Laenuintress kasvas poole aastaga 0,6% - Äripäev\nLaenuintress kasvas poole aastaga 0,6%\nHarry Tuul 05. jaanuar 2006, 00:00\nJaanuari esimesel nädalal said paljud pangakliendid teate oma laenuintressi tõusu kohta.\nNordea Panga turundusspetsialisti Tauno Tõhu sõnul on laenuintressid kasvanud ainult nende jaoks, kelle intressiperiood (tavaliselt kuus kuud) on hiljuti lõppenud. Seda seoses euro üleeuroopalise pankadevahelise laenuintressi Euribor tõusuga. Kõrgem intress kehtib ka uutele laenuvõtjatele. "Oma laenutingimusi me hiljuti muutnud ei ole," ütles Tõhk. Seda kinnitavad ka teised Eesti pangad.\nLaenumarginaalide tõusu suuremad pangad praegu ei prognoosi. "Laenu intress sõltub turusituatsioonist," ütles Hansapanga eluasemelaenude arendusjuht Kersti Arro. Seetõttu ei saa tema sõnul praegu laenumarginaale tõsta.\n"Laenumarginaal tõuseb, kui turu riskiaste tõuseb või laenudega seotud kulud pankade jaoks tõusevad," lisas Tõhk.\nLaenuvõtjatel on võimalik valida ujuva ja fikseeritud intressiga laenu vahel. Kui praegu võib fikseeritud laenu eelistamine tunduda kallina, siis pikemas perspektiivis see ei pruugi nii olla. "2000. aasta keskel oli Euribor 5 protsendi peal," ütles Ühispanga raha- ja kapitaliturgude divisjoni müügijuht Ott Jalakas. Siiski nii suurt tõusu tema sõnul praegu oodata ei ole. Keskmiselt ennustatakse Euribori tõusu aasta jooksul kuni ühe protsendi võrra.\nSamas võib olla tasuv fikseerida laen pikemaajaliselt. "Üheks aastaks pole mõtet," ütles Sampo Panga krediiditoodete osakonna juhataja Arvi Lill.\nOn ka teisi võimalusi. Nii ütles Tõhk, et nemad pakuvad riskide maandamiseks intressitõusu piirangut: muutumatu kuumaksega laenu, millel muutub laenuperiood.\nEuribor sõltub peamiselt Euroopa Keskpanga (EKP) baasintressist, sest just selle intressiga saavad pangad keskpangalt lühiajalist laenu. Eelmise aasta lõpus tõstis EKP intresse ja selle ootuses tõusis ka Euribor. EKP otsused sõltuvad omakorda Euroopa majandusest. Analüütikud ootavad, et keskpank tõstab sel aastal intresse vähemalt korra.


Ehitatud keskkonna kvaliteedi saavutamine (ACE avaldus)\nEHITATUD KESKKONNA KVALITEEDI SAAVUTAMINE\n4. mail 2019 Innsbruckis (Austria) toimunud ACE konverentsi „Kuidas ehitatud keskkonnas kvaliteeti saavutada: kvaliteedi tagamise vahendid ja süsteemid“ avaldus\nKuigi on jõutud üksmeeleni, et kvaliteetsel ehitatud keskkonnal on positiivne mõju inimese igapäevaelule, võib ametiasutustel, arendajatel ning ehitatud keskkonna spetsialistidel olla raskusi nende tellitavate ja projekteeritavate hoonete ja linnaruumide kvaliteedi hindamisel ja tagamisel.\nKäesoleva avalduse eesmärk on jagada mõtteid ehitatud keskkonna kvaliteedi mõistest ning vaadelda lähemalt selle hindamise häid tavasid. Avaldus on sisendiks tulevase ekspertgrupi „Kvaliteetne arhitektuur ja ehitatud keskkond kõigile“ töösse, mis on vastavalt sätestatud EL Nõukogu Kultuurivaldkonna töökavas aastateks 2019-2022.\nMida tähendab kvaliteet? Millised on kvaliteetsed paigad?\nKvaliteet ehitatud keskkonnas ei ole absoluutne tõde, mille võib eelnevalt paika panna. See saab tähenduse kontekstist ning seetõttu on iga kord ka isemoodi. Hoone või linnaarendusprojekt ei ole iseenesest olemuslikult hea: omadus, mis ühes kohas on kvaliteet, võib teises kohas olla puudus.\nSamuti on kvaliteet teatud määral ka vaataja silmades. Projekti sidusrühmad (arendaja, projekteerija, kasutaja jne) võivad paiga kvaliteeti erinevalt hinnata, kuivõrd neil ei ole ehitatud keskkonna osas sarnaseid ootusi või hoiakuid ning nad ei omista sarnast väärtust erinevatele omadustele, mis kvaliteetset paika iseloomustavad. Mõned paiga olulised omadused on justkui kvaliteedi tõstmise tegurid, kuivõrd need toovad majanduslikku, sotsiaalset, keskkondlikku ja kultuurilist tulu nii üksikisikule kui ühiskonnale tervikuna. Kuigi igaüks võib antud kasuteguritele rohkem või vähem väärtust omistada, tuleb neid paiga kvaliteedi hindamisel sellegipoolest arvesse võtta. Kvaliteetsete paikade olulised omadused on muuhulgas:\nEsteetika: arhitektuursel kvaliteedil on kunstiline mõõde; hooned ja linnad peavad olema ilusad ja põnevad;\nElamiskõlblikkus: paik täidab talle antud eesmärki ja funktsioone. Tänu oma tehnilistele omadustele on see turvaline, tervislik ja mugav. See on hästi hooldatud ja loob turvatunde. Piirkonna tasandil ühendab see harmooniliselt kõik funktsioonid ja teenused, mida inimesed pidevalt vajavad (kodud, töökohad, kauplused, avalikud teenused jne);\nKeskkonnasõbralikkus: seal on madala CO2-heitega tehnoloogia, see on energiatõhus ning vastupidav kliimamuutustele kogu elutsükli vältel;\nLigipääsetavus ja mobiilsus: see on hästi ühendatud (ühistransport) ning ühest kohast teise on kerge liikuda keskkonnahoidlikul viisil (kõnd, rattasõit), sealhulgas ka liikumispuudega inimestel. Mahtude ja ruumide jaotus on selge ja arusaadav, mistõttu on kasutajatel paika kerge tajuda;\nKaasatus: paik on projekteeritud kõigile ning igaüks vaatamata vanusele, soole ja rahvusele peab end tundma oodatuna ja saama võimaluse selles osaleda;\nEristatavus ja kohataju: paik on eriomane, sobitub kohalikku konteksti ning sel on iseäralikud tunnused, mis loovad teatava kohataju;\nTaskukohasus: paiga programmi ja kliendi eelarve on tugevas vastastikuses seoses;\nLõimumine ümbritseva keskkonnaga: paik sulandub ehitatud, looduslikku ja kultuurilisse keskkonda harmooniliselt ja sidusalt;\nSeega on paiga kvaliteet paljude omavahel seotud tegurite tulem. Kvaliteetsete paikade projekteerimine eeldab erilahendusi, mis omakorda eeldab konteksti ja lõppkasutajate vajaduste üksikasjalikku analüüsi, et optimeerida antud paiga majanduslikke, sotsiaalseid, keskkondlikke ja kultuurilisi väärtusi. Seevastu standardiseeritud ja „kõigile sobivad“ lahendused, üheselt sihiteadlikud lähenemised ning liigne keskendumine majanduslikele või tehnilistele aspektidele ei saa anda kvaliteetseid tulemusi.\nKvaliteetse arhitektuuri mitmetahuline kasu\nKvaliteetse ehitatud keskkonna projekteerimine on loov ja innovatiivne protsess, mille lõpptulemusel on olemuslik mõju sellele, kuidas inimesed ümbritsevat tajuvad, seal toimetavad ja käituvad. Kvaliteet on otseselt seotud meie igapäevaeluga ning seda tuleks vaadelda kui muutuste eestvedajat. Kvaliteetne arhitektuur võib rikastada meie elu indiviidina ja ühiskonnana mitmel erineval moel:\nInimesed ja kogukonnad: kvaliteetsed paigad innustavad inimesi üksteisega suhtlema ning toetavad kaasavaid ja ühtekuuluvaid sootsiume, mille tulemusel tekivad intensiivse lävimisega kogukonnad;\nKultuur ja identiteet: kvaliteetsed paigad võivad aidata luua ja hoida kohataju, tugevdada identiteete ja tekitada kodanikuuhkust;\nJätkusuutlik areng: kvaliteetsed kohad aitavad vähendada meie ressursikasutust ja süsiniku heitkoguseid ning seeläbi maandada kliimamuutustega kaasnevaid riske;\nMajanduslik kasu: kvaliteetsed ehitatud keskkonnad tekitavad huvi ja loovad dünaamikat, mis tõmbavad ligi nii investoreid, töötajaid kui külalisi. Halva kvaliteediga paikadel seevastu võib olla negatiivne mõju, mis omakorda toob kaasa pikaajalised kulud;\nKasulik mõju tervisele: kõrge kvaliteediga paikadel on positiivne mõju inimese tervisele ja heaolule ning annavad märkimisväärse tõuke tervisliku elustiili valikutele. Halva kvaliteediga paigad seevastu põhjustavad tõenäolisemalt kroonilist stressi ja füüsilisi haigusi.\nEhitatud keskkonna kvaliteedi hindamise head tavad ja üldised põhimõtted\nKuivõrd kvaliteet ehitatud keskkonna kontekstis on keeruline mõiste, on keeruline ka hinnata, kas kvaliteet on tegelikult ka saavutatud. Lisaks tulemitele on oluline mõelda ka protsessile: kvaliteetsed paigad saavad tekkida vaid kvaliteetse protsessi tulemusel. Arvestada tuleb järgmiste põhimõtetega:\nValdkonnaülene arutelu: kvaliteedi üle tuleb arutleda eri perspektiivist eri pädevusi esindavate spetsialistidega, et saavutada projekti eri huvigruppide sidestatus ja tasakaal. Sedalaadi spetsialistide arutelu aitab kvaliteeti objektiivselt hinnata, kvaliteedist saab ühine väärtus ning projekt saavutab pikaajalise legitiimsuse;\nPoliitiline kaasatus: poliitikutel kui ametivõimu esindajatel on linnaplaneerimisel kanda suur vastutus. Seega on oluline, et poliitikud nii riigi kui linna tasandil loovad hästitoimivatele linnadele ja kõrge arhitektuurilise kvaliteediga kogukondadele vastavad tingimused, mis keskenduvad headele elamistingimustele;\nElanike osalus: kesksel kohal on suhtlus lõppkasutajatega, et mõista nende vajadusi. Alles siis, kui asetame projekteerimisprotsessi keskmesse inimesed, saame luua pikemas perspektiivis kvaliteetseid paiku;\nKohakeskne lähenemine: oluline on arvestada konkreetse koha iseärasusi, sealhulgas üldist konteksti ja ajalugu;\nHolistiline lähenemine: kvaliteet eeldab lähenemist, mis arvestab kõikide – sotsiaalsete, majanduslike, kultuuriliste ja keskkonnamõjudega. Kõik otsused peavad lühiajalisele majanduslikule kasule eelistama sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja kultuurilisi väärtusi;\nPaindlikkus reguleeriva raamistiku suhtes: planeerimis- ja ehitusregulatsioonid sätestavad miinimumnõuded: need tagavad küll tehnilised standardid, ent ei taga kvaliteeti, kuivõrd see on alati seotud konkreetse koha, funktsioonide ja lõppkasutaja vajadustega. Kui neid liiga jäigalt järgida, võivad planeerimis- ja ehituseeskirjad loovaid lahendusi takistada. Planeerimises ja kohaliku tasandi ametiasutustes tuleb rakendada paindlikkust ja eksperimenteerimise võimalusi, et kaasaegse kultuuri dünaamikaga sammu pidada;\n„Dünaamiline“ hoiak ehitatud keskkonnale: linna olemust ei saa võtta kui staatilist pilti. Hoiak peab olema elav ning käsitlema meie ehitatud keskkonda kui inimkujundatud maastikku, mida võib ümber ehitada ja ümber kujundada vastavalt meie aja sotsiaalsetele, kultuurilistele, keskkonnaalastele ja majanduslikele vajadustele; hoiak peab käsitlema põrkumisi kui võimalusi ning võimaldama kõrvutiasetusi ja hübriidseid lähenemisi küsimustele, mida varem pole väljendatud. Toetama peab olemasoleva ehitatud keskkonna taaskasutust.\nKasutuse ja funktsioonide mitmekesisus. Ehitatud keskkond peab peegeldama Euroopa linnale omast paljusust vastavalt sealsete elanike sotsiaalsele ja kultuurilisele mitmekülgsusele, samuti ka hoonete ja linnaalade kasutuste ja funktsioonide paljusust, mis peavad kohanema vastavalt ajastu muutuvatele sotsiaalsetele ja majanduslikele tingimustele.\nAntud põhimõtteid saab ellu viia ning kvaliteetset arhitektuuri edendada arhitektuuripoliitika, nõuandvate kogude, arhitektuurivõistluste ja arhitektuuriauhindade kaudu:\nKui valitsus soovib edendada ehitatud keskkonna kvaliteeti, on antud eesmärkide, kesksete põhimõtete ja tegevuste sätestamisel keskne roll kanda riiklikel õigusaktidel ja tegevuspõhimõtetel;\nKohalikul/regionaalsel tasandil linnaehituslike küsimuste arutamisel on platvormiks nõuandvad kogud. Nad annavad nõu arhitektuuri, linnaplaneerimise ja linnaarenduse valdkonnas, samas jagavad ka tehnilist oskusteavet ning abistavad uute projektide elluviimisel või olemasolevate hoonete renoveerimisel, et need linnakeskkonda paremini lõimuksid;\nArhitektuurivõistlus on kvaliteedil põhinev ja projektidele orienteeritud valikumenetlus, mille käigus valib žürii tellijale sobiva planeeringu või projekti. Kui antud võistlused on korrektselt tasustatud, on see hea võimalus saada uuenduslikke ja majanduslikult jätkusuutlikke lahendusi ning ühtlasi saada kasu turul käibivast ulatuslikust oskusteabest.\nArhitektuuri- ja kliendiauhinnad on olulised vahendid, millega esile tõsta häid tavasid ning edendada innovatiivset ja kvaliteetset arhitektuuri ehitatud keskkonna spetsialistide, poliitikakujundajate ja elanike seas.\nAllkirjastatud 4. mail 2019 Innsbruckis\nFotol: vasakult-paremale: Henrik STJERNHOLM, Anne SCHMEDDING, Bart LOOTSMA, Ernst BENEDER, Georg PENDL, Stefan BALICI, Joao Ferreira BENTO, Gerhard FRITZ, Joël BAUD-GRASSET, Josef MATHIS\n Vt ACE soovitusi arhitektuurikonkursside korraldamiseks:\nRakvere põhikoolide töö- ja tehnoloogiakeskuse konkursi võitis Joel Kopli\nCarl-Dag Lige loeng ehituskultuuri uuendajast August Komendandist\nKristjan Raua nimelise preemia 2019 laureaadid\nNäituse „Metsade maa Rootsi – uus puitarhitektuur” miniseminar kolmapäeval, 22. mail\nTalTechi avatud loengute sarjas esineb Jaakob Solla\nVestlusõhtu „Mida peale hakata kasutuks muutunud arhitektuuriga?\nRail Baltic kuulutas Ülemiste terminali arhitekuurikonkursi välja žüriid avalikustamata


Rõõm on, kui saab tantsida, tantsida, tantsida! : Õpetajate Leht\nJõhvi põhikooli õpetajate rahvatantsurühm Kuremari.\nKadrina rahvamaja naisrühm Omavahel.\nEsinemisjärge ootab Vääna mõisakooli naisrühm.\nJakob Westholmi gümnaasiumi õpetajate naisrühm Astra.\nMerle Lättekivilt võtab festivalireha vastu Liia Lees. Fotod: Triin Sooberg\n13. aprillil toimus 21. korda õpetajate rahvatantsufestival. Seekord kogunes 19 tantsurühma üle Eesti – kokku 221 tantsijat ja nende juhendajad – Tallinnasse Jakob Westholmi gümnaasiumi, kelle korraldatud festival kandis nime „Rõõmupiknik“.\nWestholmi gümnaasiumi saal meenutaski suurt piknikuplatsi, kus maha laotatud kirjutel kaltsuvaipadel ja patjadel istusid oma etteastet oodates Eesti eri paikade rahvarõivais tantsijad. Festivali läbiv märksõna oli rõõm: rõõm tantsimisest, muusikast, heast seltskonnast, kevadest.\nToreda traditsiooni algatas 1998. aastal rahvatantsuõpetaja Urve Kilk, Kohtla-\nNõmmel tegutseva Kupparite naisrühma juhendaja. Ta meenutab, et sel ajal oli tal Kohtla-Järve 1. keskkoolis tantsurühm, kes just siis tähistas oma 30. sünnipäeva. „Mõtlesime, et nii tähtsa juubeli puhul võiks teha midagi suuremat. Mul tuli mõte kutsuda külla tantsijad teistest Eesti paikadest ja nii saigi 1998. aasta detsembris Kohtla-Järve kultuurimajas esimene õpetajate rahvatantsufestival teoks. Tookord osales alla kümne rühma, teisel festivalil Viljandis veel vähem. Kolmas festival oli Võrus, kus meid oli juba rohkem, ja edasi on läinud tõusvas joones. Kõik need aastad on kohal olnud Viljandi Paalalinna kooli tantsurühm Kelluke, tänavu juba 21. korda.“\nStaažikas rahvatantsupedagoog usub, et rahvatantsu harrastavad õpetajad on väärt, et tulla kord aastas oma kodukooli seinte vahelt välja, näidata oma kunsti teistele omasugustele, saada osa kolleegide esinemislustist ning ühiselt pidutsedes elada välja koolitööga kogunenud pinged.\n„Igasuguseid võistu tantsimisi on palju, aga õpetajatele, kes on suured pabistajad, need ei sobi“ räägib Urve Kilk naerdes. „Sellel festivalil tantsime oma lõbuks. Õhkkond on igal aastal olnud selline, mis mõjub kõigile sütitavalt ja lõõgastavalt ning annab elujõudu ja rõõmu. Need on kokkusaamised, mis inspireerivad jälle ja jälle tulema.“\nUrve Kilk, kes on Kohtla-Nõmmel rahvatantsu õpetanud 1960. aastatest, räägib uhkusega, et rühma praegused tantsijad on lapsest saati tema juures tantsinud. Seekordsel festivalil astus õpetaja ka ise koos oma õpilastega laval üles, pälvides publiku marulise aplausi.\nTänavuse festivali korraldaja, Jakob Westholmi gümnaasiumi naisrühma Astra juhendaja, rahvatantsuõpetaja Merle Lättekivi tunnistab, et festivali korraldamine on suur vastutus, sest festival ei piirdu ainult kontserdiga, vaid sisaldab muudki põnevat. Seekord oli kõigil õpetajatel võimalus osaleda töötubades, külastada tantsupeo muuseumi ja lustida õhtusel simmanil.\nKontserdil esitasid kõik rahvatantsurühmad ühe tantsu. Tantsiti nii uuemaid kui ka vanemaid tantse. Vanematest tantsudest olid kavas näiteks Helju Mikkeli „Linamäng“, Kai Leete „Kodupaik“, Salme ja Ott Valgemäe „Kalamehe mõrsja“, Heino Aassalu „Tiideratas, taaderatas“. Palju tantse oli kodu teemal, teiste seas Mait Agu „Kedrates“, mille esitasid Westholmi kooli õpetajad.\nOli rahulikke, mõtlikke, hoogsaid, mängulisi ja väga vaimukaid tantse – publik elas kõigile etteastetele suure poolehoiuga kaasa.\nMerle Lättekivi kinnitab, et tantsimist saab võrrelda lugema õppimisega. „Lugema õppimiseks tuleb kõigepealt tähed selgeks saada, alles siis saab hakata sõnu kokku lugema. Rahvatantsuga on samamoodi: kõigepealt õpitakse ära sammud, siis kombinatsioonid ja edasi saab juba tantsija laval lennata ja tantsimist nautida ega pea enam mõtlema sammude peale, sest see kõik on tema sees.“\nSeda, et õpetajad tantsimist nautisid, oli näha.\nEt festivalil osaleb rühmi üle Eesti, peetakse õpetajate rahvatantsupidu igal aastal eri paigas: eelmine korraldaja annab järgmisele teatepulga üle.\nTraditsiooni kohaselt andiski Jakob Westholmi gümnaasiumi tantsurühma juhendaja Merle Lättemäe pärast kontserti festivali sümboliks oleva reha üle järgmisele korraldajale, Haapsalu põhikooli õpetajate tantsurühma N Õpsid juhendajale Liia Leesile.\nJärgmisel kevadel kohtutakse ja tantsitakse juba Haapsalus.


DELFI VIDEO ja FOTOD: Nii Vene kui Eesti pool on valmis kiireteks läbirääkimisteks - Delfi\nDELFI VIDEO ja FOTOD: Nii Vene kui Eesti pool on valmis kiireteks läbirääkimisteks\nVene Föderatsiooni väliskomisjoni juhi Mihhail Margelovi sõnul oleks hea, kui saaks lõpetada kõik protseduurid, mis on seotud Eesti-Vene piirilepingu allkirjastamise ja ratifitseerimisega, enne kui Venemaa parlament järgmise aasta juunis suvepuhkusele läheb.\n"Detsembri alguses tuleb järgmine konsultatsioonide ring Eesti ja Vene välisministrite vahel Tallinnas, pärast seda peab Vene pool kokku panema ametliku delegatsiooni, mis peab riigipea direktiivile kinnituse saama ning siis oleme valmis kiirelt tegutsema. Eesti kolleegid räägivad ka, et nad on valmis kiirelt tegutsema," rääkis Margelov RusDelfile.\n"Otsustasime järgmisel kevadel Venemaal viia teadlaste abiga läbi ekspertide ajurünnaku, mõistmaks, milline on see kahepoolne positiivne ja pragmaatiline päevakord meie suhetes. On selge, et Venemaa on tänasel päeval Eesti jaoks üks põhilisemaid kaubanduspartnereid, vene turistide hulk suureneb ning suhted tihenevad mitte ainult traditsiooniliste Eesti ja Venemaa partnerite, nagu Leningradi ja Pihkva oblasti, vahel, vaid ulatuvad ka kaugemale, Kaluugani välja," rääkis Margelov RusDelfile.\nRiigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson väljendas samuti lootust, et läbirääkimised liiguvad kiiresti. "Arvestades seda, et me praegu ei räägi piirijoonest nagu 1999ndatel aastatel, loodan, et need konsultatsioonid ei kesta väga kaua. Kuid kõik sõltub sellest, kui palju on riigid valmis läbi rääkima," sõnas Mihkelson.\n"Praegu võib öelda, et küsimuse arutelul on näha konstruktiivsust nii Vene kui Eesti poolel," ütles Mihkelson.


Vastuvõetud tekstid - Strateegiline lähenemine keskkonda sattunud ravimitele - Neljapäev, 17. september 2020\nDokumendi valik : B9-0242/2020\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 11 ja 168 ning artikli 191 lõiget 2,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) 2019/6, mis käsitleb veterinaarravimeid(1),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrust (EL) nr 2019/4, mis käsitleb ravimsööda tootmist, turuleviimist ja kasutamist(2),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta(3),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/39/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega(4),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta(5),\n– võttes arvesse 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik(6),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)(7),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (REACH‑määrus)(8),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (edaspidi „seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm“)(9),\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv olmevee kvaliteedi kohta (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0753),\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus vee taaskasutuse miinimumnõuete kohta (COM(2018)0337),\n– võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad järgmisi samme eesmärgi suunas muuta EL parimate antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse tavadega piirkonnaks,\n– võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2019. aasta järeldusi liidu keskkonnasäästlike kemikaalide poliitika strateegia kohta,\n– võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2019. aasta teatist „Euroopa Liidu strateegiline lähenemisviis ravimitele keskkonnas“ (COM(2019)0128),\n– võttes arvesse komisjoni 7. novembri 2018. aasta teatist „Endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitlev põhjalik Euroopa Liidu raamistik“ (COM(2018)0734),\n– võttes arvesse komisjoni 10. detsembri 2008. aasta teatist „Ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid: uus tulevikuvisioon farmaatsiasektori jaoks“ (COM(2008)0666),\n– võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ette nähtud Euroopa terviseühtsuse tegevuskava kohta(10),\n– võttes arvesse mitme liikmesriigi programme, mille eesmärk on vähendada ravimijääke vees,\n– võttes arvesse Euroopa Ravimiameti (EMA) ja Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 1. detsembril 2016 esitatud ühist teaduslikku arvamust, milles käsitletakse meetmeid Euroopa Liidu loomakasvatuses antimikroobsete ainete kasutamise vajaduse vähendamiseks ning nende meetmete mõju toiduohutusele (RONAFA arvamus),\n– võttes arvesse antimikroobsete ainete veterinaarmeditsiinis tarbimise üleeuroopalist seiret (ESVAC) käsitlevaid järjestikusi iga-aastaseid (alates 2011. aastast) aruandeid,\n– võttes arvesse komisjoni 2015. aasta mai väljaannet „Science for Environment Policy - Future brief“ (nr 11), milles käsitletakse kestlikku vesiviljelust,\n– võttes arvesse komisjoni 30. jaanuari 2019. aasta aruteludokumenti „Euroopa kestliku arengu saavutamine aastaks 2030“ (COM(2019)0022),\n– võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 13. novembri 2019. aasta uuringut „Farmaceutical Residues in Freshwater – Hazards and Policy Responses“ (Magevees olevad ravimijäägid – ohud ja poliitikameetmed),\n– võttes arvesse 22. septembril 2016 toimunud ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelisel kohtumisel vastu võetud poliitilist deklaratsiooni antimikroobikumiresistentsuse kohta,\n– võttes arvesse ÜRO joogivee parameetrite alast koostööprojekti,\n– võttes arvesse komisjoni 2018. aasta juuli aruannet keskkonda sattuvaid ravimeid käsitleva strateegilise lähenemisviisi võimaluste kohta,\n– võttes arvesse Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti 12. detsembri 2013. aasta aruannet ravimite keskkonnariskide kohta,\n– võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi strateegilise lähenemise kohta keskkonda sattunud ravimitele (O‑000040/2020 – B9‑0015/2020 ja O‑000041/2020 – B9‑0016/2020),\nA. arvestades, et ravimid on tähtsad inimeste tervise ja loomatervise kõrge taseme tagamiseks; arvestades, et Euroopa turul on praegu üle 3 000 ravimite toimeaine;\nB. arvestades, et ravimite, sealhulgas antimikroobsete ainete laialdane kasutamine inim- ja veterinaarmeditsiinis on viimase 20 aasta jooksul suurendanud nende kontsentratsiooni paljudes looduslikes reservuaarides, näiteks pinnases, setetes ja veekogudes; arvestades, et elanikkonna kasvades ja vananedes suureneb nende ainete kontsentratsioon keskkonnas tõenäoliselt veelgi; arvestades, et kliimamuutused mõjutavad ka veevarude kvantiteeti ja kvaliteeti, kuna põua ajal on ainete kontsentratsioon suurem, mis omakorda mõjutab veepuhastust; arvestades, et selle probleemi mõõtmiseks kogu maailmas on vaja laialdaselt andmeid koguda; arvestades, et ravimeid satub kõige rohkem keskkonda nende kasutamise ja kõrvaldamise käigus;\nC. arvestades, et ravimid jõuavad keskkonda asulareovee puhastitest väljalastud heitvee, loomasõnniku laotamise ja vesiviljeluse, tootmisettevõtetest pärit heitvee, reoveesetete, rohusööjate kariloomade, lemmikloomade ravimise ning kasutamata ravimite ja saastunud jäätmete nõuetele mittevastava prügilasse ladestamise kaudu;\nD. arvestades, et antibiootikumide vale kasutamine, seda eriti loomakasvatuses, ning üldisemalt halvad tavad nii inim- kui ka veterinaarmeditsiinis on järk-järgult muutnud antimikroobikumiresistentsuse suureks ohuks inimeste tervisele ja loomatervisele;\nE. arvestades, et OECD leidis oma viimases aruandes ravimijääkide kohta magevees, et praegune poliitiline lähenemine ravimijääkide käitlemisele ei ole piisav vee kvaliteedi ja magevee ökosüsteemide kaitsmiseks, millest sõltub hea tervis;\nF. arvestades, et teatavate ravimite keemiline ja/või metaboolne stabiilsus tähendab seda, et kuni 90 % nende toimeainetest lastakse pärast kasutamist algkujul keskkonda;\nG. arvestades, et inimtervishoius kasutatavate ja enne 2006. aastat turule lastud ravimite suhtes ei kohaldatud loa andmise menetluse osana keskkonnariskide hindamist ning seetõttu võib selline hindamine endiselt puududa;\nH. arvestades, et keskkonnariskide hindamist võetakse arvesse veterinaarravimite, kuid mitte inimtervishoius kasutatavate ravimite kasulikkuse ja riski hindamisel;\nI. arvestades, et komisjon tunnistas oma 11. märtsi 2019. aasta teatises ise teadmiste lünki seoses teatavate ravimite kontsentratsiooniga keskkonnas ja sellest tulenevate riskitasemetega;\nJ. arvestades, et on piisavalt tõendeid selle kohta, et tuleks võtta meetmeid keskkonnale ohtu kujutada võivate farmatseutiliste toimeainete keskkonnamõju vähendamiseks, eelkõige joogivee võtmiseks kasutatava vee kaitsmiseks;\nK. arvestades, et paljud rahvusvahelised organisatsioonid, kolmandad riigid, ELi institutsioonid, tööstusühendused ja valitsusvälised organisatsioonid on tunnistanud, et peavad ravimite keskkonnamõju murettekitavaks küsimuseks; arvestades, et mõned ELi liikmesriigid, nagu Madalmaad, Saksamaa ja Rootsi, on juba võtnud meetmeid, et tegeleda ravimite järjest ulatuslikuma esinemisega keskkonnas;\nL. arvestades, et komisjon kohustus 2008. aastal esitama ettepanekuid meetmete kohta, millega vähendatakse ravimite võimalikku kahjulikku mõju keskkonnale(12);\nM. arvestades, et direktiivi 2013/39 artikli 8c kohaselt oli komisjon kohustatud töötama 13. septembriks 2015 välja strateegilise lähenemisviisi raviainetest põhjustatud veesaastega tegelemiseks ja esitama 14. septembriks 2017 ettepanekud meetmete kohta;\nN. arvestades, et nõukogu kutsus oma 2019. aasta juuni järeldustes komisjoni üles „hindama ja määratlema kõige tõhusamaid meetmeid, sealhulgas seadusandlikke meetmeid, et leevendada ravimite keskkonnamõju ja võidelda antimikroobikumiresistentsuse tekke vastu, ning tugevdama sellega seoses sidet tervishoiusektoriga“; arvestades, et nõukogu tunnistas, et on vaja täiendavaid uuringuid, et paremini mõista ravimitest ja nende jääkidest inimeste tervisele ja keskkonnale tekkiva mõju ulatust;\nO. arvestades, et antimikroobikumiresistentsust käsitlev tööstusliit on töötanud antibiootikumide tootmise ühise raamistiku alusel välja tööstusest lähtuvad põhimõtted ja määranud kindlaks antibiootikumide heite kontsentratsiooni eesmärgid, et kaitsta ökoloogilisi ressursse ja vähendada keskkonnas antimikroobikumiresistentsuse tekkimise võimalikku ohtu;\nP. arvestades, et inimeste ja loomade tervishoiu valdkonnas tegutsejatel ja spetsialistidel, patsientidel, tööstusel, jäätmekäitluse ja veepuhastusega tegelevatel ettevõtjatel jne on oma osa ravimite keskkonnamõju vähendamisel;\nQ. arvestades, et OECD toetab nelja ennetavat strateegiat, mis keskenduvad ennetavatele võimalustele ravimi olelusringi varases etapis, et keskkonda sattunud ravimeid kulutõhusalt hallata ning saavutada kõige pikaajalisem ja laiaulatuslikum keskkonnakasu;\nR. arvestades, et mitu sidusrühma alustas algatuse MedsDisposal raames kampaaniaga, mille eesmärk on suurendada teadlikkust kasutamata jäänud või aegunud ravimite nõuetekohase kõrvaldamise kohta Euroopas;\nS. arvestades, et kõigi ravimite keskkonnamõjuga seotud meetmete puhul tuleb lähtuda patsiendi õigusest saada kiiresti kätte ohutuks ja tõhusaks peetavad ravimid, võttes arvesse praeguseid riski ja kasulikkuse hindamise kriteeriume;\n1. väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis 11. märtsil 2019 lõpuks teatise vastu; peab kahetsusväärseks, et strateegiline lähenemisviis ja kavandatud meetmed esitati suure viivitusega;\n2. nõustub komisjoni esitatud strateegilise lähenemisviisi nelja peamise eesmärgiga;\n3. võtab siiski murega teadmiseks, et teatises sisalduvad meetmed on väga leebed; on seisukohal, et on vaja mõjusaid meetmeid, et leevendada ravimite kahjulikku mõju keskkonnale;\n4. tuletab meelde, et kõik tulevased algatused ravimite keskkonnamõju valdkonnas peaksid lähtuma teadusest ja eesmärkidest ning olema tehnoloogianeutraalsed, tagades selle, et patsientide juurdepääsul ravimiravile jäävad endiselt keskseks prioriteediks ohutus ja efektiivsus;\n5. on seisukohal, et ravimireostuse vastu võitlemiseks on vaja terviklikku lähenemisviisi, millesse on kaasatud kõik asjaomased sidusrühmad ja mille puhul võetakse arvesse kogu ravimite olelusringi; rõhutab, et regulatiivsete meetmete mõjususe tagamiseks on väga oluline võtta meetmeid kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ja põhimõttega, et keskkonnakahju tuleks heastada eeskätt kahju tekkekohas; rõhutab, et tuleks kohaldada „saastaja maksab“ põhimõtet, mis hõlmab peamiselt tootmisprotsessi, kuid samuti tuleks stimuleerida paremaid ravimite väljakirjutamise tavasid ja tarbijate vastutustundlikku käitumist; märgib murega, et loomasõnniku ladestamise, veereostuse või nõuetele mittevastava kõrvaldamise teel keskkonda lastud ravimid aitavad suurendada antimikroobikumiresistentsust; kutsub komisjoni üles kaaluma laiendatud tootjavastutuse kasutamist, et vähendada ravimite kahjulikku mõju keskkonnale;\n6. peab vajalikuks korraldada koostöös liikmesriikidega kampaaniaid, et teavitada üldsust käsimüügiravimite ületarbimise ohtudest ja inimesi sellel teemal harida; juhib tähelepanu ravimite supermarketi- ja internetimüügi suurenemisele, seejuures ilma meditsiinilise näidustuseta, ning selliste väljaspool apteeke või nõuetekohaselt akrediteeritud asutusi asuvate müügikohtade meedias reklaamimise ohule;\n7. rõhutab, et ravimite sattumine keskkonda võib lisaks ökosüsteemide ja eluslooduse kahjustamisele vähendada ka samade ravimite tõhusust, eriti antibiootikumide puhul, kuna selle tulemusel võib tekkida antibiootikumiresistentsus;\n8. tuletab meelde, et ravimitel on mitmesugune mõju mere- jt veeökosüsteemidele, aga ka elusloodusele, sealhulgas võivad tekkida käitumismuutused, väheneda sigivus, muutuda suurus või tekkida seksuaal- ja reproduktiivsüsteemi häired; kutsub seetõttu komisjoni üles kaasama konkreetseid meetmeid, võttes arvesse ravimitega saastumise kumulatiivset mõju mere- ja muudele veeliikidele;\n9. tuletab meelde, et uuringud on näidanud, et ravimid ja ravimijäägid esinevad eriti veekogudes, kuna neid ei ole täielikult eemaldatud, sest tavapärased reoveepuhastid ei suuda praegu kõiki ravimeid tõhusalt välja filtreerida; rõhutab, et magevee ja vesikondade saastumine põhjustab ookeanide saastumist;\n10. märgib, et üldiselt madalate kontsentratsioonide tõttu ei ole suurimaks probleemiks äge või vahetu mõju inimeste tervisele, vaid pigem võib ohtlikuks osutuda pikaajalise madala doosiga kokkupuute võimalik kumulatiivne mõju; on eriti mures teatavate keskkonda sattuvate ravimite endokriinseid häireid põhjustavate omaduste pärast;\n11. juhib tähelepanu vajadusele reguleerida ravimijääkide sisalduse määra veealaste õigusaktide raames;\n12. nõuab, et erilist tähelepanu pöörataks probleemsetele heitekohtadele, nagu ravimitehased, haiglad ja reoveepuhastid;\n13. kutsub komisjoni üles kaaluma ravimite mõju ka komisjoni poolt 2021. aastaks välja kuulutatud õhku, vett ja pinnast puudutava nullsaaste saavutamise tegevuskava kontekstis;\n14. kutsub komisjoni üles hõlbustama olemasolevate parimate tavade vahetamist liikmesriikide ja sidusrühmade vahel, et vähendada ravimite tootmise, kasutamise ja kõrvaldamise keskkonnamõju;\n15. on veendunud, et olemasolevaid ja isereguleerimise algatusi tuleks analüüsida ja kui see on kohane, kaaluda tulevastes ELi algatustes, mis käsitlevad ravimeid keskkonnas;\nTeadlikkuse suurendamine ning ennetusmeetmete ja ravimite mõistliku tarbimise edendamine\n16. kutsub liikmesriike üles jagama parimaid tavasid antibiootikumide ennetava kasutamise valdkonnas ning täielikult rakendama ja vajaduse korral tugevdama terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks; kinnitab taas seisukohti, mida parlament väljendas oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks ette nähtud Euroopa terviseühtsuse tegevuskava kohta;\n17. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles edendama tervishoiutöötajate, sealhulgas veterinaararstide, arstide ja apteekrite koolitamist ning patsientidele suunatud teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ravimite, näiteks antimikroobikumide, antidepressantide ja kontrastvedelike mõistliku kasutamise valdkonnas; kutsub ravimite tarneahelas osalejaid üles andma patsientidele ja loomakasvatajatele selget ja piisavat teavet selle kohta, kuidas valesti kõrvaldatud ravimid võivad keskkonnale kahjulikku mõju avaldada; nõuab pakendi märgistamist asjakohase piktogrammiga, mis teavitaks tarbijaid, kuidas kasutamata ravimeid nõuetekohaselt kõrvaldada;\n18. rõhutab, et tervishoiutöötajaid tuleb pidevalt teavitada viimastest arengutest teadusuuringutes ja headest tavadest antimikroobikumiresistentsuse leviku tõkestamisel;\n19. kutsub liikmesriike üles lisama keskkonda sattuvate ravimite probleemi oma vesikondades toimuvasse piiriülesesse koostöösse ning koordineerima meetmeid, kui seda peetakse kasulikuks;\n20. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama vaktsineerimist kui haiguste ennetamise meedet, et vähendada vajadust ravimite järele;\nOma olemuselt keskkonnale vähem kahjulike ravimite väljatöötamise toetamine ja keskkonnahoidlikuma tootmise edendamine\n21. rõhutab, kui oluline on võtta kiiremaid, ambitsioonikamaid ja sihipärasemaid meetmeid, et vähendada ravimitest tulenevaid keskkonnariske, ning tõdeb samas vajadust edasiste uuringute järele, et paremini mõista ravimite praeguse mõju ulatust inimeste tervisele ja keskkonnale, ilma et ravimite hind seejuures tõuseks;\n22. märgib, et tervishoiusektoris on arstidelt liigse töökoormuse võtmine vajalik tingimus, et tervishoiutöötajad saaksid tagada antimikroobikumide nõuetekohase väljakirjutamise; märgib lisaks, et tervishoiutöötajatele võiksid abiks olla ka selged, tõenduspõhised väljakirjutamisjuhised, kust saab järjepidevat nõu erinevate kliiniliste näidustuste kohta;\n23. kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama teadusuuringuid, arendustegevust ja innovatsiooni selliste ravimite valdkonnas, mis on patsientide jaoks samavõrd tõhusad, kuid keskkonnale olemuslikult vähem kahjulikud, pidades silmas, et nn rohelisemad ravimid ei ole keskkonnale mürgised, ei bioakumuleeru ning lagunevad reoveepuhastites ja keskkonnas kergemini kahjututeks aineteks, võttes samas arvesse, et suurem biolagunevus võib vähendada tõhusust;\n24. kutsub liikmesriike ja kõiki asjaomaseid sidusrühmi üles kasutama ELi programme, et investeerida tehnoloogiasse, mille eesmärk on parandada ravimite ja antimikroobikumiresistentsete geenide kõrvaldamise tõhusust, tagades samas, et sellised tooted oleksid patsientide vajaduste rahuldamisel sama tõhusad;\n25. on seisukohal, et ravimite keskkonnamõju tuleks lisada inimtervishoius kasutatavate ravimite kasulikkuse ja riski vahekorra hindamisse, nagu seda juba tehakse veterinaarravimite puhul, tingimusel et müügiluba ei lükata edasi ega keelduta andmast üksnes kahjuliku keskkonnamõju tõttu;\n26. on seisukohal, et ravimite keskkonnamõju hindamine peaks hõlmama nende lagunemissaadusi ja metaboliite;\n27. kutsub komisjoni üles võtma vastavalt vajadusele arvesse sidusrühmade tehtavaid jõupingutusi tulevaste algatuste väljatöötamiseks, mille eesmärk on vähendada keskkonnariske, ning edendama keskkonnateadlikke tavasid ja ravimite asjakohast kasutamist ja tagastamist;\n28. nõuab, et turustamisjärgseks hindamiseks kasutataks vee raamdirektiivist tulenevaid seireandmeid;\n29. kutsub komisjoni üles tagama, et tööstusheidete direktiivi alusel asjakohaste sektorite kohta koostatud parima võimaliku tehnika viitedokumentide läbivaatamisel käsitatakse ravimite vetteheidet võimaliku olulise keskkonnaprobleemina;\n30. juhib tähelepanu hankepoliitika olulisele rollile keskkonnahoidlikumate ravimite edendamisel; kutsub komisjoni üles töötama selles küsimuses välja selged suunised;\n31. kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et imporditud ravimite tootmine vastaks samadele rangetele keskkonnastandarditele, mida kohaldatakse liidus toodetud ravimite suhtes;\n32. kutsub Euroopa Ravimiametit üles hõlbustama tootmisheidete ühist kontrolli ELi varustavates välismaistes farmaatsiatehastes;\nKeskkonnaohu hindamise ja hinnangute läbivaatamise parandamine\n33. on seisukohal, et keskkonnariskide hindamise lõpuleviimiseks on vaja selget tegevuskava, juhul kui hinnangud veel puuduvad;\n34. kutsub liikmesriike ja Euroopa Ravimiametit üles tagama, et taotlejad viiksid hindamise lõpule inimtervishoius kasutatavate ravimite müügiloa andmise ajaks, et oleks võimalik kehtestada ja avaldada asjakohased riskijuhtimismeetmed;\n35. peab asjakohaseks, et ravimifirmad esitaksid iga toimeaine kohta ühise keskkonnariskide hinnangu, et saada ühtset teavet, vältida töö dubleerimist ja vähendada loomkatseid;\n36. juhib tähelepanu asjaolule, et antibiootikumide kasutamise vähendamiseks on vaja täielikult rakendada veterinaarravimeid ja ravimsööta käsitlevat määrust, sealhulgas hinnata võimalust luua 28. jaanuariks 2022 kogu ELi hõlmav toimeainepõhise läbivaatamise süsteem ja muud võimalikud alternatiivid keskkonnariskide hindamiseks;\n37. kutsub komisjoni üles toetama teadusuuringuid, mis käsitlevad ainete kokteiliefekti, kroonilist väikese annusega kokkupuudet ja antimikroobse resistentsuse teket, eelkõige seoses vähekaitstud rühmadega;\nJäätmete vähendamine ja jäätmekäitluse tõhustamine\n38. rõhutab, et meetmed peavad põhinema teaduslikel tõenditel, ning kutsub kõiki osalisi üles tagama, et võetavad meetmed ei seaks ohtu juurdepääsu inimpatsientidele ja loomade mõeldud ohututele ja tõhusatele ravimitele; toetab sellega seoses komisjoni kavatsust vähendada jäätmeid ja lubada väljastada ravimeid kogustes, mis vastavad paremini patsientide vajadustele, tagades seejuures vastavuse kehtivatele jälgitavuse õigusaktidele ja lubades muu hulgas optimeerida pakendi suurust, ning uurida võimalust pikendada ravimite kehtivusaega, et vältida veel ohutult kasutatavate ravimite tarbetut äraviskamist;\n39. kutsub üles ajakohastama keskkonnariskide hindamise nõudeid, et tagada püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete ning kokteiliefekti nõuetekohane hindamine ja võtta arvesse keskkonnas tekkivat antimikroobikumiresistentsuse riski;\n40. on seisukohal, et ravimite üldist tarbimist inimese kohta tuleks vähendada, ilma et see raskendaks ravimite kättesaadavust ja vähendamata ravi tõhusust; on arvamusel, et ka veterinaarravimite üldist kasutamist looma kohta tuleks vähendada, seadmata ohtu loomade tervist ja heaolu, ning et tuleks leida paremaid alternatiive;\n41. on seisukohal, et reoveesetet käsitleva direktiivi 86/278/EMÜ läbivaatamisega on pikalt hilinetud; kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2021. aasta lõpuks seadusandliku ettepaneku direktiivi 86/278/EMÜ läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks, et ajakohastada kvaliteedinorme vastavalt uusimatele teaduslikele tõenditele ning edendada ringmajandust, mis ei kahjusta inimeste tervist ega keskkonda;\n42. leiab, et ravimitehased peaksid oma reovett eeltöötlema, kasutades parimat võimalikku tehnikat;\n43. kutsub liikmesriike üles kehtestama, laialdaselt edendama ja täielikult jõustama kasutamata ravimite tagasivõtuskeeme käsitlevaid sätteid;\n44. kutsub komisjoni üles koordineerima koostööd süsteemide valdkonnas, mille eesmärk on vältida ravimite nõuetele mittevastavat kõrvaldamist;\n45. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama teadus-, innovatsiooni- ja arendustegevust täiustatud reoveepuhastustehnoloogia valdkonnas, mis võimaldab ravimijääke avastada ja parandada nende kõrvaldamist;\n46. on mures selle pärast, et keskkonda, sealhulgas mulda sattuvate ravimite seire on endiselt väga piiratud; rõhutab vajadust tugevdada turustamisjärgseid kontrollimehhanisme, sealhulgas keskkonnamõju valdkonnas, et keskkonnaandmete puudujääki piisavalt ja süstemaatilistelt korvata;\n47. palub komisjonil käsitleda vee raamdirektiivi kohases jälgimisnimekirjas olevate ravimite võimalikku mõju ja hinnata, kas nimekirja tuleks ajakohastada;\n48. kutsub komisjoni üles lisama olulise keskkonnariskiga ravimid veepoliitika raamdirektiivi prioriteetsete ainete loetellu ning kehtestama keskkonnakvaliteedi standardite direktiivi alusel keskkonnakvaliteedi standardid ja ainete kontsentratsiooni piirmäärad;\n49. rõhutab asjaolu, et põllumajanduses on välja töötatud põhjalik antibiootikumide seire; kutsub komisjoni üles töötama välja ka inimmeditsiinis kasutatavate antibiootikumide seiresüsteemi;\nMuude teadmistelünkade täitmine\n50. rõhutab vajadust toetada eelkõige järgmises mitmeaastases finantsraamistikus edasisi teadusuuringuid selle kohta, millist otsest mõju avaldab inimeste tervisele ja keskkonnale kokkupuude keskkonda sattunud ravimite ja nende jääkidega ning kuidas ravimid keskkonda, sealhulgas mere- jt veeökosüsteemidesse sisenevad ja seal püsivad;\n51. on seisukohal, et tuleks parandada analüüsimeetodeid, millega kvantifitseerida ravimite sisaldust ja käitumist keskkonnas, ning et analüütilised tuvastamismeetodid tuleks teha üldsusele kättesaadavaks;\n52. tuletab meelde, et ravimitega seotud keskkonnateabel (nt ravimite mõju veele, käitumine keskkonnas, lagunevus ja võimalik kokteiliefekt) on riskijuhtimises keskne roll ning seda liiki teave peaks olema läbipaistev ja asjaomastele sidusrühmadele kättesaadav; kutsub seetõttu komisjoni ja asjaomaseid ametiasutusi üles looma turvalist ja keskset andmebaasi, mis annaks kõigile asjaomastele sidusrühmadele juurdepääsu toodete keskkonnariskide hindamise tulemustele;\n53. on seisukohal, et tuleks luua tugev õigusraamistik, et suurendada läbipaistvust kogu tarneahela ulatuses, kuna see võimaldaks nõuetekohast kontrolli ja tagaks selle, et äriühingud võtavad ravimite keskkonda laskmise eest vastutuse;\n54. kutsub ravimitööstust üles suurendama tarneahelate läbipaistvust, avalikustades ravimite ja ravimite toimeainete päritolu tooraine tootmise etapis, et tagada kõigi ravimite täielik jälgitavus;\n(1) ELT L 4, 7.1.2019, lk 43.\n(2) ELT L 4, 7.1. 2019, lk 1.\n(4) ELT L 226, 24.8.2013, lk 1.\n(5) EÜT L 311, 28.1.2001, lk 67.\n(7) ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.\n(10) ELT C 433, 23.12.2019, lk 153.\n(12) Komisjoni 10. detsembri 2008. aasta teatis „Ohutud, uuenduslikud ja kättesaadavad ravimid: uus tulevikuvisioon farmaatsiasektori jaoks“ (COM(2008)0666).


Sakura moos: kuidas süüa\nSakura moos - üldine kirjeldus\nSakura nimetatakse ka melkopilchataya kirsiks (lat. Prunus serrulata). See tehas on üks Jaapani kuulsamaid sümboleid, mis on olemas müntidel, embleemidel, haridusasutuste sümbolites ning on ka Jaapani ilu ja noorte kehastus. Sakura õitsemisperiood on Jaapani rahvuspüha, seda teatatakse meedias mitu nädalat ja on alati oodatud.\nKevadel ilmuvad erkroosa värvi lilled, seejärel moodustuvad puuviljad läbimõõduga 8–10 mm, mis meenutab venelastele tuttavaid kirsi. Marjad söömiseks ei ole liiga sobivad, sest nende viljaliha on väike ja kivi on suur.\nVenemaa jaoks kuulub Sakura eksootiliste taimede kategooriasse, seda kasvatatakse ka peamiselt dekoratiivsetel eesmärkidel. Aga kui teil on õnn kasvada sakura ja marjade koristamiseks, siis saab seda kasutada moosi valmistamiseks.\nSakura moos - roogade valmistamine\nJuudi valmistamiseks sakura-st kasutatakse sobiva mahuga emailitud või alumiiniumnõusid, mida saab määrata kiirusega 1,5-2,0 liitrit 1 kg puuvilja kohta. Vase köögitarvete kasutamise praktika on hästi teada, kuid sel juhul on vaja hoolikalt jälgida, et sellel ei ole oksiide (rohekad plekid), sest nad võivad sattuda moosi ja muuta see inimtoiduks sobimatuks. Salvestatud moosi hoitakse tavaliselt klaaspurkides. On mugav kasutada mahutit mahuga 0,5-0,8 liitrit, kuid arvestades Sakura vähe saagikust, võib panku võtta väiksemaks. Neid tuleks steriliseerida aurutamisega, kasutades topeltkatlarit, keeva veekeetjat või muid vahendeid. Mõned koduperenaised eelistavad kuiva steriliseerimismeetodit - ahjus või mikrolaineahjus. Kaanekaaned ka steriliseeritakse, tavaliselt asetades need 3-5 minutiks keevasse vette. Võite kasutada metallist katteid, klaasi või plastikust.\nSakura moos - puuviljade ettevalmistamine\nSakurast pärit moosi puhul saate kasutada ainult küpseid marju. Tuleb arvestada, et hapukate puuviljade puhul on vaja rohkem suhkrut kui magusate suhkrute puhul. Sakura tuleb välja sorteerida, eemaldades üleküllastunud marjad, sest need võivad rikkuda moosi. Seejärel eemaldage vars ja peske marjad põhjalikult jooksva vee all. Sakura luude eraldamine on äärmiselt raske, seega on parem teha kividega moosi. Enne marjade panemist toiduvalmistamismahutisse tuleb igaüks läbida kahvliga mitmes kohas.\nSakura moos (1 variant)\nSakura moosi valmistamiseks on vaja 1 kg granuleeritud suhkrut 1 kg marjade kohta. Kui need on väga happelised, võib suhkru kogust suurendada 1,2-1,3 kg-ni. Pestud ja kooritud marjad tuleb kokku panna mahutisse, kus keedetakse moosi. Teises kausis valmistage suhkrusiirup, võttes 700-800 g granuleeritud suhkrut ja 200 ml vett. Vala sakura keeva siirupiga, pange nõusid rätikuga ja jäta jahedasse kohta 8-10 tundi. Seejärel pange nõusid aeglasele tulele, keedetakse ja keetke umbes 5 minutit. Järgnevalt tuleb konteiner eemaldada soojusest, katta uuesti rätikuga ja puhastada uuesti 8-10 tundi. Keetmise ja sellele järgneva aeglase jahutamise protsessi tuleb korrata kolm korda. Pärast viimast keetmist peaksid marjad siirupit imama, nende pind peab olema sujuv ja isuäratav. Jam, mitte jahutamine, peate valama kuumadesse pankadesse, sulgema kaaned ja hoidma neid jahedas kuivas kohas ladustamiseks.\nSakura moos (valik 2)\nSamuti on kiirem viis sakura moosi valmistamiseks. Selleks on vaja 1 kg marju, 1,3 kg granuleeritud suhkrut ja 300 ml vett. Marjad valavad keeva veega 1 minuti, seejärel volditakse need paagutisse, nii et nad ei keeta. Eraldi mahutisse, et valmistada suhkrusiirupit 300 ml veest ja 2/3 valmis suhkrust. Vala keedetud siirupiga marju, jäta 2-3 tundi. Seejärel pange konteinerisse marjad ja siirup keskmise kuumusega, lisage järelejäänud suhkur ja küpseta 10-12 minutit. Seejärel eemaldage pann kuumust, jäta 5-6 tundi jahtuda. Pärast seda aega pange uuesti ummistus, keeta 10 minutit. Seejärel eemaldage marjad skimmeriga ja pange need purkidesse. Keeda ülejäänud siirupit veel 5-7 minutit, seejärel valage see konservikarpidele. Sulgege need kaanega, säilitage ladustamiseks jahedas kohas.\nSakura ja Raspberry Jam\nSelle ebatavalise moosi valmistamiseks on vaja 1 kg sakura, 1 kg vaarikat, 2 kg granuleeritud suhkrut ja 0,5 liitrit vett. Varredest pestud ja puhastatud Sakura tuleks panna anumasse ja valada eraldi keedetud siirup. Õrnalt segades tõmmake moos keema ja eemaldage kuumusest. Seejärel oodake 30-40 minutit ja korrake protseduuri. Lihtsalt peate keema 4-5 korda, lisage viimaks vaarikad, keetke moos 3-5 minutit ja eemaldage soojusest. Seejärel valage ettevalmistatud mahutisse, sulgege kaaned ja hoidke.\nSakura moos - kasulikud nõuanded kogenud kokkadest\nVihje 1. Mõnikord ei piisa retseptis määratud ajast moosi valmisoleku saavutamiseks. Et teha kindlaks, kas see on keedetud, tuleb vaadata marjade välimust. Kui need muutuvad läbipaistvaks ja ei ujutu siirupi pinnal, vaid on ühtlaselt jaotunud, siis moos on valmis.\nVihje 2. Teine võimalus on võtta lusikatäis siirupit ja kontrollida selle elastsust. Siirup peaks voolama raskesti, sellisel juhul võib moosi valmistada valmis.\nVihje 3. Sakura moosi pakendil tuleks kasutada kuuma purki. Nad peavad pärast ummistuse võtmist üle pöörduma.\nViinamarjamahl - täpsus ja lihtsus, võlu ja värskus aastaringselt! Väljas on halb ilm ja me oleme soojad viinamarjadest valmistatud moosiga - see on õnne!\nTalve ajal apelsinipoegade moosi saladused. Retseptid ploomidest moosiga oranžiga: Kaukaasia, "kuiv" ja paljud muud valikud\nSöödavad puud või koonused moosist: kas süüa, millal seda teha ja kuidas\nMaasika konservid: kuidas teha maasika moosi\nHoneysuckle konservid: kuidas korralikult süüa\nCherry jam: kuidas teha kirsi moosi õigesti


Valitsusest minnakse vaid jalad ees - Eesti Ekspress\nKranaat 30. aprill 2019\nVALED VALIKUD: Kaitseminister Jüri Luik, seinal hoiatavad pildid saatusekaaslastest. Foto: Priit Simson\nTeie räägite, soovite teada ühte asja, mina vastan teile, teie ütlete, see vastus teile ei sobi ja siis ma räägin teile midagi muud.\nRiigikogus 17. aprillil\nIsa: „Juku, tead, et sind on lapsendatud!“\nJuku: „Ma tahan oma päris vanemaid\nIsa: „Meie oleme su päris vanemad. Lapsendajad\ntulevad sulle kohe järele.“\n„Ma olen hea näide sellest, et nooruses tehtud valed valikud pole mitte nooruselollused, mis sulle kergelt andeks antakse, vaid need saadavad sind tumeda pilvena kogu elu ja saavad sind kätte just siis, kui sa kõige vähem seda oodata oleksid osanud,“ ütles Luik ja võttis kurvalt veel ühe lonksu kohvi.\n„Mulle olid kõik teed avatud. Ma oleksin võinud teha karjääri ajakirjanduses ja saada näiteks Sirbi või Vikerkaare kirjandustoimetajaks. Ma oleksin võinud jääda välisministeeriumi, aga ma tegin saatusliku valiku minna Vabariigi Valitsusse,“ rääkis Luik.\nTa nentis, et mõistagi oli ta ise ka parajalt loll, aga samas meelitas Mart Laar ta väga salakavalalt lõksu. „Ta rääkis, et valitsuses saan ma endale suure musta auto ja hea palga. Ta rääkis, et ma saan muuta asju paremuse suunas. Ta lubas, et minust peetakse lugu. Mõistagi oli see kõik vale,“ ohkas Luik.\nSellise jutuga meelitas Laar nooruki 90ndate alguses oma esimesse valitsusse ning sellega oli Luige saatus otsustatud. Ministrina pidi ta alla kirjutama paberitele, mida ei mõistnud, ja pidama kõnesid, mille tekst kirjutati talle ette. Peatselt tekkisid temas kõhklused, aga minna polnud enam kuhugi.\n„Paberid on alla kirjutatud, rahad jagatud ja ära kulutatud. Sa võid ju lahkuda valitsusest, aga oma allkirjade eest sa ei põgene. Pea meeles, kui keegi küsib, siis vaikid nagu haud. Seda eriti siis, kui küsitakse, mismoodi mina asja puutun. Kui vaja, ütled, et ei tunnegi mind, ainult ajalehe kaudu tead,“ hoiatas Laar noormeest. Nii pidi Luik töötama Laari esimeses valitsuses, kuni see kokku varises. Kui tuli Laari teine valitsus, kordus kõik samamoodi.\nPeale Laari teisest valitsusest vabanemist tundus Luigele, et lõpuks läheb elu ülesmäge. Ta läks tagasi välisministeeriumi. Aja jooksul vähenesid ka Vabariigi Valitsuses töötamisest tekkinud pained. Eriti tähtsad olid valitsusest lahkumise viies ja kümnes aastapäev, sest nendega saabusid tehtud tegude aegumistähtajad. Kümne aasta möödumist tähistas Luik suure peoga.\nEnt saatus sai Luige ikkagi kätte. Ühel päeval helistas talle Helir-Valdor Seeder ja teatas, et jälle on vaja Vabariigi Valitsusse tulla. Luik vajus seda kuuldes täiesti ära, aga peale toibumist mõistis ta, et põgeneda pole kuhugi. Pärast Vabariigi Valitsusega liitumist taipas ta õudusega, et Seeder ei kavatsegi valitsusega liituda.\n„Mis ma sinna valitsusse ikka lähen. Ega allkirjade andmine pole kunagi kellelegi head teinud. Ära muretse, ma helistan sulle, kui on vaja midagi teha,“ rääkis Seeder murest murtud Luigele.\nLuige esimene periood valitsuses lõppes ja hakati tegema uut valitsust, kuhu võeti ka värsked poisid EKREst. Need olid tursked sellid, rinnad ja käsivarred tätoveeringuid täis, mistõttu Luigelt küsiti, kas ta ikka tahab valitsuses olla, äkki on kindlam lahkuda. Luik vaid ohkas.\n„Ma olen lootuse kaotanud, ma ei saa sealt enam kunagi välja. Vabariigi Valitsusest lahkutakse vaid jalad ees,“ ütles ta mõnele kõige usaldusväärsemale sõbrale.


Diabeetilise jala arengu ennetamine - 27/05/2020\nDiabeetilise jala arengu ennetamine\nDiabeetiline jalg on väga ebameeldiv vaev, mis on otseselt seotud vere glükoositaseme tõusuga. Kui diabeet väljub kontrolli alt, rikutakse närvilõpmete tundlikkust (nn neuropaatiat) ja verevool jalgade anumates halveneb. Diabeetiline jalgade profülaktika on vajalik, et vältida diabeediga patsiendi jalgade haavandite ilmnemist, samuti liigeste ja luukoe kahjustusi.\nKui patsient ei osale ravis, siis jalgade nahale moodustunud haavad praktiliselt ei parane, patogeensed organismid satuvad nendesse ja paljunevad kiiresti. Ravi puudumine võib põhjustada gangreeni arengut ja kahjustatud jäseme järgnevat amputatsiooni. Diabeet on väga raske haigus, mille tüsistused võivad inimese invaliidiks muuta ka ratastoolis.\nKõiki neid mõjusid saab vältida, kui hoolitsete korralikult oma diabeediga jalgade eest.\nDiabeedi all kannatavad inimesed peaksid hoolitsema oma tervise eest nii põhjalikult kui võimalik ja vältima järgmisi olukordi, mis põhjustavad haavandite tekkimist jalgade nahale:\njalgade hüpotermia või ülekuumenemine;\nigasuguste küttepatjade ja liiga kuumade esemete kasutamine jäsemete soojendamiseks. See kehtib ka kõigi kütteseadmete kohta – inimene lihtsalt ei tunne, kuidas ta põletusi saab;\nkonnasilmade ja kalluste pehmendamine mis tahes kemikaalidega;\njämeda naha või konnasilmade eemaldamine teravate tööriistadega (parem on regulaarselt kasutada jämedat pimsskivi);\nhaavade ja jaotustükkide ravi nahka ärritavate ainetega (jood, alkohol);\njalutamine ilma kingadeta (eriti määrdunud pinnal või maapinnal);\njalgade naha niiskuse puudumine, mis põhjustab kuivuse ja valulike pragude ilmnemist;\nküünte töötlemine teravate kääridega (selleks on olemas spetsiaalsed pintsetid);\nseljas sokkide kandmine plaastrite ja darnaga, mille õmblused hõõruvad ja kahjustavad nahka;\nravimite võtmine beetablokaatorite grupist – see viib naha kuivuseni.\nPärast pesemist on iga kord vajalik:\nuurige jalgade nahka põhjalikult kahjustuste suhtes (seda saab teha peegli abil);\nkandke masseerivate liigutustega niisutavat jalakreemi, vältides seda sõrmede vahel, kuna nahk on piisavalt niiske;\nkäsitlege kärbitud naelu viiliga, ilma nurkade ümardamiseta;\nravige haavu ja kahjustusi alkoholivabade desinfitseerimislahustega (kloorheksidiin, miramistin), vajadusel kandke steriilset apreti;\nkandke iga kord ainult värskeid sokke või sukki ilma õmblusteta ja tihedaid elastseid ribasid.\nInsumed - Kilpnäärme sõlmede kodune ravi\nDiabeetikumi ennetamine suhkruhaiguse korral ei ole ainult hügieeniliste protseduuride puhul – tuleb järgida muid reegleid:\nKandke spetsiaalseid ortopeedilisi jalatseid. Need kingad peavad vastama erinõuetele: pehme ülaosa, kõva tald, mida ei saa painutada (sellel on rull), sisemiste õmbluste puudumine, mis võivad jalgade nahka hõõruda ja kahjustada. Kingade kandmine kitsaste varvastega, stiletto kontsad või interdigitaalse hüppajaga võib põhjustada konnasilmi ja vigastusi. Enne saapa panemist peaksite kontrollima, kas kinga sees pole võõrkehi ega kleepunud nelki, kui sisetald on kortsus ja vooder paigas.\nJälgige veresuhkrut ja proovige seda normaalsena hoida.\nRavige küünte seeni õigeaegselt, kuna selle kasv võib põhjustada küünteplaatide paksenemist, mis omakorda surub küünte all olevaid pehmeid kudesid ja provotseerib valu ja isegi põletikulisi protsesse.\nRegulaarselt jalgade võimlemist – see aitab jalgu soojendada.\nÄrge kasutage plaastreid, kuna need võivad süvendada probleemi, mida nad nende abiga püüavad lahendada.\nKontrollige jalgade nahka tundlikkuse osas, kuna selle kaotus võib põhjustada nähtamatuid kahjustusi ja põletikku, mis ähvardab gangreeni kiiret arengut.\nÄrge magage vannis ja duši all ning ärge laske jalgadel vihma märjaks saada.\nVigastuste või muude nahaga seotud probleemide korral pöörduge viivitamatult arsti poole.\nÄrge suitsetage. Suitsetamine põhjustab vereringehäireid jalgade ja mitte ainult.\nDiabeetilise jala ennetamine on üsna tõsine meetmete ja ettevaatusabinõude komplekt. Võib öelda, et see on igapäevane töö, kuna paljude diabeetikute jaoks on kuivade ja kahjustatavate jalgade naha ohutu ja heli korrashoidmine keeruline. Ideaalis peaksid diabeedi all kannatava inimese jalad olema alati puhtad, kuivad, soojad ja mitte higistama, mida isegi terved inimesed ei suuda alati saavutada.


2017. aasta toidupiirkonna tiitli pälvis Peipsimaa - Maaleht\nPeipsi sibulFoto: Vallo Kruuser\nPeipsi järvega piirnevatest omavalitsustest koosnev Peipsimaa valiti järgmise aasta Eesti toidu piirkonnaks. Aasta toidupiirkonda valitakse, et aidata kaasa kohaliku toidu ja toidukultuuri tutvustamisele.\nPidulik tiitli ja rändkahvli üleandmine Peipsimaale toimub 1. mail. Peipsimaa maitsete aasta eestvedaja on MTÜ Peipsimaa Kogukonnaköök.\nPeipsimaast saab 2017. aasta toidupiirkond 26.04.2017\nTäna kuulutatakse Peipsimaa 2017. aasta toidupiirkonnaks 01.05.2017\nFOTOD | Pärnumaa maitsete aasta algas räime ja karvakalaga


MÄRKA JA TEGUTSE! Turvatöötajad aitasid Tallinna südalinnas roolijoodiku kinni pidada – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu MÄRKA JA TEGUTSE! Turvatöötajad aitasid Tallinna südalinnas roolijoodiku kinni pidada\nMÄRKA JA TEGUTSE! Turvatöötajad aitasid Tallinna südalinnas roolijoodiku kinni pidada\nÖöl vastu reedet, 1. detsembril kell 01.12 sai G4S patrull väljakutse Tallinna vanalinnas asuvasse söögikohta. Seal magas üks alkoholijoobes mees. Viie minutiga saabunud turvatöötajad äratasid ta üles ja saatsid välja.\nÕues läks purjus isik tänava äärde pargitud Range Rover maasturi juurde ja hakkas tuikudes mantlitaskust autovõtit otsima. Turvatöötajad palusid mehel mitte purjuspäi sõitma minna ja soovitasid tal takso tellida. Alkoholijoobes mees aga seda nõuannet kuulda ei võtnud, istus autorooli ja käivitas mootori. Turvatöötajad teavitasid juhtunust kohe politseid ja sõitsid maasturile järele. Pool kilomeetrit eemal, Pärnu maanteel saabus politseipatrull ja pidas auto kinni.\nPolitsei korrapidaja helistas hiljem G4S juhtimiskeskusesse ja tänas turvatöötajaid, kes aitasid purjus autojuhi liiklusest kõrvaldada.\neelmine Täna algab fotokonkurss „Aastaring Tallinnas 2017“\njärgmine Tallinna linnapea Taavi Aas ja praost Jaan Tammsalu süütasid Raekoja platsil esimese advendiküünla


Stereokeemia – Vikipeedia\nStereokeemia on keemia haru, mis tegeleb aatomite ruumilise paigutusega molekulis ja vastavate manipulatsioonidega. Stereokeemia on keemia kolmes mõõtmes (ka 3D-keemia), mille fookuses on stereoisomeerid ja olulisel kohal on kiraalsed molekulid.\nStereokeemia tegeleb stereoisomeeride kirjeldamise, määramise, omaduste, saamise ja reaktsioonidega.\nMingi stereoisomeeri reaktsioon on stereospetsiifiline, kui produktis säilib lähteühendi aatomite konfiguratsioon või kui produkti konfiguratsioon on lähteaine omale vastupidine (Waldeni inversioon, näiteks SN2 reaktsioonid). Kui reaktsioonis esineb sümmeetrilise konfiguratsiooniga vaheprodukt, siis saadakse isomeeride 1:1 segu ehk ratsemaat (näiteks SN1 reaktsioonides).\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Stereokeemia&oldid=4278556"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:49, 4. oktoober 2015.


Pobeda Confectionery – Vikipeedia\nPobeda Confectionery vabrik Klemjonovos (september 2017)\nPobeda Confectionery on 1999. aastal asutatud Venemaa kondiitriettevõte.\nEttevõtte tuntumad tooted on šokolaaditahvlid ja -kompvekid. Ettevõtte peakontor asub Moskvas, tootmisüksused Klemjonovos ja Jegorjevskis Venemaal ning Ventspilsis Lätis. Peamised kaubamärgid on Pobeda, Victory of the taste, Bear family, Bird of happiness, Axiome, All at once, Bumblebee tummy.\n1 Tütarettevõtted Eestis, Lätis ja Leedus\nTütarettevõtted Eestis, Lätis ja LeedusRedigeeri\nPobeda Confectionery vabrik Ventspilsis (veebruar 2016)\nPobeda Confectionery SIA on firma Pobeda Läti esinduse nimetus, mis on asutatud 2014. aastal. Tootmine asub Ventspilsis, müügiesindus Riias.\nVabriku pidulik avamine Ventspilsis toimus 17. veebruaril 2016. Projekti arengusse on investeeritud üle 10 miljoni euro. Vabrik on varustatud kõige uuema sisseseadega, mis võimaldab maksimaalselt automatiseerida tootmisprotsessi, et tagada selle kvaliteeti ja ohutust.\nPobeda vabrik Ventspilsis toodab kõrge kvaliteediga šokolaadi, sealhulgas selliseid populaarseid tooteid nagu mõru šokolaad (72% kakaod), ning ilma suhkruta šokolaaditooteid loodusliku suhkruasendaja stevia baasil. Praegusel ajal toimub investeerimiste teine etapp, mille lõppemisel hakkab vabrik tootma šokolaadikompvekke Bear family, Axiome jt.\nPobeda toodangu müügiga Euroopa Liidus ja Leedus tegeleb firma Pobeda Confectionery UAB, mis asub Vilniuses. 2017. aastal registreeriti Eestis firma Pobeda Confectionery OÜ, mis tegeleb Pobeda toodete müügiga Eestis.\nPobeda asutasid 1999. aastal Moskva linnas abielupaar Vitali Muravjov ja Olga Muravjova. 2000. aastal ehitati Moskva oblasti Jegorjevski rajooni Klemjonovo külas esimene vabrik. Vabriku esimeseks toodanguks olid kinkekarbis šokolaadikompvekid Assortii. 2001. aastal töötati välja mõru šokolaadi (72% kakaod) retsept, mis on saanud väga populaarseks. Vabriku avamise esimesest päevast peale on selle asutajad Muravjovid otsustanud toota naturaalsest kakaost valmistatud parima kvaliteediga tooteid, mis paistavad silma väga hea maitse poolest. Sellest otsusest – toota vaid maitsvaid tooteid – on saanud ettevõtte moto ja selle kaubamärk Pobeda vkusa.\nVarsti pärast avamist lisandusid toodete ritta šokolaadikompvekid Karud metsas ja Sonaat. Kompvekid on saanud kiiresti populaarseteks. Nende müügist saadud kasum andis ettevõttele kiire arenguvõime, võimaldades teha investeeringuid teise vabriku ehitamisse.\nTeine vabrik avati 2008. aastal Moskva oblasti Jegorjevski linnas. Selleks ajaks on ilmunud ja suutnud võita tunnustust Pobeda klassikalised ja martsipaniga šokolaaditrühvlid. Müük on pidevalt kasvanud ning firma on leidnud oma toodetele uusi turge. 2012. aastal töötati välja suhkruta šokolaaditoodete retseptid loodusliku suhkru asendaja stevia baasil. Suhkruta šokolaadi maitse on loomulik ja eristamatu Pobeda tavalise, suhkruga šokolaadi maitsest. See on äratanud mitte ainult diabeetikutele mõeldud toodete ostjate, vaid ka tervislikku eluviisi pooldavate inimeste tähelepanu.\nAastatel 2010–2014 tegi ettevõte suuri investeeringuid põhivarasse, tootmisliinidesse ja ehitusse. Nendel aastatel on Pobeda valik täienenud uute toodetega, mille seas on kompvekid Bird of happiness, marmelaad Bumblebee tummy ja All at once, kompvekid Toffee ja Fanny cows.\n2016. aastal avati kolmas vabrik Läti linnas Ventspilsis. Pobeda Confectionery vabrik toodab šokolaadi ja šokolaadikompvekke, sealhulgas ka selliseid tuntud kaubamärke nagu mõru šokolaad (72% kakaod) ning suhkruta šokolaaditooteid.\nAlates asutamisest 1999. aastal kuni käesoleva ajani (2017) on Pobeda Confectionery 100% erakapitaliga pereettevõte.\nFirma kolme vabriku üldine tootmispind moodustab 43 tuhat ruutmeetrit. Kõik tootmisprotsessid on automatiseeritud, mis võimaldab rangelt jälgida toodete kvaliteeti.\n2015. aastal moodustas kontserni Pobeda töötajate arv enam kui 1500 inimest. Ettevõtte müügitulu moodustas 2016. aastal rohkem kui 90 miljonit eurot, kogutud investeeringute üldmaht 1999. aastast alates aga rohkem kui 80 miljonit eurot.\nFirma üheks aluspõhimõtteks on kvaliteetse tooraine ja koostisosade valimine, ettevõte järgib seejuures kolme põhireeglit:\nkvaliteetsete tooraine ja koostisosade kasutamine;\ntooraine ja koostisosade tarnijate regulaarne ja hoolikas kontroll oma spetsialistide poolt;\nkõikide tarnitavate koostisosade vastavus kolmele standardile – Euraasia EAES, Euroopa ES ja Ameerika FDA.\nOhutus ja kvaliteet on kinnitatud rahvusvaheliste sertifikaatidega BRC-Global Standards, FSSC 22000, ISO 22000:2005, ISO 9001:2015.\nEttevõtte tooteid turustatakse järgmistes riikides: Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Austraalia, AÜE, Bulgaaria, Eesti, Gruusia, Hiina, Iisrael, Iraak, Jordaania, Kasahstan, Lõuna-Korea, Kreeka, Kuuba, Läti, Liibüa, Leedu, Mehhiko, Moldova, Mongoolia, Palestiina, Peruu, Saksamaa, Saudi Araabia, Tadžikistan, Türkmenistan, Ukraina, USA, Usbekistan, Valgevene, Venemaa.\n2004 – Rahvusvahelise konkursi "Parim toode – 2004" laureaadi diplom mõru šokolaadi (kakaosisaldusega 72%), koorešokolaadi assortii, õhulise šokolaadi Pobeda vkusa eest.\n2011 – Venemaa Föderatsiooni Kaubandus-Tööstuskoja diplom uuenduslike tehnoloogiate, seadmete ja juhtimislahenduste loomise ja rakendamise eest unikaalse šokolaaditoodangu tootmisel ja juurutamisel.\n2013 – Rahvusvahelise kondiitritoodete konkursi "Innovatsioon ja traditsioon" kuldmedal martsipaniga šokolaaditrühvlite eest mõrus šokolaadis ja tumedas kakaos ning vahvlikompvekkide Õnnelind eest.\n2013 – Rahvusvahelise kondiitritoodete konkursi "Innovatsioon ja traditsioon" hõbemedal suhkruta mõru šokolaadi (72% kakaod) eest.\n2016 – Ülevenemaalise konkursi "Venemaa 100 parimat kaupa" diplom mõru šokolaadi (72% kakaod) ja suhkruta šokolaadi (72% kakaod) eest.\n2016 – Ülevenemaalise konkursi "Venemaa 100 parimat kaupa" laureaadi diplom martsipani ja riivitud kreeka pähklitega itaalia trühvlite mõrus šokolaadis ja tumedas kakaos ning suflee Õnnelind koorešokolaadis eest.\n2016 – Ülevenemaalise konkursi “Venemaa 100 parimat kaupa” parima uudistoote diplom suflee Õnnelind koorešokolaadis eest.\n2016 – Preemia "Tarbijate õigused ja kvaliteetne teenindamine" laureaat nominatsioonis "tarbekaubad" kategoorias toidukaubad, kondiitritooted.\n2016 – Preemia "Tervislik toitumine" laureaadi diplom nominatsioonis "Parim kaubamärk" kondiitritoodete kategoorias.\n2016 – Pobeda Confectionery president V. Muravjov tuli EY rahvusvahelise konkursi "Aasta Ettevõtja 2016" võitjaks Venemaal nominatsioonis "Tootmine".\n2017 – Kaubamärk Pobeda vkusa suhkruta piimašokolaad (36% kakaod) sai Venemaa kvaliteedimärgi.\nMõru šokolaad (72% kakaod)\nMõru šokolaad (72% kakaod), suhkruta\nPiimašokolaad (36% kakaod) suhkruta\nÕhuline piimašokolaad Classic\nŠokolaad Bear family\nKakaoga ülepuistatud šokolaaditrühvlid\nKompvekid Bear family\nKompvekid Bird of happiness\nMarmelaad Bumblebee tummy\nPiimakompvekid Funny Cows\nMarmelaad All at once\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Pobeda_Confectionery&oldid=4757221"\nLehekülje viimane muutmine: 2. oktoober 2017, 13:57


17:40 23.05.2019 (Uuendatud 16:53 23.05.2019)\nTALLINN, 23. mai — Sputnik. Eesti ja USA kinnitasid kaitsekoostöö tegevuskava aastateks 2019–2024. Kokkulepe näeb ette koostööd mitmes valdkonnas, mille hulgas on mainitud näiteks küberkaitset ja sõjaliste õppuste korraldamist. Üheks tähtsaimaks suunaks kujuneb kaitseinsvesteeringute arendamine ja koostöö Balti riikide kaitsealastes ühishangetes, teatab Eesti kaitseministeeriumi pressiteenistus.\nSõjandusekspert: Baltimaade Ameerika-meelsus viib Euroopa hukatusse >>\nMinisteeriumi nimel kirjutas lepingule alla kaitseministeeriumi asekantsler Kadi Silde, Ameerika Ühendriikide osapoolt esindas USA kaitseministeeriumi asekaitseminister rahvusvahelise kaitsekoostöö alal Kathryn Wheelbarger.\nNagu Silde märkis, on "pikaajaline ja mitmekülgne kaitsealane koostöö" alati olnud Eesti ja USA liitlassuhete tugevaks aluseks. Tema sõnul kinnitab seda taas kord Washingtonis allkirjastatud viieaastane tegevuskava.\nMöödunud aasta oktoobris märkis kaitseminister Jüri Luik kohtumisel USA Senati delegatsiooniga, et Eesti kaitsekulutuste praegune tase lubab tal "tõhusalt" kasutada Washingtoni pakutavat abi ja ning rajada ja ellu viia pikaajalisi plaane julgeoleku valdkonnas.\nTa väitis toonitavalt, et USA kohalolek Euroopas mõjub "tugeva heidutusena, tagades piirkonnas rahu ja stabiilsuse."\nVenemaa välisministeeriumis täheldatakse, et NATO ei ole valmis sõjandusalaseid sidemeid taastama. Välisministri asetäitja Aleksandr Gruško on varem rõhutanud, et NATO relvastusprogrammid Euroopas ei ole sugugi suunatud võitlusele terrorismiga ja paigutuvad külma sõja skeemi järgi. Ta lisas, et alliansi jõududega Euroopa militariseerimisele ei jäta Venemaa vastamata.\npoliitika, Venemaa, kaitsekoostöö, Eesti, USA, NATO


Vastukaja: “Kuressaare haigla kirjutab…”\nNäiteks Soomes on lamava kliendi naha seisukord hooldustöötajate erilise hoole all (sõna otseses mõttes uuritakse igal hommikul sentimeeter haaval üle), sest lamatise korral kaevatakse asutus kohtusse.\nOlen nõus, et kodust asutusse tulles võib eakal juba olla lamatis. Kodus hooldavad ju inimesed, kes ei pruugi midagi teada lamatiste profülaktikast ega tänapäevasest ravist. Rääkimata sellest, kuidas on üldse võimalik töölkäival inimesel voodihaige eest nii hoolitseda, et lamatisi ei tule?\nMõned kuud tagasi kutsus Kuressaare päevakeskus üles registreeruma inimestel, kes hooldavad kodus oma abivajavaid eakaid. Kahjuks andis endast teada ainult kolm peret/inimest. Siinkohal edastan päevakeskuse palve: andke endast teada! Informatsiooni olemasolu korral on võimalik planeerida abi ja koolitusi just teile.\nNurinat SA Kuressaare Haigla hooldusravi ja hooldekodu hoolduskvaliteedi üle olen kuulnud juba pikka aega. Ilmselt just tänu eelmisel sügisel ajalehes ilmunud artiklitele on minust saanud isik, kellele on juletud kurta. Kahjuks anonüümselt, mis ei ole olnud valdkonna juhtidele piisav argument. Anonüümsus võib tuleneda usalduse ja usu puudumisest, et midagi võiks muutuda, kuid ka väikesele kohale omasest “kõik tunnevad kõiki” fenomenist.\nEelmine laupäev oli topelthalb päev Kuressaare hoolekande süsteemile, sest ka Postimehes ilmus artikkel, mis omakorda paljastas karmi tõe meie hooldustöö puudujääkidest. Kui omaksed on saanud oma eakale koha hooldusasutuses, siis peavad vanurid saama ka professionaalset tänapäeva nõuetele vastavat hooldamist.\nProfessionaalsus tähendab, et töötaja teab (on õppinud) ja oskab (on harjutanud) ja omab ka tööks vajalikke isikuomadusi. Tänapäeval nõutakse ka litsentsi ehk riiklikku dokumenti, mis tõendab töötaja vastavust kutsestandardile. Teenuse korraldamise eest vastutavad isikud küsivad endale häbenematult palka juurde, ent arvavad, et hooldekodu töötaja ei tohiks seda teha, sest tal on “südametunnistus”.\nOlgem ausad, väikest iluravi on teenuse sisus siiski tehtud – tööl on tegevusjuhendaja ja loodame, et tal piisab entusiasmi jätkata.\nTänapäeval ei ole enam nii, et peame kodanikena olema rahul kõigega, mis ümberringi toimub. Tahaksin teada anda, et Eestis on loodud organisatsioonid, kuhu võib pöörduda kaebustega ja oma õiguste kaitseks.\nInimõiguste keskus – info@humanrights.ee ,\nEesti Patsientide Esindusühing – epey@epey.ee ,\nEesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni eetikakomitee – eetikakomitee@eswa.ee .\nOlen eetikakomitee liige ja olen valmis inimesi ära kuulama, juhul kui ei taheta pöörduda organisatsiooni poole – kai@ametikool.ee .\nKõikidel nimetatud organisatsioonidel on olemas oma koduleheküljed.\nKuressaare ametikooli sotsiaalhoolduse kutseõpetaja,\nLisatud: 23.04.2008 / 05:09\nTänan teid aruka kirjutise eest! Ja teil on õigus – tõesti ei pea vaikides kannatama.\nLisatud: 23.04.2008 / 07:37\nLoodame, et haigla ja hookdussutused teevad siit enda järelduse. Nad ei ole ravimise asjus ainuteadjad. Kummaline on see, et arst seda öelda ei osanud…\nLisatud: 23.04.2008 / 08:31\net on asi jutuks võetud ja saadakse aru,et see aeg,kus vaikides kannatama pidi, on möödas.\nLisatud: 23.04.2008 / 20:56\nSORRY, AGA VÕTKEM MÕISTUSEGA 24 TUNDI ÖÖPÄEVAS SUUDAVAD AINULT OMA LÄHEDASED, KAS TEILE EI TUNDU, ET TEIE, KES POLE IIALGI VIITSINUD TEGELEDA OMA LÄHEDASTEGA VÕIKSID MOKA MAAS HOIDA…VÕTKE NAD OMA KOJU … JA siis vaatame kuidas õnnestub… Päikest..\nLisatud: 30.04.2008 / 16:51\nto meedik-hi hi nii õige jutt et keegi ei julgegi midagi öelda!


Eelmisel neljapäeval sain e-maili, kus Külliki (Isetegija foorumis Rõuz) küsis minult, kas olen nõus tegema ühe karbi tema tütre pulmapäevaks. Pulmad pidid toimuma vähem kui nädala pärast. Kuna nädalavahetus jäi sinna kenasti vahele, siis olin nõus. Järgmises kirjas sain juba täpsemalt juhtnööre, millist karpi oleks vaja. Siis ma mõtlesin küll hetkeks, et kas ma ikka tegin õieti, et tellimuse vastu võtsin... Et kuidas need südamed ikkagi karbile sättida ja mis moel. Nüüd tundsin puudust südamekujulistest lõikenugadest. Aga väljakutsed mulle meeldivad ja said need südamed ka lõpuks paika. Pea suitses otsas, katsetasin erinevaid pabereid, erinevaid kujundusi - kuni lõpuks jäin rahule! Hing ei saa enne rahu, kui võin omatehtud asja imetleda ja rahulolu tunda. Ja mõelda, et äkki siis meeldib tellijale ka! Tuleb välja, et meeldiski ja ta kirjutas mulle: ''Päriselt ka, see on kõige ilusam karp, mida ma näinud olen!'' Sellised sõnad on kõige suurem tasu tehtud töö eest. Aga nüüd sõnadest aitab, siin see karbike on:\nKülliki kirjutab oma blogis ka ja seal on karp kenasti koos noorpaariga pildile püütud!\nPalju õnne vastabiellunutele!\nSilpsolps postitas kell 20:15 - Link - kommentaarid (11)\nPeale Viki karbikoolitust läks poolteist aastat, enne kui asja uuesti käsile võtsin ja nüüd neid karpe hakkab tulema! Algul ei saa vedama, pärast ei saa pidama... Seekord siis karp emale ja kaart ka. Tegemisest saad täpsemalt lugeda minu paberiblogist.\nSilpsolps postitas kell 18:00 - Link - kommentaarid (21)\nMis siin muud ikka, kui jälle üks kaart! Seda kaarti inspireeris mind tegema roosa roos, mis mulle eile kingiti juba kuu aega tagasi olnud sünnipäeva puhul! Ja teiseks inspireeris mind Mojo Monday 291 sketš.\nPaberipalavik kirjutab seekord sama napisõnaliselt.\nSilpsolps postitas kell 18:20 - Link - kommentaarid (5)


Tallinna linnavalitsuses avati näitus fotokonkursi "Sõprus" - Kõik\nTäna avas Tallinna abilinnapea Merike Martinson Tallinna linnavalitsuse infobüroos Vabaduse plats 7 vaimupuudega inimeste fotonäituse "Sõprus", mille korraldas MTÜ Vaimupuu. Näituse avamisel osalesid ajakirja Vaimupuu toimetajad Janek Muru ja Kerttu Rakke.\nTallinna linnavalitsuses avati näitus fotokonkursi "Sõprus" parimatest töödest\nMTÜ Vaimupuu korraldas vaimupuudega inimestele fotokonkursi, mille tänavuseks teemaks oli sõprus oma erinevates ilmingutes. Oodatud olid fotod, mille tegelane, tegevuspaik või olukord kujutab sõprust; foto lavastamisel ja idee leidmisel võis kasutada teiste abi, ent pildistama pidi vaimupuudega inimene ise. Tänavu lõid kaasa ka leedukad.\nÕnnestunumatest fotodest valmis äsja avatud näitus, 12 parimat leidsid kajastuse ajakirja Vaimupuu kalendris 2016. Kalender on valminud näituse avamiseks.


Täna jõuab kinodesse dokumentaalfilm luuletaja Betti Alverist – Melu | GoodNews\nAvaleht Film Täna jõuab kinodesse dokumentaalfilm luuletaja Betti Alverist\nTäna jõuab kinodesse dokumentaalfilm luuletaja Betti Alverist\n12. veebruaril jõuab kinodesse Enn Lillemetsa autorifilm “Betti Alver. Ilmauks on irvakil”.\nLillemetsa film on lähedasest sõbrast ja vaimsest õpetajast Betti Alverist (1906-1989). Režissöör avab eesti luule ühe säravama ja köitvama isiksuse Betti Alveri isiklike mälestuste ja loomingu kaudu, juhtlõngaks luuletaja hingekaaslase Heiti Talviku (1904-1947) käekäik. Sellel filmiretkel on Lillemetsa saatjateks näitleja Saara Nüganen, poeedid Viivi Luik, Eeva Park ja Mats Traat, taustaks Eesti loodus ja Tartu linn.\nBetti Alver oli eesti luuletaja, prosaist ja tõlkija. Alver debüteeris 1927. aastal novelliga “Liivi Deevidiivi”. Teosega “Tuulearmuke” sai ta II auhinna kirjastuse Loodus romaanivõistlusel. Värsse hakkas Alver avaldama 1931. aastal ja kujunes kiiresti silmapaistvaks luuletajaks. Tema üks tuntumaid poeeme “Lugu valgest varesest” kujutab irooniaga tõusikute ebavaimset seltskonda. Seda teemat jätkavad ka poeemid “Vahanukk”, “Pirnipuu” ja “Mõrane peegel”. Aastast 1934 oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta kuulus luulerühmitusse Arbujad. 1940. aastate teisel poolel ja 1950. aastatel tõlkis ta saksa ja vene kirjandust. Tema tähtsaimaks tõlkeks on Aleksander Puškini “Jevgeni Onegin” (1964). Ta on tõlkinud eesti keelde ka Kristjan Jaak Petersoni saksa keeles kirjutatud värsid.\nFilmi stsenarist ja režissöör on Enn Lillemets, operaator, monteerija ja produtsent Jaan Kolberg, toimetaja Viivi Luik. Filmi on toetanud Eesti Rahvusringhääling, Eesti Kultuurkapital ja Eesti Filmi Instituut.\neelmine Tambet Tuisk - mis oleks spioonideta juhtunud?\njärgmine ÜLE OOTUSTE HEA TULEMUS I Docpointi filme vaatas üle 4500 inimese


Tsüstiit verega on võimalik soojeneda. Verepõletiku põhjused naistel ja ravi\nKuidas eemaldada valu kõhu allosas kui põletik\nTsüstiit verega on võimalik soojeneda. Kas eesnäärmega on võimalik soojeneda soojenduspadjaga\nMilline soojenemine on ohtlik Tsüstiidiga tekib sageli küsimus, kas vannitoas on võimalik peesitada, arstid, antud juhul, on selle vastu kategooriliselt. Kõige paremini aitab kuiva kuumus. Ebameeldivate sümptomite esinemisel kasutavad nad sageli termilisi meetodeid. Siin peate tegutsema kompetentselt ja ainult siis, kui raviarst lubab, kuna mitte liiga puhta vee ja kuumuse poolt aktiveeritud põletikulise protsessi abil saate infektsiooni hõlpsalt paljundada. Seda ei saa raseduse ja imetamise ajal juua.\nTsüstiit Soojenemine põiepõletikuga: kuidas seda teha Paljud on seda ise testinud: kuumus mõjutab selgelt põie põletikulise protsessi valu leevendamist. Ainult asjata peavad nad seda ravimit universaalseks: tsüstiidiga soojenemise eeliseid või kahjusid saab tuvastada ainult arst, kuna sellel on väga palju vastunäidustusi.\nKõigi alakõhu valu peab kontrollima spetsialist, esitama vajalikud testid, saadud tulemused ja diagnoos kinnitama.\nPealegi leevendab soojenemine ainult põiepõletiku tsüstiidi sümptomeid ja nakkus, tänu millele see protsess algas, jääb jõukaks. Arst määrab kindlasti soojenemise.\nKas eesnäärmega on võimalik soojeneda soojenduspadjaga Millised küünlad võivad prostatiidiga olla Kas on võimalik nina soojendada sinusiidiga: kodus soojenemise meetodid soojendavaid ravimeid tärnkuiva soojenduspadja, lauda või meresoola. Eesnäärme soojendamine prostatiidiga kuumade vannide abil on selle kerguse tõttu. Patsiendid küsivad sageli, kas hemorroidid on võimalik soojendada?\nKuid sellele peab eelnema uimastiravi. Tsüstiidiga soojenemise eelised või kahju Kuumus aitab tõesti leevendada peamisi sümptomeid, see tähendab valu. Kuid kas põiepõletikuga on võimalik soojeneda, kui selle põhjustajaks on nakkus?\nKuumuse ja temperatuuri lokaalse tõusu tõttu kasvavad mikroorganismid ainult kiiremini ja paljunevad kergemini. Esiteks peate tegema laboratoorseid analüüse, mille jaoks võetakse patsiendilt mustamine, tehakse kindlaks nakkuse tüüp ja kontrollitakse selle reageerimist teatud ravimitele.\nHemorraagilise tsüstiidi korral on rangelt keelatud erinevat liiki kuumutamist.\nAinult antibiootikum võib seda haigust ravida. Tsüstiit on salakaval. Kui te ei hakka esimese kahe nädala jooksul teda antibakteriaalsete ravimitega ravima, maskeerib ta end ja viib läbi hävitavat tegevust salaja, kroonilises režiimis, tundes end pidevalt retsidiivide käes - äge valu.\nLisaks sellele katab põletikuline protsess üha enam keha piirkondi, eemaldades naaberorganid normaalsest toimimisest. Iga tühiasi võib esile kutsuda ägeda seisundi, enamasti on see tavaline hüpotermia, isegi mitte liiga palju, piisab tuuletõmbest. Kroonilise põiepõletiku korral saab ägenemist vältida ainult elukestvate ennetusmeetmete abil.\nSee on nimmepiirkonna ja väikese vaagna kaitse igasuguste välismõjude eest. Arstid soovitavad sellel eesmärgil osta kaameli juuste vöö.\nSellel pole iseseisvaid soojendusfunktsioone, kuna see pole soojenduspadi, kuid see säilitab lihastes loomuliku tsüstiit verega on võimalik soojeneda. Kuid sellel pealtnäha lihtsal asjal on oma väga olulised nüansid. Arstid soovitavad kasutada ainult apteeki, kus müüakse kaameli meditsiinivööd. Seda saab tellida ka Apteka.\nSel juhul on kohaletoimetamine ükskõik millisesse Venemaa kohta tasuta ja ostja saab ise valida apteegi, mis on tema jaoks kõige mugavam. Kuna see ettevõte on juba aastaid apteegikettidega koostööd teinud, on toodete kvaliteeti testitud, need vastavad kõigile vajalikele tehnilistele omadustele ja neil on väljendunud terapeutiline toime.\nTaljevööd saate muidugi osta mujalt, kuid veebipoodides ja turgudel võite loota ainult toote korralikule kvaliteedile. Arstid määravad patsientidele tingimata protseduurid, mida viiakse läbi nii füsioteraapia ruumis kui ka kodus.\nTsüstiidiga soojenemist tuleb toetada saadud kuumuse edasise säilitamisega, mille jaoks on vaja villatoodet. Kuid meie tehnoloogia võidukäigu ajal ei erista tõenäoliselt tsüstiidi laureli lehega vannid spetsialist looduslikku ja tehisvilla ilma spetsiaalse analüüsita.\nJa tundmatust kohast ostetud ja kellegi poolt tundmata tehtud vööst ei pruugi alaselg kuumust säilitada ja vaagnaelundid jahtuvad kiiresti, kuna villa ei pruugi üldse olla.\nTemperatuuri järsk muutus mõjutab haiguse kulgu sõna otseses mõttes hävitavalt. Ja protseduur ise oli asjatu ja isegi äge rünnak võib korduda.\nÄkiline valu alustamine kõhu allosas


Milline on suur liikme suurus.\nÜldkoosoleku pädevusse kuuluvad suuremad, Milline on suur liikme suurus otsused — näiteks aastaaruande kinnitamine, juhatuse määramine, põhikirja muutmine, osakapitali muutmine jne. Ühe osanikuga väikeses ettevõttes on küsimus vaid selles, kuidas täpselt mingit paberit nimetama peaks, mitme osanikuga ettevõttes tuleks otsustuspädevustel hoolega silma peal hoida.\nHääleõigus üldkoosolekul sõltub osaluse suurusest. Põhikirjas saab ülaltoodud reegleid veidi Kuidas suurendada maja paksuse liige, piire saab tõsta ainult ülespoole, allapoole mitte.\nSelline leping tasub tellida äriõigusega tegelevalt juristilt, kes on sarnaste probleemidega kokku puutunud ja oskab riskisituatsioone kirjeldada ning Milline on suur liikme suurus anda, kuidas probleeme võiks ennetada. See jutt siin on ainult üks lihtsustatud ülevaade, et mingigi pildi saaks osanike õiguste jaotuse tähtsuse kohta. Juriidilisi nüansse on palju, mis võimaldavad igasugu jagunemiste, ühinemiste ja muude trikkide abiga tülikatest vähemusosanikest vabaneda või nood vähemalt ettevõttest võimalikult kaugele trügida.