Härra Ligi, veame kihla, et hinnad tõusevad?\n– 21/07/2010Rubriik: Arvamus\nPäev varasemas ERR-i uudises Ligi nii resoluutsena ei kõla, vaid ütleb, et euro tulekuga ei kaasne suurt hinnatõusu, kuid kui hinnad veidi kerkivad, siis tuleneb see üldisest majanduskasvust, mille ühisraha endaga kaasa toob. Hinnatõus on artikli järgi 0,1 kuni 0,3 protsenti. Seda pole tõesti palju, jätan ühe veini joomata ja saan hakkama.\nElu on näidanud, et hinnad on alati tõusnud. Kuskil kerkib mingi tooraine hind, vahel hindame oma panuse kõrgemaks ja küsime palka juurde, mis tõstab meie teenuse või töö hinna kallimaks jne. Aga alati saame hakkama – loobume tootest, otsime alternatiivse või lepime väiksema kogusega.\nVeame kihla, et tõuseb\nIgal juhul väidab minister Ligi, et eurole üleminek ise hindu ei mõjuta, et kõik hinnad mõõdetakse 15,6466 järgi ning peale rahaühikute ei muutu midagi. Kontrollivaks mehhanismiks on kohustus juba praegu hindu esitada kroonides ja eurodes.\nMa ei ole küll minister, aga olen eurooplastega üksjagu lobisenud ning väidan, et nagu tuli tarbijale tuntav hinnatõus Hollandis, Iirimaal, Soomes, Slovakkias, tuleb see ka meil. Ning kroonide ümberarvestamine eurodeks on märgatav hinnatõusu põhjustaja. Olen valmis minister Ligiga kihla vedama, et kroonide eurole ümberarvestamine toimub tarbija kahjuks ning hinnad tõusevad. Aga miks?\nKui ringi vaadata, on näha, et kaupmees on alati arvanud atraktiivse olevat 0- või 5-lõpulise hinna. Erandiks 9-ga lõppevad hinnad, mis on mõeldud tarbija tähelepanu hajutamiseks ja näitamaks, et hind on odavam. 999 paistab tarbijale 900, mitte 1000, ehkki on pigem 1000. Juba ainuüksi sellisest harjumusest või kogemusest lähtuvalt ei teki meie lettidele ja menüüdesse uued hinnad kursiga 15,6466, vaid tulemusele lisatakse ka ümaraks tegev tambovi konstant.\nKuidas hind tõuseb\nPäevapraad hinnaga 45 krooni ei hakka maksma 2.88 euri nagu konverteerides oleks, vaid kas 2.90 või suisa jõhkralt 3 euri. Kroonides teeb see 45.30 või 46.90. Hinnatõus on pealtnäha väike, aga ta on olemas. 3.50 maksev kohuke ei hakka poes maksma 22 senti, vaid pigem 25 või 30 senti, nii on ju ilusam. Jne.\nJuba praegu on pealinnas mitmetes menüüdes hinnad eurodes à la 3.30, 6.50 jne. Justkui kroonides oleks varem olnud 51.60 ja 101.70? Hinnad tehakse ümaraks, aga mitte krooni, vaid euro järgi. Kusjuures eeltoodud näidetes on hinnatõus olnud rohkem kui 1%, mitte 0,1–0,3%.\nMeie 0 ja 5 harjumus uinutab meid kiiresti ja me ei anna endale aru, et 1 eurosent on 15,6 praegust senti. Klient võib-olla ei nurise kah, aga kuu lõpus on taskud tühjemad kui harjumuspärane. Päevaleht ja Õhtuleht on juba ka päriselust näiteid leidnud. Söögikoht Vapiano ja riidepood New Yorker olevat just eurode järgi oma hindu sättinud ning hinnatõus oli märgatav.\nTeeks sellise tehingu, et kui hinnatõus ei toimu nii nagu ma arvan, siis ma tunnistan end kaotajaks, kiidan minister Ligit ja ütlen, et ta on aus ja väärikas mees. Lisaks kinnitan seda igal valimisel edaspidi just tema poolt hääletades.\nAga kui mul on õigus ning hinnad hakkavad muutuma tarbija kahjuks ning tarbija ostujõud väheneb, siis maksab Ligi enda palgast või lisasissetulekutest kõik tõendatavad hinnatõusujuhtumid tarbijatele kinni. Kas oleks õiglane arvestades, et tema juhib riiki ja mina vaid jalgratast?\nLigiga kihlveo sõlmimise aeg võiks olla tänasest näiteks aasta või poolteist. Tingimuseks on see, et kui poodides on sel perioodil hinnad märgatavalt tihti 0-, 5- või 9-lõpulised, siis ei ole asjad õiged. Siis ei saa vabandada hindade muutust tooraine kallinemise või muu sellisega, vaid on selgelt mindud mugava ümardamise teed. Eurosentides on 10 võimalikku numbrit hinna lõpus, aga kui pooled hinnad lõpevad endiselt 0, 5 või 9-ga, on ilmselgelt hindu silutud.\nRiik peab kontrollima\nÜhest küljest võiks ju käega lüüa, et kõik on eraettevõtted, tehku mis tahavad, aga teisalt pole see nii lihtne. On näha, et euro tulek annab kaupmehele ettekäände või kiusatuse hindadega narrida ning seetõttu peaksid euro toojad mingisuguse vastutuse võtma.\nTuleb luua tõhus kontrolli-karistuse mehhanism, Tarbijakaitse manitsustest üksi ei piisa. Kuulu järgi olla Slovakkias euro tulles hindadega mängimise eest trahvitud koguni kolme ettevõtet kogu riigi peale. Üldist hinnatõusu aga tundsid ostjad kõikjal.\nMõni kurdab, et see oleks riigi liigne sekkumine majandusse ja kaubandusse, aga riik teeb seda juba nagunii. Näiteks ei ole võrdne ega õiglane, et alkoholitootjad ja müüjad ei tohi oma tooteid oma äranägemise järgi reklaamida või müüa, sama lugu suitsu ja ravimitega. Nii ei oleks kaubandusse sekkumine riigi jaoks mingi uus asi.\nKeegi peab tarbijat kaitsma. Pelgalt sotsiaalse kontrolli jaoks on paljud ettevõtted tarbijatest tugevamad. Näiteks kütuseäris liiguvad hinnad hoolimata tarbijate soovist just sinna, kuhu ettevõtjad tahavad. Või teinekord on alternatiivne kauplus tarbija jaoks kulukalt ja tülikalt kaugel.\nKuidas käituda euro tulles?\nEuro asendumine krooniga ei tekita minus iseenesest mingeid tundeid, vahel ajab kiruma, kuidas kreeklased Euroopa lohku tõmbasid, aga minu lühikese elu jooksul on see juba kolmas raha samas riigis ja küllap näeme neljandatki. Lõpuks võib-olla mõni soovitus “lihtsale inimesele”, kes iganes see ka poleks. Euro saabudes tuleb igal juhul arvestada, et hinnad tõusevad. Mitte kohe, järsku ja oluliselt, aga siiski.\nEuro tulles ei ole tingimata mõtet igal pool ja kogu aeg kõike eurokalkulaatoriga korrutama hakata. Pigem tuleb oste sooritades end jälgida ja arvestada, kui suur on sissetulek eurodes ning ostuhinna suhe sissetulekusse. Kui vähegi võimalik, siis võiks põhimõtteliselt vältida tootjaid, kauplejaid, teenusepakkujaid, kes hindu ülespoole ümardavad.\nKui viitsimist, võiks juba tänasest alates kõik ostutšekid alles hoida, et näha, milline on hindade muutus juba enne eurot ja pärast ning kui suur on teie väljaminek iga nädal või kuu. See aitab mõistuse selgena hoida.\nKampaania Hakkame hindu pildistama\nJa tegelikult peaks hakkama juba praegu hindu pildistama, sest on võimalus, et kaupmehed on oma arvestused ära teinud ning muudavad oma hindu veel kroonide ajal, et eurodes siis kenamad hinnad välja käia.\nSaarte Hääl lubas siinkohal asja enda kätte võtta ja hakata rahva käest koguma kõikjalt kaubandusest ja teenindusest fotosid letihindadest, menüüdest, reklaamidest jne. Justnimelt fotosid, et oleks näha toode ja hind. Selline Hinnavalve või Hinnapolitsei. Oleme siis aktiivsed, eks! Ilus oleks ka jälgida tooteid endid, et ei läheks nii nagu hiljuti mitme maiustusega – hinnad samad, aga kaaluvad vähem.\nLigi: mustvalget vastust olla ei saa\nEi amet ega loomus luba olla mul hiromant või hasartmängija, küll aga on mu kohus selgitada asju, mida tean ja mille eest vastutan. Sergo Selder on siin võrrelnud kaht mu seisukohtade kajastust ajakirjanduses ning leidnud neis erinevuse. Aga võta näpust, mõlemad kajastavad mu üht ja sama seisukohta ja esinemist. Hinnatõusu küsimusele lihtsalt ei saagi olla mustvalget vastust.\nUuringud näitavad, et inimesed eri riikides arvavad eurole ülemineku puhul alati, et hinnad kõvasti tõusid. See on inimese psühholoogia, mida uurib teadus. Ent teadus on ka statistika, mis mõõdab tegelikku keskmist hinnatõusu, ning majandusteadus, mis selgitab hinnamuutuste mõjureid. Minu kommentaarid põhinevad reeglina viimastel.\nVõrreldes tunnetega on faktid tillukesed. Nimetatud 0,1–0,3% on hinnatõus, mida täppisuuringud rahaühiku vahetusest tulenenud hinnatõusuna teistes riikides tuvastanud on. Need on umbes samad numbrid kui too 0,2% SKPst, mida me eurodes kaubeldes ja laenates, kaardimakseid tehes, rääkimata reisimisest, iga päev varjatult ja varjamatult maksame. Ent nad on olematud seetõttu, et on ühekordsed.\nOlematud on need numbrid ka normaalse paariprotsendilise hinnatõusu taustal. Hoopis mõttetult väikesed on need numbrid võrreldes majandusliku kasuga, mida toob suure valuuta kasutuselevõtt usalduse kasvu, madalamate laenuintresside, investeeringute ja töökohtade arvu suurenemise kaudu.\nMu esinemise sõnum oligi, et me võidame palju rohkem kui kaotame, sest kui majandus kasvab kiiremini, on ka hinnad pisut kõrgemad, ent ostujõud on siis hindadest ees.\nMõistagi ei tea ma, kui palju hinnatõusu konkreetselt Eestit ees ootab, sest kriisist muserdatud ettevõtjad tahaksid hindu ettevaatavalt korrigeerida. Ennustamine on tänamatu töö. Ent mida ma tean ja ütlen, et sisenõudlus keskmisele hinnatõusule ruumi ei jäta ning seda ruumi on puudu veel seetõttu, et rahvusvahelised energia ja toidu hinnad on meie nõudlusest küsimata me taskute kallal juba käinud.\nKa väikese hinnatõusuga me võitleme, milleks on vajalik nii hindade jälgimine, mõlemas valuutas kuvamine, teavitamine, ausa hinnastamise lepe, tarbijakaitse. Sergo Selderi üleskutse on hea näide ühiskondlikust kontrollist. Uskuge, tarbijad on sel puhul väga valvsad ning kaupmeestel on odavam neid mitte vihastada.\nLisatud: 21.07.2010 / 00:16\nhea lugu. kahju, et kihlvedu ei tulnd…\nLisatud: 21.07.2010 / 00:37\nTegelt teavad ju kõik, et euro ei tõsta hindasid.\nHinnad hoiab kõrgel ainult Eurole eeldatav üleminek. :)\nEestis on hinnad masueelsest ajast kõrged ja kuna “euro tulekuga hindasid tõsta ei tohi”, siis keegi hindasid ei langeta tegelikule turuväärtusele – tuleb euro ja elame kõrgete hindadega edasi, nagu ELi rikkamail riigiks kombeks.\nEks siis “vaatame” aga seni paneme “stradbergi” rahaga edasi.\nLisatud: 21.07.2010 / 01:07\n“Päevapraad hinnaga 45 krooni ei hakka maksma 2.88 euri nagu konverteerides oleks, vaid kas 2.90 või suisa jõhkralt 3 euri.”\nNalja teete vää? Kus sa väljamaal saad kolme euri eest praadi?\nPraad hakkab maksma viisteist eurot…\nLisatud: 21.07.2010 / 16:37\n“Õnneks” on aga Saare Maakonnas kaks kohalikku ajalehte. Tänases Meie Maas on Heino Kääni samas stiilis kirjutis “Igal asjal on oma hind”, kus ta analüüsib, kui suur on see eurole püüdlemise hind ja kes selle kinni maksab.\nHeino Kääni kirjutis lõpeb sõnadega: “Nii et euro tuleb. Halvemaks see meie elu ilmselt ei tee. Aga kas ta just õnne meie õuele toob, pole sugugi nii üheselt selge, nagu Jürgen Ligi ja Andrus Ansip võidujoovastuses meile sisendada püüavad.”\nSergo kirjutis “Härra Ligi, veame kihla, et hinnad tõusevad?” tundub olevat Heino kirjutise loogiline jätk, “kahjuks” on need kirjutised aga eri lehtedes ;(\nPS. Mõnikord saab kahest lehest kokku päris huvitava loo.\nNäiteks Meie Maa 08. juuli 2010. Angela Naerise kirjutise “Viimast korda batuudist”\njuurde sobis nagu rusikas silmaauku sama päeva Saarte Hääle “Päevapilt”\nLisatud: 21.07.2010 / 17:50\nmatsisaarelt päritl pole vast üldse mingeid kombeid\nLisatud: 21.07.2010 / 18:18\nMina tegin oma esimesed “fotod” ära, kus näha nii toode, kui ka hind.\n“Fotod” on siis kahest sellisest asjast:\nEks aeg näita, milliseks kujuneb ajalehtede “letihind” – hetkel on nii Saaremaa Raadio, kui ka Oma Saare ajalehtede “letihind” 5 krooni, ehk 0,32 €.\nÕnneks on paika pandud ka see, et jaekaubanduses tuleb hindasid näidata nii kroonides, kui ka eurodes kuus kuud enne ja ka PÄRAST eurole üleminekut ning see lihtsustab natuke “orienteerumist” hindades peale €-päeva saabumist.\n0,32€ ehk siis 5,006912 krooni – väike hinnatõus ainult ühest matemaatiliselst tehtest.\nKas aga ajaleht jääb maksma 0,32€ või “ümardame” selle rohkem “suupäraseks” (nagu hetkel “viiekas”) – selles on küsimus ;)\nLisatud: 21.07.2010 / 18:39\nMatside kommentaarist ei saa ma väga hästi aru, aga Volli, väga hea! Algus on tehtud.\nLisatud: 21.07.2010 / 19:41\nElasin Iirimaal kui sinnamailegi euro jõudis. Kõik (või ütleme enamus) läks kallimaks.\nLisatud: 21.07.2010 / 20:29\nSelleks ajaks kui Tiina Iirimaale jõudis,oli euro juba hapuksa läinud ?\nIirimaa ühines rahaliiduga 1999,sulaeuro võeti kasutusele 2002.Senine inflatsioonitempo oli 4..5% aastas,mis peale eurokasutuselevõttu tõusis korraks 0,7% ning taandus järgmistel aastatel 3% piirimaile.Täna on Iirimaa ainuke euroala riik,kus inflatsioon on asendunud deflatsiooniga (hindade ralanemine võrreldes eelmise aastaga) .\nEhk aitab neist muinasjuttudest,pirakatest maakeradest tillukeste sees ?\nLisatud: 21.07.2010 / 22:28\nEuro hinna sees on ühe väikese rahva jaoks üht koma teist. Mitte ainult sentide ümmardamine vaid meeletu tööpuudus ja purunenud perekonnad. Kuritegevus, narkomaania ja tervise allakäik.\n20 aastat iseseissvust tähendab paljude jaoks seda, et nende ainus arvestatav võimalus elust rõõmu tunda on töötada ja elada välismaal.\nLisatud: 21.07.2010 / 10:53\nSuvine vaimuvaesus hakkab ületama Saarte Hääles igasuguseid piire.\nLisatud: 21.07.2010 / 11:36\nMeeldiv, et sa, Sass, ikka leidsid vaevaks võtta lugu kommenteerida. Aitäh selle eest. Kui sa aga pahaks ei pane, siis ehk vaevuksid veidi täpsemalt minu jutu kontekstis selgitama, mida sa mõtled suvise vaimuvaesuse ja igasuguste piiride all.\nKas euro kasutuselevõtt ei ole sinu arvates aktuaalne? Või ei peaks sel teemal rääkima, sest kõik on selgemast selgem? Või on euro kasutuselevõtt ületanud mingid taluvuspiirid?\nOotan selgitusi ja olen valmis enda seisukohti vajadusel edasi põhjendama.\nLisatud: 21.07.2010 / 12:56\n1) Euro kasutusele võtt on juba aastaid tagasi otsustatud\n2) Hinnad tõusevad sõltumata Euro tulekust\n3) Hinnatõus on seotud väga erinevatest teguritest, põhiliselt siiski tootmiskuludest, ettevõtte efektiivsusest, konkurentsist ja ettevõtja teadlikkusest või nahhaalsusest , päris kindlast aga mitte Eurost.\n4) Euro, kui kroonist stabiilsem maksevahend, pigem langetab hindu.\n5) Soovitaksin Segole põhjalikumalt monitoorida Kuressaare kaubandust ja siin toimuvatest hinnamuutustest ja välja tuua erinevaid skeemitamisi. Mõned näited – esmalt tõstame kauba hinna 20% ülesse ja siis teatame, et meil on sooduskampaania. Või näiteks Tiir reklaamis mõni aasta tagasi sünnipäeva soodustust 15-20% (tuuletõkkeplaat 80kr/m2) aga Ehitusmehest sai sama plaati ilma soodustuseta 76kr/m2. Kütuse hindade liikmine, no siin puudub igasugune terve mõistus. Selline sisuline tegevus ja uurimine nõuab aga vaeva tööd, süstemaatilist suhtumist oma töösse ja piisavalt head ettevalmistust (mitte ainult ajakirjanduse valdkonnas). Lisaks tekivad Sulle ka kindlasti omad vaenlased, eriti siis kui küsid mõnelt ettevõtte juhilt ka asjade tegelike põhjuste kohta (ka seda peab oskama teha, et tegelikku tõde avada). Aga muidugi, kõige kindlama ja pealt näha rahuldava tulemuse saab siis kui tümitad mõnda poliitikut või mämmutad nii sama mõne tema repliigi või kommentaari ümber.\nLisatud: 21.07.2010 / 13:33\nKindlasti toimub osade hindade ümardamine ülespoole.Ainult et esitleda euro tulemist hinnatondina on sisutu populism.Lähiminevikus oli inflatsioon Baltimaades 10-15% aastas,eurotsoonis 2-3%.Kõige levinum argument, et vaat mis juhtus Soomes peale eurole üleminekut? Mitte midagi ei juhtunud,ümardusid kohvitassi ja cocapudeli hinnad,tervikuna aga kukkus inflatsioon hoopis järsult allapoole eurole eelnevatest aastatest.Nõudlus ja tarbimine panevad ka siin asjad paika,hinda ei saa tõsta kõrgemaks sellest,mis ostja nõus maksma.Olgu siis käibel euro,kroon või tugrik.\nEi ole juhtunud hindadega senises 16-s euromaas midagi pentsikut,miks siis arvata, et Eestis mingid eriskummalised ja ainuomased majandusseadused kehtivad?\nRohkem selline enesekratsimine palaval suveajal.\nLisatud: 21.07.2010 / 13:37\nMeeldiv kommentaar eelpool.\n1. Üldse ei vaidlusta euro kasutuselevõttu ja ei sõdi selle vastu ning oma jutus sellest ei rääkinud.\n2. Ma ütlesin samuti, et hinnad tõusevad kogu aeg niigi, aga pane tähele – euro tulek ise loob uue võimaluse ja kiusatuse hindadega narrida, mis on üks lisatõus sellele, mis niigi tõuseb. Kui eurot ei tuleks, siis see kiusatus jääks ära.\n3. Sa vist ei lugenud minu juttu mõttega. Jah, hinnad tõusevad eri põhjustel, aga ma väidan, et LISAKS ka euro enda kasutusele võtmise pärast. Vaata näiteid, kuidas konverteerides hinnale lisandub protsent või rohkem.\n4. Euro ja kroon on seni sama stabiilsed olnud, olles omavahel kindla kursiga seotud.\n5. See on väga hea soovitus ajakirjanikele ja tarbijakaitsele. Mina lihttöölisena sellega teisest Eesti otsast väga tegeleda ei jõua.\nLõpetuseks: ma ei soovi tümitada poliitikut ja ma ei arva, et euro on mingi paha asi. Antud lugu pole kiusu pärast kirjutatud, vaid tähelepanu osutamiseks. Lugu räägib rohkem sellest, milline on protsess, kuidas hinnad tõusma hakata võivad.\nSamas on selge, et poliitik peab suutma oma sõnade eest seista. Poliitikul on valida, kas öelda või mitte öelda, kas öelda üht või teist. Sama ka minul.\nLisatud: 21.07.2010 / 13:46\nMa ei esitle euro tulemist hinnatondina ja ei arva, et konverteerimisega kaasnev hinnatõus on midagi pentsikut. Vastupidi, ütlengi, et see on igal pool nii olnud ja tuleb ka Eestis. Oled ju isegi nõus, et Soomes hinnad ümardusid ja pigem ülespoole.\nSee on üks osa hinnatõusudest, aga siiski lisatõus, mis tuleb kiiremini kui majanduse üldine tõus. Vahepeal tuleb aeg, mil tarbija ostujõud on väiksem kui praegu. Ma tahan, et inimesed teaksid sellega arvestada, mitte et nad arvestaksid ministri kinnitusega, et hinnad ei tõuse ja hiljem avastaksid endil ootamatult raha vajaka olevat, sest kümme eurot näib nii väike raha olevat.\nLisatud: 21.07.2010 / 14:11\nSarnane ümardamine toimus ka ju krooni tulekuga.Ometi oli “ümardamishinnatõus” köömes nende hinnamuutustega,mille tõi kaasa järgnev majanduse areng.\nPannes kõrvu hinnaindeksid viimasel 10 aastal euro- ja mitteeuromaades,võib nentida, et viimastes on kallinemine toimunud oluliselt tempokam kui rahaliidu sees.\nEhk euro tulek toob küll ühe väikese tõusu kuid ohjab pikas perspektiivis hinnavohamist oluliselt tõhusamalt kui rahvuslik valuuta,olgu viimane või jäiga kursiga millegi külge seotud.\nLisatud: 21.07.2010 / 14:34\nEi ole võrrelnud hinnaindekseid ja üldse ei vaidlusta euro kasulikkust pikas plaanis. Ja ma ei tea ka, milline on muu maailma usaldus euro vastu pärast Kreeka pahanduste paljastamist.\nÜmardamise koha pealt me saame asjadest ühtmoodi aru ja see oli antud jutu sisu. Küllap on küsimus selles, kellele köömes, kellele kõhutäis. Ükski vihmapiisk ei arva, et ta tekitab lombi.\nLisatud: 13.04.2011 / 17:24\nNüüd tunnistab Härra Ligi, et tegelikult ikka hinnad tõusid aga ei tõusnud ka, sest tõusid vähe ja ta pole ütelnud, et euro hinda ei tõsta jne


Milliseid lilli maal istutada? Mitmeaastased aialilled - Samblikud\nKõik eesaedade, lillepeenarde ja lillepeenarde kohta - fotodel ja artiklitel\nRoosa tooni aed\nÜks varasemaid õistaimi on mitmeaastane bränd (Bulbocodium), mille suured roosad õied (läbimõõduga umbes 5 cm) ilmuvad aprilli lõpus otse maapinnast, isegi enne, kui lehed tagasi kasvavad. Igast mugulsibulast kasvab mitu õit ja suve lõpuks moodustub 2–3 uut lilli.\nSamal ajal või veidi hiljem õitsevad kolhikumid (Colchicum szovitsii) roosade lehtrikujuliste lillede ja laiade lehtedega ning Chionodoxi sort 'Pink Giant' roosade tähekujuliste õitega lahtistes graatsilistes õisikutes..\nChionodoxa õitseb üllatavalt kaua, mõnikord kuni 3-4 nädalat. Sellel säilib lõikamisel peaaegu sama dekoratiivne efekt: see on selle väikese (15 cm) varakevadise taime kimpude ja boutonnierite vastupidavuse edu saladus..\nMai alguses õitseb kandyk (Erythronium). Roosiaia jaoks sobivad sordid ‘Pink Perfection’ erkroosade õitega ja ‘Rose Beauty’. Pärast kahenädalast õitsemist kuivavad selle liigi lehed, seemned valmivad. Ülimalt dekoratiivne sort 'Eros', millel on arvukalt (kuni 25 tükki) tumeroosasid lihtõisi (läbimõõt 2,5 cm) ja mis asuvad tihedal kuni 21 cm kõrgusel õisikul. Hollandi hübriididest, mille õisiku kõrgus on 25-30 cm, on varajane heleroosa 'Anne Marie' ja roosa keskmine 'Pink Pearl'.\nMai alguses tõusevad intensiivsete roosade arvukate väikeste paksulehise bergenia (Bergenia crassifolia) väikeste õitega lilled, mis on kogutud suurtesse panikulaarsetesse õisikutesse, uhkelt lume all talvituvate luksuslike ümarate nahakate lehtede kohale..\nAprilli lõpus ja mai alguses õitseb kaunis hellebore (Helleborus), hoides talvel sõrmedega eraldatud leherootsu lehti lume all. Eriti head on hellebore-sordid - suurte roosade õitega 'Gertrude Frobel', 'Roseus Superbus' ja 'Hans Schmidt', läbimõõduga 6-7 cm.\nSamal ajal on madal mandel ehk uba (Amygdalus nana) kaetud roosa lillepilvega (sfäärilise põõsa kõrgus võib ulatuda 1,5 m-ni). Erkroosad üksikõied (läbimõõduga 2,5 cm) õitsevad samal ajal, kui lehed hakkavad avanema, mida saab näha vaid lähedalt. Seetõttu tajutakse õitseva uba pilti kui roosat pilve, mis hõljub talveunest ärgates maa peal 10–14 päeva..\nViimastel aastatel on laialt levinud kolmeharulised kuni 3 m kõrgused roosade ja tumeroosade õitega mandlid (A. triloba), mis asuvad tihedalt kogu võrsete pikkuses ja meenutavad kuju järgi väikeseid roose. Saavutades läbimõõdu 3 cm, ilmuvad nad mai esimeses pooles enne lehtede õitsemist ja säilitavad oma dekoratiivse efekti 2,5 nädalat.\nDekoratiivsed mandli tüübid on meie riigis üsna haruldased, kuigi need kaunid taimed väärivad õigustatult väärilist kohta igas aias ja mitte ainult valdava roosa paletiga: Gruusia mandli (A. georgia), mis tunneb end Kesk-Venemaal suurepäraselt; Ledeburgi mandlid (A. ledebourii), mille roosad õied ilmuvad varem kui teiste liikide puhul ja õitsemise periood ulatub 3 nädalani (selle sordi viljad ulatuvad 4 cm pikkuseks); Petunnikovi mandel (A. petunnikowii), moodustades kuni 1 m kõrguse väga dekoratiivse põõsa, mis on rohkesti roosade õitega.\nMai keskel õitseb floksi subulata rikkalikult. Selle roomavad võrsed, millel asuvad arvukad lilled (läbimõõduga 1-2 cm), moodustavad tiheda tihniku. Õitsvat roosat vaipa saab hõlpsasti laiendada, kui 1 ruutmeetri kohta istutatakse 50–60 juurdunud pistikut. Hea hoolduse (kastmine, söötmine, happeline muld ja hea valgustatus) korral floksid jälle õitsema - sügisel.\nMai alguses on tulbid mässulised: 'Pink Trophy lihtsate õitega ja' Peach Blossom 'kahekordsete õitega; neile järgnevad hilisemad sordid - sinise põhjaga roosa, tavaline 'Pink Supreme' ja 'Smiling Queen', hõbedase servaga roosa; liilia 'Gisela' lihtsate roosade õitega. Õitsemise lõpetavad kahekordsed hilised tulbid, mille hulgast saab eristada tihedat roosat ‘Eros’. Üks populaarsemaid hiliseid froteeriliike on kahvaturoosa koplik ‘Angelique’, mis õitseb mai lõpus.\nMais õitsevad puudetaolised pojengid, mis erinevalt rohttaimedest, kes vajavad palju päikest, võivad kasvada osalises varjus. Roosa paletiga aia jaoks sobib suurepäraselt tohutult heledate topeltlilledega (kuni 20 cm läbimõõduga) kopikas 'Reine Elizabeth'. Nõuetekohase hoolduse korral võib täiskasvanud taime, mille kõrgus on 80 cm, lillede arv ulatuda 100 tükini.\nMainida tuleks kiviklibu (Sedum spurium), mille lamavad varred moodustavad tiheda padja. Selle taime kaunid roosad õied (kõrgus 10–12 cm) koos suurte tolmustega kogutakse corymbose õisikutes, mis näevad suurepärased välja mahlaste sinakasroheliste lehtede taustal. Sedum false õitseb rikkalikult ja pikka aega maist augustini.\nMai lõpus ilmuvad maikellukesed, nende hulgas võib nimetada sorti Rosea, mida eristavad roosad õied.\nMai teisel poolel hakkavad õitsema sirelid, täites aia õrna ainulaadse aromaatse aroomiga. Roosiaeda saab kaunistada sordiga 'Alyonushka' hõbe-roosade suurte õisikutega, mille pikkus ulatub 25 cm-ni; Heleroosade suurte (2 cm) lilledega pruut; frotee pehme roosa väga aromaatne 'hellus'; 'Necker' heleroosade keskmise suurusega lilledega (1,5–1,8 cm), kogutud kuni 20 cm pikkustesse õisikutesse-sultanitesse.Väga hea sort ‘Madame Antoine Buchner’ suurte õitega (kuni 2,7 cm), mis on värvitud väga erinevates toonides: malvavi roosast kuni kahvatu valkjasroosa toonini. Selle hõredate paniklite-õisikute suurus on 27x10 cm. See sort õitseb keskmisel hilisõhtul.\nMai teisel poolel, asendades badani, õitsevad aia varjulistes nurkades hübriidsed vesilegiad - sordid 'Rosea' roosa-valge korolaga ja 'Rose Queen' roosakaslilla õitega.\nMais ilmuvad tagasihoidlikud karikakrad: kahekordne roosa sort 'Beauty Giant Rose', väga talvekindel, suurte (läbimõõduga 4 cm) õisikutega. Isegi suuremad (läbimõõt 5-6 cm) tihedad valge-roosa õisikud sordil 'Rose'. Karikakarde hea kääbus sort 'Geante de Chevrouse', mille kõrgus on vaid 10–12 cm, roosade pooltopeltõisikutega, mille läbimõõt on 5–6 cm. Ärge unustage suve alguses jagada kaheaastaseid karikakrapõõsaid ja istutada karikakrad uude kohta, vastasel juhul õitsemine nõrgeneb järsult. Emapõõsas, mille varred surevad koos vanusega keskelt välja, justkui jaguneks iseenesest 4-6 osaks. Delenki juurdub kergesti ja kiiresti ning jätkab õitsemist, siirdades hõlpsalt siirdeid.\nMai lõpus õitseb Aubrietia, moodustades 10–12 cm kõrgused erksad padjad. Enamikul Aubrietia liikidel ja sortidel on sinakasvioletses vahemikus õied, kuid nende seas on sordid „Gloriosa”, mis eristuvad erkroosades toonides. Pikk ja rikkalik õitsemine kuni juuni keskpaigani.\nRoosade varjunditega rooside sortide seas väärib tähelepanu talvekindel ‘Maiden's Blush’ tihedalt lõhnavate heleroosade õitega (läbimõõt 6-8 cm) rooside rühmast. 100-150 cm pikkuste parandajate hulgas paistab silma aromaatne proua kahvaturoosade tihedate topeltlilledega. John Laing'n'Heinrich Munch '.\nÄärmiselt dekoratiivseks eristab seda äärmiselt rikkalik ja pikaajaline õitsemine suurte heleroosade õitega, kultivar ’Mrs. John Laing 'on selle grupi parim. Parandatud roosid õitsevad juuni lõpus ja sageli (taas) suve lõpus, kuigi teine õitsemine on nõrk ja ebamugav. Hübriidsete teerooside seas väärivad tähelepanu sordid 'Pink Pearl' tihedate topeltroosade õitega ja 'Caroline Testout' kahekordsete suurte heleroosade õite ja nahkjate tumeroheliste lehtedega. Ilusad pehmed roosad topeltsordid 'Frieburg' ja 'Ophelia'.\nFloribunda rühmas paistab silma väga talvekindel võpsik ‘Poulseni roosa’, mille läikivad roosakad lõhelised keskmise suurusega lõhnavad topeltõied on kogutud õisikuteks 3–15 tükki; rühmas Grandiflora - sort 'Queen Elizabeth', millel on suured (läbimõõduga 10 cm) topeltlõhnalised erkroosa värvi lilled ja läikivad tumerohelised lehed. Seda sorti on pistikute abil lihtne levitada. Ronimisroosideks sobivad sordid 'New Dawn' kahvaturoosade nõrga lõhnaga topeltlilledega, 'Dorothy Perkins' topeltlõhnava roosaga ja 'Conrad Ferdinand Meyer7 suure lõhnava topeltroosaga.\nMai alpi liumägi kaunistuseks võib olla Arendsi sidrunhein (Saxifraga x arendsii) - tumeroosade õitega 'Purpurmantel', mis moodustab tiheda, 18-20 cm kõrguse padjapüünise. madalad varred.\nVäikeseleheline rododendron (Rhododendron parvifolium) õitseb mais. See on madala kasvuga igihaljas tihedalt hargnenud põõsas, 0,5–0,6 m kõrgune, keskmise suurusega roosade õitega, mis on paigutatud 2–5 tükki..\nHawthorn, eriti selle froteesordid, näiteks ‘Rosea Flore Pleno’, võib saada aia suurepäraseks kaunistuseks. Standardvormis on see hea murul üksikute istutuste korral. Viirpuu hekid on väga maalilised: mais-juunis kaunistavad nad lilledega, augustis-septembris lõõmavad nad suurte punaste puuviljadega, mis on samuti vitamiini- ja suhkrurikkad. Viirpuu ei vaja spetsiaalset pügamist, vajadusel hekid "trimmivad" suvel pärast õitsemist.\nÜletamatu ja kõige elegantsem roosiaia kaunistuseks võib olla dekoratiivne ploom, mis on Venemaa avarates ruumides seni liiga haruldane. Kuid Euroopas on peaaegu igas aias selline taim, mida nimetatakse kevadiselt õitsevate puude täheks..\nTegelikult ühendab taimede rühm nimega "dekoratiivne ploom" mandlite, virsikute, linnukirsside, okkade, aprikooside, kirsside ja maguskirsside dekoratiivvorme. Nad kuuluvad erinevatesse perekondadesse ja liikidesse, kuid neid ühendab funktsionaalne orientatsioon - nad kaunistavad kevadist aeda võimsa rikkaliku aastase õitsenguga.\nMitmekordsete ja topeltroosade lillede läbimõõt varieerub vahemikus 2 kuni 5 cm.Lisaks puudele on laialt levinud põõsasarnased vormid, hekkide jaoks kasutatakse mägra-, kääbus- ja maapinnakatte vorme. Kõik dekoratiivsed ploomid on tagasihoidlikud ja paljud neist võivad saada kõige peenuma aia ainulaadseks kaunistuseks..\nJuunis õitseb tagasihoidlik weigela, mida eristavad arvukad kahvaturoosad torukujulised õied ja valge äärega lehed (Weigela florida copt ‘Variegata’). See dekoratiivne põõsas võib oma aeglase kasvu ja kompaktsusega meelitada paljusid aednikke (täiskasvanud olekus ei ületa põõsa kõrgus 120 cm).\nAia roosat palet oma kahvaturoosa lihtsate arvukate õitega mitmekesistab tegevus - sordid 'Rosea' ja sordi 'Pearl Rosea' topelt roosad suured õisikud. Need 120 cm kõrgused põõsad, mis ei ole mulla suhtes kuigi valivad, võivad õitseda rikkalikult mitte ainult päikese käes, vaid ka osalises varjus, kuid nõuavad nii pleekinud võrsete kui ka vanade ja ebaproduktiivsete okste pügamist igal aastal..\nJuunis õitsevad risoomi-iirised, mille hulgas roosasid on väga harva, enamus sorte on värvitud sirelites, kollastes, sinistes, valgetes toonides. Teil on õnne, kui saate uhke roosade lilledega 'Pink Talcum' või 'Strathmore'. Aednik on eriti uhke selle üle, et oma aias hellitab punase habemega habemega tumeroosa iirist - sorti Chi-Chi, mis moodustab 80–85 cm pikkuse õisiku 5 suure kahevärvilise õitega, mis ilmuvad juunis. 'Chi-Chi' on hea nii ühetaimedes kui ka rühmas, moodustades suurepäraseid iridaariume.\nRohttaimed pojengid õitsevad juunis. Eriti dekoratiivsed on sordi 'Frosted Rose' suured topelt (läbimõõduga kuni 15 cm) roosad õied ja lõhetooniga (12 cm läbimõõduga) tumedad roosad õied tiheda kahepoolse sordiga 'Angelo Cobb Freaborn'. Huvitav hariliku pojengi (Paeonia officinalis) sort Rosea Plena, millel on suured roosad topeltõied.\nJuunis alustavad klematised oma triumfimarssi läbi aia, mille enamik lilli on värvitud sirelililla ja valge tooniga. Kuid nende seas on sorte, mis saavad oma õigustatud koha aias võtta roosa paletiga..\nSee sort on sireli-roosade lõhnavate keskmise suurusega lilledega (läbimõõt 5–8 cm) ‘Alyonushka’ ja intensiivselt roosade õitega vaarikavarjundiga (läbimõõt kuni 12 cm) ‘Hellus’, mis õitsevad veidi hiljem, juulis. Juunis õitsevad sordi 'Noored' klematise õied suured (kuni 17 cm läbimõõduga), kahvaturoosad, vaarikavarjulised. See on üks parimatest roosade õitega sortidest, õitseb septembrini..\nVälisvaliku sordid on väga populaarsed, nende hulgas tuleks eriti esile tõsta heleroosakaslillade õitega (läbimõõt 18 cm), karmiinpunase triibukujulise tähekujuliste ja tumepunaste porristega ‘Nelly Moser’. See sort õitseb rikkalikult juulist septembrini ja hea põllumajandustehnoloogiaga õitsevad aastased taimed istutamise aastal..\nKergelt roosakas-lillad väga suured lilled (läbimõõduga kuni 20 cm), punase triibuga ja punakaslillad tuuleveskid on sordiga “Marcel Moser”. Tema lilled peaaegu ei tuhmu ja iga taim hoiab soodsates tingimustes samaaegselt mitu tosinat lille lahti.\nOn võimatu mainimata mitmeaastaseid daaliaid, sagedamini kui teisi, mida kasutatakse mitte ainult aedade kaunistamiseks, vaid ka traditsioonilise lõikekultuurina.\nRohkesti õistavatest sortidest tuleks märkida anemoni ‘Siemen Doorenboos’ (läbimõõt 7–8 cm), tihedat roosat ‘Rose Preference’ (õisikute läbimõõt umbes 12 cm) pikkadel (kuni 30 cm) vartel; 'Rose Tendre' tohutute (17 cm) kahvaturoosade õitega valge alusega ja lõpuks 'Promotion' kuni 38 cm pikkuste vartega ja 21 cm läbimõõduga väga suurejooneliste kahvaturoosade õisikutega.\nImeilus sort 'Carried Angel' hiiglaslike (läbimõõduga kuni 22 cm) tihedate roosade õisikutega, atraktiivne ja 'Rose Effect' väikeste (6 cm) tihedate roosade õisikutega, millest ühel taimel on korraga lahustunud kuni 20 tükki.\nÄrge unustage tagasihoidlikke mitmeaastaseid lupiine, mis õitsevad juunis ja augustis (korduvalt) roosade lilledega, mis on kogutud tihedatesse ilusatesse küünlakujulistesse õisikutesse (sordid 'Roseus' ja 'Schlusselfrau').\nPaljusid juunist augustini aedasid kaunistavad mitmeaastase roosa püreetri (Pyrethrum roseum) dekoratiivsed suureõielised hübriidsed vormid: selle õisikud, mis meenutavad topelt- ja pooltopeltkarikakesi, näevad välja imeilusad kaunite pitsiliste hallroheliste lehtede taustal..\nRääkides mitmeaastastest taimedest, mis suvel aeda kaunistavad roosa õitega, ei saa kuidagi meenutada gypsophila (kachim), mis võib oma väikeste - lihtsate või kahekordsete - roosade õitega, mis on sirgutatud õhukeste vartega, õhulise kerguse igale kimbule. Ärgem unustagem avaldada austust venelaste poolt armastatud gladioolidele ja ennekõike sordile 'Picardi' kahvaturoosa värvi suurte õitega, kuni 140 cm kõrguste võimsate õisikutega.\nSageli võib aedades leida armsat lõhnavate õitega heleroosade narmastega kroonlehte, mis moodustab 15–22 cm kõrguse tiheda turba. See on mitmeaastase liiva nelgi (Dianthus arenarius f. Rosea) roosa vorm. Veelgi tavalisem on harilik nelk (D. plumarius), millel on üksikud heleroosad lõhnavad õied.\nNelk õitseb juunis-juulis ning meie värvilahenduseks sobivad hästi sordid 'Desdemona' tumeroosade õitega ja 'Granaatõun' karmiinroosade õitega. Türgi nelkide parimad roosad sordid on erkroosade (kuni 4,5 cm) lõhnavate õitega 'Rosakonigin' ja lõheroosa keskmise suurusega (2,2 cm) sakiliste kroonlehtedega 'Lachskonigin'.\nJuulis-augustis õitseb tagasihoidlik astilbe: sort 'Brunhilde' kuni 20 cm pikkuste heleroosade õisikutega ja 'Erica' roosade õitega, kogutud keskmise tihedusega 25 cm pikkuste õisikutega.\nKeskmise sõiduraja aedades võib väga sageli leida kaheaastase roosiõie või aedvarta (Althaea). Meie paleti parimaks sordiks on ‘Terry pink’, mis moodustab tihedaid kuni 100 cm kõrguseid õisikuid väga mahukatest erkroosadest õitest.... Sellise taime kõrgus on 2–2,5 m (poolkerakujulise õie läbimõõt on kuni 10–12 cm).\nPaniculata floksi varased sordid õitsevad juuni keskel. Kuid roosade värvidega aia jaoks sobivad kõige paremini juulis-augustis õitsevad sordid. Need on punase silmaga (läbimõõt 3,6 cm) erkroosade õitega inspireerimine, mis on kogutud tihedatesse lame-ovaalsetesse õisikutesse, ja 'Elenka' kahvaturoosade suurte õitega (läbimõõt 3,8 cm), valge silmaga, ümardatud õisikuga, läbimõõduga. 12 cm.\nHaruldane aed on täielik ilma üheaastasteta - callistefus (aastane aster), snapdragon, petuuniad.\nTasub pöörata tähelepanu üheaastaste astersortide ‘Rose Pink’, ‘Hellrosa’ roosade suurte peadega (läbimõõt 9–9,5 cm), ‘Rita’ ja ‘Olympia’ heleroosade õisikutega, hõbedase õitega (läbimõõt 10 cm) ja kääbus 'Zwerg Lackskarmin' 18 cm kõrgune tumeroosa õisiku-korviga.\nÜks parimatest levkoi sortidest hiiglaslike pommikujuliste rühmast, ulatudes kuni poole meetri kõrguseks, topelt läikivate valge-roosade õitega (läbimõõt 4,5 cm), moodustades kuni 23 cm pikkuse pärl-roosa õisiku, on sort 'Brilliantrosa'. Huvitav suureõieline hiiglaslik sort 'Diana', õitseb juunis, roosa koos tihedate topeltlillede (läbimõõt 5,5 cm) õitega, kogutud tihedasse õisikusse kuni 25 cm kõrguseks.Väga suured (kuni 6 cm läbimõõduga) tihedalt topelt erkroosad õied õisikutes. sordi 'Chamoisrosa' puhul kuni 25 cm. Märkimisväärsed sordid on 'Silver Pink' ja 'Rosetta', õitsevad juunist.\nParimate roosade õitega snapdragonide hulka kuuluvad roosade õitega roosa roosa, kuumade roosade huulte ja heledama toruga ‘Rose Marie’ ning roosakaspunase kroonlehtede ja kuuma roosa toruga ‘kirsipunane’.\nPaljude aednike lemmiklill on petuunia. Vanadest, pikka aega populaarsetest sortidest tuleb mainida kahvaturoosa 'Karmin Queen', uutest hübriidsortidest meeldis paljudele inimestele sordi 'Cherry Tart' erkroosade õitega (läbimõõt 6,5 cm).\nPeaaegu iga aed kasvab tagasihoidlikult, õitsedes väsimatult kuni väga külmakraadini kosmeya (parimad sordid on 'Sensation' ja 'Rosenelfe', erkroosade õitega), aga ka kolmekuune lavatera (Lavatera trimestris), mida nimetatakse hautmaks või aedroosiks..\nViinapuude ja ronimisaastaste abil saate mitte ainult luua muljetavaldavaid lilleseadeid, vaid ka täiendada või muuta maja või lehtla arhitektuuri.


20 parimat Nyxi kosmeetika- ja meigitoodet - Meigitooted\nSukhasana jooga (lihtne poos) - kuidas teha ja selle eelised\nUus kollektsioon disaineriseelikuid, mis panevad teid kõiki soovijaid tundma\nKrevettide söömise eelised ja ohud raseduse ajal\n12 lihtsat ja kaunist Gajra soengut naistele\n20 parimat Nyxi kosmeetika- ja meigitoodet\nNyx on meigibränd, mis on pälvinud professionaalide heakskiidu nii oma valemi kui ka geneeriliste inimeste heakskiitmise tõttu suhteliselt parema hinna tõttu. Alati on raske leida kaubamärki, mis rahuldaks inimeste kõiki vajadusi, olles samas ka kauakestev ja hea sõnastusega. Nyxi professionaalne meik on seega kõigil mõjuvatel põhjustel kogu tähelepanu pälvinud. Lisateavet Nyxi kosmeetika ja nende toodete kohta saate selle loendi abil,\nParimad Nyxi kosmeetika- ja meigitooted:\n1. NYX Professional Makeup Ultimate Multi-Finish Shadow palett:\nLauvärv võib teie silma ja kogu meigi välimust heledamaks muuta. Erinevate varjundite kasutamine ühes paletis aitab teil saavutada mitu välimust erinevatel puhkudel. Need Nyx lauvärvipaletid on ka selle kaubamärgi üks parimaid tooteid.\nPlussid Miinused:See palett sisaldab mitut tooni, mis muudab selle palju, kuna üksikute toonide ostmine võib olla kallis.\n2. NYX Professional Makeup Precision kulmupliiats:\nHästi tehtud kulmud võivad suurendada iga inimese ilu. Kuigi kõigil ei pruugi olla kõige paremad kulmud või nende kujuga probleeme, siis aja muutuse ja tänu sellele Nyxi kulmu täppispliiatsile saavad nüüd kõik oma kulmud endale meelepäraseks kujundada.\nPlussid Miinused:Kuna see on saadaval kahes toonis, saavad inimesed, kellel pole eriti tumedaid kulme, valida pruuni värvi, et vältida oma kulmude võltsimist.\n3. NYX Professional jumestuskontuuri intuitiivne palett:\nSelfide ja Instagrami ajastul on täiuslike nurkadega piltide klõpsamine muutunud trendiks, mida kõik jälgivad. Selle täiusliku ilme saamiseks on mugav kontuurjoonistus, mis aitab selle täiusliku lõualuu saavutada. Kontuuripaletti saab kasutada ka põsepuna paletina.\nPlussid Miinused:Töötab mitme toote nagu põsepuna ja lauvärviga.\n4. Hype'i väärt volüümi ripsmetušš:\nOn päevi, mil teil pole meik tuju, kuid te ei soovi, et inimesed tuleksid teilt küsima, kas olete haige, sest te näete liiga tavaline. Lihtne toode, mis võib muuta teie silmad elavamaks, on ripsmetušš. Nyx kosmeetiline volüümi suurendav ripsmetušš tagab, et teie ripsmed ei näeks mitte ainult pikemad, vaid ka suurema volüümiga.\nPlussid Miinused:Samuti võib ajakulutuses kulmude täpsuse tööriistana töötada. Muudab teie ripsmed loomulikult pikad ja atraktiivsed.\n5. Meik Total Control Drop Primer:\nPraimer mängib olulist rolli barjääri loomisel meie naha ja kogu meigi vahel, mida me rakendame. Selle barjääri loomine on oluline, kuna paljale nahale kantud meik võib põhjustada lööke ja mitmeid nahakahjustusi. Nyx Makeup Total Control Drop Primer tagab, et nahk jääb puutumatuks ja niisutatuks ka rohke meigikoguse korral.\nPlussid Miinused:Praimeri kasutamisel ei ole miinuseid, vaid ainult positiivne mõju nahale.\n6. Tagumik alasti pöörake teist põske:\nSageli satume kosmeetikatoodete ostmisel segadusse nii lauvärvi, põsepuna kui ka teiste toodete vahel. Nyx Professional Butt Naked Pöörake teist põske aitab meil selle probleemi ja segaduse lihtsalt lahendada. Palett koosneb lauvärvist, põsepunast ja valgustitest, mis on kokku pakitud ühte ilusasse karpi.\nPlussid Miinused:Palett koosneb mitmest neutraalsest toonist, mistõttu sobib see kõigile nahatoonidele, tehes sellest ideaalse valiku igal aastaajal.\n7. Vedel seemisnaha kreem huulepulk:\nMe kõik armastame mõnda aega oma huultel mingit värvitooni. Kuigi paljud inimesed hoiduvad huulepulga pealekandmise ideest, sest see muudab nende huuled kuivaks ja lõhenenud. Mida inimesed pole veel aru saanud, on see, et Nyx on leidnud oma probleemidele lahenduse. Nende vedel seemisnahast kreemjas huulepulk libiseb huultel nagu või ja jääb huultele kahju tekitamata.\nPlussid Miinused:Huulepulk on saadaval tõeliselt kaunites toonides, mis pakuvad jällegi kõigile midagi.\n8. Nofilteri viimistluspulber:\nKui meik on hästi peale pandud, on oluline see oma kohale sättida. Kui paljud inimesed kasutavad seadet pihustavat ainet, on esimene välimus seadistav toode kompaktne pulber. Nyx Professional ilma filtrita viimistluspulber lisab teie meigile viimase viimistluse, andes sellele palutud veatu ilme.\nPlussid Miinused:See on üks parimaid viimistluspulbreid, mis India turul saadaval.\n9. Meigivõi läige:\nTaskukohane huulepulk, mis annab teie huultele keskmise või täieliku katvuse, on Nyx Professional meigivõi läige. See on huultel võiselt pehme, pakkudes seega abi isegi lõhenenud või kuivanud huultele ja libisedes edasi ilma ebamugavustundeta.\nPlussid Miinused:Huulepulgal on järelmaitse, mis võib vähestele olla imelik, kuid enamusele kindlasti meeldiv.\n10. Kauakestva meigikomplekti sprei:\nIga meigikunstnik või professionaalne inimene vannub seda toodet, meigikomplekti spreid. Sätestatud pihusti tagab, et kogu see raske töö ja aeg, mis on investeeritud veatu välimuse saavutamiseks, ei too midagi kaasa. Kihistuv sprei on nagu fiksaator, mis teeb tööd selle tagamiseks, et meik püsiks ühes kohas.\nPlussid Miinused:Oluline on veenduda, et tahke pihustus pihustatakse eemalt, nii et see kataks kõik näopiirkonnad.\n11. Total Control Drop Foundation:\nOn päevi, mil meie nahk otsustab vähem tervislik välja näha, sellisel juhul teeb sihtasutus tööd, et varjata kõiki meie nahal esinevaid tuhmuse märke. Sihtasutus on iga meigikunstniku jaoks kõige olulisem meigitoode igal juhul, kuna see tagab, et inimene ei tundu kulunud ja selle ülesandega saab Nyx Professional Makeup Total Control Drop Foundationi abil hästi hakkama.\nPlussid Miinused:See on tindipudelitüüpi pakendis koos tilgutiga, mis kinnitab, et iga tilk muudab midagi.\n12. Born to Glow vedeliku valgusti:\nMõnikord ei toimi miski meie ilu suurendamiseks piisavalt hästi. See on siis, kui valgustaja on mugav. Hõõguv sündinud Nyx annab meie nahale hästi nähtava sära, mis sulandub loomulikult, andes nii teie näole kui ka teistele kehaosadele ilusa täiustatud ilme.\nPlussid Miinused:Valgustit on saadaval erinevates toonides, mis on üks Nyxi tipptooteid.\n13. HD Photogenic peitekreem:\nKeegi ei armasta oma nägu igapäevaselt meigiga katta, eriti kui tegemist on vundamendiga. Vundament võib kohati hakata tundma kooki ja nahka raskelt. Igapäevasest vundamendidilemmast vabanemiseks tuleb sulle appi peitekreem. Kanna oma Nyx HD Photogenic Concealer Wand nahka niisutava kreemiga ja vaata laitmatult mõne minutiga.\nPlussid Miinused:See on üks parimaid tooteid Nyxi meigikollektsioonist tänu oma täiuslikule valemile, mis sulandub õrnalt nahale, varjates kõik plekid ja laigud.\n14. Makeup Wonder Stick:\nAegadel, kui teil pole tegelikult tuju vedelat jumestuskreemi või peitekreemi kasutada, pöörduge meigi täieliku vältimise asemel meigi imepulga poole. Nyx Makeup Wonder stick on tahke vundamendi koostis, mis lihtsalt libiseb nahal nagu Chapstick ilma probleemideta.\nPlussid Miinused:Võimalik, et see toode ei pruugi seguneda kõikidele nahatüüpidele, samuti ei paku see täielikku katvust.\n15. pooride täiteaine:\nÜks halvemaid stsenaariume on kõigil, kellel on rasune, kuiv kuni normaalne nahk, avatud poorid. Avatud poorid meelitavad mustust ja tekitavad liigset rasu, mis viib mustade täppide, valgete peade ja akneni. Kasutage Nyx Pore täiteainet veendumaks, et teie nahk jääb õlivaba ning poorid on selged ja nähtamatud.\nPlussid Miinused:See on väga hea toode suurte pooride ja rasuse nahaga inimestele.\n16. Lauvärvi alus:\nTäpselt nagu me vajame enne naha jumestamist aluskreemi, vajavad ka meie silmad enne meigiga rünnamist teatud kaitset. Alus aitab ka silmalaugudele anda neutraalse ühtlase tooni, mis aitab lauvärvi paremini sulanduda ja nähtavamaks.\nPlussid Miinused:Sellel tootel pole erilisi märkimisväärseid miinuseid.\n17. Jumbo silmapliiats:\nKas soovite meigi vahele jätta, kuid ärge tunduge igav, haige või tavaline Jane, siis pange see kõik ja vali lihtsalt Nyx Professional Jumbo silmapliiats. See silmapliiats libiseb kergesti silmade välimisel ja sisemisel veepiiril, põhjustamata ebamugavusi.\nPlussid ja miinused: Kuna tegemist on jumbo suurusega silmapliiatsiga, on tõenäosus, et kohl levib rohkem kui vaja.\n18. Eepiline tindivooder:\nKohl toimib nagu täiuslik toode, et teie silmi esile tõsta, kuid silmapliiats on see, mis lisab lisatooni ja muudab teie silmad veelgi glamuursemaks. Nyx Professional Makeup Epic Ink Liner mitte ainult ei paranda teie silmade värvi, vaid muudab need ka ahvatlevaks.\nPlussid Miinused:Silmalaineri liiga kauaks jätmine võib põhjustada infektsioone ja silmaallergiaid.\n19. mattkeha bronzer:\nMiski ei tee kehaosa esiletõstmise tööd paremini kui pronks. Nyx Professional Matte Body Bronzer on ideaalne valik neile inimestele, kes soovivad saavutada täiuslikku lõualuu, kõrge teraga nina või lihtsalt mõnda täiendavat kõverat.\nPlussid Miinused:Puuduvad olulised tagajärjed kui sellised.\n20. matt huulepulk:\nMe kõik armastame toitu ja jooke, mida me ei armasta, on see, et huulepulgad määrduvad nende ühiste ülesannete täitmisel. Nyxi huulekreem või paremini tuntud kui üks Nyxi tipptooteid annab mattviimistluse, ilma et see oleks määrdunud ega pungituks ning püsib kaua.\nPlussid Miinused:See on üks parimatest huulepulkadest, kuna see on kerge ja jääb määrdumatuks. Samuti muudavad saadaolevad värvid sellest ühe nõutuma huulepulga.\nNyx Makeup kollektsioon tagab, et iga inimene leiab endale meigitoote, mis vastab kõigile tema vajadustele ja nõuetele. Kõigi toodete all saadaval olevate toonide ja tüüpide mitmekesisus näitab, et bränd usub toitlustamises igat tüüpi inimeste vajadusi.\n1. Kust saab osta Nyxi huulepulka?\nNyxi huulepulgad on saadaval kõigis juhtivates kosmeetikakauplustes. Toode on veebis müügil ka kuulsatel veebisaitidel nagu Nykaa ja Amazon.\n2. Kust saab osta Nyxi meigitooteid?\nLevinumaid Nyxi tooteid saab Amazonist hõlpsasti leida, teiselt poolt aga ka juhtivatelt kosmeetikapoodidelt ning tooteid müüvad ka meigitoodete veebisaidid.\n3. Kas Nyxi meigitooted sobivad kõigile nahatüüpidele?\nNyxi meigitooteid on saadaval erinevates kategooriates, mis sobivad normaalse ja rasuse nahaga inimestele. Õrna nahaga inimestele on soovitatav pöörduda arsti poole ja alles seejärel kasutada mis tahes tooteid.\nuusimad anarkali kleidi mustrid\nlihtne katusekujundus kodukatuseks\nparim täppidega pongal kolam


Kinnisvaraekspert: kasvavad palganumbrid kergitavad ka Eesti korterihindu - Kinnisvara - Kodustiil\n1. veebruar 2017, 19:55\n«Eesti aktiivsema kinnisvaraturuga linnade korteripakkumine pööras 2016. aastal langusesse. Vähenev pakkumine tõi endaga kaasa nii korterite pakkumishindade kui ka tehinguhindade tõusu. Arvestades palgakasvust tulenevat ostujõu suurenemist, jätkub korterite hinnatõus ka alanud 2017. aastal,» prognoosib kinnisvaraportaali KV.EE juhataja Tarvo Teslon.\nTa ütleb, et Tallinna korteripakkumise vähenemise taga on suures osas elamispindade arendusprojektide turule tulemise pidurdumine 2016. aasta lõpus. Uusi kortereid küll tuleb müüki juurde, kuid mõnevõrra aeglasemas tempos kui varasemalt. Teslon selgitab, et arendusprojektide müüki tulemise vähenemise taga ei ole pealinna arendajate tahtmatus kinnisvara arendada. Pigem põhjustab vähesemat uute korterite pakkumist asjaajamise keerukus, mis ei luba endise kiirusega ehitusloani jõuda.\n«Kui pakkumist juurde ei tule, nopitakse olemasoleva seast paremad palad välja. Väiksem konkurents allesjäävate korteripakkumiste vahel võimaldab kinnisvaramüüjatel hindu tõsta ja seda nii uuemate kui ka vanemate korterite sektoris,» analüüsib Teslon olukorda.\nKorterite pakkumishinnad Tallinnas-Tartus-Pärnus on KV.EE portaalis aastatagusega võrreldes kerkinud üsna ühtlaselt 5–7 protsenti. Korteritehingute hinnad on aga kerkinud 7–9 protsenti.\n«Korterite tehinguhinnad kerkivad kiiremini kui pakkumishinnad, sest pakkumishinnad ehk kinnisvaramüüjate hinnaootused on kasvanud juba 2015. aastast alates. Korterite tehinguhinnad aga püsisid alates 2015. aastast poolteist aastat paigal ja sööstsid siis äkiliselt tõususuunas alles möödunud aasta teises pooles,» kommenteerib portaali juht.\nAlanud aasta korterite hinnatrendid sõltuvad Tesloni sõnul eelkõige sellest, kas pakkumist tuleb juurde või jääb jätkuvalt vähemaks. Ta ütleb, et oma roll on kasvaval palgal, mis ühest küljest suurendab uute korterite ehitushinda. Teisalt kasvatab palgatõus koduostjate ostujõudu.\n«Arvestades, et ostujõud suureneb ja pakkumine püsib vähenemise järel tõenäoliselt pigem stabiilsena, võib prognoosida, et korterite hinnad liiguvad ülespoole. Pole väga tõenäoline, et näeme endistele aegadele omaseks saanud kümneprotsendilisi kasvunumbreid, kuid viie protsendi lähedal olev hinnatõus ostjaid ei murra,» prognoosib Teslon.


Helen Keller – Kuulmisabi - Kuulmislangus, Kuulmispuue, Tinnitus, Kõrvakuulmine, Meiere Tõbi, Kuuldeaparaat.\nHelen Adams Keller (27. juuni 1880 Tuscumbia, Alabama – 1. juuni 1968) oli pimekurt ameerika kirjanik, poliitiline aktivist ja lektor. Heleni kui pimekurdi õpetas teiste inimestega normaalselt kommunikeerima Anne Sullivan.\nAmeerika Sotsialistliku Partei ja IWW (Industrial Workers of the World) liikmena oli ta veendunud sõjavastane ning propageeris naiste valimisõigust, tööliste õigusi ja sotsialismi.\nKeller külastas ka paljusid riike, näiteks Soomet 1957. aasta kevadel.\nHelen sündis kapten Arthur H. Kelleri ja Kate Adams Kelleri, kes oli Robert E. Lee teine nõbu, peres. Kellerite juured ulatusid Saksamaale. Sündides ei olnud Helen pime ega kurt. 19-kuuselt jäi ta raske haiguse tõttu pimedaks ja kurdiks, pisut hiljem kaotas ka kõnevõime.\nSeitsmeaastaselt oli ta leiutanud üle 60 erineva märgi, millega sai kontakteeruda oma perega. Aastal 1886 luges Heleni ema Charles Dickensi kirjutatud märkmeid, kus räägiti pimedast lapsest Laura Bridgmanist – loetu inspireeris Kate'i, et rääkida Baltimore'i spetsialistidega, kelle soovitusel Heleniga tegelema Alexander Graham Bell, kes tollal tegeles just kurtide lastega. Bell omakorda soovitas perel viia Helen Perkinsi Pimedate Instituuti, kus Helen ka oma õpinguid alustas. Heleni õpetajaks hakkas 20-aastane Anne Sullivan. Nende lähedane sõprus kestis 49 aastat.\nHeleni õpingud jätkusid New Yorki kurtide koolis, hiljem õppis ta koos tavaliste tüdrukutega Cambridge'i Noorte Daamide Koolis. Aastatel 1900–1904 Radcliffi kolledžis. Õpingute järel valdas Helen peale emakeele ka prantsuse, saksa ja ladina keelt.\nHelen kirjutas mitu autobiograafilist teost.\n1902 "Minu elu" (eesti k. 1995)\nPärit leheküljelt "http://kuulmisabi.kuusit.ee/index.php?title=Helen_Keller&oldid=777"\nViimane muutmine: 19:55, 7. oktoober 2015


Osaajaga Psühholoogia PhD Wales - Doktorantuur 2018\nParimad võimalused Osaajaga õpinguteks! Võta ülikoolidega Wales otse ühendust! Alusta Psühholoogia doktoriõpinguid sobivas ülikoolis!\nOsaajaga Psühholoogia doktorantuur Wales ja kogu info parimate õppeprogrammide kohta siit. Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\n1 Tulemused Psühholoogia, Wales Filter\nülikoolis Osaajaga 3 - 7 aastat August 2018 Suurbritannia Cardiff\nDoktorikraad Kohtuekspertiisi psühholoogia poolt heaks Health Care kutseseaduse nõukogu (HCPC), ning see on ainus Briti Psychological Society akrediteeritud programm Walesis. [+]\nJärgmisel omastamine Top-Up doktor vaid on september 2014 Järgmine omastamine kogu doktor programm on september 2015.\nPaindlikkus on sisuliselt meie lähenemine õpilaste õppes. Doktorikraad programmi hõlbustab üliõpilaste sisenevate ja sealt väljuvate erinevates kohtades programmi raames sõltuvalt vajadustele üliõpilane. Nii täis doktor Programm koosneb: - ... [-]\nLink to and share "Osaajaga Psühholoogia PhD Wales - Doktorantuur 2018"


Wednesday, 10.10.2018, 13:00\nWednesday, 10. october 2018, kell 13:00\n1. 13:01 Kultuuriautonoomia\n2. 13:10 10.–11. detsembril 2018 Marokos allkirjastatav ÜRO immigratsiooniteemaline dokument\n3. 13:14 Hoolduskoormus ning raske ja sügava puudega inimeste isiklik abistamine\n4. 13:23 Surrogaatemadus ja lapsendamine\n5. 13:29 Maksupoliitika\n6. 13:39 Sotsiaalteenuste osutamine\n7. 13:44 Eesti mittealaline liikmesus ÜRO Julgeolekunõukogus\n8. 13:52 Tööjõumaksud\nHetkel on kohal 29 Riigikogu liiget.\nValitsusliikmetest on infotunnis peaminister Jüri Ratas, sotsiaalkaitseminister Kaia Iva ja välisminister Sven Mikser. Annan võimaluse ühe lisaküsimuse esitamiseks.\nTraditsiooniliselt vastab esimesena peaminister Jüri Ratas. Küsib Jürgen Ligi. Palun, Jürgen Ligi!\nAitäh! Härra peaminister! Te olete siin saalis ignoreerinud kõiki küsimusi eestikeelse õppe kohta, olete alati hakanud rääkima eesti keele õppest. See on selge positsioonivõtt: te toetate seda, et venelased oleksid segregeeritud ja teie valijaskond elaks omaette ega lekiks. Aga nüüd on teie erakond hakanud rääkima ka kultuuriautonoomiast. Vaat sellele te leidsite kohe sooja sõna. Te ütlesite, et te toetate seda ja Eesti seadusi. Ma ei tea, kui palju te küll aru saite, millest jutt on, aga see oli väga toetav avaldus, mis te tegite. Öelge, kas see on teie põhimõtteline valik ja poliitika, et venelased peavad elama eraldi, mõtlema teisiti, töötama mujal ja suhtlema ainult omavahel.\nAustatud Riigikogu esimees! Väga auväärt Riigikogu liikmed! Hea küsija, austatud Jürgen Ligi, teil on minu meelest alati suurepärased küsimused ja selle poliitretoorikaga, milleks teie suuteline olete, ma ei julge küll võistelda. Te suudate panna oma küsimusse kokku taeva ja maa ning keerata selle siis veel 180 kraadi teistpidi.\nMa tulen kõigepealt segregeerituse juurde. Ma siiralt arvan seda, et me peame pingutama – nii auväärt Riigikogu liikmed, aga ka valitsusliikmed, kõik Eesti kodanikud –, selleks et kõik need 1,3 miljonit inimest, kes Eestimaal elavad, tunneksid ennast siin meie inimestena. Me peame pöörama sellele tähelepanu, olenemata sellest, mis on nende sugu või rahvus või vanus või poliitiline veendumus. Seda ütleb ka meie konstitutsioon, põhiseadus.\nNüüd kultuuriautonoomiast. Tõesti, ma austan seadust või seadusi, mille kohta te küsisite. Eesti Vabariigi põhiseaduse II peatüki "Põhiõigused, vabadused ja kohustused" § 50 annab vähemusrahvustele õiguse luua rahvuskultuuri huvides omavalitsusasutusi vähemusrahvuste kultuurautonoomia seaduses sätestatud tingimustel ja korras. Kui võtta ette vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus, mille on Riigikogu vastu võtnud 1993. aastal, siis see näeb näiteks § 2 lõikes 2 ette võimaluse, et vähemusrahvuse kultuuriomavalitsusi võivad moodustada saksa, vene, rootsi ja juudi vähemusrahvusest isikud ja nendest vähemusrahvustest isikud, kelle arv on üle 3000. Nii et ma tõesti toetan Eesti seadusi.\nAitäh! Eks teie huvi on ju arusaadav, aga Eesti riigi huvi on alati olnud see, et kultuuriautonoomia kehtiks väikestele rahvakildudele ja et see ei tekitaks ühiskonna lõhestatust juurde. Te nimetate seda, mida ma räägin, poliitretoorikaks. Reaalsus on see, et teie valijad surevad varem, nad on kehvema haridusega, neil on kehvemad töökohad ja nad elavad kehvemates tingimustes. Seda kõike toodab killustatud, lahutatud haridussüsteem ja katkine sotsiaalne võrgustik. See ei ole poliitretoorika, see on inimarengu aruande põhiline kokkuvõte. Öelge nüüd siiski, kas te võtate selle ühiskonna liitmiseks midagi ette, et EKRE ei saaks enam öelda, et venelased reedavad Eesti riiki, ja et me tõesti ei näeks kahe rahvuse puhul nii erinevaid hakkamasaamise tingimusi.\nAitäh! Ma võtan iga päev selleks midagi ette. Ja võtan ka järgneva kahe minuti jooksul ette, selleks et mitte Eestit lahutada, meie inimesi lükata eri nurkadesse, nagu te soovite, vaid neid tõesti liita, nagu teie vähemalt lõpus oma retoorikas välja ütlesite – ka see on suur asi. Kui räägiti kultuuriautonoomiast, siis ütles teie erakonna sisuline juht Kristen Michal kohe, et see tähendab seda, et Ida-Virumaa viiakse Venemaa Föderatsiooni alla. Te teate väga hästi, et kultuuriautonoomia ei ole seotud ühegi territoriaalse osaga Eestimaast. Ei ole see nii olnud ka rootsieestlastele või ingerisoomlastele.\nMa saan aru, et te olete kogu aeg tahtnud ennast Eesti ühiskonnas väljendada kui inimesena, kes teab Eesti fiskaalpoliitikat kõige paremini. Nüüd te teete uue hüppe ja hakkate rääkima, kelle valijad surevad varem ja kelle valijad elavad kauem. Seda on ausalt öeldes päris võigas kuulda. Ma usun, et igalühel on oma saatus, mis määrab selle, kui kauaks talle on päevi, tunde ja aastaid siin elamiseks antud. Ärge teie seda otsust tehke. Tõsi on see – ma julgen seda täiesti veendunult öelda –, et praeguse valitsuse ja koalitsiooni jaoks on oluline, et kõikides Eestimaa kohtades saaks võimalikult hästi elada. Eesmärk on, et inimesed, kes siin elavad, olgu Saaremaal või Peipsi ääres, olgu Põlvas või Tallinnas, tunneksid ennast hästi, et neil oleks võimalik panna oma lapsi kooli ja lasteaeda, et neil oleks töökohad ja liikumisvõimalused. Eks selleks peab ka riik astuma teatud samme, et ehitada infrastruktuuri, sh viimast miili.\nAitäh, hea eesistuja! Hea peaminister! Toetudes Jürgen Ligi küsimusele, tahan küsida seda, kas te oskate öelda, kui mitme aasta tegematajätmistele keelepoliitikas ja kultuuriautonoomia küsimustes peab praegune valitsus vigade paranduse tegema.\nHärra Riigikogu esimees, kuna küsimust ei olnud hästi kuulda, kas ma tohin paluda selle küsimuse teist poolt korrata?\nKüsimus oli selline: kui mitme aasta Reformierakonna tegematajätmistele kultuuriautonoomia ja keeleküsimustes peab praegune valitsus vigade paranduse tegema?\nAitäh! Praegune valitsus, nagu te teate, töötab vastavalt meie seadustele ja korrale järgmiste korraliste valimisteni, mis on 3. märtsil 2019. Siis annab kõrgeim võim hinnangu, mis erakonnad on järgmises Riigikogus ja kes moodustavad koalitsiooni ehk valitsuse.\nMa olen vähemalt enda töös tunnetanud ja pidanud oluliseks seda, et ma ei soovi näidata näpuga, mis on jäänud viimase 17 aasta jooksul tegemata või mida oleks võinud teha paremini. Kokku võttes on need ju Eestimaa inimesed, kes siin elavad. Need on need inimesed, kes lähevad lasteaeda ja kooli, kes peale kooli lõpetamist soovivad minna ametikooli või ülikooli edasi õppima ja kes peale seda lähevad tööjõuturule. Ma arvan, et see on Eesti riigi kohus ja ülesanne anda neile kõik võimalused nendes konkurentsitingimustes, et neil oleks hea keeleoskus ja nad saaksid tööjõuturul hästi konkureerida.\nJa see lause, et kõik 1,3 miljonit on meie inimesed, ei olnud suusoojaks öeldud lause. Võtame kas või riigikaitse, millest me väga palju räägime ja põhjendatult räägime. Ma arvan, et Eesti riigi kaitsmine algab sellest, kui tugev on meie ühiskond, kui tugev on iga indiviidi tunnetus siin ühiskonnas, kui tugev on meie patriotism, isamaa-armastus. Nii Riigikogul kui valitsusel tuleb teha kõik selleks, et sellele kaasa aidata.\nKui kaua läheb aega teatud vigade parandamiseks? Mõned vead saab ruttu ära parandada. Mulle meenub, et me oleme siin palju härra Aivar Sõerdiga majandusteemadel diskuteerinud. Ta on alati majanduskeskkonna pärast mures olnud. Võtame majutusasutuste käibemaksu: seadustesse oli ju 14% sisse pandud, aga see sai paari nädalaga ära muudetud, et käibemaks oleks edasi 9%. Nii et oleneb probleemikäsitlusest.\nJärgmine küsimus on välisminister Sven Mikserile, küsib Henn Põlluaas. Palun, Henn Põlluaas!\nAitäh! 10.–11. detsembril toimub Marokos ÜRO konverents, kus kavatsetakse allkirjastada ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepe – väga hull pealkiri. Dokumendi peamine ja läbiv eeldus on, et ränne on hea ja vältimatu, kuigi Euroopa immigratsioonikriis on täiesti selgelt vastupidist tõestanud, ja leppega seatakse riikidele terve rida kohustusi. Kuna tegemist on äärmiselt vastutustundetu leppega, mis täiesti selgelt inspireerib kümneid või isegi sadu miljoneid inimesi migreeruma heal järjel olevatesse riikidesse, on terve hulk riike – USA, Austraalia, Ungari, Austria jne – teatanud, et nemad ei kavatse sellele allkirja anda. See kokkulepe on vastuolus nende riiklike huvidega ning riivab ...\n... nende suveräänsust. Küsimus: kas Eesti kavatseb sellele alla kirjutada, teades neid negatiivseid tagajärgi? Ja kui kirjutab, siis kuidas te seletate sellist otsest Eesti huvide ja suveräänsuse rikkumist?\nAitäh, hea küsija! Tore, et istungile jõudsite. Kindlasti on erakordselt mõistlik jääda Riigikogu saalis mõtteid vahetades ja ka küsimusi esitades tõe piiridesse. Tõsi, Marokos Marrakechis toimub tseremoonia, millel allkirjastatakse tegelikult kaks dokumenti: üks neist on globaalne ränderaamistik ja teine on globaalne pagulasraamistik. Mõlemad on circa kahe aasta jooksul pikalt ette valmistatud ja läbi arutatud dokumendid. Nii nagu ÜRO Peaassamblee dokumentidega ikka, on ka globaalne ränderaamistik õiguslikult mittesiduv ja tagab riikidele täiesti suveräänse õiguse riigisiseste rändepoliitikate kujundamisel ja elluviimisel, samuti oma piiride kaitsmisel. Nii et teie küsimuses toodud eeldus on ebatõene, nii nagu ka küsimus sellest, millise hinnangu annab see dokument rändele.\nRänne on tõenäoliselt küll vältimatu, nagu te ütlesite, aga kindlasti on rändel nii positiivseid kui ka negatiivseid aspekte. Ja tegelikult käsitleb see kooskõlastatud rändeleppe eelnõu 22 valdkonda, sh lisaks rände algpõhjuste ja tõuketegurite lahendamisele näiteks ebaseadusliku rände vähendamist ning tagasisaatmist ja tagasivõttu, inimkaubanduse ja inimsmugeldamise ennetamise ja takistamise küsimusi, piirihaldust ja piirikaitset. Nii et tegemist on väga mitmetahulise ja rännet tema komplekssuses käsitleva dokumendiga. Tõepoolest, Eesti on ka mõlema dokumendi koostamisel osaline olnud ja ...\nMeie president kavatseb ka Marrakechis toimuval tseremoonial osaleda. Nii et Eesti tõepoolest, nõustudes nende ...\n... lepete eesmärkidega, ka liitub nende lepetega.\nNüüd veel suurem aitäh! Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.\nJärgmise küsimuse esitab Krista Aru ja see on sotsiaalkaitseminister Kaia Ivale. Palun, Krista Aru!\nAitäh, härra juhataja! Lugupeetud proua minister! Eelmise aasta 30. novembril lõppes suur uurimis-, kaardistus- ja analüüsitöö, mis puudutas hoolduskoormuse tegelikku olukorda ja ka kõiki neid probleeme. Probleemid said kaardistatud ja ka järeldused, mis tehti, olid väga pädevad. Minu esimene küsimus on, kas nüüd, peaaegu aasta hiljem, on valmis ka mingid standardid, millele peaks need teenused kohalikes omavalitsustes vastama. Üks neid probleeme, mida rõhutati, oligi see, et teenuste ja abi tase on kohalikes omavalitsustes väga erinev. Kas need standardid ja juhendid on nüüd valmis?\nHead Riigikogu liikmed! Aitäh küsijale! Tõepoolest, küsimus on väga asjakohane ja väga oluline. Vaatasime eelmisel aastal rakkerühma tööd ja võtsime selle pealt tööd edasi kavandades aluseks kaks perspektiivi. Üks on see, mis me saame kohe kiiresti ära teha, ja teine pool on see, mis tähendab pikemaajalist ümberkorraldust ja ei saa ilmselt väga päevapealt tulla.\nMis on juba sellest aastast muutunud? Me kinnitasime ära esmased abinõud hoolduskoormuse vähendamiseks. Nende hulka kuulub näiteks uus teenus, mis selle aasta algusest rakendus raske ja sügava puudega isikutele, psüühilise erivajadusega isikutele – intervallhoid, päevahoid. Teine teenus, mis on sellest suvest rakendunud, on hooldajale lisapuhkepäevade võimaldamine, mida te ka siin menetlesite ja mis on seaduse jõu saanud. Veel on töös hoolduse koordinatsiooni projekt, mis viib keerulisema abivajadusega inimeste puhul kokku sotsiaal- ja tervishoiupoole ning aitab neid kiiremini teenusele. Lisaks sellele kirjutati augustis alla dementsuse kompetentsikeskuse lepingule ja Eesti parimad jõud on valmis sinna enda panust panema. Kaardistamise käigus selgus, et see on üks oluline valdkond, kus Eestis ei ole veel väga palju ära tehtud, õieti on vähe tehtud. Aasta lõpus tuleb ka taotlusvoor, kus on võimalik taotleda raha nende kohtade loomiseks.\nAga nüüd teenuse standarditest. Kõigepealt, selleks et hinnata perekonna rolli, kui suur peaks olema ka rahaline osa näiteks hoolduskoormuse ja ülalpidamiskohustuse puhul, valmis eelmisel aastal konkreetne juhend, mida me ka kohalikele omavalitsustele tutvustame. Ja praegu, sügisel, on kohalikele omavalitsustele, teenusepakkujatele ja spetsialistidele käimas koolitustevoor, kus neid juhendeid ka tutvustatakse.\nAitäh, härra juhataja! Aitäh, proua minister, vastuse eest! Ma küsingi siit edasi. Raske ja sügava puudega inimesed vajavad sageli abi ja toetust – eriti siis, kui nad tahavad ise eluga toime tulla ning ka täie või osalise koormusega töötada ja tööle jõuda. Kohalik omavalitsus peab neid siis rahaliselt toetama kas professionaalse hooldaja või lihtsalt tugiisiku palkamisel. Kas ja kuivõrd on jõutud tegelda sellega, et kohaliku omavalitsuse toetus selle hooldaja palkamiseks oleks üle Eesti võrdlemisi sarnase suurusega? Me teame, et siin Tallinnas on üks hind, aga võib-olla Otepää vallas on hoopis teine hind ja selle puudujääva osa peab inimene ise katma. Kas selle probleemiga on tegeldud?\nAitäh! Ma kasutan võimalust öelda veel eelmise vastuse jätkuks – küsisite just nende juhendite kohta –, et jah, kvaliteedijuhiseid on Sotsiaalkindlustusamet koostanud. Neid on ka tutvustatud, aga kindlasti on siin veel pikk tee minna.\nAga te küsisite nüüd konkreetselt raske ja sügava puudega isikute kohta. Sotsiaalhoolekande seaduses on ju erinevaid võimalusi, kuidas saab isikut abistada. Mõned neist ei eelda puuet, mõned eeldavad. Toon sealt välja kolm: üks on isiklik abistaja, üks on hooldaja ja üks on tugiisik. Nii et tegelikult on võimalik valida nende hulgast sobivaim variant. Ka nende tasustamise praktika on praegu erinev. Kuna isikliku abistaja palkamine on üks sellistest teenustest, mida ka ESF-i projektidest toetatakse, siis nende tasudega isegi ei ole kohalikes omavalitsustes niivõrd suurt probleemi. Kuigi jah, võib öelda, et tasud on pisut madalad: jooksvalt on raske inimesi leida. Pigem on meil probleeme hooldajatoetusega, mis tõesti kohalikes omavalitsustes drastiliselt erineb. Need on pisut erinevad teenused. Hooldamise puhul on oluline hoolduse komponent, isikliku abistamise puhul aga tõepoolest see, mida te kirjeldasite. Näiteks liikumis- ja nägemispuudega isikul on vaja sisuliselt uusi silmi ja uusi käsi, mis aitavad teda nendes toimetustes.\nMa arvan, et kohaliku omavalitsuse teenuste kvaliteet ning parimate abistamismeetodite valimine ja võimaldamine on üldse võtmeküsimus. Sellepärast plaanib Sotsiaalkindlustusamet järgmisest aastast ka oma piirkondadesse selliste mobiilsete üksuste loomist, mis aitaksid kohalikku omavalitsust keerulisematel juhtumitel – kuidas sellisel juhul abi anda – ja ka teenuste korraldamisel. Me oleme sellel aastal tugevdanud ka järelevalve poolt ja astume järgmisel aastal kindlasti Sotsiaalkindlustusametiga pika sammu edasi.\nAitäh, hea esimees! Hea minister! Plaanid on iseenesest vägevad, aga kuidas on lood ressurssidega? Kui palju te olete plaaninud 2019. aastaks ressursse, selleks et hoolduskoormust vähendada? Ja kui võimalik, siis rääkige ka nelja aasta perspektiivist, kui RES-i peale mõelda. Kui palju on eraldatud? Mind huvitab just see paikkondlikkus, millele ka Krista Aru siin viitas, n-ö paikkondlik tasandusfond. Tõenäoliselt on ju kättesaadavus piirkonniti erinev, kompetents on erinev, vajadused on erinevad – ideaalis võiks kohalikel omavalitsustel olla tasandusfond. Kas see võiks olemas olla ja kui suur see võiks olla?\nAitäh! Rahalise ressursiga on tõepoolest nii, et nendele teenustele tuleb raha mitmest kohast. Osa on riigiteenused. Ja riigiteenuste kohta ma võin nüüd küll öelda, et minu meelest oleme me kvalitatiivselt täiesti uue sammu astunud. Me läheme järgmisele aastale vastu nii, et me mitte ei lapi enam auke ühekordsete, üheaastaste toetustega, vaid meil on riigi eelarvestrateegias nii rehabilitatsioonile, abivahenditele kui ka erihoolekandeteenustele olemas mõningase kasvuga püsirahastus, baasrahastus. Edasi, kohalikud omavalitsused: osa raha läheb sinna sihtotstarbeliselt, see on konkreetsete programmide jaoks. On olemas ka rahaline ressurss selleks, et kohalikes omavalitsustes teenuseid arendada. Näiteks on sellel aastal tulemas kodude kohandamise uus taotlusvoor. Kindlasti tuleb ka üldiste sotsiaalteenuste uus taotlusvoor.\nKui nüüd tulubaasist rääkida, siis selle aasta lõpus, novembris, lähen valitsuse ette pikaajalise hoolduskoormuse vähendamise ettepanekutega. Need on juba konkreetsemad ettepanekud, sh need sammud ja ettepanekud, kuidas hakata analüüsima tulubaasi – missugused peaksid olema erisused kohaliku omavalitsuse elanikkonna struktuurist lähtuvalt ja kuidas seda tulubaasi arvestada. Mis nüüd järgmisi aastaid puudutab, siis, nagu ütlesin, meil on neljaks aastaks plaanitud ka esmased tegevused. 16,4 miljonit lisaraha on plaanitud nende tegevuste jaoks, mida ma siin esimesele küsimusele vastates ka nimetasin. Nii et siin on tõepoolest mitu meedet. Üks on see, et riigiteenused oleks normaalse rahastusega, seal ei oleks auke. Teine on kohalike omavalitsuste tulubaas, millega me kindlasti tegeleme. Ja veel on konkreetsed meetmed, selleks et üksikuid teenuseid arendada ja juurde luua ning uusi kohti tekitada.\nValitsusliikmetest vastab järgmisena peaminister Jüri Ratas, küsib Peeter Ernits. Peeter Ernits.\nHea juhataja ja peaminister! Valitsusliidu aluspõhimõtetes on lause, et meie peamine väljakutse on rahvastikuprobleemide lahendamine. Nõus. Hiljuti kuulsime, et mõned rikkad eestlased on asunud välismaiste naiste emakaid üürima ja endale lapsi ostma. Minu küsimus on, kas selle valitsusliidu lähtepõhimõtte alusel, mis on igati õilis, peaksid ka teised eestlased sellest õppust võtma ja asuma kommertsiaalset surrogaatemadust kasutama. Seda lubavad mõned üksikud riigid, näiteks India, Venemaa ja Tai, samuti mõned üksikud Ameerika Ühendriikide osariigid.\nAitäh, austatud Peeter Ernits! Tore on siin teiega debateerida. Ma arvan, et see rahvastikuaspekt, et Eesti rahvaarv ei saa väheneda, on õige põhimõte. See on vähemalt minu jaoks järgnevaks sajaks aastaks kõige olulisem narratiiv, et me näeksime seda, et Eesti rahvaarv tõuseb ja noori, nagu praegu siin rõdul, oleks ikka rohkem ja rohkem. Te olete ka ise sellele heale dokumendile alla kirjutanud. Nii et mul on hea meel, et te saate nüüd seda rahvastikuteemat ka oma uues poliitilises perekonnas üleval hoida.\nMa saan aru, et see teema on vist suuresti ajendatud teie sotsiaalmeedias käsitletust. Minu meelest on täiesti kohatu, kui ühel hetkel räägitakse ühiskonnas peade lendamisest ja teisel hetkel räägitakse ühiskonnas kellegi ülespoomisest. Kahjuks on see debatt vähemalt selle ülespoomise väljendi kaasa toonud ja see on, nagu ma ütlesin, täiesti-täiesti kohatu.\nNüüd see, mille kohta te küsisite, on sisuliselt väga tundlik küsimus, kus me peame igal juhul suutma ühiskonnas pidada tasakaalukat, argumenteeritud ja ka austavat debatti. Ma ei arva, et see peaks olema poliitkampaania küsimus. Vastupidi, ma arvan, et see ei tohi olla ja see ei saa olla poliitkampaania küsimus. Asendusemadus on kindlasti pereelu, meditsiini ja eetikaga seotud küsimus, aga ka õiguslik küsimus.\nAitäh! Kõigepealt aitäh, et te toetate ja kaitsete minu tütart, kes lubati tõesti üles puua. Aga küsimus on kommertsiaalses surrogaatemaduses. Eestis on teatavasti igasugune surrogaatemadus keelatud, kuigi paljud naised tõenäoliselt vajavad seda meditsiinilistel põhjustel, ja ka mujal Euroopas on see nii. Aga minu küsimus oli, kas teie meelest võiks Eesti California järgi juhinduda ja kommertsiaalse surrogaatemaduse seadustada.\nAitäh! Ma vastasin esimesele küsimusele, kuidas peaks seda debatti Eesti ühiskonnas pidama. Kui me räägime rahvastiku juurdekasvust ja sellest, et perekonnad soovivad last või lapsi, siis me teame seda, et ligemale 20%-l Eestimaa peredel on ühel, teisel või kolmandal põhjusel probleeme laste saamisega. Nagu ma ütlesin, ainukene võimalus on neid debatte pidada poliitkampaaniast väljaspool, pidada neid austavalt, tasakaalukalt ja ka argumenteeritult. Nii et ma arvan, et see, kui nüüd öelda siit Riigikogu valitsuse tooli pealt välja, et teeme nii või naa, ilma et meil tegelikult oleks põhjalikke debatte olnud, oleks lahmimine. See ei ole õige.\nAitäh! Te ütlesite, et tegemist on eetikaküsimusega. Kas te seoses sellega peate tõepoolest eetiliseks seda, kui ema müüb oma lapse täiesti võhivõõrastele inimestele raha eest maha? Tegemist on ju inimkaubandusega, ükskõik kui vana see laps on. Seda enam, et sellelt lapselt ei ole mitte keegi küsinud, kas ta tahaks tulevikus kasvada üles võõras perekonnas, eriti veel homoperekonnas. Kas inimkaubandus ja äritsemine on teie meelest tõesti eetiline?\nAitäh! Mina tean seda, et kui need debatid on olnud, siis ei ole ju diskuteeritud mitte ainult müümise üle, vaid ka selle üle, kas see ei võiks olla altruistlik tegevus. Aga ma kordan üle, et ma arvan, et neid küsimusi, mida asendusemadus puudutab, on palju. Teie tõite välja eetilise poole. Mina ütlesin, et see on pereelu ja meditsiiniga seotud küsimus, see on õiguslik, aga kindlasti ka eetiline küsimus.\nKa järgmine vastaja on peaminister Jüri Ratas, küsib Taavi Rõivas. Palun, Taavi Rõivas!\nAitäh, hea eesistuja! Austatud peaminister! Neid maksupoliitika teemasid, mille kohta annaks teie käest küsida, on loomulikult väga palju. Ma keskendun täna sellele, et vaid ühe aastaga on Eestis ümbrikupalkade maksmine enam kui poolteist korda kasvanud – 8 protsendipunktilt 13-le. See on midagi sellist, mis on vähemalt trendi murdev, kui mitte öelda katastroof. Karta on, et see on maksupoliitika otsene tagajärg. Minu küsimus on väga lihtne. Eile ütles ettevõtjate esindaja siinsamas kõnetoolis kõneledes, et maksupoliitikas on tehtud vigu. Kas te mõistate, et see indikaator – ümbrikupalkade väga järsk tõus – on üks selliseid asju, mis oleks olemata, kui te ei oleks asunud väga hoogsalt maksupoliitikat muutma?\nAitäh! Eks see vastab muidugi tõele, et neid maksupoliitilisi apse on tulnud siin viimase paari aasta jooksul tõsiselt parandada. See vastab muidugi tõele. Võtame kas või ühe eelneva küsija. Teie ametikaaslane küsis, kui kiiresti saab eri ajahorisontidel tekitatud probleeme lahendada. Tema väites oli näiteks 17 aastat. Ma ei oska täpselt öelda, kust ta selle võttis. Ma ütlesin, et mäletatavasti oli ju näiteks aastal 2016 suur soov ja kihk panna majutusasutustele juurde 5% käibemaksu, suurendada seda 14%-le. See sai mõne nädalaga maha võetud ja 2017. aastast on see käibemaks edasi 9%. Mulle meenub nendest pikkadest virvarridest ka näiteks seesama diislikütuse aktsiis, mis pidi tõusma 1. jaanuarist 2018, aga ei tõusnud. Me tegime selle otsuse ära.\nKui nüüd rääkida ümbrikupalgast ja maksuaugust, siis ma olen täielikult nõus sellega, mis te ütlesite, härra Taavi Rõivas. See on halb, kui see indikaator tõuseb. Te muidugi poliittehnoloogiliselt ja oskuslikult sidusite selle jälle praeguse valitsuskoalitsiooniga. Aga erinevalt Reformierakonna väidetust, et töötajad on motiveeritud saama osa palgast ümbrikus, näitab uuring, et töötajate seas on kasvanud nende osakaal, kes ümbrikupalka ei poolda. Eilsel maksupoliitilisel debatil, millele te viitasite, ütles ka ju Rahandusministeeriumi asekantsler Dmitri Jegorov välja, et ajal, mil ehitatakse palju ning tööjõu nõudlus on suur, kasvab ümbrikupalga maksmine. Maksuametil on sellega tegelemiseks mitu võimalust: tehakse rohkem kontrollreide ja nõutakse riigihangetel alltöövõtjatelt palgainfot. Peale selle hakkavad pangad järgmisel aastal laenuotsustes maksuameti andmeid kasutama. Nii et sellega tõsiselt tegeletakse.\nAitäh! Circa kümme aastat on Eestis ümbrikupalkade maksmine langustrendis olnud ja nüüd – samal ajal sellega, kui te tegite väga suured muudatused senises lihtsas ja arusaadavas tulumaksusüsteemis – on see ühe aastaga enam kui pooleteistkordistunud. Tegemist ei ole lihtsalt pooleteistkordistumisega. See raha, mis jääb maksudena kogumata, võimaldaks ühe hetkega kõiki Eesti pensione suurendada keskmiselt 20 euro võrra. See võimaldaks kõikidele omavalitsustele eraldada täpselt 5% suurema eelarve. See võimaldaks haigekassale täiendavalt eraldada 50 miljonit eurot, mille arvel oleks võimalik lühendada näiteks ravijärjekordi. See on see raha, mis jääb praegu riigieelarvesse saamata, sellepärast et ümbrikupalkade maksmine on nii palju kasvanud, nagu statistika näitab. Kas te tunnete selles ka endal mingitki süüd?\nSellest ma olen aru saanud, et paljudele meeldib ikkagi näpuga otsida süüdlast, seda, kes on süüdi. Paljud küsivad, kes on selles Danske Banki rahapesuafääris süüdi. Kas Jürgen Ligi on süüdi? Kas Taavi Rõivas on süüdi? Tema oli siis peaminister, Ligi oli siis rahandusminister. Mina olen öelnud, et ma ei näita näpuga kellegi poole. Ma ei näita näpuga kellegi poole. Meil on vaja lahendust, et tulevikus sellist rahapesu enam ei oleks. See on ikkagi väga suur mainekahju, mille Eesti ühiskond on Danske juhtumi tagajärjel saanud. Teie tahate nüüd jälle teada, kes on süüdi.\nMa ütlen, et ma töötan selle nimel, härra Rõivas, et seda maksuauku ja ümbrikupalkade maksmist vähendada. Mina töötan selle nimel ja kogu valitsus töötab selle nimel. Ma ei tea, kas te olete õnnelik selle üle, et see protsent on suurenenud, mina küll ei ole. Te ütlesite, et see annaks võimaluse rahastada kohalikke omavalitsusi ja haigekassat. Miks te siis seda ei teinud, kui te võimul olite? Miks need omavalitsused kiratsesid? Praegune valitsus on pannud sinna kolme aastaga 90 miljonit lisaks ja haigekassale nelja aastaga üle 200 miljoni lisaks, et just ravijärjekorrad lüheneksid.\nJah, konjunktuuriinstituudi hinnangul kasvas tõesti ümbrikupalga saajate osakaal 2017. aastal 13%-ni (versus 8% 2016. aastal), kuid vähenesid makstavad summad. Ma rõhutan, et aina vähem on neid, kes saavad kogu tulu ümbrikupalgana. Valitsus otsustas 2018. aastast tööjõu maksukoormust vähendada, mis on loodetavasti abiks ka palgasurve leevendamisel. Sellesama asja kohta, mida te nimetasite, on ju väga paljud ettevõtjad andnud positiivset tagasisidet. Mõtlen seda, et tulumaksuvaba miinimum on tõusnud 500 euroni, selle asemel et seda 10 või 15 euro võrra tõsta.\nAitäh, hea esimees! Hea peaminister! Tööjõuprobleem on lähiaastatel kindlasti üks kiiremini kasvavaid probleeme meie ühiskonnas, liiatigi kui riik hakkab samal ajal suuri investeeringuid tegema. Ja sotsiaalmaksu suurus selles küsimuses, mis motiveeriks meie enda ettevõtjaid enam meie enda inimesi palkama, on määrava tähtsusega küsimus. Millised on olnud valitsusliidu debatid, arutelud sotsiaalmaksu tuleviku üle? Siin ei anna tõenäoliselt kosmeetilised parandused või vähendused mingisugust suurt tulemust. Milliste meetodite peale te veel mõelnud olete, et meie tööjõuprobleemi maksupoliitika abil lahendada?\nAitäh! Siin on ju viimasel ajal käidud välja väga radikaalseid muudatusi. On öeldud seda, et loobume üldse sotsiaalmaksust, sellest 33%-st, millest ravikindlustus on 13% ja pensionidele läheb 20%. Noh, see on selline radikaalne lähenemine. Tõsi on see, et kui me vaatame sissetulekuid, siis võib öelda, et suurusjärgud on sellised: 600 000 Eesti elanikku, kellel on sissetulek, maksavad sotsiaalmaksu ja circa 100 000 on tõesti neid, kes sotsiaalmaksu ei maksa ja võtavad oma sissetulekut välja näiteks dividendidena.\nMina sellise radikaalse lähenemisega nõus ei ole, sest see tähendab a) kas solidaarse tervishoiusüsteemi lõppemist ja selle löögi alla seadmist, kuidas tulevikus pensione välja makstakse, b) või mingisuguse teise väga suure maksupoliitilise muudatuse tegemist. Eelkõneleja härra Rõivas teab seda – tema erakonna esimees on ju selle ühes intervjuus välja öelnud –, et erakond soovib sotsiaalmaksu ära kaotada. Kuigi mina ei ole Reformierakonna advokaat, peame küsima, kas tõesti on Reformierakond valinud teise tee võrreldes toonase Siim Kallase ajaga, et vähendamise asemel tahetakse tulumaksu nüüd hoopiski tõsta kas 40%-le või 50%-le. Kust see kate tuleb? Nii et praegune valitsus ei ole käsitlenud sellist lähenemist, et lõhkuda radikaalselt – või kuidas te ütlesitegi? – solidaarset tervishoiusüsteemi. Ma vaatan teile otsa ja pean tunnistama, et isegi kui te väga paluksite seda Riigikogu liikmena, siis ma kardan, et sellel valitsusel ei ole jõudu, et solidaarne tervishoiusüsteem ära lõhkuda, ja pole ka sellist soovi.\nÜks lisaküsimus on ette nähtud. Lõpetan selle küsimuse käsitlemise.\nVastab sotsiaalkaitseminister Kaia Iva, küsib Raivo Põldaru. Palun, Raivo Põldaru!\nAitäh, härra esimees! Seadus on pannud kohalikele omavalitsustele kohustuse osutada sotsiaalteenuseid. Ministeerium plaanib järgmisel aastal kulutada küllalt suure hulga raha nende kontrollimiseks, et tõhustada ja parandada sotsiaalteenuste kvaliteeti kohalikes omavalitsustes. Mida heidab siis ministeerium ette nendele omavalitsustele, et nüüd on vaja sellist tõsisemat kontrolli nende tegevuse üle? Ja kuidas te plaanite seda 1,3 miljonit kasutada? Kuidas see asi toimima hakkab – milleks see raha läheb?\nAitäh selle äärmiselt olulise küsimuse eest! Selles oli võib-olla ka see küsimus, kust pärineb meie teadmine, et seda kontrolli või nõustamise poolt on vaja suurendada. Ma usun, et me kõik oleme seda kogenud ja ka näinud. Kui jätta isegi kõrvale meedias kajanud üksikud juhtumid, mis võivad ju ollagi üksikjuhtumid, siis meil on ka palju süsteemsem info selle kohta, mis kohalikes omavalitsustes toimub ja kui erinevad nad praegu on. Päevakorra ühes esimestest punktidest oli kolleegidel küsimus hoolduskoormuse vähendamise rakkerühma töö kohta – ka seal tuli ju see ebaühtlus kenasti välja. Õiguskantsler on teinud kontrollkäike ja selle kohta oma järeldusi. Samamoodi on ka meil nüüd võimalik väga täpselt kohalike omavalitsuste tegevusi vaadata, kuna sellest aastast on Sotsiaalkindlustusametil pädevus, et kohalike omavalitsuste sotsiaalteenuseid kontrollida, nende üle järelevalvet teha, aga ühtlasi ka nõustada.\nMeie eesmärk ei ole muidugi hakata karistama, sel viisil kontrollima. Meie eesmärk on jõuda nõustava järelevalvega nii kaugele, et me mõtestame kohalikes omavalitsustes väga täpselt seda tööd, mida inimeste heaks tehakse: esiteks, abivajaduse hindamisel ja teiseks, sobiva abi andmisel. Sealjuures tuleb jälgida, et inimene ei peaks ülemäära maksma, et teenus oleks talle taskukohane ja ta perekonnale jõukohane. Me hakkame kindlasti kohalike omavalitsuste nõustamist nendega koostöös tegema: valmistama ette täiendavaid juhendeid, mille kohta siin eespool ka küsiti, ja jagama parimaid praktikaid. Me loomulikult teame, et kõikides omavalitsustes pole probleeme, osas on kõik väga hästi. Ja sinna juurde tuleb ka otsene järelevalve. Lisaks on selle raha sees analüüsivõimekuse suurendamine – seda võimekust on, julgeme öelda, sotsiaalsfääris seni liiga vähe olnud.\nAitäh, härra esimees! Hea minister, plaanite ka vähemalt osa sotsiaaltöötajate ja teenuseid osutavate inimeste palga tõusu päris normaalse protsendina. Aga kas teine osa, kes n-ö selles rahas ei sisaldu, ei tunne ennast puudutatuna? Või saavad tegelikult kõik sotsiaalteenuseid osutavad inimesed ilusa palgatõusu, nagu see protsent ette näeb?\nAitäh! Teie küsimuses on tõesti päris suur iva sees, sellepärast et sotsiaaltöötajad töötavad eri sfäärides: nad võivad olla riigi palgal, nad võivad olla kohaliku omavalitsuse palgal, nad võivad olla eraettevõtja palgal. Sellest tulenevalt on ju ka palga määrajad erinevad. See konkreetne rahasumma, mille me oleme planeerinud sotsiaalvaldkonna töötajate järgmise aasta palga tõusuks, puudutab neid, kes on riigiteenuste tagajad. Siia alla lähevad rehabilitatsiooniteenus – riiklik teenus, mille kõrgema tasustamisega on võimalik palka tõsta –, erihoolekandeteenused ehk psüühikahäirega inimestele tagatud teenused, asendushooldus ja ka mõned Astangul pakutavad teenused.\nNii et nende hindade tõusuga saame meie tagada selle palgatõusu, mis me oleme praegu planeerinud – keskmiselt vähemalt 12%. Aga ma loodan, et on võimalikud ka kõrgemad palgatõusud. Näiteks rehabilitatsiooniteenuse puhul me tahame jõuda nii kaugele, et arst, õde ja logopeed saaks sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse osutamisel sama palka, kui nad saavad meditsiinisüsteemis. Meil on praegu see probleem, et siin on olnud palkade erinevusi, mistõttu on ka teenuse osutamisel takistusi olnud. Aga mis puudutab näiteks kohaliku omavalitsuse või üldhoolekande sotsiaaltöötajaid, siis on tõsi, et nende palga tõus peab tulema konkreetselt nendega seotud teenusepakkujatelt.\nVastab välisminister Sven Mikser, küsib Ain Lutsepp. Palun, Ain Lutsepp!\nHärra esimees! Austatud minister! Eesti kandideerib ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks aastateks 2020–2021. Meie eesmärk on tuua esile väikeriikide vaatenurki julgeolekuküsimustes ning panustada stabiilsuse ja julgeoleku kindlustamisse. Meiega konkureerib Rumeenia, kes on vist juba neli korda liige olnud. Küsimus on selline: millised on meie võimalused saada julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks? Milline on tagasiside läbirääkimistest ja kohtumistest? Milline on hetkeseis?\nAitäh! See on erakordselt hea küsimus. ÜRO Julgeolekunõukogu mittealalised liikmed valitakse regionaalsetest gruppidest ja neid valib kogu peaassamblee liikmeskond. ÜRO liikmesriike on tänasel päeval 193 ja ühes hääletusvoorudest on vaja saada vähemalt kahe kolmandiku liikmesriikide toetus, st 129 riiki peavad meid toetama, et me osutuks valituks. Töö selleks on käinud juba sellest hetkest peale, kui Eesti oma kandidatuuri esitas 2005. aastal. Mõistagi on nüüd, kui valimised – need valimised toimuvad tuleva aasta juunis – on väga lähedale jõudnud, see kampaaniatöö intensiivistunud.\nMa väga tänan Riigikogu liikmeid, kes on selles aktiivselt kaasa löönud. Selle ürituse patroonid on Vabariigi President ja mõistagi Välisministeerium. Eeskätt meie oma kampaaniatiim tervikuna on ühest küljest olukorda pidevalt jälginud, monitoorinud ja kaardistanud, teisest küljest töötanud selle nimel, et me tõepoolest jõuaksime võimalikult paljudeni neist 193 riigist. Absoluutselt valdava osaga neist on meil olemas kontakt ja oleme nende toetust palunud. Tagasiside on olnud väga erinev, aga tänasel päeval on meil väga kõrged lootused, et me oleme oma kandidatuuris edukad.\nMõistagi on kõige tugevam n-ö vastastikuste nootidega ülekinnitatud toetus – eriti juhul, kui ka meie oleme suutelised pakkuma toetust vastava riigi mõnele kandidatuurile, olgu julgeolekunõukokku või mõnda teise ÜRO funktsiooni või positsiooni. Samas, me kindlasti ei saa kuidagi käsi rippu ega jalga lõdvaks lasta enne, kui finišijoon on käes. Oleme väga tihedalt vahetanud kogemusi Leedu ja Rootsiga, aga ka näiteks Soomega, kelle viimane kandidatuur julgeolekunõukokku ei osutunud edukaks, vaatamata sellele, et nad läksid valimispäevale vastu kõrgete lootustega.\nNii et loodame parimat ja töötame ka täie auruga selle nimel.\nAitäh, härra eesistuja! Austatud minister! Välisministeeriumi kodulehelt ma vaatasin, et ÜRO-s on 194 riiki. Ma ei tea, võib-olla siis mina eksin. Aga küsimus on selline: millised on kampaaniaga seotud kulud? See on olnud pikaajaline, kauakestev ja järjekindel asi. Kui palju on veel vaja panustada? Milline on reaalne maksumus?\nAitäh! On üks pealinn, kus Eesti toetuse saamiseks kampaaniat ei tee – see on Tallinn. Kõikjal mujal me loomulikult sooritame väga aktiivselt ja intensiivselt oma kampaaniategevusi, välja arvatud mõned riigid, kellega suhtlemine ei ole meile teatud poliitilistel põhjustel vastuvõetav, aga neid on tõesti väga-väga vähe. Ja kampaaniakulud on eelarves ette nähtud. On selge, et selle kampaania edukaks osutumisel seonduvad tõeliselt märkimisväärsed kulud ikkagi nende kahe aastaga, kui me oleme julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks. Kevadel eelarvestrateegiat koostades broneerisime selleks ka täiendavad vahendid eelarve n-ö strateegilises reservis.\nJulgen öelda, et Eesti ei ole võtnud endale eesmärki teha väga rahamaigulist kampaaniat. Kui meie kampaania osutub edukaks, siis põhjus on eeskätt meie ekspertiisis, meie senises tegevuses ÜRO-s, olgu selleks näiteks kliimamuutuste valdkond, naiste ja laste õiguste temaatika või ka meie kogemused IT-valdkonnas. Nii et edukus sõltub eeskätt meie reaalsetest tugevustest ja tegevusest, mitte sellest, et me üritame mõnda otsuse langetajat kuidagi raha või kingitustega üle külvata – see Eesti kampaaniategemise strateegiasse ega taktikasse ei kuulu.\nAitäh, härra esimees! Käesolevat küsimust arutades tekkis mul asja vastu selline huvi. Teadupärast isegi Eurovisioonil ei anna meie naabrid meile alati n-ö toredaid hääli ega normaalseid punkte. Küsin, kas on mingit infot meie naabrite kohta põhjas, lõunas ja idas. Kuidas on töö nendega käinud ja mis hääli võib sealt oodata?\nAitäh! Nagu ma eelnevalt ütlesin, kõige tugevamad on kindlasti need toetusavaldused, mis on kinnitatud üle vastastikuste nootide vahetamisega. Võin öelda, et me naudime väga-väga tugevat toetust oma geograafilises naabruskonnas. Mõistagi, kuna meie konkurent on samuti Euroopa Liidu ja NATO liikmesriik, on neil omad kokkulepped peamiselt oma lähipiirkonda kuuluvate Euroopa Liidu riikidega. Loomulikult ei ole meil ega ka meie konkurentidel teineteise kampaania seisust sajaprotsendilist ülevaadet – keegi ei rutta neid kaarte nii avalikult avama –, aga eks me sellest üht-teist teame.\nNagu öeldud, me naudime väga-väga tugevat toetust oma geograafilises lähinaabruskonnas, Põhja-Balti ringkonnas. Üks erand, kelle hääletamiskäitumist me kindlasti ei oska prognoosida, on meie idanaaber. Aga on ka tavaks, et viis vetoõiguslikku alalist liikmesriiki oma toetusest ühele või teisele kandidaadile ükskõik millises regionaalses grupis avalikult teada ei anna. Julgeolekunõukogu koosneb viiest alalisest ja kümnest perioodiliselt valitavast mittealalisest liikmest. Kui me ei hindaks oma šansse tugevateks ja headeks, siis me sedavõrd intensiivselt ja entusialistlikult ei teeks tänasel päeval seda kampaaniatööd – ei meie Välisministeeriumis, ei teie siin Riigikogus ega ilmselt ka Vabariigi President ja tema ametkond. Aga nagu öeldud, ei tohi loorberitele puhkama jääda. Tuleb ikka pingutada, vaatamata sellele, et me hindame oma positsiooni ja seisu tugevaks ja heaks ning loomulikult peame ennast ka väärikaks kandidaadiks, kellel on julgeolekunõukogu laua taha tuua olulisi kvaliteete. Nii et me pingutame lõpuni.\nVastab peaminister Jüri Ratas, küsib Enn Meri. Palun, Enn Meri!\nAitäh, härra esimees! Lugupeetud peaminister! Meil oli siin varem maksudest juttu, konkreetselt ka tööjõumaksudest. Paljude meie ettevõtjate meelest on tööjõumaksud Eestis liiga kõrged ja me tahaksime neid hea meelega vähendada. Aga vähendamine tähendab ju ka seda, et neid tuleb kuidagiviisi asendada. Tahan küsida teie seisukohta. Toon näiteks selle, et võiks vähendada tööjõumakse 33%-st 30%-ni ja võtta asendusena kasutusele omakapitalimaksu. See võiks olla suurusjärgus 0,75% Eesti ettevõtete omakapitalist. Omakapital on vara miinus võlad. Kas teie pooldaksite seda laadi ettepanekut?\nAitäh! Kui tohib, siis teen kõigepealt väikese sissejuhatuse maksude teemal. Kaheksa kuu peale kokku laekus keskvalitsuse maksutulu 4,77 miljardit eurot, mis on 10,4% rohkem, kui laekus 2017. aasta kaheksa kuuga. Ja selle aasta kaheksa kuu laekumine oli 60 miljonit suurem 2018. aasta eelarves planeeritust ning 2 miljonit rohkem suveprognoosis oodatust. Ka augusti maksutulu ületas ootusi.\nTulen nüüd teie küsimuse juurde – tööjõumaksud. See ei ole ju mingi saladus, et paljud ettevõtjad räägivad päris sageli mitte küll sotsiaalmaksu ärakaotamisest, aga sotsiaalmaksu laest. Ametiühingute poole pealt on räägitud ka sotsiaalmaksu põrandast. Mulle tundub, et tööandjad on selle lähenemisega põhimõtteliselt nõus. Kas sotsiaalmaksu vähendamine ja mingi teise maksu tekkimine võiks olla debati teema? Ma arvan, et see võiks põhimõtteliselt olla debati teema. Kas see võiks olla see maks, mille teie välja pakkusite? Teoreetiliselt võiks see siis olla kordades kõrgem tulumaks, mida, nagu kaudselt võib tuletada, on välja pakkunud Reformierakond – 40–50%. Aga on räägitud ka sellest, et kui meil oleks näiteks tulumaksu astmed, kas siis oleks võimalik sotsiaalmaksu vähendada. Mõned on käinud välja ka kinnisvaramaksu. Nii et ma arvan, et neid debatte võiks pidada küll.\nAitäh, härra esimees! Ma esitan sama küsimuse, aga küsin natukene teisiti. Kui me räägime tööjõumaksude langetamise kompenseerimisest näiteks kommertskinnisvara maksuga, siis kuidas te sellise asja peale vaatate?\nHärra Meri, te ju saate aru, et kui teie siin midagi ütlete, siis teie kui Riigikogu liikme sõna kannab väga, ja kui peaminister midagi ütleb, siis see kannab ka natukene. Nii et kui me nüüd ütleme, et teeme nii- või naapidi, siis saab sellest kohe põhimõte. Eile üks minu erakonna patriootlik liige, kes tõesti armastab Eestimaad ja Eesti inimesi väga ning soovib Eestit kaitsta iga hinnaga, ütles ka ühe oma mõtte välja. Selle peale öeldi kohe, et see on Keskerakonna suur idee. Eks enne Riigikogu valimisi tulebki ideid välja käia. Jutt oli idapiirist ja selle väljaehitamisest. Õige on see, et loomulikult tuleb see korralikult ja ka kõrgtehnoloogiliselt välja ehitada.\nTulen nüüd selle teie küsimuse juurde, mis oli sotsiaalmaksu langetamise kohta. Ma saan aru, et te rääkisite juriidilise isiku kinnisvara maksustamisest. See tähendab automaatselt seda, et me läheme väga jõuliselt ettevõtlust maksustama ja tekivad ju küsimused. Kas me siis maksustame näiteks pindala? Ma vaatan siin otsa härra Urmas Kruusele, kes alati valutab südant põllumajanduse, maaelu pärast. Ma ei kujuta ette, mida tema selle kohta öelda võib.\nEks ma vastan samamoodi nagu eelmise küsimuse lõpus. Ma arvan, et maksudebatt peab olema üks läbivaid debatte selle Riigikogu koosseisu lõpus ja järgmise, XIV Riigikogu alguses. See ongi tegelikult õige debatt, seda tulebki pidada, mitte hakata siin rahvuseid vastandama. Vastupidi, tulebki rääkida majandusest. Nii et kui te tulete ka kaasa majandusdebatiga, maksupoliitilise debatiga, siis mina olen selleks oma erakonna nimel kindlasti valmis ja tervitan seda.\nAitäh! Hea peaminister! See väide, nagu oleks keegi Reformierakonnas rääkinud plaanist tulumaksu tõsta, on absurd – midagi sellist ei ole kindlasti olnud. Veelgi enam, Reformierakond on just see, kes on tulumaksu 26%-lt 20%-le langetamise taga olnud. Teiseks, iga euro, mis läheb ümbrikupalgaks, tähendab seda, et riigil jäävad maksud saamata. Ja kui ümbrikupalkade maksmine on kasvanud 8%-lt 13%-le, siis jääb n-ö kirvega rehkendades saamata viis protsendipunkti nii sotsiaalmaksust kui tulumaksust. See on maksumaksjale väga suur kaotus. Kas te olete valmis tunnistama, et maksukaose tekitamine 2016. aasta lõpus ja 2017. aasta alguses oli tegelikult viga?\nAitäh! Eks ikka öeldakse, et kordamine on tarkuse ema. Käime siis need küsimused uuesti üle. Aga enne veel, kui ma nende juurde jõuan: mina ütlesin ausalt, et sellel teie sotsiaalmaksu ärakaotamise ideel on kaks alternatiivi. Üks on see, et te tõstate mingeid muid makse, näiteks tulumaksu. Teine alternatiiv on see, et te ei tee mingit maksu juurde. Loomulikult võib ju teie loosung olla, et me kaotame sotsiaalmaksu ära, ja kõik. Ega keegi ei keela seda. Ainult et ma arvan, et see teie valijatele küll ei meeldi. Ja mina olen sellisel juhul nõus Reformierakonna valijate eest seisma, et neile säiliks solidaarne tervishoiusüsteem ja pensionite väljamaksmine. Minu arust see küll hea mõte ei ole. Nii võib öelda, et kaotame ka tulumaksu ära, kaotame aktsiisid ära. Peab ju midagi juurde ütlema, te saate ise ka sellest aru. Te teate väga hästi, et kui üle 3 miljardi jääb riigieelarvesse laekumata, siis tekib küsimus, mis me siis teeme. Nii võib öelda, aga siis tuleb alati öelda ka lause teine pool – see on teil ju ütlemata. Selles ongi see probleem ja iva.\nKui te rääkisite 2016. aastast, siis te ütlesite "maksukaos". Ma vist kuulsin valesti. Ma mõtlesin, et te ütlesite "need muudatused, et seda maksupoliitikat parandada". Aga kui teie ütlesite selle kohta "maksukaos", siis mina ütlen, et parandamist tuli tõesti tublisti ette võtta. Võtame kas või madalat ja keskmist palka teenivad inimesed. Me ei olnud nõus taas tulumaksuvaba miinimumi 10 euro võrra tõstma. Nüüd on see 500 eurot ja paljud inimesed võidavad 64 eurot iga kuu. Võtame näiteks sellesama diislikütuse aktsiisi. Selle aasta alguses oleks ka diislikütuse aktsiis tõusnud. Õnneks ei tõusnud. Võtame näiteks majutusasutuste käibemaksu, millest ma olen juba rääkinud. Mõelge ise, kui see oleks 14%-le tõusnud. Ma arvan, et see oleks turismisektorile laastav olnud. Nii et paljud asjad said tõesti 2016. aasta lõpus ära muudetud ja ma arvan, et see oli õige suund.


Eetika kui väärtus - Ajakiri Director\nKonkurentsis läbilöömiseks või kolleegidega suhtlemises pole eetika sugugi alati üks esimestest väärtustest, millest juhindutakse. Pigem lähtuvad paljud juhid põhimõttest, et eesmärk pühendab abinõu. Ja nad saavad seejuures suurepäraselt aru, kui nende käitumine pole eetiline, olgu see seotud kas maksude maksmise, suhtlemise või keskkonnateemadega. Loodetavasti selline juhtimiskultuur ajapikku hääbub või vähemasti marginaliseerub ning õnneks on olemas ka sellised juhid, kelle jaoks eetiline käitumine on üks tähtsamaid väärtusi.\nSelline juht on ka kaanepersoon Ardo Kaurit, elektrijalgrattaid tootva ettevõtte Ampler kaasasutaja ja tegevjuht. Kaurit rõhutab, et kõik ei pea olema optimeeritud ainult kasumile, nii et maksku mis maksab, sõidame kõigist ja kõigest üle: „Eetiline käitumine on viis, kuidas teha jätkusuutlikku ja pika visiooniga ettevõtet, ning ma tahan, et see muutuks järjest rohkem normiks. Kuni selleni välja, et lahe oleks elada maailmas, kus ebaeetilisel viisil äritegemine ei olegi võimalik, sest on mingi kontroll või on näiteks klientide teadlikkus nii kõrge,