevamad mehed peavad puhkama ja lõõgastuma. Spaasse ei lähe ta mitte üksi, vaid ikka koos sõpradega, kellega koos saab mõnusalt leili visata, spordijuttu ajada ning õlle ja maitsvaid suupisteid nautida. Lubame, et pärast spaaskäiku on mees justkui vana rahu ise – puhanud, heatujuline ja valmis uuteks väljakutseteks.\n1,5h privaatset saunade ja mullivanni kasutust kolmele\nLihavaagen 3le: Serrano sink, Coppa sink, Chorizo vorst, vürtsikad pähklid, marineeritud oliivid\nHind: 89 EUR/ pakett kolmele*\nOTTO’s Veinibaaris rebitud sealiha burgerit erihinnaga 7 EUR\nMajutust von Stackelberg Hotel Tallinnas. Küsi majutuspakkumist reserv@uhotelsgroup.com\n*Pakett sobib seltskondadele kuni 10 inimest, iga lisainimese hind 25 EUR. Pakett kehtib kuni 30.04.2021\nMassaažid: Aromaatne, klassikaline või meemassaaž 30min/60min\nKäte ja jalgade hoolitsused: Ekspress-pediküür 30min või klassikaline pediküür 60min; mini-maniküür 30min või klassikaline maniküür 60min\nMaitsev lõunasöök restoranis Emmeline & Otto: Caesari salat kana või suitsutatud lõhega ja värskelt pressitud apelsinimahl


Aastavahetuse pidu oli kõva? TOP 10 KODUST POHMELLIRAVIMIT - Iluguru\nAastavahetuse pidu oli kõva? TOP 10 KODUST POHMELLIRAVIMIT\nKuna alkohol viib kehast välja vedelikku, siis järgmisel päeval tuleb palju vett juua. Joo 8-10 klaasi päevas. Samuti aitab see mürkainetel kehal kiiremini vabaneda.\nSidrun tasakaalustab keha pH-taset ning veresuhkru taset. Aitab leevendada lihasvalu ning samuti annab leevendust, kui süda on paha. Pane klaasi toasooja vette sidrunimahla ning sega juurde ka mett. Joo 3 korda päevas.\nMesi aitab samuti pohmelli ravida. Mesi sisaldab fruktoosi ehk suhkrutüüpi, mis aitab ainevahetusel alkoholi kiiremini kehast välja saada. Võta 2 lusikatäit mett 3-4 korda päeva jooksul.


Teisipäeval, 24. augustil kell 10.00 osalevad maavanem ja maavalitsuse haridusametnikud Jõgevamaa alushariduse pedagoogide metoodikapäeval Siimusti Lasteaed-Algkoolis. Neljapäeval, 26. augustil kell 10.00 osalevad maavanem ja maavalitsuse haridusametnikud Jõgevamaa üldhariduskoolide õpetajate ja kutsekoolide üldainete õpetajate metoodikapäeval Jõgeva kultuurikeskuses. Reedel, 27. augustil kell 11.00 osaleb maavanem RMK Elistvere Looduskeskuse ja Loomapargi kontorihoone avamisel. Pühapäeval, 29. augustil kell 14.00 viibib maavanem Painkülas AS Werol Tehased uue pressimisüksuse hoone nurgakivi pidulikul paigaldamisel ning sellele järgneval juhtkonna vastuvõtul ja kontserdil.\nLaupäeval, 28. augustil kell 10.00 algab kultuurikeskuse pargis III Küüslaugufestival. Kell 11.00 peetakse Jõgeva linna staadionil Eesti klubide karikavõistlused kergejõustikus. Esmaspäeval, 30. augustil kell 19.00 algab kultuurikeskuse suvelaval suvelõpupidu „Tere, kool 2010”.\n25., 26., 28. ja 29. augustil kell 19.00 etendatakse Kuremaa lossis Fr. Dürrenmatt’i näidendit “Füüsikud”. Kolmapäeval, 25. augustil kell 15.00 algab volikogu kultuuri- ja spordikomisjoni koosolek Kärdes. Neljapäeval, 26. augustil kell 14.00 peetakse volikogu istungit. Reedel, 27. augustil peetakse Jõgeva alevikus orienteerumisvõistlusi ja seiklusmänge. Pühapäeval, 29. augustil kell 17.00 algab Werol Tehased AS seemnelaos Painküla tehasekontsert. Esinevad Maarja ja Koit Tallinna Kammerorkestri saatel.\nReedel, 27. augustil kell 10.00 algab Mustvee sadamas Peipsi III sügisregatt.\nTeisipäeval, 24. augustil kell 17.00 algab Pisisaare Algkooli hoolekogu koosolek.\nTeisipäeval, 24. augustil peetakse Puurmani vallavalitsuse istungit.\nTeisipäeval, 24. augustil kell 15.00 algab Põltsamaa Linnavolikogu koosolek. Laupäeval, 28. augustil kell 20.00 algab Põltsamaa lossihoovis Kuningalinna kunstide öö.\nEsmaspäeval, 30. augustil algusega kell 18 saab Tabivere rahvamajas vaadata lastenäidendit „Ahjualuse võlupada”.


LG 43-tolline UHD 4K monitor | LG Eesti\n400 nitsiga HDR10 (tüüp.)\n4 PBP, PIP, ekraanipõhine juhtimine\nVõimas 4K, mis sobib mitmesuguseks kasutamiseks\nLG 43UN700 pakub professionaalset ja optimaalset jõudlust täiustatud pildikvaliteediga tohutu, 42,5-tollise ekraaniga.\nAvastage koos töötamise ruumid\nSuur laius koos avara vaatenurgaga võimaldab teil parema tööefektiivsuse saavutamiseks koos kolleegidega mugavalt töötada.\nAvastage kord ja mugavus\nAinsa USB-C™ kaabli abil saate juhtida oma tööandmeid ja pakkuda kuni 60-vatist toidet. Lisaks võimaldavad reguleeritava alusega laiendatud sisendid ühendada mitmesuguseid seadmeid ja teha korraliku töölaua, et suurendada tööoskust.\nTõeliselt suur ekraan naudingu suurendamiseks\n43UN700 42,5-tollise suure ja kõrge eraldusvõimega ekraan koos HDR-i toega suudab tagada võimsama ja realistlikuma mängukogemuse. Veelgi enam, kaks kümnevatist rikkaliku bassiga stereokõlarit muudavad elamuse äärmiselt kaasahaaravaks.\nFunktsioon Dynamic Action Sync\nReageeri vastaste tegevusele kiiremini\nFunktsioon Dynamic Action Sync aitab vähendada sisestusviivitust, et mängija saaks kõigele toimuvale reaalajas reageerida.\nRünda pimedas esimesena\nMängijad saavad vältida pimeduses hiilivaid snaipreid ja põgeneda kiiresti plahvatuste eest.\nNautige mugavalt rohkem sisu\nToetades 4PBP-d ja PIP-i, mis on osaks tarkvarast OnScreen Control, saate nautida veebis surfamise ja ostlemise ajal meediumide voogesitust ning vaadata DVD-mängijate esitatud videoid ühel suurel ekraanil.\n* Tarkvara OnScreen Control uusima versiooni saate alla laadida saidilt LG.com.\nÜhildub erinevate seadmetega\n43UN700 pakub laiendatud liidest, toetab USB-C™ ühenduvust ja mitmesuguseid muid ühendamise võimalusi*, nii saab ühendada korraga kuni neli erinevat multimeediaseadet. Nõnda saate seadistada oma multipleksi ja nautida rohkem mitmesugust sisu.\n* HDMI x 4, DisplayPort 1,4 x 1 ja USB 3,0 x 2\nLoomingulise töö keskkond\n43UN700 on hea lahendus neile, kes soovivad kõiki oma loomingulisi töid ühel suurel ekraanil hallata. See võimaldab teil erinevaid loominguks vajalikke tööriistu samal ajal aktiivselt kasutada.\n42.5-tolline (108 cm)\n967 x 648 x 275 mm\n967 x 575 x 71 mm\nVaata 43UN700-B tootetugi


Las Bóvedas – 31 min jalgsi\nPlaza Bocagrande ostukeskus – 2 min jalgsi\nHaigla Naval de Cartagena – 9 min jalgsi\nRio Cartagena kasiino – 16 min jalgsi\nCentro Comercial Nao – 17 min jalgsi\nParque de La Marina park – 18 min jalgsi\nCartagena mereväemuuseum – 18 min jalgsi\nSelles majutusasutuses ei ole vastuvõtulauda. Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 48 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Külastajad, kelle eeldatav saabumisaeg on pärast tööpäeva lõppu, peavad majutusasutusega eelnevalt ühendust võtma sisseregistreerimise juhiste ja nutiluku avamise juhiste saamiseks. Omanik või tema esindaja võtab külastajad vastu isiklikult.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Chef Julian (10 min jalgsi), Gokela (11 min jalgsi), Juan Valdez Café (12 min jalgsi).\nMida majutuskohas Murano Elite Luxury Bocagrande ja selle ümbruses teha saab?\nMurano Elite Luxury Bocagrande pakub jägmisi võimalusi: 2 välibasseinid.


In Memoriam: Agnès Varda - Film - Kultuur\nAgnès Varda oma viimases filmis «Varda par Agnès» (2019). Foto: Kaader filmist\nReedel suri 90-aastaselt legendaarne filmitegija, kunstnik ja fotograaf Agnès Varda. Tegemist oli prantsuse uue laine teerajajaga (tema filmidest said mõjutusi nii Jean-Luc Godard kui ka François Truffaut) ning laiemalt ajastu ühe tuntuima naisrežissööriga kogu Euroopas.\nOma filmides põimis ta sageli kokku dokumentalistika, feministlikud ja ühiskonnakriitilised teemad ning eksperimentaalsed loojutustamise viisid. Samas kasutas ta oma mängufilmides sageli dokumentaalfilmidele omast stiili ja võttestikku. Varda filmograafias on üle 50 linateose. Eelmisel aastal sai temast filmiga «Palged, paigad» ametlikult vanim inimene, kes on nomineeritud Oscarile.\nAgnès Varda sündis 1928. aastal Belgias. Ülikoolihariduse omandas ta Prantsusmaal Sorbonne’i ülikoolis kirjanduse ja psühholoogia erialal. Noor Varda hakkas filme tegema ajal, mil mõte naisrežissöörist tundus enamikule mõeldamatu. Esialgu keskendus tulevane auteur oma loomingus küll fotograafiale, ent laiem tuntus saabus juba esimese filmiga, 1954. aastal valminud teosega «Le Pointe Courte». See räägib väikeses kalurikülas elavast paarist ja nende igapäevamuredest. Filmis oli palju stilistilisi võtteid ja elemente, mis hiljem said omaseks prantsuse uuele lainele.\nJärgnesid filmid kõikvõimalikel teemadel – alates kodutusest ja naiselikkusest kuni mustade pantrite liikumiseni. Alati oli aga ilmne, et Varda näeb asju omamoodi. Tal oli eriline oskus teha lõbusaid ja poliitilisi, südamlikke ja mässumeelseid filme. Ta ise nimetas oma filmitegemise stiili mõnikord cinécriture’ks, kuna see sõna ühendab endas nii kino kui ka kirjutamise.\nVarda kohta on vahel öeldud, et ta suunas oma kaamera alati nende poole, kes tundsid end nähtamatuna. Varda ise on aga öelnud, et ei arva, et tal on olnud karjäär, vaid pigem oli tal maailm. Ja tõsi ta on – dokumentalistika ei ole ju kunagi tegelikult päris neutraalne või objektiivne, ehkki sellelt žanrilt seda justkui oodatakse. Varda filmid püüdsid alati kinni midagi olemuslikku, mis oli tema ümber, kuid tegid seda nõnda, et ühtlasi tuli nähtavale midagi, mida ükski teine inimene poleks sel moel märganud. Filmi(des nähtud) pilk moodustab subjekti ning siin pääsevadki mõjule filmitegija enese maailmataju ning elutunnetus. Ka reaalsus võib olla isiklik.\nAgnès Varda tunnustuste seast võib leida lõputu hulga auhindu. Tema tohutut panust kinokunsti ajalukku on raske sõnadesse panna. Varda oli justkui sild eri põlvkondade vahel. Tema loomingu austajate hulka kuulusid näiteks «The Doorsi» laulja Jim Morrison, legendaarne prantsuse filmiteoreetik André Bazin, aga ka popikoon Madonna, režissöör Guillermo del Toro ning paljud teised. Filmitegija Martin Scorsese võttis Varda surma järel tema ainukordsuse kokku nõnda: «Ma ei usu, et Agnès Varda oleks kunagi kellegi teise jälgedes kõndinud, ei oma elus ega oma kunstis… mis olid lõppude lõpuks üks ja seesama. Ta kaardistas ja kõndis mööda oma rada ise, igal sammul.»\nVõib aga kindel olla, et seesama vardalik ainukordsus ning isepäisus inspireerivad ja ärgitavad ka tulevasi filmitegijaid veel pikka aega omaenda julgeid valikuid tegema.


Esita vaie - Parkimine.ee Parkimine.ee Esita vaie - Parkimine.ee\nViivistasu tühistamise õigus on Tallinna Linnavalitsusel. AS Ühisteenused edastab esitatud vaie Tallinna Transpordiametile. Loe Tallinna viivistasu otsuse ja Tartu viivistasu otsuse vaidlustamise kohta lähemalt. Avaldused leppetrahvide kohta tuleb esitada 14 päeva jooksul, avalduse hilisemal esitamisel on Ühisteenused AS-l õigus jätta see rahuldamata. Loe leppetrahvi vaidlustamise kohta lähemalt.\nEsita vaie Esita vaie


Lauaplaadi Tugevdamine » Sul On Need Valikud - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidLiiga õhukese lauaplaadi tugevdamiseks\nMinimaalse tugevuse ja tugevdamise meetodid\nPuidust ja metallist raam\nCross trossi pinguti\nArvestatakse kahte põhjust, miks mõtleme lauaarvuti tugevdamisele. Kas kasutamisel selgub, et plaadi paindumine või optilised põhjused valitakse algusest peale alamõõdulise paksusega. Tugevdusseadmed on valmistatud puidust, metallist ja traadist.\nKolm üldist võimalust lauaplaadi tugevdamiseks on metallist või puidust raamid, tugirööpad ja nn ristpingutid. Kuigi puit vajab kindlat minimaalset paksust, tekitavad isegi ühe sentimeetri paksused metallraamid tohutut kandevõimet. Trossi klambrid on elegantne alternatiiv, kuid toetavad lauaarvutit ainult keskel.\nPainduva lauaplaadi kandevõime sõltub materjalist, paksusest ja vabalt ujuvatest kaugustest. Tavaliselt võib eeldada tavapäraseid lauad, mille paksus on vähemalt 18 millimeetrit. Vaba ujuvad kaugused ei tohi ületada kaheksakümmend sentimeetrit igas suunas.\nPuit- või metallraami ehitamisel on võimalik mitut tüüpi paigaldust ja kuju:\nRistkülikukujuline ristkülikukujuline raam\nTugijalgid või ribad asetatakse laua jalgadele\nTugiribad, mis on kinnitatud otse laua alumise serva külge\nAufkantung või plaadi servade kahekordistamine tugevdava mõjuga\nLihtsaim on käsitsi tugevdamisel rakendada ristkülikukujuline raam, mis on varustatud ristlõikega umbes iga viiskümmend sentimeetrit. Raami saab kinnitada laua jalgadele vahetult pärast katet.\nTabeli jalgade liigend on teine ühine paigalduskoht. Kumbki hoidik, näiteks metallnurgad, kruvitakse ühendusplaatide sisekülgedele või plaatide ülemise serva lihvitakse ühelt poolt raami sisestamiseks.\nTugiribasid, plaate või plaate saab liimida otse puidu või puitkiudplaadi külge. See kaitseb tahvelarvutit väändumise ja väänamise vastu.\nLauapinna keskele on paigaldatud metallist valmistatud silindriline kinnitusraam. Neli trossit, mis on kinnitatud silindri sisemuses kruvidega, on venitatud nurkade külge ja kinnitatud kruvitud kinnitusklambritesse.\nPaljudel juhtudel võite tabeliplaatide tugevdamiseks kasutada igasuguseid metallribasid. Otsige sobivaid toorikuid DIY kaupluste riistvara osakondades.


7.c klassi õpilased ja nende klassijuhataja Irene Artma kutsusid 5.-7. klassi õpilasi pidama vahetunnipiknikku. Kolmapäeval, 23.mail pärast 5. tundi kell 12.50-13.20 saigi piknik teoks.\nSöödi oma küpsetatut või poest ostetut, 7.c pakkus kosutavat vett lisaks enda kaasa võetud joogile.\n"Oli meeleolukas piknik! Ilm oli ideaalne pikniku jaoks. Kõige rohkem köitis sulgpallimäng. Tore, et oli neid, kes nautisid ilma, pikutamist ja sulgpallimängu," kommenteeris piknikku Irene Artma.\nReedel, 11. mail lõpetas meie kooli põhikooli tüdrukute võistkond Tallinna põhikoolide tütarlaste võrkpalli meistrivõistlused teise kohaga.\nHõbedasele medalile tõid võistkonna Lotta Kivistik, Ere Viistitam, Lisette Marie Tilk, Õnne Heintalu, Sonja Leemets, Elis Mäekask, Hanna Tuuksam, Chiara Cicetti, Nora Siidra, Marri Marie Mänd, Margit Stogov ja Annika Kangur.\nTüdrukuid juhendas õpetaja Pirgit Purju, kes ka hõbedasest turniirist ülevaate annab.\n„Kooli võistkonna teekond finaali kulges suhteliselt pingevabalt. Poolfinaalis pakkus pinget vaid Saksa Gümnaasiumi võistkond, kes samuti pääses finaali.\nFinaalis alistasime Musatmäe Humanitaargümnaasiumi. Meie hea palling ja rünnak toimis, olime igas elemendis vastasest üle.\nSarnaselt eelimisele aastale kohtusime finaalis Tallinna Humanitaargümnaasiumiga. Meie võistkonna häälestus oli hea ja mänguks oldi igati valmis. Vastase tugevad pallingud, hea kaitsemäng ning oskuslikud rünnakud vormistasid tulemuseks 0:2. Aga ka meie mängus oli särtsakaid hetki: Annika väga tubli kaitsemäng, Sonja ja Nora temporünnakud, Õnne hingesatud ja ergutav mäng. Vastased olid meist üle, aga natuke veel rohkem hinge ja meeskonnatööd oleks ehk pildi paremaks muutnud.\nLõpptulemus on muidugi suurepärane! Tänu kogu võistkonnale, kes pika turniiri kaasa tegi. Suur tänu ka kohtunikele, kes aitasid alagrupimänge ja poolfinaali läbi viia.”\nKolmapäeval, 9. mail meie kooli võimlas läbi viidud põhikooli noormeeste Tallinna võrkpalli meistrivõistluste finaalturniiri lõpetas meie kooli võistkond hõbemedaliga.\nHõbedases võistkonnas mängisid Artur Valdeko Paavel, Alex Saharov, Kert Vändrik, Karl-Jakob Palmiste, Anre Kuusk, Timmo Loorman, Gio Hiroshi Kuwahara, Mikk Müür ja Kaur Allan Lips.\nVõistkonda juhendas kehalise kasvatuse õpetaja Railo Paun, kes alljärgnevalt kommenteerib hõbedavõitu.\n„Meie kooli poiste esinemine oli nauditav alagrupis, kus võideti kõik vastased. Poolfinaalis olid vastased juba tugevamast puust. Kohtumine Tallinna Reaalkooli võistkonnaga oli see, kus meil tuli vastu võtta 0:2 kaotus ja kuna selle mängu tulemus läks meiega finaali kaasa, siis oligi vaid lootus mängida hõbemedalile.\nFinaalis mängisime kerge ehmatusega üle Tallinna Humanitaargümnaasiumi 2:0. Tõeline maiuspala publikule oli kohtumine Gustav Adolfi Gümnaasiumi võistkonnaga, mis võideti ilumängus samuti 2:0, ja hõbemedalid olidki meie omad.\nKiitus kogu võistkonnale! Suur tänu ka meie kooli tublidele kohtunikele.”\nRauno Lääne (3.c) võitis Eesti Mõttespordi Liidu korraldatud online-olümpiaadil algkooliõpilaste vanuseklassis gomokus 295 punktiga 1. koha.\n1. ja 2. etapil sai Rauno 1. koha, 3. etapil oli ta neljas ja 4. etapil teine. Kokku osales tema vanuserühmas 193 õpilast.\n20. aprillil käis ta gomokut tutvustamas naaberriigis Lätis Riias ja Olaines. Oma reisi kirjeldab Rauno nii:\n„Kõigepealt tehti meile Riia koolis ekskursioon ja pärast ekskursiooni näitasid kaks 5. klassi tüdrukut Riia eesti kooli tutvustust eesti keeles. Koolis rääkis mõni laps läti ja mõni eesti keelt, ka õpetajate hulgas oli eesti keele oskajaid.\nReisi eesmärk oli õpetada Riia eesti kooli õpilastele gomokut, mida mõned juba ka oskasid. Minu treener Ants Soosõrv õpetas lapsi magnettahvli peal. Pärast õpetamist mängisime õpilastega gomokut - kõigepealt 4. ja 5.klassiga, siis 1. ja 2. klassiga. Kui tunnid said läbi, mängisime õues jalgpalli ja korvpalli.\nÕhtul sõitsime edasi Olainesse, kus järgmised kaks päeva õpetasime Olaine loogikaringi 30 lapsele gomokut ja tegime ka ühise gomokuvõistluse.”\nFotod Rauno erakogust.


Müsteerium: mees elas enda teadmata vaid 10 protsendi ajumassiga - Tervis\nMüsteerium: mees elas enda teadmata vaid 10 protsendi ajumassiga\nMustaga on näha aju osa, mis oli täidetud vedelikuga.\nFOTO: Kuvatõmmis ajakirjas Lancet/ Feuillet et al/The Lancet\nArstidele ja teadlastele tekitab küsimusi mehe juhtum, kes suutis elada täiesti normaalset elu, kuigi tema kolju oli täiedud suuremas osas vedelikuga.\n44-aastane prantsuse pereisa sai ühel arstivisiidil teada, et tal puudub suurem osa tema ajust. Mehe pealuu oli täidetud vedelikuga ning seal oli väga vähe ajukudet, vahendab CNN.\nMehel oli eluaegne haigus, hüdrotsefaalia ehk vesipea, mis tekib siis, kui liiga palju tserebrospinaalvedelikku surub ajule ning aju õõnsused suurenevad ebanormaalselt. Brüsseli Libre ülikooli kognitiivpsühholoog Axel Cleermans, kes juhtumi kohta loengut pidas ütles BBCle, et mees elas normaalset elu. Tal oli pere ja ta töötas. Mehe IQks testiti 84, mis on natukene allpool normaalset taset. See tähendab, et ta mõistus ei olnud hiilgav, kuid ta oli sotsiaalselt täiesti asjalik, rääkis psühholoog.\nPõhjus, miks mees üldse arstiabi otsis, oli jalavalu. Ta poleks osanud oodatagi, et lahkub haiglast teadmisega, et on elanud enamuseta oma ajust. Mees jätkas oma tavapärase eluga, koos naise ja lastega ning tööga riigiteenistuses.\nKolm mehe põhilist ajukanalit on täidetud vedelikuga ning tema ajutüvi ning väikeaju on surutud väiksesse ruumi, mida need jagavad tsüstiga. Cleermansi sõnul võib sellest haruldasest juhtumist õppida, aju plastilisus on ulatuslikum kui me arvasime. Tema sõnul on see märkimisväärne, et aju jätkab palju väiksema neuronite arvuga toimimist enam-vähem normaalses ulatuses.\nMis puudutab teadvust ehk seda, kuidas aju bioloogiline aktiivsus loob teadlikkust, siis Cleermans usub ideesse, et teadlikkus sõltub aju võimest õppida. Prantsuse mehe juhtum paneb proovile teooria, et teadvus tekib vaid ühes aju osas. Praegused teooriad väidavad, et inimesi teeb enesest teadlikuks aju osa nimega taalamus. Mees, kes elas ilma enamiku ajuta, ei kinnita seda teooriat.


Pesamuna kõneaabits – Heiki Vilep\nTooted > Paberraamatud > Lasteraamatud > Luule > Pesamuna kõneaabits\nVaata ostukorvi “Puupeapuu” lisati sinu ostukorvi.\nE-ARVEGA MAKSJAD! TEILE ON ERALDI TELLIMISANKEET SIIN\nVanusele 0-4 (kõneraskustega eesti lastele), sobib ka muukeelsetele eesti keele õpingute alustamiseks jt\nllustratsioonid: Ott Vallik\nIlmumise aeg: august, 2019\nKüljendas: Margus Nõmm\nTrükkitööd: AS Greif\nKategooriad: Lasteraamatud, Luule, Paberraamatud, Proosa, Teatmeteosed\n“Pesamuna kõneaabitsa” idee on sündinud logopeedide praktilisest kogemusest ja vanemate vajadusest leida kõneprobleemidega lapsele sobivat raamatut. Käesolev raamat paistab silma oma materjali valiku ja süsteemsuse poolest. Raamat julgustab lapsevanemaid oma initsiatiivi ja loovust kasutama. Materjali raskusastet saab lapsevanem sujuvalt ise muuta. Lihtsad, aga löövad illustratsioonid toetavad mõistmist ja suunavad lapse tähelepanu. Kirjaniku poolt loodud jutud ja salmid pole mitte ainult metoodiliselt sobivad, vaid ka huvitavad ja humoorikad. Neid tahaks ikka ja jälle uuesti lugeda.\nReet Veenpere, kliiniline logopeed\n“Pesamuna kõneaabitsa” eesmärgiks on toetada rääkima hakkava lapse kõne arengut. Logopeedide metoodika järgi koostatud raamat sobib nii eakohase arenguga (0-3 a), kui ka kõnetule (2-4a) lapsele. Lihtsad humoorikad jutud ja salmid toetatavad järelekordamis- ning kõnelemissoovi. Raamatu teemad on igapäevaeluga seotud ning salmid kasutatavad laste enda toimingutes. Materjal võimaldab ühtlasi tähtede õppimist ja vastavad salmid nende kiiremat meeldejätmist. Raamatuga kaasas on vanemat toetav juhend aabitsa tõhusamaks kasutamiseks.\nDarja Parts, Lea Kübar\n21 × 21 × 1.1 cm\nOle esimene, kes hindab toodet “Pesamuna kõneaabits” Tühista vastus


Soome Heliloojate Liidu liige alates 2006\nAastatel 1988–1994 ja 1998–1999 tegutses Andrus Kallastu Pärnu Nüüdismuusika Päevade kunstilise juhina ning alates 2003. aastast on ta olnud festivali peakorraldaja.\nAlates 1993. aastast juhib ta Pärnu Ooperi tegevust ja 2007. aastast tegutseb tema juhtimisel kontseptuaalne muusikateatriansambel Repoo Ensemble.\nAndrus Kallastu on Eesti Arnold Schönbergi Ühingu üks asutajaliikmetest, aastatel 1992–1994 oli ta ühingu juhatuse esimees, alates 2003. aastast juhatuse liige.\n2006. aastast alates toimub Helsingis tema eestvedamisel eesti muusika foorum EMF Helsinki, mis pakub soome muusikaüldsusele võimaluse tutvuda põhjalikumalt eesti muusikaga ja mille eesmärgiks on edendada eesti ja soome muusikute koostööd. Koos organist Vivika Oksaneniga asutas ta 2000. aastal erinevate alade professionaalseid kunstnikke ühendava rahvusvahelise töörühma Church Composition Group.\nSeoses helilooja 40. sünnipäeva tähistamisega sai 2007. aastal alguse Kallastu Festival.\nAndrus Kallastu mitmekülgse tegevuse hulka on kuulunud ka näiteks tegutsemine Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli sümfooniaorkestri dirigendina (1990–1991) ja vabakutselise lauljana Soome Raadio Kammerkooris (1997–2004) ja Aix-en-Provence’i ooperifestivalil (2004). 1980. aastate lõpus kuulus ta eksperimentaalse muusika ansambli GROTEST koosseisu. 1990 oli ta Tallinna Konservatooriumi väljaande "Scripta Musicalia" toimetaja ja kuni tänaseni tegutseb kirjastuse ”Scripta Musicalia” kaastöötaja ja nõunikuna. Tema tekste ja tõlkeid on ilmunud "Scripta Musicalia" ja ajakirja "Teater. Muusika. Kino" väljaannetes. Samuti teeb ta aktiivselt kaastööd veebientsüklopeediale "Vikipeedia".\nAndrus Kallastu muusika on lisaks eelmainitud festivalidele kõlanud veel Eesti Muusika Päevadel, Pärnu David Oistrahhi Festivalil ja Eesti Noorte Heliloojate Festivalil, festivalidel "Viiulimängud" ja "Klaaspärlimäng" ning mitmel pool Soomes. Aastal 2005 tuli Pariisis esiettekandele multimeediakompositioon "Atemlos".


Blogiauhinnad - Kai pimeduses kobamas\nKai Neljapäev, 24. mai 2018 4 kommentaari blogijad , Eesti Blogiauhinnad , mavägavägatahansedasaada Edit\nEem, seda et... blogiauhindade hääletus on käimas ja teate nalja? Tegelikult hakkab see ühtlasi ka kohe-kohe läbi saama, noh nii umbes täpselt nädala pärast on asi lukus, finito, kõik, läbi, ei saa enam hääletada, the END!\nMõtlesin siis kõigile uudishimulikele avalikustada, et kellele see pimeblogija ise oma hääled andis:\nAasta uustulnuka, haha, et nagu ongi tulnukas või nii... kas see sõna ei peaks mitte olema uustulnuk? Ühesõnaga, eiljen monsteri kategoorias skooris minu hääled endale rõõmsameelne Brigita Murutar ja blogimaastiku jahmatanud Lihtsalt Linda, kes kirjutas filtrita enda suhetest, depressioonist, seksist, sõltuvustest, enesetapumõtetest jne. Aa, Margit Meikar sai ka minult ühe häälekese. Oma blogi tutvustab järgmiselt: parajalt nurjatu blogi suhetest, seksist ning (40+) naistest ja meestest.\nArvamusblogides olen ma tavaliselt iga aasta valinud Eveliisi, kuid seekord otsustasin hoopis toetust avaldada värsketele arvajatele, kelleks on Millimallikas ja minu uus vaieldamatu lemmik - Piia. Minge visake kindlasti pilk peale! ;)\nPere- ja beebiblogides oli suht lihtne ja selles kategoorias sai minu hääle koos kallistustega imearmas, paramparamparaa... See Ei Ole Muinasjutt. Aune on lihtsalt üks ääretult armas ja soe inimene ning kui möödunud aasta sügisel BLOGITi üritusel esmakordselt kohtusime, siis istus julgelt minu kõrvale või oli vastupidi... ah, ühesõnaga me istusime kõrvuti ja oma vahetu suhtlusega jättis mulle sooja ja helge tunde sisse. Aitäh! :)\nVeel skooris sealt kategooriast minu hääle Kristiina, kellel on kodus vahvad kaksikud ja no näidake mulle üks inimene, kellele ei pakuks mitmikud elevust. Topelt rõõm, topelt mure, kõike topelt. Äge! :)\nHaridusblogides sai hääle minu vaieldamatu lemmik Ritsik, kes oskab alati nii kaasahaaravalt ja mõnusalt kirjutada, et lausa lust on, olenemata teemast, igat postitust lugeda. Mõjub oma olemuse ja blogiga kuidagi kosutavalt.\nKultuuriblogidega on veits piinlik lugu. Kuna ma viimased poolteist aastat olen olnud üks kõige kultuurikaugem malakas üldse, kes pole sel perioodil mitte ainsamatki raamatut läbi lugenud, isegi mitte sirvinud, siis minu tänu ja hääl mingu Manjanale, kes päästab mu kultuuritu hinge.\nElulistes blogides olen mina ka kenasti esindatud, aga kellele mina siis oma hääled andsin...\nHmm... tean, et paljud annavad oma hääle Jane blogile\n, aga minu jaoks on Jane praegu pigem pereelu ja laste kasvatamise lainel, mitte et pereelu ja lapsed poleks eluline, aga kuna elulistes on iga aasta meeletu konkurents, siis sooviks pigem teisi seekord tunnustada. Seega minu hääled läksid Merjele ja Mannzule. See viimane on minu teine kõige värskem salaarmastus, kelle juhuslikult googeldades avastasin. Tabasin end lausa mõttelt, et oskaks vaid ise ka nii laadnalt ja tabavalt ja mis peamine - kompaktselt, kõik ära öelda. Mul endal kipuvad postitused sellisteks eepostelaadseteks venima.\n*Ei tea kas ma olen ainus blogija, kes endale ka hääle andis või olen ma lihtsalt ainuke otsekohene ja aus blogija, kes ei häbene seda avalikult tunnistada... aga jah, ma andsin endale ka hääle\nSpordi- ja trenniblogi kategoorias tahaksin tegelikult ju kõigile hääli laduda. Ei, mitte sellepärast, et ma ise oleks hull spordimutt, aga teades meie ühiskonna kaalu- ja vähese liikumise probleemkohti, siis ausalt, müts maha kõigi ees, kes viitsivad, jaksavad ja leiavad endas piisavalt motti, et end mugavast diivanilohust välja õngitseda ja iga ilmaga sportima minna, olgu selleks rõve sompus ilm, paduvihm või lõõskav päike. Respekt! Ma pole küll spordiblogide püsilugeja, aga rohkem hoian silma peal sellistel blogijatel nagu Mariliis, Kadry-Ly ja Lauriita. Nii et seekord läksid hääled sinna! :)\nDigiblogidest ei teaaa üüüühhteeegiii, aiandusblogid... mkm. DIY ja loomeblogid, ilublogid, noorteblogid, remondi- ja sisustusblogid... andke andeks, ma tõesti pole kahjuks kursis.\nÜhesõnaga, kui sa tunned, et ma olen normaalne blogija, siis ma ei tea, ole inimene, mine SIIA LINGILE, vali oma lemmikud ja hääleta nii et maa must. Mina olen iga hääle üle õnnelik ja et teistest blogijatest ripakile jäänud hääled endale kahmata, siis lisan siia lõppu pisikese humoorika videoklipi, kus plaan oli kutsuda inimesi meie poolt hääletama, aga Janet otsustas omaalgatuslikult, just hetk enne filmimise algust, põõsasse söösta ja süüa seal maeiteamida, mingit okset. Eks vaadake ise oma ihusilmaga mu reaktsiooni! :D\nhääletamine toimub 01.05.2018-31.05.2\nMinu leiate siis Eluliste blogide kategooriast: www.puhtapime.ee/\nNäeme siis EBAl ja ärge peljake, tulge astuge julgelt ligi ja öelge tsau, teeme koos selfisid ja lööme fännipatsu! :D\nEdu ja teravat sulge kõigile osalejatele!\nHenry Jakobson 24. mai 2018 21:26\nsaid minu hääle ka. Loodan, et saad hea tulemuse!\nKai 24. mai 2018 21:37\nOi, aitäh Henry! :)\nLys 24. mai 2018 22:14\nHääletasin juba ammu sinu poolt!\nKai 24. mai 2018 22:30


Tiia Tiik, minu blogi: Maaleht: Töövõimetuspension ei kao ära\nPanen siia Maalehe artikli, milles ajakirjanik Silja Lättemäe selgitab hästi loogilisel lahti töövõime toetuse reformi.\nEelmisel nädalal selgitati sotsiaalministeeriumi nõupidamisel uue töövõime reformi põhimõtteid. Puuetega Inimeste Koja juhatuse esimees Monika Haukanõmm rõhutas, et selle reformi väljatöötamisel on nende eesmärgiks see, et toetused ei väheneks, et puuetega inimesed ei peaks kannatama, seetõttu ongi plaanis senise töövõimetuspensioni suurendamine. „Me tahame anda sõnumi ühiskonnale, et kõik need puudega inimesed, kes tahavad ja saavad, võiksid tööd teha. Aga põhiline sõnum on see, et eriavajdusega inimesed ei peaks reformi läbi kannatama,“ rääkis Haukanõmm. Kogu tulevase reformi raskus koondub Eesti Töötukassasse. Töötukassa pakub nii puudega inimese hindamist kui maksab töövõime toetust (senine töövõimetuspension). Töövõimet hinnatakse järgmiselt: töövõimeline, osaliselt töövõimeline, töövõime puudub.\nReform ei puuduta raske puudega inimesi, kel töövõime täielikult või peaaegu puudub ja kellele on määratud töövõimetuse protsent tähtajatult või pikaajaliselt. Töövõime puudumisel hakkab toetus aasta-poolteise pärast olema 320 eurot, osalise töövõime korral 180 eurot kuus. Osalise töövõimega inimene peab selle 180 euro saamiseks võtma end Töötukassas arvele, esitama tervisetõendid, täitma töövõime küsimustiku ja osalema aktiveerivates meetmetes. Siis jätkub ka töövõimetoetuse maksmine. Juhul kui puudega inimene juba õpib või töötab, makstakse talle töövõime toetust edasi.\nEesti Töötukassa juhatuse liige Pille Liimal selgitas, et kui algab tööveõimetuspensionäride töövõime uus hindamine, siis lõpliku otsuse töövõime kohta annab töötukassa. „Hindamist ei tehta ainult meditsiooniliste dokumentide alusel, inimest hakatakse hindama ka muu metoodika järgi, mis näitavad, millised piirangud tal töötegemiseks on,“ teatas Liimal. Veel ei selgitatud põhjalikult, kuidas täpsemalt töötukassa tegevus hakkab välja nägema, aga igatahes töötukassa tegevusväli laieneb.\nKüllap põhimõte osaliselt töövõime kaotanud inimeste puhul jääb üldjoontes samasuguseks, nagu praegu on registreeeritud töötutega, kus toetuse saamiseks tuleb kohtuda töötukassa esindajaga, läbida vestlusi, koolitusi ja vastu võtta ka pakutav töökoht või põhjendada, miks pakutav koht ei sobinud. Kui töökohta ei leia, jätkub toetuse maksmine. Reforminõupidamisel osalejad ei varjanudki seda, et praegu on paljudel juhtudel töötuks jäänud inimesed valiku ees, kas registreerida end töötuks või töövõimetuspensionäriks ja enamasti võetaksegi suurema toetuse saamiseks töövõimetuspension, sest meie rahva tervis on tõesti kehvavõitu. Juba lähitulevikus aga säilib kergema puudega inimestel kenasti ka töövõime toetus, kui ta on suudab kasvõi mõne lihtsama töö saada.\n- jaanuar 17, 2014


Miks mitte korraldada firmaüritus striptiisi-ööklubis SOHO? | Buduaar\nMiks mitte korraldada firmaüritus striptiisi-ööklubis SOHO?\nEelarvamused, et striptiisi-ööklubi ei sobi soliidse firma ürituste korraldamiseks, ei pea alati paika. Kui tavaliselt firmaüritustel kipuvad töökaaslased ikkagi vestlema tööteemadel, siis striptiisi-ööklubis seda kindlasti ei juhtu. Samas kindlasti on inimesi, kellel tekitab striptiisi vaatamine ja nautimine mõningast ebamugavust, kuid peab ju tõdema, et salajas meeldib see kõigile.\nEelarvamused, et striptiisi-ööklubi ei sobi soliidse firma ürituste korraldamiseks, ei pea alati paika. Kui tavaliselt firmaüritustel kipuvad töökaaslased ikkagi vestlema tööteemadel, siis striptiisi-ööklubis seda kindlasti ei juhtu. Samas kindlasti on inimesi, kellel tekitab striptiisi vaatamine ja nautimine mõningast ebamugavust, kuid peab ju tõdema, et salajas meeldib see kõigile. Kaunite kehadega tantsijannad ja tantsijad oma imepäraste tantsudega peletavad peast kõik argimõtted ja -mured ning aitavad vabaneda pingetest.\nüheks selliseks kohaks on Tallinna kesklinnas asuv meeldiva ja hubase interjööriga ööklubi SOHO, mis on avatud igal õhtul 18:00 – 06:00 ja peaaegu pidevalt saab vaadata ja nautida striptiisi, kus oma kehavõlusid demonstreerivad kuni 17 tüdrukut.\nKülaliste heaolu ja turvalisus on klubis kõigiti tagatud. Mõeldes mugavusele on klubi saal sisustatud sobiva nahkmööbliga. Soovi korral on võimalus näha showd ka kahes erinevas privaat-ruumis, olemas on ka eraldi VIP-ruum.\nLisaks nais-stripparitele tantsivad ööklubis SOHO ka mees-stripparid. Korraldatakse nii poissmeeste- kui tüdrukute õhtuid.\nSissepääs maksab 100.- EEK. Suurematele gruppidele on ettetellimisel soodustus. Kuna klubis on kokku 150 kohta, on võimalik klubi reserveerida kas osaliselt või tervenisti.\nKlubi tegutseb alates 2001. aasta detsembrist.\nMiks mitte minna kas koos oma armsamaga või terve seltskonnaga juba täna – meeldiv teenindus ööklubis SOHO ootab Sind!


Kuhu on meil kiiret? – Anna-Maria Penu\nPosted by @annamariapenu on 22 jaanuar, 2019 23 jaanuar, 2019\nTervenemine on ajaküsimus.\nMeie ees ja sees avarduva protsessi rütmi ära tabamine.\nSest see, kes ei oska keha aegu lugeda, ei leia eales rahuldavaid vastuseid. Nagu see, kes ei kuula hinge häält, ei suuda iial keha aidata.\nNii et kustuta tuled, kustuta müra. Peatu.\nKuhu on sul kiiret? Mis on veel tähtsam kui see hetk praegu siin?\nTervenemine on ka ruumiküsimus.\nEt oleks aega, on vaja ruumi. Et oleks ruumi, on vaja aega.\nRuum tekib, kui aeglustame sammu. Võtame kiiruse maha. Seisatame. Vahel, kui me ennast ei kuule, kui oleme häälest ära, elurütmist väljas, teeb seda haigus meie eest ise. Sunnib meid peatuma, pikali maha. Liikumatult.\nJa siis tekib ruum.\nAvar, vaikne ruum, kus on aega terveneda. Aega luua, näha, märgata. Tunnetada teed, kust voolab mõistusele esiti varjule jääv sügavam liikumine. Pöörata tähelepanu meie ees ja sees avarduva haigusprotsessi sõnumile, tarkusele.\nUsalda seda, mida sa kuuled. Usalda oma hinge ja keha. Usalda ennast. Mitte keegi ei tea paremini, kui sina, kes sa kuuled hinge ja loed keha.\nSina, kes sa oled ühenduses oma sisemise jõuga.\nAeglus töötab, sest meile tuttav, domineeriv elus olemise rütm on kiirustamine. Asjade tegemine, lahendamine, korrastamine. Mida varem, seda parem. Tähtajad, täpsus, mõõdetavus. Efektiivus. Mida rutem ja rohkem, seda uhkem. Praktilisus, asjalikkus.\nAga tervenemine on aja(tuse) ja ruumi(tuse) küsimus.\nSest kuhu on meil kiiret, kui ainus, mis meil on, mida me teame, mida tunneme, on Elu sellisena siin ja praegu?\nEelmine postitus Kogu universumi tarkus\nJärgmine postitus Emaduse sõlm (V)


Kas atsükloviir salvi näo akne aidata? - Allergodmatoos 2021\nAtsükloviir akne: kasutada või mitte?\nVistrik on paha! Seda mõtlevad nii keskmine teismeline kui ka täiskasvanud. Lisaks on näo põletik kole, esteetiline ja näitab keha ainevahetushäireid, naha puhtuse, sealhulgas salvi "Acyclovir" võitlemisel kasutatakse erinevaid meetodeid. Need, kes on selle abinõuga ravinud nohu, usuvad selle ravimi tõhusust akne vulgaris'e suhtes.\nKas atsükloviiri akne aitab? Kuidas seda ravimit kasutada?\nAtsükloviiri lühike juhendamine\nEnne "acycloviri" kasutamist akne puhul lugege ravimi juhiseid.\nPeamine toimeaine on atsükloviir. Ravim on saadaval mitmes ravimvormis - kreem, tabletid, vorm süstelahuse valmistamiseks.\nRaha määramise viited:\nHerpeetilised nahakahjustused, limaskestade viirused Herpes simplex 1 ja 2 tüüpi\nKana Pox täiskasvanud patsientidel\nEnnetavad meetmed tsütomegaloviiruse pärssimiseks pärast luuüdi siirdamist.\nViirusinfektsioonide ravis näidatakse salvi kasutamist kahjustuste ja tablettivormide raviks, et vähendada keha viiruskoormust.\nSalv ja tabletid "Acyclovir" omavad mitmeid kõrvaltoimeid, nii kohalikke kui ka kogu süsteemi.\nKohalikud kõrvaltoimed on - sügelus manustamiskohas, hüpereemia, mitmesugused dermatiidid. Manustamisel põhjustab ravim suukuivust, soolehäireid, peavalu, krampe. Süsteemsete kõrvaltoimete ilmnemisel tuleb antiferetikumide kasutamine katkestada.\nRavimi efektiivsed annused sõltuvad ravimi vormist ja haiguse tõsidusest. Kui nahal on üks mull, siis piisab kohalikuks kasutamiseks. Kui kahjustatud piirkond asub mitut ruuttsentimeetrit või kahjustatakse suguelundeid, on välise agensiga ühendatud tablett või süsti.\nSalvi kantakse kahjustatud piirkonnale õhukese kihina 5 korda päevas. Kreemi kogus sõltub kahjustatud piirkonna piirkonnast. Ravi kestus on vähemalt 5 päeva pärast esimeste sümptomite ilmnemist.\nTabletid võtavad 200 mg 5 korda päevas koos herpetsete löövetega. Vöötohatisega võib annuseid suurendada.\nAkne vulgarise väljanägemine on tingitud rasva näärmete eritistorude ummistumisest näole ja kehale. Rasvade sekretsioon koguneb nääre ja põletikuline protsess areneb, kui patogeenne mikrofloor tungib. Ilmub vistrik.\nNäo akne ravimeetodid sisaldavad põletikuvastaseid komponente. Lisaks reguleerivad salvi komponendid rasunäärmete aktiivsust, mis aitab vähendada sebumi tootmist.\nAtsükloviir on viirusevastane ja antiherpetiline aine. Ravimi toimeainetel ei ole põletikuvastast toimet kahjustatud rasunäärmele ja nad ei vähenda sebumi sekretsiooni.\nAtsükloviir aitab ainult herpese päritoluga akne. Acne vulgaris, milia ei paranda seda vahendit.\nMiks ravim aitab akne vulgaris'ega\nMiks, vaatamata tõendite puudumisele, kasutavad naised akne vulgarisele antihügieenilist ravimit? "Acükloviiri" kasutamise positiivne mõju on järgmine:\nRavim stimuleerib kohapeal interferooni tootmist. See väike kogus võib olla piisav patogeensete mikrofloora pärssimiseks ja põletikuline protsess väheneb.\nViga enesediagnoosimisel, kuna herpese ilmingud on sarnased akne vulgarisega.\nPlatseebo toime toimib.\nSalvi lisakomponentidel on nahale puhastav toime. Vistrik kuivab ja põletikuline protsess väheneb.\nKas te kasutate atsükloviiri salvi akne vulgaris'e jaoks, on teie otsustada. Kuid akne määramise märke puuduvad.\nKui teil on piinatud nahalööve, siis ärge ise ravige. Konsulteerige dermatoloogi, günekoloogi ja venereoloogiga. Uurige, läbige ravi. Arst valib teile efektiivse salvi akne ja ravimite jaoks, et normaliseerida hormonaalset taset. Ja te unustate akne ja te kasutate "Acyclovir" ainult herpes raviks.\nVõite kasutada atsükloviiri ainult siis, kui olete nakatunud herpesviirusega. Samuti on ravimit soovitatav kasutada kahjustuste kahjustamiseks kanarindude või vöötohatise keskel. Kõigil muudel juhtudel on see ravim täiesti kasutu.\nViiruse uuesti tõlkimiseks varjatud olekusse on vaja kasutada mitte ainult salvi, vaid ka suukaudselt manustatavaid tablette. Kuid ravirežiimi saab valida ainult arst.\nRosaatsea peamiseks põhjuseks on veresoonte kõrge tundlikkus teatud mõjudele, mis tekitavad sarnase reaktsiooni. Vaatamata sellele, et haigus on täheldatud mõlema soo esindajates, esineb seda sagedamini naistel menopausi ajal või mõnda aega enne selle esinemist.\nMiks minu randmel ilmub lööve?\nLööve on üldine probleem, millel võib olla palju erinevaid põhjuseid. Väga sageli tekib randme piirkonnas lööve, kuna sellel kehaosal on nahal kõrge tundlikkus ja see on sageli ärritavate ainetega.\nEfektiivseks raviks parandage sõrmede vahel jalgade seened\nEbameeldiv haigus - seen - mõjutab mitte ainult nahka, vaid ka küüneplaati. Sellega kaasneb sügelus, ebamugavustunne ja naha verejooks verele. Spetsiaalsed seenevastased ained aitavad toime tulla sümptomitega ja ravivad nahka sõrmede vahel.\nVereurmarohi kasutamine näo - Keetmine, jää ja maskid\nSelline ebameeldiv probleem, nagu akne, ei muretse mitte ainult noorukite seas, vaid täiskasvanutel on üsna tavaline. Konsulteerides spetsialistiga (kosmeetik, dermatoloog), olete kõigepealt huvitatud teie toitumisest, sellest, mida täpselt sööd.\nSeen kõrvades: põhjused, liigid, kuidas ravida, ennetamine\nMida teha, kui suguelundite huultel ilmuvad vistrikud Chicken pox\nKuidas vabaneda akne tagaküljel Alopeetsia


Kommentaar: Taasiseseisvumise aastapäeva puhul - Estonian World Review\nKommentaar: Taasiseseisvumise aastapäeva puhul\nArvamus 20 Aug 2010 Vello HelkEesti Elu\nEesti taasvabanemisest möödub 20. augustil 19 aastat. See aeg vastab umbes esimese vabariigi perioodile Tartu rahust baaside lepinguni. Nii taust kui areng on aga väga erinevad. Mõlemad on küll ühte laadi ajaloo kapriisid, mille üle peab olema õnnelik, aga esimene saavutati vereohvritega, teine aga mitte.\nPärast 19 aastat on tulemused väga erinevad. Need olenevad maailma taustast, mis oli 1939. a Eestile väga ebasoodus. Nagunii polnud Eesti saavutanud erilist tunnustust, oli jäänud endisest Vene tsaariimpeeriumist lahtilöönud rajariigiks, kes moodustas osa kaitsevööndist N. Liidu kommunismi laienemisele Euroopasse. Prantsuse peaminister Georges Clemenceau http://en.wikipedia.org/wiki/G... andis 1919. aastal sellele nime cordon sanitaire. Ajaloolase André Fontaine http://en.wikipedia.org/wiki/A... ’ kohaselt oli see tegelikult külma sõja alguseks, mida tavaliselt loetakse 1947. aastast. Esimese külma sõja kaotas Lääne-Euroopa Molotov-Ribbentropi paktiga 1939. aastal, mis murdis selle kaitsevööndi. Viis ka Eesti iseseisvuse kaotusele, mida ei oleks vaja vaadelda kui mingit isoleeritud fakti reeturite ja mahamüüjatega, vaid kui lüli suurriikide oma huvisid kaitsvas poliitikas. Väikeriikidel pole nagunii mingit totaalset iseseisvust, nad sõltuvad väga tugevalt suurriikide vahekorrast.\nPärast II maailmasõda langes kaitsevöönd N. Liidu võimu ja mõju alla. See asendus kindla piiriga — raudeesriidega, mille ilmekaks näiteks oli Berliini müür. Areng läheb aga edasi, Euroopas pole kunagi olnud väga kaua kindlaid piire, samuti pole eriti pikka aega kehtinud „igaveseks ajaks“ sõlmitud rahulepingud. Paljudest vasakpoolsetest toetajatest hoolimata ei õnnestunud N. Liidul laiendada oma mõju lääne suunas. Püüdlused võimu tugevdamiseks tõid kaasa probleemid, mis näitasid selle autoritaarse süsteemi nõrkusi. Gorbatshovi päästerõngad: glasnost ja perestroika mõjusid väidetavale rahvademokraatiale bumerangina. Berliini müüri langemine sügisel 1989 viis kiiresti Moskva kaardimaja kokkuvarisemisele, andis innustust selle lammutajatele. Moskva putshistide meeleheitlik päästmiskatse augustis 1991 andis sellele impeeriumile, mida tema Lääne sõbrad nimetasid „enneolematult heaks“, USA president Ronald Reagan aga „kurjuse impeeriumiks“, viimase surmahoobi. Avanesid piirid ja vabanesid selle võimu ja mõju all olnud riigid, nende hulgas ka Eesti.\nEesti areng pärast taasvabanemist on olnud sujuvam kui eelmisel korral. Seekord polnud vaja kapselduda neutraalsusesse, mida keegi riikidevaheliste konfliktide puhul nagunii ei respekteeri. Tookordne Rahvasteliit oli vähemalt sama hambutu ja võimetu nagu tänapäeva ÜRO, kus võetakse vastu deklaratsioone, mille jälgimist nõutakse demokraatlikelt riikidelt – diktatuurid võivad neid ignoreerida. Peale selle on igal julgeolekunõukogu alalisel liikmel (Venemaa, Hiina, USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa) vetoõigus, mistõttu tegelikkuses sageli ei suudeta otsusteni jõuda.\nPraegu on Eestil pärast liitumist Euroopa Liidu ja NATOga hoopis konkreetsemad liitlased. Loomulikult leidub selle kritiseerijaid. Esimene on teatavasti riikide liit, mitte liitriik. Selle liidu moodustavad enamikus rahvusriigid, kes põhimõtteliselt ei soovi enda muutumist millekski muuks, kuigi on teisi tendentse. Probleemi lõpplahendus terendab tulevikus.\nOlen alati olnud optimist, ka ajaloo tumedate tundide ajal. See on enamasti paika pidanud, nagu ka usk Eesti taasvabanemisse. Loodan ikka selle säilumisse. Ajaloolasena lähtun arvamusest, et minevikku tuleb mõista tema premisside kohaselt. Kui tahetakse seletada ja tõlgendada ajalugu praegu kehtivate normide kohaselt, libisetakse õhukesel jääl, milles on anakronistlikke auke. Samal ajal väärivad tunnustust need, kes suupruukimise asemel püüavad Eestit üles ja edasi ehitada.


#Samsung #Galaxy # S8 + on eelmisel aastal välja antud lipulaev, mis on S8 suurem versioon. See on suurem 6, 2-tolline Super AMOLED ekraan ja suurem võimsus 3500 mAh aku. Ülejäänud seadme osad on sarnased S8-ga, nagu näiteks protsessor, mälu ja kaamera. Kuigi tegemist on tugeva toimega telefoniga, on juhtumeid, kus võib tekkida teatud probleeme, mida me täna käsitleme. Selles tõrkeotsingute seeria viimases osas käsitleme ainult Galaxy S8 + tasusid ainult arvuti USB-pordi probleemist ja muudest sellega seotud probleemidest.\nS8 + Laadib ainult arvuti USB-porti\nProbleem: Tere, mul on 10-kuuline Galaxy S8 + - C-tüüpi laadija kaabel oli 2 kuu jooksul halvenenud, kuni see enam ei lae - telefon sai väga kuumaks, kui ma seda kaablit laadides kasutasin - I muutis kaablit uue ja laadib telefoni ainult siis, kui see on välja lülitatud, kuid katkestustega. - proovis täiesti uut originaalkaablit, see ei võta üldse tasu - töötab hästi, kui laaditakse sülearvuti USB-laadija või autolaadijalt, kuid see ei ole kiire, miks ei tööta tavalised adapterid? Ma loodan, et see oli piisavalt üksikasjalik, Tänan.\nLahendus: On väga tõenäoline, et probleemi põhjustab vigane telefoni laadimisport. Selle probleemi tõrkeotsinguks proovige puhastusjaama puhastamiseks suruõhu purk. Veenduge, et eemaldate selles sadamas kleepunud mustuse või prahi. Proovige kontrollida, kas telefon suudab laadida laadijaga. Kui probleem püsib, siis on tõenäoline, et üks laadimisportti tihvtidest on vigastatud. Sa pead kontrollima ja vajadusel asendama laadimissadama teeninduskeskuses.\nS8 + ei lae\nProbleem: Tere, mul on probleem minu Samsung S8 plussiga See ei ole laadimine. Ilmub hall-valge aku laadimise sümbol, see näitab isegi 0% -lise laengu näitamist ja ütleb, et tasu võtmine võtab aega 1h 20min (kasutades Samsungi kiirlaadijat), kuid see ei võta kunagi laengut. See jääb 0% -ni. Kui ma püüan seda käivitada, algab see, kuid niipea, kui ta avakuva laadib, ütleb ta, et see on 0% -lise laenguga ja see lülitub välja. Peaksin mainima, et ma unustasin selle umbes 45 minuti vältel väga kerge vihmasadu ajal, nii et see sai natuke märjaks; nii et ma ei tea, kas see tekitas probleemi ... aga kui midagi lühikest, siis loodan, et see isegi ei koorma. Ma hindaksin nõu.\nLahendus: esimene asi, mida peate sel juhul tegema, on puhastada telefoni laadimisport, kasutades suruõhu purki. Veenduge, et eemaldate selles porras ummistunud mustuse või prahi, sest see võib takistada laadimisprotsessi. Kui see on tehtud, kontrollige, kas telefon võib laadida. Kui see ei toimu allpool loetletud täiendavate tõrkeotsinguga.\nProovige laadida arvutit USB-porti. Kui telefoni laadija siis võib olla üks laadimisportti tihvtidest kahjustatud.\nProovige kasutada traadita laadijat. Kui telefon laeb, võib telefoni laadimisport olla kahjustatud.\nS8 + ei lülitu sisse pärast tehase lähtestamist\nProbleem: tegin oma telefonis tehase lähtestamise, nagu just tehases lähtestamisel, siis seadistage telefon alla. Kui ma kontrollisin seda umbes tund hiljem, oli käivitusleht ok, st aja näit, aku eluiga 40% ja signaal. Seadke see uuesti alla ja mõtlesin, et pean selle hiljem täielikult laadima. Umbes 2/3 tundi hiljem proovis telefon telefoni laadida, kuid see pole täiesti tühi. Olen proovinud kõiki nõuandeid pehme ja kõva laadimise kohta üleöö, kuid siiski mitte midagi. Kas te saate midagi muud soovitada? Aitäh\nLahendus: Esimene asi, mida sellisel juhul peate tegema, on veenduda, et telefoni aku on piisavalt laetud, järgides alltoodud samme.\nLaadige telefoni seinale laadija abil vähemalt 20 minutit. Kui telefon ei lae, siis proovige kasutada erinevat laadimisjuhet ja seina laadijat. Samuti saate kontrollida, kas telefon saab arvutisse laadida USB-porti.\nKui aku on piisavalt laetud, proovige telefoni sisse lülitada, vajutades ja hoides nii toite- kui ka helitugevuse nuppu vähemalt 10 sekundit.\nKui telefon ikka ei lülitu sisse, peaksite seda teeninduskeskuses kontrollima.\nS8 + aku laeb aeglaselt\nProbleem: Tere. Ma laadisin oma telefoni nagu tavaline, mis on ühendatud autoga bluetoothiga jne. Siis hakkas see äkki kuumenema ja ma lasin selle tasu 90%. 3 tundi hiljem ma proovisin seda laadida ja see nägi ette sõnumit, et niiskust avastati, mis ei võimalda mul laadida telefoni, mis juhtus 4 tundi, kuni see hakkas uuesti laadima, kuid tõesti aeglaselt. Nüüd kulub aega 5 tundi, kuni 5%. Proovin probleemi lahendamist mitmel viisil, kuid midagi ei juhtu. Kas see võib olla aku või port? Ootan vastust.\nLahendus: Parim viis probleemi lahendamiseks on telefoni andmete varundamine ja tehase lähtestamine. Kui lähtestamine on lõpetatud, siis ärge telefoni installige ühtegi rakendust. Proovige kontrollida, kas probleem esineb ikka veel. Kui see siis proovib puhastada telefoni laadimisport, kasutades suruõhu purki, siis kasutage telefoni laadimiseks teist laadimisjuhet ja laadijat.\nKui ülaltoodud sammud ei lahenda probleemi, peate telefoni kontrollima teeninduskeskuses.


CV Keskus tööpakkumine Noorsoopolitseiametnik, Harjumaa\nTööpakkumise number #137481\nKriminaalpreventiivne töö alaealistega, alaealiste õiguserikkumiste ennetamine, tõkestamine ja avastamine; koostöö piirkonna koolide ja lasteasutustega: loengute läbiviimine, koolivägivalla juhtumite lahendamine jms; preventiivsete ürituste korraldamine; koostöö piirkonna lastekaitse-ja sotsiaaltöötajatega ning alaealiste asjade komisjoni töötajatega.\n-keskharidust ja politseilist väljaõpet või kõrgharidust või selle omandamist (soovitavalt -pedagoogilist või sotsiaaltöö alast);\n-positiivset ellusuhtumist ja head suhtlemisoskust;\n-eesti keele valdamist kõrgtasemel ja väga head vene keele oskust;\n-arvuti kasutamise oskust;\n-tahet ja oskust lastega tegeleda ning sellealast töökogemust;\n-head avaliku esinemise oskust;\n-B-kategooria juhilubade olemasolu, vähemalt 2-aastast sõidukogemust.\n-palju huvitavat ja vaheldusrikast tööd;\n-võimalust anda oma panus probleemsete laste ja noorte abistamisel;\n-meeldivat kollektiivi ja mõistvaid juhte;\n-ametipalka alates 10 000 kroonist ja avalikus teenistuses töötamisest tulenevaid soodustusi (õppelaenu hüvitamine, pikem puhkus).


Quentin Tarantino seletab: Mis mure rusub DiCaprio ja Pitti tegelaskujusid tema uues filmis «Ükskord Hollywoodis»? - Ajaviide - Apollo Kinoportaal\n11. juuli 2019, 15:16\nBrad Pitt, Leonardo DiCaprio ja Al Pacino režissöör Quentin Tarantino filmis «Ükskord Hollywoodis»\nQuentin Tarantino nimetab oma uusimat, järjekorras 9. filmi «Ükskord Hollywoodis» (Once Upon A Time...In Hollywood) oma magnum opuseks ning armastuskirjaks Los Angelesele. Nüüd avaldas lavastaja, kellel põhinevad rohesti Hollywoodis 60ndatel ja 70ndatel tegutsenud reaalsetele isikutele (sh Mansoni-kultuse mõrtsukad) viitava filmi peategelased, keda kehastavad Leonardo DiCaprio ja Brad Pitt.\nQuentin Tarantino film «Ükskord Hollywoodis» avaldab austust Hollywoodi kuldajastu viimastele hetkedele, viies vaatajad 1969. aasta muutuvasse Los Angelesse, kus teletäht Rick Dalton (Leonardo DiCaprio) ja ta kauaaegne kaskadöör Cliff Booth (Brad Pitt) üritavad tegutseda peaaegu tundmatuseni muutunud meelelahutusäris.\nLavastaja käis külas podcast'is Pure Cinema ning avaldas seal, et nagu ülejäänud filmiski, on ka peaosalised inspireeritud Hollywoodis tegutsenud inimestest – küll aga mitte üks-ühele kellegi konkreetse pealt, vaid n-ö kompotina mitmetest inimestest ning tüpaažidest, keda tabas filmis näidatud ajastul sarnane murekoorem.\nNäiteks DiCaprio karakter kujutab endast tegelast, kes seisab silmitsi väljakutsega, mis tuttav paljudele virelevatele telenäitlejatele: kuidas saada jalg filmitööstuse ukse vahele? «Kuid millega ta veelgi enam maadlema peab, on teda ümbritseva kultuuri (sealhulgas juhtiva meherolli) muutumine, milles ta kipub jalgealust kaotama. Rick Dalton on kokku pandud paljudest meestest, kes on seda kogenud,» sõnas Tarantino.\nTab Hunter filmis «Gunman's Walk» (1958)\nFOTO: Columbia Pictures / Ronald Grant / Scanpix\nGeorge Maharis telesarjas «Route 66»\nFOTO: LANCER - EDLING PRODUCTIONS / SC / Scanpix\n«Nüüd järsku tegid nendesuguste mehiste tüüpide asemel ilma hoopis mingid pikkade sorgus juustega peenikesed ja androgüünsed kujud nagu Michael Sarrazin, Peter Fonda Michael Douglas, Arlo Guthrie ja tuntud inimeste hipidest pojad. Ja kui Rick peaks veel üldse rolle saama, siis vaid politseinikuna, kes mõnda neist mõnes stseenis vahistab,» selgitas Tarantino oma peategelaste muret.\nMichael Douglas filmis «Hail, Hero!» (1969)\nPeter Fonda filmis «Easy Rider» (1969)\n«Ütlesin talle, et Brad, mul on Billy Jackist juba 35-millimeetrine (film on talletatud 35mm filmilindile, nagu enamik Tarantino linateoseid – toim.) väljatrükk projektori ette tõmmatud ja ootab sind,» sõnas režissöör, et ei suutnud alguses uskuda, kui sarnaselt nad Brad Pittiga Cliff Boothi karakterit välja töötades mõelnud olid.\nTom Laughlin filmis «Billy Jack» (1971)\nKahekordse Oscari-võitja Tarantino jaoks on tegu üheksanda (ja võimalik, et viimase?) soolofilmiga ning taaskord on kultuslavastaja suutnud enda ümber koondada nimeka näitlejate nimistu. Filmis astuvad lisaks juba eelnimetatuile üles Dakota Fanning, Al Pacino, Kurt Russell, James Marsden, Tim Roth, Emile Hirsch, Damian Lewis, Bruce Dern, Michael Madsen, Damon Herriman, Lena Dunham, Rumer Willis, Margaret Qualley, Timothy Olyphant, Scoot McNairy jt Filmis näeb üles astumas ka hiljuti lahkunud Luke Perryt, kes kehastab filmis Scott Lancerit – tegelast aastatel 1968-1970 USA telekanalil CBS jooksnud vesterni-telesarjast «Lancer» (analoogiline Eestiski jooksnud «Bonanzaga»).


„Saarte-Keha-Kate“ sünnilugu ulatub aastasse 2006, mil Eesti Saarte Naiskogu korraldas konkursi „Saarte-keha-kate“. Sellest võttis osa 16 käsitöömeistri 21 tööd. Töid laekus ka mandril elavatelt, aga saarte käsitööst hoolivatelt meistritelt. Konkursil osalenud töödest koostati näitus, mis oli üleval Kuressaares, Kärdlas ja Tallinnas möödunud aasta sügisel.\n„„Saarte-keha-katte“ konkursiga soovisime saada Eesti saarte rahvakunsti ja käsitöötraditsioonide ainetel loodud nüüdisaegseid rõivaesemeid, mida saarte elanikud võiksid ise kanda ja mis tutvustaksid saarte rahvakunsti ja käsitöö-traditsioone nii mujal Eestis kui ka välismaal,“ kirjutab raamatu eessõnas projektijuht ja Eesti Saarte Naiskogu esinaine Laine Tarvis.\nEsitlusel lisas Tarvis, et see raamat on märkimisväärne väljaanne säilitamaks Eesti oma rahva riiet, sest sarnast raamatut pole varem välja antudki. Raamatu toimetaja Reet Truuväärt märkis, et „Saarte-Keha-Kate“ on kaunis kogumik näitusele laekunud töödest, kus kaunist pildimaterjali täiendavad toredad tekstid. Põnevat lugemist leidub ka lihtsalt lugemishimulistele.\nKuidas peatada väljarännet?\nDIREKTORI VEERG: Orissaare gümnaasiumi direktori…\nKas külalised hõbehaigrud?\nUus raamat: Tito tappis Stalini?\nGALERII: Seminar-matk: “Koigi õppematkarada…\nSmidti metallifirmal Eiklas jagub tööd terves maakonnas\nMetsik Lääs Tiigi tänaval


Kuidas mõjutab stress kaalulangust - Autism - Tegelemine nalga kaalulanguse ajal\nSel põhjusel ärge sööge teleri või arvutimonitori ees. Kõige populaarsemad on kaalulanguseks kuivatatud ploomid ja kuivatatud aprikoosid.. Neerupealiste puudulikkuse sümptomid Kaalukaotus ilmneb seetõttu, et neerupealise koores väheneb hormoonide hulk ning kehas tekib soola, vee ja ainevahetuse tasakaalustamatus.. Närvilisel alusel ei saa inimene süüa ega saa kaloreid, mille tagajärjel vabaneb ta alguses kiiresti mitmest kilogrammist.\nToitumine Tasakaalustatud toitumine toetab füüsilist ja psühholoogilist tervist. Sööge kindlasti piisavalt kaltsiumirikkaid toite. Need on esiteks piimatooted. Närvipinge ajal eritub kaltsium kehast. Samuti suureneb närvipinge ajal C- ja B-vitamiinide tarbimine.\nSööge rohkem köögivilju, teravilja ja lihatooteid. Magneesium aitab kehal stressi kahjulike mõjudega toime tulla. Nad on rikkad pähklite, tatra, kliide, poleerimata riisi, kakao poolest. On ka teaduslikke tõendeid selle kohta, et oomega-3 rasvhapped suurendavad keha vastupidavust stressile ja depressioonile. Neid leiate kaladest ja linaseemneõlist. Füüsilised harjutused Sportimise ajal toodetakse hormooni endorfiini, mis parandab meeleolu ja aitab kehal paremini stressile vastu seista.\nMitte ilma põhjuseta on paljudes neuroosi raviks mõeldud kliinikutes jooksmine osa rehabilitatsiooniprogrammist. Oodatava efekti saavutamiseks tuleb neid pikka aega regulaarselt teha. Meditatsioon Meditatsioon võib vähendada stressihormoone, vererõhku ja taastada jõudu.\nJoonised fig Kuivatatud puuviljad on populaarne toode, mida dieedi pidamisel sageli kasutatakse.\nMiks kaotab inimene normaalse toitumisega kaalu - kaalulanguse põhjused - Apaatia\nAinult Koik, mida ma pean rasva kaotuse kohta teadma igapäevasest üksindusest piisab, kui jõu tugevust tunda, kuid seda tuleb teha ka regulaarselt. Meditatsioonitehnikaid on palju erinevaid. Kõige lihtsam: seadke taimer 5 minutiks, istuge mugavas asendis, eemalduge kõrvalistest mõtetest ja hingake rahulikult, keskendudes hingamisele.\nPäeviku pidamine Päevik aitab vähendada stressi, mõista selle põhjuseid ja tagajärgi. Need on suurepärased tehnikad, mis aitavad elujõudu taastada ja närvipingetega toime tulla. Stressi ennetamine Parim ravi on ennetamine.\nMida peate teadma stressi mõju vältimiseks: Kui te ei suuda midagi muuta, ärge võtke seda südamele. On asju, mis pole teie enda otsustada, ja see on hästi.\nLoodan parimat, kuid kaaluge kõiki võimalikke stsenaariume. Ärge tuulutage ennast asjata. Leidke see, mis võimaldab teil tühjaks saada. Treeni regulaarselt.\nSee võib olla jalutuskäik, loovus, suhtlemine. Peaasi, et toidust ja muudest sõltuvust tekitavatest asjadest ei kasutataks tühjendusena. Otsige tuge.\nSuhtlus sõprade, sugulaste ja mõttekaaslastega aitab stressiga toime tulla. Stress aitab säilitada närvisüsteemi toonust, kuid me vajame seda mõistlikes kogustes. Enamik tänapäevaseid inimesi kogeb kroonilist stressi, mis põhjustab rasvumist ja muid haigusi, mistõttu on oluline säilitada meele selgus ja sisemine rahulikkus. Kaalukaotus Kaasaegses ühiskonnas, mis on äärmiselt mures elanikkonna üldise rasvumise pärast, mis liigub vähe ja viib liiga mõõdetud eluviisi Tegelemine nalga kaalulanguse ajal, ei peeta terava kaalukaotuse probleemi tõsiseks ja mõnikord isegi rõõmustatakse.\nSamal ajal ei ole selle sümptomi ilmnemisele kaasaaitavad välised tegurid: patsient ei tegele aktiivse spordiga, jätkab täielikku söömist ja viib tuttavat eluviisi. Sel juhul võib patsiendi heaolu mõnda aega olla normaalne, kuid teatud aja möödudes tunneb ta end nõrgana, võib-olla joobes, on kõrge temperatuur ja mis tahes haiguse muud sümptomid. Põhjused Selle protsessi peamisteks mehhanismideks on puudulik kehv toitumine või täielik nälgimine, järsult suurenenud kehavajadus pärast stressi ja haigusi, samuti oluline toitainete imendumise vähenemine kehasse ja hüpervahetus, mille käigus peamised vitamiinid, mineraalid, rasvad, valgud, süsivesikud erituvad looduslikult.\nTerava kaalukaotuse põhjustavad enamasti mitmesugused neuroloogilised, seedetrakti, nakkuslikud, metaboolsed, onkoloogilised haigused, samuti ainevahetusprotsessides osalevate vitamiinide või toitainete äge defitsiit. Võimalikud haigused Kehakaalu järsu languse, nagu eespool mainitud, võib põhjustada tohutu hulk haigusi ja negatiivsed seisundid. Siin on vaid mõned neist: Neerupealiste probleem.\nTavaliselt kaasneb neerupealiste puudulikkusega anoreksia, nõrkus, järsk kaalukaotus, regulaarsed väljaheitehäired ja vaimne ärrituvus.\nSee haigus põhjustab metaboolsete protsesside talitlushäireid ja provotseerib sõltuvalt keha konkreetsest seisundist mitte ainult komplekti, vaid ka järsku kaalukaotust. Lisaks kaalulangusele kaasneb diabeediga ka väsimus, tugev janu ja sagedane urineerimine. Neuroloogiline anorektsioon. See neuroloogilise iseloomuga haigus on iseloomulik 18—aastastele naistele ja sellega kaasneb lühikese aja jooksul väga järsk kaalukaotus kuni 50 protsenti.\nSelle diagnoosiga patsientidel täheldatakse lihaste atroofiat, juuste väljalangemist, üldist nõrkust, hüpotensiooni, sagedast kõhukinnisust ja regulaarset kontrollimatut oksendamist. Süsteemne depressioon.\nSüsteemse depressiooni raskete vormidega kaasnevad mõnikord unisus, enesetapumõtted, isutus ja kaal, üldine väsimus. Seda tüüpi algloomad põhjustavad lihasvalu, järsku kehakaalu langust, tugevat kõhulahtisust, kõhukrampe, iiveldust ja oksendamist. Herpes, hoolimata haiguse klassikalisest Tegelemine nalga kaalulanguse ajal vormist, aitab söögikordade ajal ebameeldivate aistingute tõttu mõnikord kaasa alatoitumusele, mis omakorda kutsub esile kaalulanguse.\nGastroenteriit mõjutab üsna tugevalt vedelike imendumist kehasse, aeglustades nende aeglustumist, mis omakorda põhjustab tõsist kehakaalu langust, dehüdratsiooni, palavikku, keha kõigi limasüsteemide kuivust, tahhükardiat ja muid haiguse ilminguid. Põletik söögitorus toob toidu söömise ajal kaasa tugevat valu - inimene saab seda sündmust tegelikult vältida või minimeerida. Sellised neelamisfunktsiooni häired provotseerivad tugevat ja teravat kehakaalu langust, sageli on patsiendil regulaarselt oksendamine.\nSelline kohutav haigus nagu verevähk põhjustab kiiresti progresseeruvat kaalukaotust, Ghee poletada rasva esinemist, keha üldist nõrkust, lihaste ja luude valu, aneemiat, laia toimespektrit, laienenud põrna jne.\nSuuõõne limaskesta mitmesugused põletikud häirivad õiget toitumist ja põhjustavad seega kehakaalu langust. Kopsude tuberkuloos. Tõsine nakkushaigus võib lisaks higistamisele, nõrkusele, rindkerevalule, hemoptüüsile, hingeldusele Tegelemine nalga kaalulanguse ajal madala palavikuga põhjustada kehakaalu langust koos anorektsiooniga.\nLümfoomid Ägedate lümfoomide korral täheldatakse tavaliselt dünaamilist sujuvat kehakaalu langust, mis toimub lümfisõlmede, põrna, maksa ja naha sügeluse suurenemise taustal. FFT sündroom.\nVastsündinutel ja väikelastel diagnoositakse harva, kuid perioodiliselt, toidu alaarengut, mille tagajärjel kaotab laps kaalu ja jõu eriti kiiresti. Whipple'i sündroom.\nSeda seisundit iseloomustab sooleepiteeli oluline kahjustus ning vedeliku ja toitainete imendumise peaaegu täielik peatamine seedekulgla kaudu, mis omakorda kutsub esile järsu kehakaalu languse, kõhulahtisuse, steatorröa ja mitmesuguste anoreksiliste ilmingute.\nHaavandiline jämesoolepõletik. Haavandiline koliit põhjustab söögiisu vähenemist, keha füüsilist kurnatust ja kehakaalu langust ning palavikku. Crohni tõbi. Haiguse arengu ajal tekivad patsientidel nõrkus, väsimus, pidev kõhulahtisus, kõhukrambid ja kiire kaalulangus isegi õige toitumise korral. Teatud kilpnäärmeravimid, aju stimulandid, lahtistid ja keemiaravi on katalüsaatoriks ülikiirele kaalukaotusele koos keha üldise ammendumisega.\nFüsioloogilised Tegelemine nalga kaalulanguse ajal. Kaalukaotuse füsioloogiliste põhjuste hulka kuuluvad vananemine ja sellest tulenevalt lihasmassi väheneminepsühhiaatrilised häired, alkoholism, hammaste väljalangemine raskused ja toidu närimine jne. Mida teha ja kuidas peatada? Kui diagnoos ei tuvastanud tõsiseid terviseprobleeme, tuleb ainevahetuse normaliseerimiseks ja dieedi süstematiseerimiseks rakendada mitmeid füsioloogilisi protseduure.\nTreeni regulaarselt regulaarselt, soovitavalt õues.\nOlge päikeselisel päeval sagedamini tänaval, "kõndige üles" oma isu. Suurendage märkimisväärselt hommiku- lõuna- ja õhtusöögi kalorisisaldust. Sööge tihedalt, lisage dieeti mitmesuguseid kondiitritooteid, makarone, kalatoite ja suurt hulka taimeõli. Joo söögiisu suurendavaid dekokte. Juhul, kui järsku kaalukaotust seostatakse stressi või emotsionaalse stressiga, tasub: Õppige täielikult lõõgastuda. Osalege meditatsioonil ja joogakursustel.\nKasutage oma emotsionaalse tausta normaliseerimiseks aroomiteraapiat. Joo meeleolu parandavaid ja stressi leevendavaid puljoneid. Registreeruge lõõgastusmassaažide Tegelemine nalga kaalulanguse ajal. Kui teie probleem on endiselt seotud haigusega, peate kindlasti külastama arsti, eriti kui kaal langeb kiiresti enam kui kuu jooksul, on ka muid vaevusi ja teie kogu kehakaal on keskmisest protsenti väiksem.\nTäpselt kindlaks meditsiiniline probleem on võimalik alles pärast diagnoosi.\nLisaks arsti visuaalsele läbivaatusele tuleb läbi viia seedetrakti ja kilpnäärme ultraheli, fluorograafia, gastroskoopia, hormoonide, parasiitide, valgete vereliblede ja muude riskifaktorite uriini, vere ja väljaheidete testid. Ainult viimasele neist meetmetest määratakse teile õige ja kvalifitseeritud ravi. Iiveldus ja kehakaalu langus Kas te kaotate kaalus dramaatiliselt ja samal ajal on pidev tung oksendada ja iiveldus ei kao isegi pärast ravimite kasutamist?\nSellel võib olla mitu põhjust ja kõik need on seotud haiguse võimalike ilmingutega. Kahe ülaltoodud sümptomi kombinatsioon on iseloomulik: Lai valik seedetrakti haigusi. Sel juhul muutub põhiliseks teguriks põletikuline protsess, mis blokeerib toitainete imendumist ja häirib seedimist. Hormonaalsed talitlushäired, eriti hüpotüreoidism, mis on põhjustatud kilpnäärme põhhormoonide puudumisest. Autoimmuunhaigust iseloomustab pidev iiveldus, unisus, väsimus, samuti terav komplekt või vastupidi, kehakaalu langus.\nErinevate etümoloogiate vähk. Üks kaugelearenenud vähkide peamisi sümptomeid on iiveldus, kehakaalu langus ja väljaheites verehüübed.