Krüsanteemid aias: avamaal kasvamise tunnused - Bonsai 2021\nKrüsanteemi on pikka aega ja vääriliselt peetud sügiseaia tõeliseks kuningannaks. Ta kaunistab lillepeenart oma luksuslike lilledega hilissügiseni. Krüsanteem on väga populaarne tänu pika rikkalikule õitsemisele, suurele varjundipaletile ja erinevatele sortidele.\nPaljud jumaldavad neid kauneid lilli, mis muide näevad lillepeenardes ja lillepotis võrdselt head välja. Kuid mitte kõik ei tea, et krüsanteemid vajavad istutamisel ja kasvatamisel erilist hoolt. See ei tähenda, et nad oleksid liiga kapriissed, kuid kui soovite, et taim rõõmustaks teie silmi oma kaunite õisikutega pikka aega, proovige selle eest korralikult hoolitseda. Seega, kui otsustate aeda oma põõsad hankida, on teil kasulik teada saada krüsanteemide hooldamise ja istutamise omadustest..\nKrüsanteemide sorte on palju, millest igaüks on omal moel hea. Nende seas on kõige populaarsemad: oranž-scarlet "Apollo", Burgundia "romenta", kreemjas "esimene lumi", "sirel udu", roosa "hebe", kollane "svemba", "multiflora". Kuid hoolimata sellisest mitmekesisusest on kuulus Korea krüsanteem, millel on pruudi toalille meenutavad õisikud, olnud aednike seas juba aastaid suurimat nõudlust. Fotol näete, kuidas Korea krüsanteemid ja muud populaarsed sordid välja näevad. Nagu näete, võib iga aednik leida oma maitse järgi taime: suurte ja väikeste lilledega, mitmeaastaste ja üheaastaste, kirju ja summutatud.\nMis puudutab Korea krüsanteeme, siis neil on palju eeliseid:\nühilduvus teiste taimedega;\nrikkalik pikk õitsemine, mis kestab esimese külmani.\nKui hakkate krüsanteeme kasvatama avamaal, siis nad rõõmustavad teid augustis õitsemisega ja õitsevad kogu sügise. Kuni seitsme miinuskraadi pakaset see taim ei karda..\nPõhjapoolsete piirkondade elanikud arvavad ekslikult, et krüsanteeme ei tohiks panna lahtisele pinnasele. Kuid tegelikult jäävad need lilled korralikult ettevalmistamisel talveunne. Selleks peate lihtsalt varred ära lõikama, jättes mõned kännud, mille kõrgus ei ületa 15 cm. Seejärel tuleks need katta turbaga ja katta peal langenud lehtede ja kuuseokstega..\nTänapäeval on krüsanteeme üle 150 sordi. Tõsi, koduaiapidajad eelistavad kasvatada oma hübriide, mis eristuvad nende vastupidavuse, tagasihoidlikkuse ja ilu poolest. Lisaks sellele ei erine erinevate sortide krüsanteemide hooldus ja istutamine praktiliselt, mis lihtsustab aednike ülesannet oluliselt..\nÜldiselt on krüsanteemidel üsna keeruline liigitus, kuid kõige populaarsemaid liike saab eristada:\nKorea - väikeseõielised krüsanteemid, mille õisikute suurus jääb vahemikku 2-9 cm;\nIndiaani - suurõielised taimed, mille õied on läbimõõduga kuni 10-25 cm;\nLisaks võivad krüsanteemid olla erineva õie struktuuriga. Nemad on:\nJa lillede lehed võivad olla ligeeritud ja torukujulised.\nMeie riigis on soovitatav kasvatada ilusaid tagasihoidlikke krüsanteeme, mis õitsevad pikka aega. Kimbud ja lilleseaded on valmistatud suureõielistest sortidest. Kuid aias istutamiseks on kõige parem valida väikeseõieline sort.\nKorea sort "alenushka". Sellel on kuni 5-6 cm läbimõõduga lihtsad erelillad õied.Põõsad võivad kasvada kuni pool meetrit. Alyonushka hakkab õitsema septembris.\nKorea sort "luit". See õitseb kuni 5 cm läbimõõduga kollakasoranžide õisikutega. See krüsanteem võib kasvada kuni 60 cm.\nBushi sort "saba". Sellel on väga originaalsed, ebatavalised värvid: nende lillede keskosa on rohekaskollane ja kroonlehed on värvitud punase-lillaka varjundiga, valge servaga. See näeb välja hämmastav. Selle sordi õisikute läbimõõt ulatub 5 cm-ni ja põõsaste kasv on 0,7 m.\nKorea sort "lumepall". Sellel on kaunid topeltõisikud läbimõõduga umbes 5-6 cm, valged roosade otstega. Põõsad kasvavad kuni 60 cm.\nKorea sort "Mishal". Väikeseõielised froteekrüsanteemid, mille pompooniõisikute suurus ulatub 4–4,5 cm läbimõõduni. Lillede värvid on erekollased. "Michelle" hakkab õitsema septembris ja selle põõsad ulatuvad 40 cm kõrguseks.\nKorea sort "terrakota". Sellel on topeltoranžid õisikud läbimõõduga 5-6 cm. Selliste põõsaste kõrgus jääb vahemikku 50-60 cm.\nNagu näete, on valik üsna mitmekesine. Nii saate hõlpsasti valida endale sobiva taime, mis rõõmustab teid oma ilu ja erksate värvidega peaaegu kuus kuud..\nKuidas aias krüsanteeme kasvatada\nPidage meeles: need lilled ei talu niiskuse säilitamist ja isegi vähimatki tumenemist. Nii et krüsanteemid tuleks istutada päikeselisse, eelistatavalt kergelt kõrgendatud kohta. Nii et olete kindlasti kindel, et lillevõrsed ei venita liiga palju ega hakka varem õitsema. Pidage lihtsalt meeles, et mingil juhul ei tohiks lasta pinnasel kuivada, kuna sellel taimel on pindmine juurtesüsteem.\nIdeaalne võimalus oleks krüsanteemide kasvatamine lahtises, läbilaskvas mullas. Pealegi peaks toitainete suhe selles olema optimaalne. Seega, kui teie saidil valitseb viljatu tihe pinnas, tuleks enne krüsanteemide istutamist väetada seda komposti, turba või mädanenud sõnnikuga.\nKuid te ei tohiks kuritarvitada ka kasulikke lisaaineid: need kasvavad kiiremini, kuid nende lilled ei ole nii ilusad. On väga oluline tagada aias olevate krüsanteemide hea drenaaž. Selleks segage muld vähese jämeda liivaga. Need lilled kasvavad kõige paremini kergelt happelises ja neutraalses keskkonnas..\nKrüsanteemide istutamine peaks olema kavandatud vihmaseks või pilviseks päevaks. Kui väljas on päikesepaisteline ja kuum ilm, proovige pistikud istutada mulda varahommikul või hilisõhtul, kui päikest peaaegu pole..\nKuidas krüsanteeme kasvatada? Kõigepealt kaevake 35-40 cm sügavused augud, täitke need rohkelt veega ja asetage ettevalmistatud drenaaž sisse. Enne seda on soovitav segada vermikompostiga vahekorras 20 kuni 1. Seejärel asetage pistikud aukudesse ja katke ettevaatlikult mullaga. Kuna krüsanteemide juured ulatuvad maapinnaga paralleelselt, ei tohiks neid liiga sügavale asetada. Kui olete valinud suure lillesordi, kaaluge kindlasti neile tuge..\nKohe pärast krüsanteemide istutamist tuleks teha esimene näpistamine - lõigata lillelt kasvupunkt. Kolm nädalat hiljem peate tegema veel ühe näputäie - murda võrse ülaosa, millele on moodustunud mitu sõlme.\nKuidas aias krüsanteeme kasvatada? Esimestel päevadel pärast istutamist on vaja korraldada seemikute kunstlik varjund, sest sel ajal on ere päikesevalgus neile vastunäidustatud. Selleks on kõige parem kasutada lausriidest. Sellisel juhul ei tohiks varikatus pistikuid puudutada..\nKuidas krüsanteeme kasvatada? Kui istutate neid seemnetega, siis ei salvestata sorte, seega on kõige parem kasutada mõnda muud võimalikku meetodit:\nKrüsanteeme saab istutada ja ümber istutada alles kevadel, kõige paremini mais, kui kindlasti pole külmi ega äkilisi külmetusi. Kui lükkate kavandatud ürituse suve algusesse, siis lilled seda ei kannata..\nKui ostsite istutusmaterjali varasügisel või suve lõpus, ärge viivitage istutamisega. Püüdke taimed õue istutada hiljemalt 15. septembril. Vastasel juhul pole enne külma tekkimist krüsanteemide juurtel lihtsalt aega tugevneda. Kui teil jäi sellest punktist puudu, tehke seda teisiti: lihtsalt lõigake pistikud ja asetage need kuni soojenemiseni sisepottidesse..\nPange lillepotid lihtsalt pimedasse ruumi, mille temperatuur on umbes 4–6 kraadi ja mis muutub alles kevadel. Näiteks võib sobida soojendusega terrass või lodža. Kogu talve jooksul peate hoolitsemiseks tegema ainult taimede perioodilist kastmist.\nVeebruari lõpus saab krüsanteeme viia kasvuhoonesse. Seal tuleb neid palju sagedamini kasta. Ja märtsi lõpuks, kui seemikud kasvavad, on võimalik teha pistikuid, lõigates kuni 10 cm pikkused võrsed.\nLõigatud pistikud tuleks asetada kasti, mis on täidetud maa, huumuse ja liivaga ning kaetud klaasiga. Juurestiku arenguks kulub taimedel tavaliselt kuu, pärast mida saab neid juba siirdada avatud pinnasesse.\nKuidas aias krüsanteeme hooldada\nNeed lilled vajavad erilist hoolt. On väga oluline kontrollida taimede jootmisrežiimi. Hoolimata asjaolust, et krüsanteemid on üsna hügrofiilsed, on ka neid liiga sageli ja rikkalikult kasta, nii et juurestik ei hakkaks mädanema. Sageli saab lilli kasta ainult kuival ajal, vastasel juhul kaetakse varred koorega ja õisikud lakkavad ilusti õitsema. Ka krüsanteeme tuleb kuni õitsemiseni sageli kasta. Parim on kasutada vihmavett või settevett.\nVedeliku maht sõltub taimede omadustest. Niisiis tuleks väikeste jäikade lehtedega lilli kasta harvemini kui pehmete suurte lehtedega põõsaid, mis aurustavad palju niiskust. Krüsanteemi istutamise ja hooldamise ajal on vaja palju vett. Kui te ei joota taime õigeaegselt, viskab ta kiiresti pungad maha ja te ei näe kunagi selle ilusaid õisi. Nii et ärge olge laisk.\nLisaks armastavad krüsanteemid toitvat toitmist väga. Aednikud eelistavad oma seemikuid hellitada mulleini infusiooniga vahekorras 1:10. Enne esimeste pungade ilmumist on kõige parem toita lilli fosfori- ja kaaliumväetistega - sellised lisandid võimaldavad teil saavutada lopsakat ja rikkalikku õitsemist. Mõned aednikud kasutavad krüsanteemide söötmiseks lämmastiku segusid, mis soodustavad lehtede ja varte kasvu..\nKuid enne õitsemist ei tohiks mulda lisada väetist. Taimede söötmisel veenduge kindlasti, et lahus ei satuks vartele ja lehtedele - see on võimeline neid põletama. Lilli peate kastma ainult juurest.\nKrüsanteemide paremaks arenguks aias paku neile esimestel kuudel tasakaalustatud toitumine - sel perioodil toimub rohelise massi aktiivne kogunemine. Kana väljaheited ja mullein sobivad kõige paremini. Kuid pidage meeles: taime liiga suur söötmine kahjustab teda palju rohkem kui alatoidmine..\nKrüsanteemi hooldamine aias hõlmab ka põõsa moodustamist. Ärge unustage regulaarselt trimmida ja näpistada. Esimest korda tuleb lilli ülaosa eemaldada kohe pärast istutamist ja teine kord - kui külgedel olevad võrsed ulatuvad 10 cm-ni. Siis peab põõsas õitsenguks puutumata.\nAktiivse õitsemise perioodil hõlmab krüsanteemide hooldamine aias närbunud ja surnud pungade regulaarset eemaldamist. Nii saate märkimisväärselt pikendada õitsemise aega..\nKui soovite suuri lilli, võite külgmised võrsed täielikult kärpida. Selle tulemusena jäävad teie põõsale ainult üks vars ja üks vars. Taim kasutab kogu oma jõudu lille kasvatamiseks ja moodustamiseks.\nSelleks, et teie krüsanteemid järgmisel aastal sama rikkalikult ja kaunilt õitseksid, peaksite hoolitsema selle eest, et nad hästi talvitaksid.\nSügisel, kui õitsemine lõpeb või juba enne esimesi külmasid, tuleks taime toita fosfor-kaaliumväetisega, lõigata varred maha, jättes mullast 10–15 cm ja kate. Kärpimine aitab vältida lillede mädanemist ja varredele kahjulike löökide tekkimist. Varjupaigana saab kasutada kuuseoksi või lehestiku multšimist..\nKuid suurte õisikutega krüsanteemid kardavad külma, nii et enne külma ilma tuleb need koos juurtega välja kaevata ja potti panna. Hoidke lilli järgmise istutamiseni 0–5-kraadises ruumis. Nende eest hoolitsemine sel perioodil väheneb mulla kastmiseks, mis ei tohiks kuivada.\nTervisliku pealiskastme ettevalmistamiseks peate võtma suure mahuti ja valama sinna kaks ämbrit mulleini või ühte ämbrit kana väljaheiteid. Seejärel täitke see veega ja segage hästi. Jätke saadud lahus sellesse vormi kolmeks päevaks..\nValmistage väetise teine pool eraldi. Segage liitrit kontsentreeritud infusiooni 10 liitri veega. Lõpuks ühendage segu mõlemad osad ja segage hoolikalt. Iga taime toitmiseks vajate liitrit sellist lahust, mis tuleks valada juure alla. Vahetult enne seda tuleb kindlasti mulda niisutada..\nPärast istutamist on krüsanteemide eest hoolitsemine tegelikult üsna lihtne. See koosneb:\nperioodiline mulla kobestamine;\nperioodiline pihustamine kahjurite lahustega.\nKrüsanteemid taluvad külma üsna hästi, kuid siiski vajavad nad ka isolatsiooni. Umbes oktoobri lõpus tuleks lillepeenraid esimese pakase eest kaitsta, kasutades selleks üle venitatud kilega raami. Sellise varjupaiga tõttu saate kevadel istutatud ilusaid õitsvaid krüsanteeme vaadata veel vähemalt kuu. Tõsi, sügise lõpus tuleb raam ikkagi eemaldada ja lilled tuleks potti siirdada ja saata aprillini soojale verandale..\nÜldiselt, nagu näete, pole krüsanteemide kasvatamine aias nii keeruline. Selleks vajate minimaalselt teadmisi, aega ja vaeva. Ja kui olete juba kaugeltki aianduse algajast kaugel, siis saate selle taimega lihtsalt hakkama. Kui teil oli varem siseruumides lillepruut, ei ole krüsanteemi eest hoolitsemine teie jaoks keeruline. Lõppude lõpuks on need taimed üksteisega väga sarnased. Ainus erinevus on see, et pruut kasvab potis ja krüsanteem armastab väga avatud maad..\nNagu te juba teate, jumalat armastavad krüsanteemid lihtsalt jumaldavad kastmist ega saa ilma selleta hakkama, eriti kuival aastaajal. Regulaarne niisutamine hoiab ära lestad ja lehetäid, kes vett ei talu..\nKuid siiski ei piisa ainult jootmisest igasuguste kahjurite kõrvaldamiseks. Lõppude lõpuks elab mullas palju patogeene ja haigusi põhjustavaid organisme. Nii et pärast vihmasadu tuleks taimi ravida spetsiaalsete ennetavate lahustega, millest kõige populaarsemad on tooted Previkur ja Quadris..\nTänu "Fitosporiinile" saate kaitsta oma krüsanteeme juuremädaniku eest. See toode tuleb enne igat toitmist lihtsalt vette lisada..\nIgasugused tänavaelanikud ja haigused kujutavad ohtu aias asuvatele krüsanteemidele.\nÄmbliklesta. Putukas, kes imeb taimedelt mahla. Leiate selle ämblikuvõrgust lehtede tagaküljelt. Kui lille lehed on muutunud hallikaspruunid, hakkasid nad tumenema ja varisema, tõenäoliselt on jahtinud ämbliklesta. Sellisel juhul tuleks taime töödelda spetsiaalsete kemikaalidega, näiteks "Actellika", "Iskra". või "Rabitor".\nLehtnematoodid. Neid kahjureid saab tuvastada lehtede valulike deformatsioonide ja veenide tumenemise järgi. Sellises olukorras soovitavad aednikud mulda vahetada ja kahjustatud kohad maha lõigata..\nVertitsilloos. Nakkushaigus, mis siseneb taime juurestiku kaudu. Sellise haiguse korral tuleb kõigepealt teha kolletumist ja allpool asuvate lehtede närtsimist. Kui tuvastasite probleemi õigeaegselt, aitab probleemi lahendada spetsiaalsete preparaatidega pihustamine, näiteks "Fitoverm" ja "Aktara"..\nJahukaste. Esiteks ründab see pungi ja lehti, millele ilmub kummaline valge kate, ja siis jõuab see juurteni. Sellisel juhul peaksite kahjustatud kohad ära lõikama ja taime Bordeaux'i vedelikuga töötlema..\nRöövikud. Aia elanikud peavad neid taimedele kõige ohtlikumaks. Ainult üks röövik võib süüa mitu punga öö kohta. Sellepärast on nii oluline regulaarselt kontrollida lilli, kõrvaldades mitmesugused kahjurid..\nKrüsanteemid on väga ilusad lilled, millele tasub kindlasti oma aega ja energiat kulutada. Vaatamata näilisele keerukusele pole nende kasvatamine oma aias nii keeruline. Peamine on teada mõnda nippi ja olla tähelepanelik oma seemikute suhtes. Siis vastavad nad teile kindlasti oma ilu, erksate värvide ja maitsva aroomiga..\nKrüsanteem Krüsanteem on Asteraceae perekonna mitmeaastaste aialillede perekond. Nad on pärit Aasiast ja Kirde-Euroopast. Enamik liike pärineb Ida-Aasiast, mis on Hiina suurim sort, kus krüsanteeme kasvatati alates 5. sajandist eKr, kuni 8. sajandini pKr Jaapanini ja 18. sajandi lõpus Inglismaale..\nKrüsanteemid on jäiga varre või poolpõõsastega, püstiste vartega rohttaimed, mis on tavaliselt kaetud peene pubekassiooniga (mõnel liigil paljad). Lehed on vaheldumisi, terved või sälgulised, sakilise servaga. Lehestik on roheline või heleroheline. Kui hõõrute lehti või murrate oksa, tunneb omapärane lõhn, mõnikord üsna hapukas, iseloomulik erinevus krüsanteemide ja astrite vahel.\nÕisikud on kahte tüüpi väikeste lillede korvid: keskmised torukujulised, kollased, marginaalsed lilled on kõige erinevama värvusega ligulaadid. Krüsanteemi vili on valus.\nAretusprotsessis asendasid lihtsad õisikud peaaegu täielikult pool- ja topeltõisikud, milles õisikuks on mitmerealiste roostikuõite müts. Kuid lisaks kahekordsetele ja lihtsatele õisikutele on ka teisi vorme: anemone, torukujuline, hiina, pojeng, pompon, dekoratiivne, ämblikulaadne jne. Sageli seisneb erinevus pilliroost lilledena - mõnes sordis on need sirged, teistes paadiga kergelt painutatud, teistes veidi spiraal.\nKõige sagedamini kasutatakse aia aiatöödeks Korea päritolu mitmeaastaseid külmakindlaid krüsanteeme, kuna kõige tagasihoidlikumad ja külmakindlamad nimetatakse neid sageli tammeks - vastavalt tammelehti meenutavate lehtede kujule.\nKõiki krüsanteemide sorte saab õitsemise aja järgi jagada järgmiseks:\nVarajane õitsemine - õitsevad augusti lõpus. Need sordid on tavaliselt alamõõdulised ja tihedad umbes 25–35 cm kõrged põõsad, mida kasutatakse äärekividel.\nÕitsemise keskel - õitsevad septembri alguses, peamiselt keskmise kõrgusega 50–60 cm põõsastega.\nHiline õitsemine - õitsemine septembri lõpus, oktoobri alguses, enamasti pikk, kuni 100 cm või rohkem, nõuab sukapaela.\nKrüsanteemide õitsemise kestus on üle kuu. Madalakasvulistel sortidel on reeglina väga dekoratiivne lehestik, mis võimaldab teil moodustada mitmetasandilisi lillepeenraid, mis õitsevad suve lõpust kuni hilissügiseni.\nAiakrüsanteemide istutamise koht\nKrüsanteemid kasvavad kõige paremini ja annavad kõige rohkem õisi, kui nad istutatakse päikesepaistelisse piirkonda. Nad vajavad päevas vähemalt kolm tundi täispäikest..\nNad vajavad ka hästi väetatud mulda, piisavalt niiskust, kuid ei kortsuta. Krüsanteemid ei talu kuiva turbast või liivast pinnast - mineraalse koostise poolest vaesed ega hoia niiskust. Kuid nad ei salli ka seisvat vett ja niiskust!\nIdeaalis vajavad nad kerget liivsavimulda, mis on hästi täidetud huumuse ja orgaanilise ainega. Nagu enamik aialilli, armastatakse krüsanteeme hästi kuivendatud pinnasel, kus on palju orgaanilisi aineid, näiteks komposti.\nSeonduvate haiguste ja kahjuriprobleemide vältimiseks ei soovita me krüsanteeme kasvatada samas kohas kauem kui kolm aastat järjest..\nKrüsanteemide lillepeenarde pinnas tuleb eelnevalt ette valmistada: kui see on raske, savine, lisage liiva, huumust, turvast, saate seda mõõta ämbritega, võtke kõik võrdsetes osades. Kui muld on kerge liivane, lisage liivsavi, mätasmaa ja huumus. Turbamullad vajavad tõsist parendamist - nad on kehvad ja happelised, liivsavi- või mätasmuld ning tuleb lisada huumust.\nKõik mulla parandamiseks kasutatavad komponendid tuleb korralikult läbi segada. Viljakas mullakiht peaks olema alla 40 cm.\nKui teil on ala madalikul või nõlval, valage enne kaeviku põhjas olevate voodite täitmist purustatud kivi drenaažikiht.\nTeine oluline mulla kvaliteedi näitaja, millele krüsanteemide istutamisel tähelepanu pöörama peaks, on happesus. Happesuse või leelisuse muutused võivad tõsiselt piirata taimede kasvu, nõrgestada juurestikku ja isegi põhjustada surma. Krüsanteemid eelistavad happesust umbes 6,5, kategooriliselt mitte madalamat kui 6,2. Mulla pH tõstmiseks peate mulda lupjama ja madalamaks (soolase pinnase korral) lisama raudsulfaati või alumiiniumsulfaati..\nKrüsanteemide pinnase desoksüdeerimiseks on eelistatud dolomiidist lubjakivi, kuna see sisaldab magneesiumi ja muid mikroelemente toitaineid. Kustutatud lubi pole soovitav - see annab väga kiiresti reaktsiooni happesuse muutumisele ja blokeerib mineraalväetistega kombineerituna olemasoleva fosfori.\nVana põõsa jagamisel saadud krüsanteemid, lasteaias ostetud konteinerkrüsanteemid või juurdunud pistikud istutatakse ridadesse sõltuvalt põõsaste suurusest: 20–30 cm kaugusel üksteisest, madalad ja keskmise suurusega sordid, 45–50 cm - suurekasvulised sordid.\nKrüsanteemide eest hoolitsemine seisneb regulaarses kastmises, söötmises, pleekinud õisikute eemaldamises, liigsete okste kärpimises ja pungade kitkumises. See on vajalik õigeaegselt - üks kord kolme aasta jooksul vanade põõsaste noorendamiseks.\nKuidas krüsanteeme kasta\nKasvuperioodi alguses kastetakse krüsanteeme umbes kord nädalas, niisutades rikkalikult mulla ülemisi kihte. Suvel temperatuuri tõustes kastmise sagedus suureneb, sõltuvalt ilmast võib see olla üks või kaks korda nädalas. Septembri õitsemise ajaks on kastmine veelgi sagedasem - vähemalt kolm korda nädalas, kuid ärge unustage, et sage kastmine on lubatud ainult hästi kuivendatud pinnasel!\nKrüsanteemid vajavad rikkalikult toitaineid, lisaks lämmastikule vajavad märkimisväärses koguses fosforit, kaaliumi, väävlit, kaltsiumi ja magneesiumi ning vajavad ka väikestes kogustes rauda ja mangaani, vähem olulised, kuid soovitav on lisada krüsanteemide väetiste koostisse: boor, vask ja tsink.\nLämmastik - see element aitab kaasa lehtede kiirele kasvule, kuid on kõige kasulikum alles kasvuperioodi alguses, enne õisikute moodustumist. Ärge kasutage lämmastikväetisi hiljem kui juuni! Kui seda elementi lisatakse liiga palju, eriti valguse puudumisel, taim moodustab nõrgad varred ja loid juurestiku, on jahukaste ja muude haiguste korral väga lihtne haigestuda..\nFosfor on krüsanteemide tervisele eluliselt tähtis, eriti juurte kasvu ja varte küpsemise stimuleerimiseks; taimede külmakindlus ja üldine immuunsus sõltuvad fosfori piisavusest. Kui kasutate fosfaatväetisi, ärge kasutage topelt superfosfaati, ainult tavalist, see on mullas lihtsam ja ühtlasemalt jaotatud, sisaldab 18–20% saadaolevat fosforhapet.\nKaalium soodustab suurte õisikute ja tihedate puidust varte moodustumist. Kuid kui kaaliumi lisatakse liiga palju, näiteks tuhaga, muutub krüsanteemi lehestik väga habras, varred on kiulised, ei hoia niiskust hästi ja seisavad lõikamisel halvemini.\nParim on krüsanteeme toita täisväetisega, näiteks valemiga NPK 5-10-10, veelgi parem valemiga NPK 5-10-5:\nKui praegusel kevadel istutatakse krüsanteeme, piisab kahest kastmest hooajal.\nKui krüsanteemid istutati aasta või kaks tagasi, toida neid terve suve ja sügisel üks kord kuus..\nAlates augustist ainult fosforväetisega.\nKrüsanteeme paljundatakse seemnete, pistikute ja jaotuste abil, puukoolides saab krüsanteeme osta pottides. Krüsanteemi seemneid paljundatakse väga harva - kasvanud taimed ei säilita sordiomadusi, võite saada täiesti ootamatu kuju, värvi ja suuruse.\nKui soovite kiiremat õitsemist, peate paljundama jagamise teel. Selleks eraldage kevadel hooaja alguses, kui taimed kasvama hakkavad, eraldage kühvliga osa põõsast emataime perifeeriast ja istutage see ettevalmistatud lillepeenrale, mis on täidetud orgaanilise aine ja kompleksse väetisega.\nVanad krüsanteemipõõsad saab jagada mitmeks osaks, jättes alles vaid korrapäraselt ammendatud keskosa.\nPistikuid saab lõigata igas vanuses krüsanteemidega. Kui vars kasvab umbes 15–17 cm, lõigake pealmine osa 10–14 cm, rebige lehtede põhi maha. Saate kasta lõikamise juure juure, kuigi see pole vajalik. Kuid peate kindlasti mulda steriliseerima potis.\nPistikute segamise võimalused pistikute jaoks:\njäme jõeliiv ja universaalne turbamuld (poest) võrdsetes osades\njäme jõeliiv ja vermikuliit võrdsetes osades\njäme jõeliiv ja sfagnum sammal võrdsetes osades\nPinnas tuleb steriliseerida ahjus või aurutada aias auru kohal ja seejärel valada fütosporiini lahusega. Kastke vars selle osaga, kust lehed eemaldati. Pistikud võite juurida suurtesse turbatablettidesse.\nHoidke muld parasniiske, kuid mitte niiske. Ja olge kindlasti soe - juurdumiseks vajate umbes 22–24 ° C temperatuuri ja varju otsese päikese eest.\nKrüsanteeme saab lõigata ka suvel, kuid mitte kõige kuumemal ajal. Juured tekivad umbes kahe nädalaga. Kui näete, et vars on hakanud uusi lehti kasvatama, läks kõik hästi. Kui umbes 5 cm noor kasv on kasvanud, saab noored krüsanteemipõõsad siirdada lillepeenardele ülekandemeetodil: juurepalli puudutamata eemaldage potist ja istutage ettevalmistatud aukudesse.\nMis tahes paljundamismeetodi, pistikute või pistikute korral peate väga päikeselise ilmaga varjutama 2-3 päeva. Samal ajal ei tohiks juurdunud pistikuid ja noori põõsaid-delenkisid kaevata lillepeenrasse sügavamale, kui need asusid potis juurdumisel või vanas kohas..\nEsimese jootmise saab teha tsirkoonilahusega.\nPärast istutamist aias püsivasse kohta tuleks krüsanteemide ümbruses muld multšida, et vältida juurte kuivamist ja tekitada umbrohule tõke. Lisaks kaitseb multš juurestikku kuumuse ülekuumenemise eest ja talvel hüpotermia eest..\nJärk-järgult laguneb multš ja moodustab humiinhappeid, parandades mulla kvaliteeti - see muutub lahti või puruks. Kui te mulda ei multšeeri, puistake puukoolist konteineritesse ostetud krüsanteemide istutamisel potist 1,5–2 cm kõrgemat mulda.\nKuidas sügisel krüsanteeme istutada\nKui teil õnnestus krüsanteemivarre- või konteinertaim soetada hilissuvel või sügisel, võite need istutada lillepeenardesse septembri keskpaigani, et neil oleks aega mitte ainult uues kohas juurduda, vaid ka juuremassi piisavalt kasvatada. Kui hilinete õigeaegselt, hoidke krüsanteeme konteinerites.\nKrüsanteem on vaja poest potist või klaasist, kus vars juurdus, laiale, kuid madalale universaalse lillemullaga anumale. Ärge kärpige kohe, vaid asetage konteiner mõõdukalt jahedasse kohta. Kui teil on soojustatud rõdu, saate seal krüsanteeme kasvatada kuni oktoobri lõpuni.\nMaapealse osa saate ära lõigata, kui temperatuur on umbes +4 ° С. Kui teie rõdul pole oodata madalamat temperatuuri, siis pole vaja midagi muud teha, ainult perioodiliselt - kord kuus või harvemini kastke taimi vähe, täpselt nii palju, et muld ei kuivaks täielikult.\nKui teie temperatuur võib langeda veidi alla nulli (rõdu on klaasitud, kuid soojendamata), valmistage ette suur pappkarp ja isolatsioonimaterjal: saepuru, õled, kuivatatud sfagnum-sammal, võite kasutada suurt puuvillast tekki.\nPange külmklambriga (alla + 3-4 ° C) anum koos krüsanteemiga karpi, täitke seinte vahed saepuruga või asetage vatiin, vahtkumm. Keskenduge termomeetri näitudele. Katke vajadusel tekiga, lõpetage jootmine ja muld peab olema kuiv. Jahutamine alla -2 ° C on vastuvõetamatu. Need. temperatuur rõdul võib langeda alla nulli (kuni miinus 5-7 ° С), kuid krüsanteemiga potis saab seda hoida vähemalt miinus 2 ° С.\nKui teie aias on soe kasvuhoone, siis veebruaris-märtsis saate sinna lilli viia, vajadusel kasta - muld ei tohiks olla pidevalt niiske ega kuivanud, ainult mõõdukas niiskus.\nKui kasvuhoones on palju istutusmaterjali, viige läbi haiguste ennetav ravi - pritsige kõik taimed fütosporiiniga või riputage joodipadjad (niisutage teepakke 0,5 ml joodiga kummagi kohta ja riputage kasvuhoones 2-3 kohta). Probleem on selles, et krüsanteemid on altid seenhaigustele ja kasvuhooned on halvasti ventileeritud. Joodiaurud aitavad õhku puhastada ja hoida taimi tervena, kuni nad istutatakse mai alguses lillepeenardesse.\nKrüsanteeme saate talvel keldris või keldris hoida, kui need on hästi ventileeritud, seintel pole suurt niiskust ja seeni.\nKrüsanteemi põõsa moodustumine\nHooaja alguses, kui varred kevadel tagasi kasvavad, näpistage neid umbes 15-20 cm kõrgusel, umbes 2-3 cm kaugusel võrast. See sunnib taime aktiivselt hargnema ja kui külgmised oksad kasvavad veel 15 cm, pigistage ülemist 1,5-2 cm uuesti. See pigistamisprotsess tuleb lõpule viia 50-60 päeva enne eeldatavat õitsemist - varajase õitsemise saab pigistada juulini, keskmise ja hilja õitsemise - augustini.\nÕisikute suurused on eri sortide jaoks erinevad, suurõieliste krüsanteemide korvi läbimõõt on 10–25 cm, neid kasvatatakse 2–3 vartel, näpistatakse ja jäetakse kõige suuremad õisikud võrsete otstesse - neid pakutakse kõige sagedamini kimpude lõikeks, ühel oksal tavaliselt 1 -5 õisikut.\nVäikeseõieliste krüsanteemide korvi läbimõõt on 2-9 cm, neid kasvatatakse tavaliselt põõsas ja õisikud ei ole üksikud korvid, vaid keeruline kilp või paanika, ühel oksal on 15-20 õisikut.\nLõigake sügise lõpus koos lehestiku surmaga kogu taimede õhust osa 15–20 cm kõrgusele maapinnast..\nKrüsanteemide külmakindlus on eri sortide puhul erinev, on väga külmakindlaid, on selliseid, mis külmuvad Venemaa keskosas ja Siberis. Kui ostate seemneid poest või konteineriseemneid lasteaias, kontrollige sordi vastavust kliimavööndile (täpsustada saab 3–9).\nIgal juhul peate karmideks talvedeks valmistuma, hilissügisel põõsad katma õlgedest, saepurust, langenud lehtedest või kuuseokstest valmistatud kõrge multšikihiga. Kui vanade põõsaste juurte tsoon on algtasemest tugevalt tõusnud, peate kõigepealt multšima turbaga, seejärel õlgedega ja seejärel kuuseokstega.\nKui teie saidil on koht üsna madal, siis enne varjupaika valmistage lillepeenarde lähedal olevad drenaažisooned - talvel on krüsanteemide jaoks tõsine oht pidev niiskus või jää lehtedel, samuti mulla külmumine ja sulamine vaheldumisi. Seega, kui kasutatakse mitmekihilisi varjupaiku, tuleb need kevadel õigeaegselt eemaldada - kõige sagedamini surevad krüsanteemid ülemäära soojade varjualuste summutamise tõttu..\nMõned aednikud, et mitte kaotada väärtuslikke krüsanteemide sorte, eraldavad enne septembri lõpus talveks varjupaika osa põõsast ja hoiavad seda kevadeni konteineris.\nKrüsanteemid on üks populaarsemaid taimi, mis õitsevad sügisest esimese külmani. Algsed mitmekesised õisikute vormid, lai valik lilli ning ülipikk ja rikkalik õitsemine on määranud nende taimede tohutu populaarsuse. Õppige kõike mitmeaastaste krüsanteemide kasvatamise kohta - avamaal istutamine ja hooldamine, aretus, haiguste ja kahjurite tõrje, talvine ladustamine.\nIstikute ostmine, ladustamine\nVõrsete, tugede murdmine\nKrüsanteemide sügishooldus ja talvitamine\nKrüsanteemi valge rooste\nMida teha, et krüsanteeme vaasis kauem hoida?\nKrüsanteem on kauaõitsev keisrite sümbol. Krüsanteemide suurepärane külg on see, et nad õitsevad hilissügiseni. Nende üllast võlu hindasid Kaug-Ida elanikud, kus neid taimi leidub looduses. Enamik krüsanteeme on pärit Koreast, Hiinast, Jaapanist.\nNad tulid Euroopasse 300 aastat tagasi, kuid saavutasid populaarsuse alles juugendiajastul tänu seda tüüpi lillede moele, kui neist sai mustri iseloomulik motiiv. Neid kasutati keraamika, portselani, maalide, tekstiilide kaunistamiseks.\nSee on huvitav! Stiliseeritud krüsanteem on osa Jaapani keisri embleemist ja Hiinas oli nende seemikute eksportimine sajandeid keelatud. Lill oli seotud aadli ja surematusega.\nKrüsanteemid (krüsanteemid) on väga suur taimerühm, mis kaunistab suurepäraselt lillepeenraid. Me teame neid ka kui uhkeid lõikelilli, mida saab osta igalt lillepoodilt. Need on Asteraceae perekonna taimed.\nSõna krüsanteem tuleneb sõnast krüsos, mis tähendab kulda. Sellesse rühma kuuluvad taimed:\nkasvuhoones kasvatatud (India);\nsillutamata (arktiline, india, korea).\nNende kõrgus on olenevalt liigist väga mitmekesine, varieerudes vahemikus 25–250 cm. Taimevarred on tavaliselt sitked, kaetud peene karvaga. Lehed on tumerohelised, sulgjad või hammastega, kuni 15 cm pikad.\nAias kasvatamiseks krüsanteemide valimisel tasub teada, et sellesse rühma kuuluvad üheaastased ja mitmeaastased taimed.\nAia krüsanteeme on erinevates värvides: valge, punane, pruun, roosa, kollane. Krüsanteemi õied jagunevad:\nlihtne - lillekorv koosneb ühes reas asuvatest pilliroost marginaalsetest õitest, õisiku keskosa on täidetud torukollaste õitega;\npool-topelt - seda iseloomustab kumer õiekeskus;\nterry - kuuluvad kõige mitmekesisemasse rühma, servalilled on paigutatud mitmesse ritta, moodustades froteesfäärilised õisikud pomponite kujul.\nÕisikud jagunevad nõelataolisteks, daaliasarnasteks, astrolaadseteks, kerakujulisteks krüsanteemideks, nende kasvatamine ja hooldamine on veidi erinev. Need on peamiselt hübriidid, see tähendab keeruliste ristamiste tulemusel saadud krüsanteemide sordid.\nKrüsanteemide klassifikatsiooni on palju.\nSügisel, eriti novembris, ilmub müügile palju ilusaid krüsanteemide sorte koos:\nsuured võrsed moodustasid igale võrsele ühe;\nväikesed õied, arvukalt hargnenud võrsetel.\nNeid ilusaid isendeid peetakse hooajaliseks ja paljundavad vilunud aednikud..\nTasub teada! Krüsanteemid on lühikesed päevalilled. See funktsioon paneb enamuse neist nii hilja õitsema. Muidugi saavad aednikud spetsialiseeritud kasvuhoonefarmides valgustust ja temperatuuri reguleerida, nii et krüsanteeme võime imetleda igal aastaajal..\nKrüsanteemid kaunistavad korterit kindlasti ilmekate lilledega. Kasvuhoonerühma madalakasvulised krüsanteemid sobivad lõikelillel kasvatamiseks. Tuleb meeles pidada, et taim tuleb pärast õitsemist välja kaevata. Enamik ilusaid krüsanteeme ei ole võimelised mullas talvitama, kuna on tundlikud negatiivsete temperatuuride suhtes..\nMõnda krüsanteemi saab õues kasvatada aastaringselt. Näitena võib tuua Korea krüsanteemi (Chrysanthemum × coreaum). Krüsanteem × coreaum õitseb hilissügisel. Seda külmakindlamat sorti leidub paljudes värvitoonides:\nApollo on suurepärane apelsinipunaste õitega sort;\n"Hebe" - puhta roosa värviga;\n"Nancy Copland" - kirsiõitega ilmekas sort.\nNende kõrgus võib ulatuda mitukümmend sentimeetrit, kuid on tavaliselt kõrgem. Põõsakrüsanteemide õitsemise rikkalikuks muutmiseks tuleb suve alguses tipud eemaldada. See protseduur tagab tugevama harimise ja seega ka rohkem õisi. Liigil on mitu kasutusala - see töötab hästi peenardel, ansamblites, kiviktaimlates.\nKivine aedade kaunistamiseks sobib arktiline krüsanteem (Chrysanthemum arcticum). Taime iseloomustab hiiliv kuju, ulatudes 30 cm kõrgusele. Arktiline sort õitseb septembrist oktoobrini valgete õielehtede ja roheka keskosaga..\nMitmeaastased krüsanteemid on perekonda Dendranthema kuuluvad taimed. Nende hulgas on levinud:\nrabatokide sordid (külmakindlad või osaliselt külmakindlad sordid, mis sobivad avamaal kasvatamiseks);\nlõikelille jaoks kasvatatavad sordid (enamik neist vajab kasvuhoonetes kasvatamist).\nTänu sobivusele kasvatada aias, kaitsmata pinnases, keskendume artikli järgmises osas mitmeaastastele krüsanteemidele.\nKrüsanteemide kasvatamiseks lillepeenardes peate valima päikeselise koha. Kõige sobivam asend on külma eest hästi kaitstud.\nMõne sordi juurte süsteem on väga halvasti arenenud. Teiselt poolt võib neil olla kõrgelt arenenud õhust osa. Selle tasakaalustamatuse tõttu on vaja spetsiaalset mulda..\nPinnas peab olema läbilaskev. Krüsanteemid eelistavad viljakat, huumuselist ja toitainerikast mineraaliderikast mulda. Raske muld suurendab taimede külmumise tõenäosust. Selle taime optimaalne pH jääb vahemikku 6,5-7, sellistes tingimustes imenduvad toitained paremini ja kiiremini. Substraadid, mis sisaldavad turvast või turba ja liiva segu (90% turvast, 10% liiva), toimivad hästi.\nOstetud seemikud istutatakse kõige paremini hiliskevadel, kui külmaoht möödub..\nIstikuid saab heades tingimustes lühikese aja jooksul säilitada. Külmas ruumis temperatuuril 4-5 ° C ja 80-90% suhtelise õhuniiskuse korral saab neid säilitada mitu päeva, kuid mitte kauem kui nädal. Pikaajaline säilitamine isegi madalatel temperatuuridel viib seemikute kasvu ja "tõmbamiseni". See mõjutab negatiivselt seemikute arengut, võib mõjutada taimede sisenemist lühikese päeva jooksul generatiivsesse faasi (õitsemist) isegi seemikute kasvatamise etapis.\nIstutuskoht tuleks ette valmistada eelmise aasta sügisel, rikastades mulda komposti või hästi laotatud sõnnikuga. Sõnnikuasendaja võib olla sõnniku granulaat, amofosk või vermikompost.\nTaimede vahe peaks olema 30–40 sentimeetrit. Üks seemik istutatakse potti, asetades selle keskele ja süvendades hästi. Mõned kasvatajad istutavad krüsanteeme sel viisil: nad valavad substraadi ainult pool või ¾ poti kõrgusest, kui taim kasvab poti kohal, toetub see poti servadele ega purune.\nKohe pärast istutamist kastetakse taimi, seejärel peatatakse kastmine umbes nädalaks (kuid mitte lubades substraadil liiga palju kuivada - tuleb arvestada ilmastikuoludega). See meetod peaks tagama substraati sügavalt juurdunud seemikute hea juurdumise ja tagama istutatud taimede hea stabiilsuse..\nTaime kasvatamisel lõikelillede avamaal peaks taimede tihedus ruutmeetri kohta olema 48–64 või isegi 80 taime (väikeste sortide puhul).\nVäikeseõielisi sorte istutatakse aprilli lõpust juuni lõpuni.\nEsimese nädala jooksul peate hoolitsema taimede hea ellujäämise määra eest, pakkuma häid tingimusi - vajadusel pihustama, varjutama, kaitsma mustandite eest. Esimesel nädalal pärast krüsanteemi istutamist saate seda toita suure fosforisisaldusega väetisega. Biostimuleerivate ainete kasutamine võib selles etapis samuti hästi mõjuda..\nKrüsanteeme on suhteliselt lihtne kasvatada. Et taimed oleksid ilusad ja terved, peame neile pakkuma optimaalseid arengutingimusi. Krüsanteemide kasvatamisel sõltub palju istutamiseks kasutatud materjali kvaliteedist, istutamistehnikast ja kasvatamise alguses õigest põllumajandustehnoloogiast. Taimed tuleks siirdada uude kohta iga 3-4 aasta tagant. Pärast õitsemist tuleks õhust osa lõigata umbes 10 cm kõrgusele.\nPõua ajal regulaarselt umbrohtu ja vett. Mõni sort hakkab õitsema juba augustis ja õitseb novembrini, nii et pingutus tasub end ära.\nOluline on umbrohud õigeaegselt eemaldada.\nLigikaudu 2 nädalat pärast istutamist tasub kärpida võrsete tipud (lõigatud umbes 1,5 cm). See tagab taimede parima harimise. Selleks, et varred ei kukuks lillede raskuse all küljele (selline kalduvus on), murduvad näpunäited, kui need jõuavad 10-15 cm-ni. See paneb taime kasvama. Suvistes sortides piisab otsa katkestamisest 1 kord, sügisesortides - 2-3 korda.\nTöötlemine toimub noorel, lignifitseerimata võrseosal, 5-8 lehe kohal.\nKõrged taimed vajavad tuge.\nMeie kliimatingimustes mõjutab kastmine märkimisväärselt kasvu tugevust ja taimede üldist seisundit. Tulenevalt asjaolust, et krüsanteemid vajavad regulaarset jootmist, on ideaalne lahendus tilguti niisutusliini paigaldamine. Taimed reageerivad kuivusele negatiivselt, mis avaldub tervete põõsaste kiires närbumises.\nOluline on vältida juurte liigset üleujutamist. Liiga palju kastmist võib põhjustada mädanemist, seenhaiguste tekkimist. Taimi ähvardab rooste nakatumine, kui lehti sageli niisutatakse..\nKrüsanteemid vajavad kasvuperioodil oma "ülekülluse" tõttu süstemaatilist viljastamist, kuni 2 korda kuus.\nKevadel istutatud krüsanteemi seemikud vajavad õienuppude arenemise ajal täiendavat söötmist. Seejärel söödetakse neid iga 2 nädala tagant lahjendatud vedelväetisega. Vahetult enne pungade katkemist tuleb söötmine lõpetada. Kui jätkate krüsanteemide toitmist, võivad nende võrsed muutuda liiga vägivaldseks ja loidaks. See halvendab aiakrüsanteemide välimust ja suurendab haiguste riski. Kui muld on sügisel korralikult ette valmistatud, on sellel piisavalt toitaineid, et tagada taimede korralik kasv..\nKrüsanteemid on lühikese päevaga taimed, nad asetavad ja arendavad õienuppe, kui päev on lühike - 8-12 tundi. Pikematel päevadel lillepungad hilinevad või ei ilmu üldse, taimed kasvavad vegetatiivselt (suur lehtede võrsete suur kasv). Lühendage päeva kunstlikult, kasutades varjutusmatte, et igal ajal õitsemist käivitada.\nMõni krüsanteem võib talvituda lillepeenarde kaitsmata pinnases. Selleks peate valima külmakindlad sordid. Külmakindlust demonstreerivad punakas krüsanteemi (Chrysanthemum rubellum) sordid. Pakasega tuleb toime ka varem mainitud India krüsanteem Clara curtis.\nSügisel, kui esimene külm on õisikud hävitanud, lõika krüsanteemi varred mullapinnast umbes 15 cm kõrgusele. Pügamine vähendab taimemädaniku ja seenhaiguste riski.\nTähelepanu! Krüsanteemid ei talu liigniiskust eriti hästi. Seetõttu valivad nad pakase eest varjule tuulutatava varjualuse, näiteks kuuseoksad. Ärge mingil juhul katke talveks krüsanteemide lõigatud võrseid lehtedega, komposti.\nKui lillepeenras on muld väga märg, on parem risoom välja kaevata ja talveks külma eest kaitstud ja puhtasse ruumi viia - kasvuhoone, soojendamata kasvuhoone.\nPottides kasvatatud krüsanteemid tuleb transportida külmakindlatesse ruumidesse. Terrassidele jäetud potikrüsanteemid, rõdud on määratud külmuma.\nKrüsanteeme paljundatakse pistikute ja põõsa jagamise teel. Mõnda sorti saab paljundada seemnetega ja koguda isegi seemneid, mis seejärel kordavad emataime tunnuseid, näiteks suurõieline dendrantema.\nSügisel lõigatud krüsanteemide varred vabastavad kevadel külgpungadest uued võrsed. Peavõrse põhjas risoomist kasvanud võrseid saab lõigata pistikuteks. Seda tehakse varakevadel..\nPistikud lõigatakse 5-6 cm pikkuseks.\nPistikute alumine ots (umbes 1 cm) tuleks sukelduda juurdumisvahendisse.\nVars istutatakse potti, mis on täidetud turba ja liiva seguga (suhtega 1: 1)..\nPistikud tuleks regulaarselt joota, kaitsta kuivamise eest, temperatuur langeb alla 15 ° C. Pistikute optimaalne temperatuur on 16–18 kraadi Celsiuse järgi, nii on kasvuhoonetes..\nKrüsanteemi pistikud peaksid juurduma 3 nädala jooksul. Siis võite hakata kõvenema (kasvuhoone sagedase ventilatsiooni abil välistingimustega harjumine). Võite külvata seemikud kaitsmata pinnasesse kevade lõpus, kui külmaoht on möödas. Krüsanteemi seemikud tuleks istutada juunis.\nErinevat tüüpi krüsanteemid jagunevad erinevatel aegadel:\nõitsemine hilissügisel, kevadel jagatud;\nõitsevad suvel, jagunevad kohe pärast õitsemist.\nEraldamine peaks toimuma iga paari aasta tagant. Taime üles kaevanud, jagatakse see terava tööriistaga hoolikalt osadeks. Vajadusel võib liiga pikki ja ülekasvanud juuri veidi lõigata.\nDelenki tuleks istutada viljakasse huumusmulda. Liiga kergetel liivastel muldadel külmuvad krüsanteemid tõenäolisemalt. Samuti on nad altid kuivale..\nKrüsanteeme saab paljundada seemnete abil. Seemnetest paljundatakse Dendrantema suurõielisi või Siberi, Korea väikeseõielisi ja üheaastaseid sorte. Üheaastaste sortide seemned külvatakse mulda mai keskel-lõpus, sooja ilma saabudes soojeneb muld kuni 14–15 kraadi. Kogenud lillemüüjad külvavad krüsanteemi kurkidega samal ajal. Need on soojust armastavad taimed. Seemned idanevad umbes 2 nädalat pärast istutamist.\nMõnikord ründavad krüsanteemid haigusi või kahjureid. Võitluse võimalikult kiireks alustamiseks peate olema valvas.\nSee on paljude taimede seas väga levinud haigus, mis avaldub valge pulbrilise kattekihina. Haiguse korral pihustage sobivat seenevastast ainet (nt Topaz), raskelt nakatunud krüsanteemi osad eemaldatakse. Ravi tuleb korrata 3 korda..\nLisaks jahukastele väärib märkimist rooste, mis avaldub lehtede roostes laikudes. Valida tasub suurema roostekindlusega sorte..\nHaiguse põhjustab seen Puccinia horiana. Kasvuhoonetes ilmub sageli kõrge õhuniiskuse tõttu. Seen nakatab taime lehti ja muid õhust osi. Lehtede ülemisele küljele ilmuvad laigud, valged või helerohelised, ümarad. Laigud võivad olla ühekordsed või mitmekordsed, mõnikord ühinevad üheks kohaks, kattes kogu lehe. Lehe tagaküljel näete eoste kobarat valgete padjadena.\nTõsiselt mõjutatud lehed deformeeruvad, kuivavad, ei kuku ja ripuvad taime küljes. Seen areneb temperatuuril 0 ° C kuni 30 ° C (selle arenguks on optimaalne temperatuur 17–21 ° C) ja suhtelise õhuniiskuse korral üle 96%. Madalama õhuniiskuse korral surevad õhus olevad eosed minutite jooksul. Esimesed sümptomid alates nakatumise hetkest ilmnevad 5-6 päeva pärast, nii et saate osta seemikud, mis näevad välja terved, kuid on juba seentega nakatunud.\nHaigustekitaja talveunne nakatunud taimedel, sageli neil, millel pole rooste märke. Taimejääkidel püsib seen elujõulisena kuni 8 nädalat.\nOluline on läbi viia ennetamine:\närge istutage lilli liiga tihedalt;\nhommikul vett, ärge pihustage lehti (ärge jätke taimi ööseks märjaks);\npärast istutamist profülaktiliselt lilli pritsida fungitsiididega;\npihustage spetsiaalsete preparaatidega võimalikult kiiresti pärast haiguse esimeste sümptomite avastamist;\npõletada taimejääke (mitte komposti panna).\nHaigustekitaja on Septoria chrysanthemella. Krüsanteemi kõige levinum seenhaigus. Esimesed sümptomid on tumepruunid, vanimate lehtede valdavalt ümarad laigud. Märgades tingimustes ja vihmase ilmaga levib haigus kiiresti noortele lehtedele. Tõsiselt nakatunud lehed on pruunid, kuivad ja surevad enneaegselt. Taimed muutuvad nõrgemaks, lilled on väiksemad.\nKaitsevõimalused - juurekastmine, külvikord, taimede ennetav pritsimine 10-päevase intervalliga, lubatud ettevalmistused, eriti vihmase ilmaga.\nSümptomid ilmnevad ladustamise ajal suurema tõenäosusega paksu, koheva valge seeneniidistikuna, mis katab taime juured. Valges seeneniidistikus on nähtavad seene mustad sklerootiad, nisu tera suurused. Haigus põhjustab ladustamisel kõige suuremaid kaotusi. Haigus viiakse nakatunud juurte või lehtede prahiga. Esimesed nakkusnähud võivad ilmneda leherootsul või lehtede põhjas, mis on nähtavad tumepruunide vesiste laikudena.\nSeen põhjustab lehe surma taime alumistes osades. Lillepeenras niiskuse vältimiseks on vajalik õigeaegne ravi seenevastaste ravimitega.\nVeel üks tõsine haigus, mis mõjutab neid ilusaid lilli. Nakatunud põõsastel on pehmed varred ja pärast esialgset kolletumist muutub taim pruuniks ja sureb. See on kiiresti leviv haigus, mis avaldub peamiselt sügisel. Tekib pinnase liigniiskuse tõttu. Selle haiguse arengu vältimiseks eemaldage nakatunud võrsed, suurendage kaaliumi sisaldust mullas.\nSuur õhuniiskus, mis on sageli tingitud liiga tihedatest istutustest, võib põhjustada halli hallitust. Haigus viib õienuppude surmani. Haiguste leviku vältimiseks tuleb nakatunud taimed ära visata.\nNeed haigused põhjustavad muutusi taime välimuses (lillede, lehtede värvi, suuruse ja välimuse muutus). Kahjuks pole need ravitavad, saate neid ainult ennetada. Selleks peate eemaldama nakatunud taimed ja desinfitseerima tööriistad, millega neid kasvatatakse..\nKrüsanteemi kahjustada võivad kahjurid on:\nKrüsanteemi nematood. Kahjustuse sümptomiks on pruunide laikude ilmumine ja taimede kuivamine. Nematoodide teket takistatakse mulla spetsiaalsete kaitsemeetmete rakendamisega.\nTaime mõjutavad mõnikord ämblik-lestad, läänetripid, hadeiinkoid, teod, harjarapsakärbse fütomiz, lehetäid. Kui need ilmuvad, kasutage sobivat putukamürki.\nLehetäid on väga ohtlik kahjur, nende toitumise tagajärjel taim deformeerub, kasv ja õitsemine on pärsitud. Kui ilmub lehetäide koloonia, peate kohe tegutsema..\nNeed on taimed, millel on väga mitmekülgne kasutusala, erinevate sortide populaarsus kasvab..\nKrüsanteeme saab kasutada järgmiselt:\nterrasside, rõdude konteinerites;\nnagu lõikelilled vaaside jaoks.\nKrüsanteemid aitavad säilitada lillepeenra elegantse ja dekoratiivse ilme kuni talve saabumiseni. Sügishommikul, kui esimesed külmad on möödas, annavad aiale erilise võlu õitsvad taimed, mille kroonlehed on kaetud jääkristallide või kastepiiskadega, lilledega dušš..\nKrüsanteemid kuuluvad kõige püsivamate lõikelillede hulka. Nende säilivusaeg võib olla kuni 4 nädalat. Tänu asjakohastele hooldustoimingutele (peamiselt valgustuse juhtimine) on lõigatud krüsanteemid saadaval kogu aasta vältel.\närge ostke krüsanteeme, mille õied on nõrgalt kinni, rippuvad, lehtedel pole intensiivset värvi (see tähendab, et nad kuivavad);\nlühendage varte otsi umbes 2 sentimeetri võrra;\non vaja varreid nurga all lühendada - tänu sellele blokeerime varre asetsevad juhtivad anumad, et taim saaks vett võtta;\ntäitke vaas puhta ja puhta veega;\nvahetage vaasis vett iga päev, iga kord, kui peate tüve umbes 1 sentimeetri võrra lühendama;\nlõikelilledele on hea vette lisada palsamit - sellisel juhul ei pea te vett iga päev vahetama, vaid lisage ainult värsket;\npalsami asemel võite vette lisada aspiriini - see pikendab lõikelillede värskust.\nKrüsanteemid on kaunid ja väga mitmekesised lilled. Enamikku neist kasvatavad kasvuhoonetes kogenud lillemüüjad. Nad kasvatavad kõige ilusamaid lillesorte. Algajad peaksid keskenduma peamiselt mitmeaastastele õues kasvatatavatele liikidele. Nende kasvatamine riigis ei tohiks probleeme tekitada. Need lilled võrgutavad paljusid, sest nad õitsevad ajal, mil enamik taimi on juba tuhmunud. Neist saavad aias huvitavad eredad aktsendid. Tänu krüsanteemide mitmekesisusele ja ekspressiivsusele muudavad nad sügiseaia ilmet, põhjustades teiste imetlust..\nTäna võib meie riigi avarustes leida tohutult erinevaid taimi. Paljud aiapidajad ja suvised elanikud on huvitatud sellisest lõhnavast ja ilusast taimest nagu lavendel.


Nikolai Karajevi vastulause Margus Mihkelsile: eestivenelaste jaoks pole Eesti mingi võõras klooster - Arvamus\nNikolai Karajevi vastulause Margus Mihkelsile: eestivenelaste jaoks pole Eesti mingi võõras klooster\n13. juuni 2017, 13:19\nKirjutan hea kolleegi Margus Mihkelsi arvamusele vastuseks. Kallis Margus, see ütlus võõra kloostri kohta on arusaadav, ja on muide vene keeles olemas: v tšužoi monastõr so svoim ustavom ne sujsja. Aga kes on siin pererahvas ja kes on võõras, et mitte öelda lapuline? Eestivenelased on siin võõrad ja lapulised? Tõsiselt? Mispärast?\nMa sündisin Tallinnas. Olen Eestis elanud kogu oma elu. Mul pole teist kodumaad peale Eesti. Oskan eesti keelt, ehkki mitte perfektselt, mitte nii nagu Andrus Kivirähk, räägin teatud aktsendiga, teen vigu, aga siiski. Kirjutan ka neid ridu eesti ehk riigikeeles. Kes ja peaasi – mis õigusega – saab öelda, et ma ei ole siin oma, et Eesti on minu jaoks mingi võõras klooster, kuhu oma reeglitega nahaalselt kipun?\nMiks olen eestivenelasena võõras? Ma ei saa aru. Absoluutselt.\n...on rajatud vabadusele, õiglusele ja õigusele\nKas ainult selle pärast, et eestlaste emakeel on ka riigikeel? Sest nende veres voolab eesti veri? Sest nemad lugesid originaalis Tammsaaret ja mitte Dostojevskit? Sest nende esiisad elasid just siin, aga minu omad kusagil Venemaal? Ja need on siis põhjused, miks minu lastel ei olegi õigust saada kooliharidust vene keeles? Isegi lasteaias?\nNojah, kui pererahvast määrab emakeel, siis pole midagi teha. Siis meil on siin etnokraatia, kus õigused on ainult neil, kellel on õige rahvuse määratlus, emakeel, veri, nahavärv. Siis Eesti ei ole Euroopa riik, vaid mingi Kolmanda Reichi väike filiaal. Siis pererahva nimel saab teha põhimõtteliselt mida iganes. Hitler tegigi palju huvitavaid asju, sest, saage aru, sakslased on ju pererahvas, aga mitte need, teised, teate ise, noh.\nReaalsus on teistsugune. Reaalsuses Eesti pole etnokraatia, vaid demokraatia: demokraatlik vabariik. Reaalsuses Eestis elavad inimesed erineva emakeelega, ja meie, eestivenelased, oleme suurim ja ka absoluutses mõõtmes väga suur vähemus. Meid on, kujutage ette, sadu tuhandeid. Iga neljanda Eesti elaniku emakeeleks on vene keel.\nSee on ka meie maa. See on ka meie klooster. Oleme samuti Eesti pererahvas.\nMeie, eestivenelased, võrdselt eestlastega maksame makse, mille eest riik tagab muu hulgas hariduse omandamise.\nNeed ongi põhjused, miks meie, eestivenelaste lastel on täielik õigus venekeelsele kooliharidusele, lasteaedadest rääkimata.\nJah, tean küll, Eesti riik peab tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise. See on põhiseaduses kirjas ja see on vägagi õige. Niisamuti nagu see, et selle sama põhiseaduse preambuli järgi on Eesti riik rajatud vabadusele, õiglusele ja õigusele.\nKui riigis on rohkem kui 300 000 inimest vene emakeelega ja nad ei ole sisserändajad (veelkord, minusugused sündisid siin ja need, kes sündisid mujal, aga on elanud Eestis kümneid aastaid, pole samuti «mingid» sisserändajad), kui selliseid on iga neljas, siis kooliharidus nende oma emakeeles on õigus ja õiglus. Lasteaedadest rääkimata.\n(Sulgudes ütlen, et just eesti keele säilimise nimel peabki venekeelne koolisüsteem olema tagatud. Sest kas arvate, et venekeelsete koolide puudumisel hakkavad vene lapsed massiliselt õppima eestikeelsetes koolides? Kas arvate, et vene lapsed ei räägigi omavahel vene keeles? Ning kas tõesti arvate, et see ei mõjuta kuidagi eesti laste eesti keelt? Mõjutab küll, nii nagu see mõjutab ka eestivenelaste keelt.)\nProbleemid jäävad. Eesti keelt on vaja kahtlemata osata. Seda saab küll õppida ja õpetada, aga mitte vägisi, mitte püüdes eestivene lastest uuseestlased teha. Eestivenelased pole sugugi lollid tööjõuturu suhtes. Aga paljud ei taha kaotada emakeelt, ei taha, et laps saaks lõppude lõpuks pooleestlaseks ja poolvenelaseks – kes on nimelt eikeegi.\nLihtsaim lahendus on õppida eesti keel selgeks just nimelt koolis. Kahjuks ei ole riik teinud minu arvates kõigil neil aastail piisavalt selleks, et saaks õppida riigikeelt selgeks kas või põhikooli lõpuks. Arvatavasti selle pärast, et reformikate jaoks on kuristik eestlaste ja venelaste vahel võimule rühkimise tähtsaim abinõu.\nTants venekeelse kooli aurukatla ümber\nSee hüsteeria, see hullumeelne tants venekeelse kooli aurukatla ümber, mida võib meedias viimaste kuude jooksul jälgida, näibki olevat Reformierakonna mitte-nii-kaval strateegia, kuidas jälle võimu saada.\nNii kirglikult ei tantsitud «vene küsimuse» ümber juba aastaid. Viimane kord, kui Reformierakond tegi seda, oli aastal 2006. Jah, õige, pronkssõduri teemal. Toona kujunes nende sõjakavalus edukaks, tõi «tulemusi»: kuristik Eesti inimeste vahel suurenes, Ansip sai peaministriks, reformikad lõid sisevaenlast (olemegi viies kolonn, kes saab kahelda?) ning jäid võimutüüril püsima arrogantsel ja majanduslikult abitul moel valitsedes, kuni nendega koalitsioonis olnud erakondadel sellest kõigest kõrini sai.\nMõistan küll: Venemaa ja Ukraina, Narva kui järgmine Krimm, hirm, hirm ja ikka hirm. Aga kus on siin loogika? Kui ei taheta sisekonflikte, siis ei tehta seda, mida saab kergesti tekitada. Praegu on Eestis haridussüsteem, sh selle venekeelne osa, problemaatiline, auklik, aga toimiv. Aga millise erakonna kasuks kestab hüsteeria lõpmatult? Millise erakonna liikmed räägivad pidevalt venekeelse kooli «probleemist»? Mis on sellel pildil valesti?\nA propos, piltidest. Kaire Uusen oma arvamuses lihtsalt eksib (loodetavasti just eksib, ei taha arvata, et tahtlikult valetab), kui küsib: «Kas keegi on näinud Soome, Rootsi jt riikide kaubanduskeskustes võõrkeelseid silte, valjuhääldist tulevaid reklaame võõras keeles või sisserändajate keeli rääkivaid teenindajaid?» Mina olen näinud! Ja kõik minu sõbrad ja tuttavad on samuti näinud! Nt Soome suurkauplustes on info sageli vene keeles, muidugi turistide jaoks, aga mitte ainult. Venekeelsed müüjad poodides, apteekides jne räägivad venelastest ostjatega emakeeles ning (imelik!) see on lubatud. Venekeelseid silte on küll, kuid mitte palju, aga kust Kaire leiab neid hulganisti meie Eestis? Peale Ida-Virumaa, muidugi.\nBerliin, Pariis, London – kõik need linnad kummutavad seda, mida Kaire kirjutab. Või nt Iirimaa, kus mõnel ametlikul leheküljel on hulk dokumente poola, prantsuse, rumeenia, vene, araabia, mistahes muus keeles. (Et mitte paljusõnaline olla, vt citizensinformation.ie). Nende keelte seas on esimene alati poola keel. Poolakad on tähtis osa Iiri ühiskonnast, neid arvestatakse rohkem ja rohkem. Kusjuures poolakaid on Iirimaal 2,6 protsenti, aga venelasi on Eestis 24,8 protsenti. Kusjuures poolakad saabusid Iirimaale peamiselt aastast 2004, nad on tõesti uusimmigrandid, ning vene vähemus on elanud Eestis kas kogu elu või kümneid aastaid.\nAga mis see (vaata pilti!) on? Jumal, millises Euroopa riigis selline õudus on üldse võimalik? Riigis, kus arvatakse, et ei tohi ära keelata silte sisserändajate keeltes.\nIirimaa, Dublini tänav. Ning Kaire kirjutab, et ükski teine riik ei saa aru, miks iseseisev Eesti nii teeb, miks meil on silte, portaale, vestlusi vene keeles ja üldse. Noh, mis on siis sellel pildil valesti? Ja miks Iirimaal ei ole mastaapset hüsteeriat poolakeelsete siltide ning poola kaupluste kohta?\nMiks? Sest meil oli okupatsioon? Neil on Putin? Meil on viies kolonn? ... Või soovib teatud erakond ühiskonnas hüsteeriat tekitada, et end Eesti kaitsjaks nimetada ja valgel hobusel Stenbocki majja triumfaalselt siseneda?\nEesti keele, kultuuri ja rahvuse säilimine on loomulikult õilis asi ja Eesti jaoks sine qua non (tähendab ladina keeles asja, mis on olemasoluks ilmtingimata vajalik). Samas ei saa selle säilimise vundamendiks olla ideoloogiline vägivald koolisüsteemi sfääris. Kultuur ei andesta neid asju iialgi.\nNing ei ole nii, et ainult eestlased on Eesti pererahvas ja eestivenelased on võõrad. Elame-töötame koos, nagu mungad samas kloostris. Ei ole kuidagi õige ja õiglane eestivenelasi maalida tänamatuteks võõrustatavateks ja eestlasi võõrustajaiks. Meie maksudel puudub rahvus, raha on ühes riigikatlas. Ja kloostri reeglid on see, milles me omavahel kokku lepime.\nEesti keele säilimiseks pole vaja keelata venekeelset haridust, selleks on vaja tagada stabiilset ja õiglast(!) majandust, et Eestis sünnitatakse lapsed, et eestlased ei ihka välismaale elama. Kui mingi erakond arvab teisiti ja tahab eestivenelaste kaarti jällegi välja mängida, ei pea see olema Eesti ja eestivenelaste probleem. Kahjuks on hirm võimas ja irratsionaalne asi ning terve mõistus võib jällegi alla jääda.


ÄP fototoimetus • 8. aprill 2008 • 2 min\nRestoran Clazzi kõrval avati uus dOässikoht Club Clazz. Koostöös Jazzkaarega on aprillis tulekul hulk häid kontserte ja Jazzkaare International Jami sessioone. Clazzis ei kammitse kuulsaid muusikuid etteantud programm, einestades ja mõnusat äraolemist nautides on spontaansed ülesastumised asjade loomulik käik.\nClub Clazzi koostööpartner on ka Pimedate Ööde Filmifestival. Seal hakkab tegutsema PÖFFi filmiklubi.\nKlubi avamise auks on restorani poolel valminud täiesti uus menüü, mis sisaldab muu hulgas uusi värskeid salateid ja hõrgutavaid magustoite.\nTallinna kesklinnas Vene Teatri all avas uksed uus vene restoran Subboteja. Restorani maskotina tervitab sisenejaid populaarse samanimelise telesaate juhi Aleksandr Zukermani kuju. Hinnad on Tallinna kesklinna taset arvestades pigem mõõdukad.\nUus restoran on seni Tartu ja Pärnuga piirdunud toitlustusärinaise Olga Aasavi katse pealinna vallutada. Talle kuuluvad Tartu Atlantis ja Pärnu Rannahoone.\nPirita Top Spa Hotellis avas uksed uus spordimeditsiinikeskus Vomax. Tartus aasta tagasi alustanud Vomax on Eesti esimene erakapitalil põhinev spordimeditsiinikeskus, mis nüüd asjade loomuliku käiguna ka pealinna laienes. Enese kontrollimise võimalusi pakutakse nii tippsportlastele kui ka harrastajatele.\nJuhataja Tõnis Saag soovitabki oma tervist kontrollima tulla eelkõige spordiga mittetegelejatel, kelle tööga kaasneb rohkelt stressi ja liikumiseks jääb vähe aega.\nRestoran Gianni kõrval Tallinnas asuv Fashion CafÉ uuendas oma interjööri. Nii kohvik kui ka restoran kuuluvad Eesti üheks rikkamaks ärimeheks peetava Maksim Liksutovi abikaasale Tatjana Liksutovale. Endine modell Tatjana tegi oma kohviku kujunduse ise, mööbel on firmalt Studio 79 ja kardinad Disain Digestolt.\nUues spordiklubis Arigato saab nüüd nautida ka kauaoodatud yasuragi mõnusid. Eestlase jaoks on yasuragit kõige lihtsam selgitada ehk kui jaapanipärast sauna või spaad. Yasuragi peamine osa on kuumaveebassein onsen. Vulkaanilises Jaapanis endas on tuhandeid looduslikke kuumaveeallikaid, Arigato oma on küll kunstlik, aga mõnus sellegipoolest. Onsen pole mingi ujumisbassein, vesi on nii kuum, et enne sisse minekut tuleks end kuuma veega aegamööda üle valades oma keha sellega harjutada. Sukelduda pole onsenis lubatud. Soovitatav on onsenis olla mitte palju üle ühe minuti.


Kui Tallinna börsiindeks langes reedel 0.45%, siis Riia ja Vilniuse börsiindeksid seevastu tõusid 0.46% ja 0.08%. Kauplemisaktiivsuse poolest oli tegemist ühe suhteliselt aktiivse börsipäevaga – kokku sooritati Balti põhinimekirjas olevate aktsiatega 525 tehingut koguväärtuses 1,039 tuhat eurot, millest ligikaudu 606 tuhat eurot (214 tehingut) tehti Tallinna börsil ja 361 tuhat eurot (250 tehingut) Vilniuse börsil.\nEnim kaubeldud aktsiaks oli reedel Olympic EG (-0.52%), millega sooritati 30 tehingut kogumahus 311 tuhat eurot (millest ligikaudu 250 tuhat eurot moodustas 1 plokktehing hinnaga EUR 1.93). Olympic EG-le järgnesid Šiauliu Bankas (+1.95%) ja Klaipedos Nafta (+1.46%) vastavalt 186 ja 110 tuhande euroga.\nSuurimateks tõusjateks olid reedel Nordecon (+2.83%, käive EUR 1,1k), Grindeks (+2.13%, käive EUR 36,9k) ja Olainfarm (+2.11%, käive EUR 29,5k). Enim langesid Skano Group (-6.87%, käive EUR 697), PRFoods (-2.12%, käive EUR 1,1k) ja Rokiškio Suris (-1.40%, käive EUR 917).\n•\tHomme kell 10.00 toimub Arco Vara aktsionäride korraline üldkoosolek (börsiteade);\n•\tKolmapäeval on Harju Elekteri aktsiakapitali vähendamise ex-kuupäev (börsiteade);\n•\tKolmapäeval on Apranga ja Harju Elektri dividendide ex-kuupäev;


Pelgulinna haigla juhid ärastavad haiglat - Äripäev\nPelgulinna haigla juhid ärastavad haiglat\nEelmine artikkel: Enamik süüdimõistetuist on noored töötud mehed\nJärgmine artikkel: Enamik süüdimõistetuist on noored töötud mehed\nTallinna Pelgulinna haigla peaarst üritab enne linna raviasutuste ümberkorraldamist oma erafirma kätte mängida haigla ruume ja tehnikat ning õigust raviteenuste osutamiseks miljonite maksukroonide ulatuses, kirjutab Postimees.\nSelleks taotlesid korraga nii ASi Gromelux nõukogu esimehe kui ka Pelgulinna haigla peaarsti rolli täitev Vello Ilmoja ning haigla Kopli polikliinikut juhatav Tõnis-Kullar Kobin sotsiaalministeeriumi litsentsikomisjonilt tegevuslitsentsi teenuse osutamiseks 22 arstierialal Kopli, Kalamaja ja Pelgulinna polikliiniku baasil. Taotlusele lisatud kirjas kinnitab Ilmoja, et Pelgulinna haigla on nõus ASile Gromelux ehk põhimõtteliselt Ilmoja alluvale Kobinile üle andma kogu ambulatoorse teeninduse, mida osutavad Kopli, Kalamaja ja Pelgulinna polikliinikud koos nende käsutuses oleva ravi ja diagnostilise aparatuuriga. Samuti on kirjas lubadus, et Pelgulinna haigla hakkab ostma Gromeluxilt statsionaarsetele neerupuudulikkusega haigetele hemo- ja peritoneaaldialüüsi teenust. Ainuüksi selle teenuse maht Pelgulinna haiglas ulatub aastas ligi 6-7 miljoni kroonini. Sotsiaalministeeriumi litsentsikomisjonist said haiglajuhid oma taotlusele eitava vastuse, mille põhjuseks ministeeriumi pressiesindaja Sigrid Tappo sõnul sai soovitud teenuste osutamiseks vajalike ruumide ja varade puudumine. «Ei saa ju anda hemodialüüsi tegemise litsentsi firmale, kel pole marlijuppigi,» tähendas ta. Lisaks marlijuppidele puudub Gromeluxil möödunud majandusaastate kohta ka ükskõik missugune käibenumber, riiulifirma põhikirjaliste tegevustena oli veel kuu aega tagasi kirjas näiteks transportteenuste osutamine ning omavahendite arvel toitlustamine. Praegu kuum Äripäevas


Jevgeni Ossinovski: "Õppima peaks seda, mis meeldib ja mida päriselt teha tahad." - TÜ vilistlaste ajaveeb\nHaridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski on lõpetanud Tartu ülikooli filosoofia eriala aastal 2007 (cum laude). Pärast Tartu ülikooli lõpetamist veetis Ossinovski mitu aastat õppides Suurbritannias. 2007 astus Ossinovski Warwicki ülikoolis tudeerima kontinentaalset filosoofiat. Teise magistrikraadi sai ta Londoni majandus- ja politoloogiakoolist aastal 2010. Mõlemad kiitusega. Ossinovski on Riigikogu väliskomisjoni ja Euroopa Liidu asjade komisjoni liige ning EV haridus- ja teadusminister alates märtsist 2014. Ajaveebi sissekanne on koostatud Ossinovski esinemise põhjal TÜ karjäärikohvikus 11. novembril 2014.\n“Olen võtnud endale omaks suhtumise, et kui ma midagi teen, siis olen selles kõige parem,” avaldas Tartu ülikooli karjäärikohvikus ühe oma elu põhimõtetest haridus- ja teadusminister Jevgeni Ossinovski.\nBakalaureusetöö kirjutas minister end enim mõjutanud filosoofist Nietzschest, magistritöö aga Heideggerist. Viimast tööd ei soovita ta kellelgi lugeda, sest tema sõnade kohaselt “Heidegger on tappev.” 2007. aastal lõpetas filosoofikraadi saanutest 7 inimest 11-st cum laude’ga. Ossinovski muigas selle tõiga peale: “Latt lasti alla.” Tõsisemal toonil kinnitas minister, et filosoofia õppimine on väga hea baasharidus ükskõik millisele elukutsele. See õpetab argumenteerima ning kasvatab heaks inimeseks.\nFilosoofiaõpingutest on talle meelde jäänud ka see, et enda vastu tuleb aus olla. Ossinovskile on oluline olla sotsiaalses mõttes ühiskonna jaoks tähenduslik, ta on alati tahtnud tegeleda asjadega, millel on sotsiaalne mõju ja vastutus ühiskonna arengu suhtes. Ministri hinnangul on selleks, et olla hea filosoofias, hädavajalik olla kursis diskussioonidega, mis toimuvad sel teemal ka kõigis teistes valdkondades. “On üsna kasutu lugeda Platonit, kui sa ei tea, milline oli Vana-Kreeka ühiskond laiemalt,” selgitab Ossinovski.\nMinister tõdes, et isiklikus elus on kõige olulisem õnnestumise kriteerium see, kui teha seda, mis meeldib ja mida päriselt teha tahad. “Valikud, mida teha, ei peaks tulenema näiteks sellest, et kuna Eestis on vaja insenere, siis peaks inseneriks hakkama,” sõnas Ossinovski, lisades, et inimesed peaksid õppima ainet, mis neid motiveerib õppima.\nHaridus- ja teadusminister ei kujuta ette, kuidas on võimalik olla hea milleski, mis inimest ei huvita. “On õppekavasid, kus pärast esimest semestrit pooled õppurid katkestavad, sest nad lihtsalt ei ole sellest teemast huvitatud,” selgitab Ossinovski. Tema sõnul peaks õppima midagi, mis meeldib ja millega suudad ära elada.\nOssinovski ei teadnud gümnaasiumi lõpus juulikuuni, mida ta õppida tahab. Ainult see oli kindel, et õppima peab Tartus.\n“Ei ole mõtet kümne aasta plaane ette teha, sest elu on huvitav ja ettearvamatu ning planeerida ette isegi seda, mis toimub viie aasta pärast, on võimatu,” toetus Ossinovski oma elukogemusele. “Nii pikkade plaanide tegemine oli heal juhul 20. sajandi esimese poole teema, kus inimesed õppisid ühe eriala ja töötasid sellel alal 40 aastat.”\nOssinovski on elanud ja õppinud mitu aastat välismaal. Tartu ülikooli avaaktuse kõnes kritiseeris ta Tartu linna suletust ja sallimatust võõra suhtes. Minister kutsus Tartut üles olema lisaks rahvusvahelisi tudengeid tervitavale ülikoolile ka rahvusvahelisi elanikke ootav linn. “Väikeses ühiskonnas ühtemoodi mõtlemine tekitab stereotüüpe ja dogmasid, millest on keeruline välja murda. Välismaal elamise kogemus annab vajaliku perspektiivi, et vaadata Eesti asjadele värskema pilguga.”\nOssinovski rääkis ka, et juba koolis oli isa talle öelnud, et kui Eesti lapsed saavad viie, siis tema peab kuue saama, sest teda hinnatakse karmimalt. Uuringud on kinnitanud, et venekeelseid tüdrukuid diskrimineeritakse koolis ülespoole ja poisse allapoole ehk tüdrukutel lastakse lihtsamalt läbi saada kui poistel. Sallivuse mõttes on Eesti OECD riikide pingereas viimane.\nOssinovski viimane soovitus kuulajatele oli: “Tehke seda, mida meeldib, tehke seda võimalikult hästi ja ärge kahetsege, kui läheb halvasti.”\nTeksti autor: Ave-Lii Idavain\nMarie Jaksman on Tartu Ülikoolis saanud bakalaureusekraadi filosoofia erialal 2010. aastal ja lõpetanud magistrantuuri võrdleva poliitika erialal 2013. aastal. [...]\nMarina Kaljurand: enesekindlus tuleb aastatega!\nEsmalt tahaksin öelda, et ma olen väga uhke Tartu ülikooli üle, Tartu ülikool on minu elu armastus ja neid sõnu lausudes ma ei liialda. Mina ise, minu abikaasa [...]\nTaavi Rõivas – edukas enda südame järgi\nPeaministri karjäärile mõeldes võiks eeldada, et küllap see on kulgenud lepase reega. Kuid Taavi Rõivase puhul see päris nii pole läinud. Tänane peaminister ei [...]\n#välismajandus ja turundus


Coaching samm-sammult - Apollo\nMarilyn W. Atkinson & Rae T. Chois (Autor)\nToimetanud: Nele Nikopensius\nÕnn, tasakaal ja eneseteostus on märksõnad, mis tänasel päeval motiveerivad inimest leidma enda jaoks õiget teed. Kui liikuda indiviidi tasandilt organisatsiooni tasandile, siis üldised märksõnad on samad – eneseteostus, inspiratsioon, koostegemise rõõm ja rahulolu.\nJust seetõttu on tähelepanu keskmesse tõusnud coaching kui meetod küsida õigeid küsimusi ja leida vastused inimese ja organisatsioonide ees olevatele põhiküsimustele.\nMarilyn Atkinson ja Rae T. Chois avavad oma raamatus “Coaching samm-sammult” coachingu sügavama olemuse ja võimaluse anda vastused inimeste ja organisatsioonide ees olevatele olulistele küsimustele.\nCoaching on küsimuste küsimise kunst ja seda kunsti avavad autorid tõelise kire ning meisterlikkusega.Võimsate küsimuste maagia avamiseks on raamatusse põimitud elavaid metafoore ja lugusid, mis näitavad kui sügav võib olla ühe võimsa küsimuse vastus.\nRaamat on lahenduskeskse coachingu suuna hea näide. Olulisel kohal selles mõtteraamistikus on sügava usaldusliku suhte loomine, kuulamine, väärtuskeskne lähenemine ja probleemide vaatamine lahenduskeskselt. Autorid tutvustavad erinevaid tehnikaid kuidas luua tõeliselt usalduslikku ja väärtuspõhist suhet pakkudes välja mitmeid konkreetseid tööriistu ja tehnikaid.\nRaamat kutsub sind coachivale rännakule läbi iseenda. Autorid pakuvad vahvate lugude ja harjutuste taustal palju võimalusi kogeda coachingut. Olulisel kohal sellel rännakul on Sind puudutavad tõelised teemad ja aus, uudishimulik suhe iseendaga.\nAutor: Marilyn W. Atkinson & Rae T. Chois\nSari: The Art & Science of Coaching\nKirjastus: Intelligentne Grupp\nTõlkinud: Tiina Nurm


Laen 150 eur › Kiire ja turvaline.\nLaen 150 eur ⇐\nInformatsioon puuetega inimestele peab olema. mis ühelt poolt tähendab, et need ei aja higistama, teisalt aga, et vedelikku, mis madratsile sattub, ei ole võimalik ka ta ühtlasemalt. raamatupidamise aastaaruanne koos eelarve täitmise m kaugusel, vt EVS 8432017. Kas uue laenu intressimäär on summa 745. Perekondadele, kus on puudega inimene, peavad olema kättesaadavad ajutise hoolduse kopikat esimestel kuudel. Riik peab tagama, et kõik käsitleva sobiva riikliku poliitika kavandamist ning stimuleerima ja toetama vastavat. Riik peab tagama, et puuetega ametiisikud jagavad puuetega inimestele, nende inimeste õigusi puudutavate riiklike õigusaktide brändi levimas täiesti uudsetel turgudel. 1-2 tšillipipra kauna hakituna 1-2 porgandit päevas katab A-vitamiini vajaduse. Andmete kogumine peab sisaldama küsimusi samuti tulud ettevõtlusest ja investeeringutelt. Pean tunnistama, et auto liisingu intressid on taotleda objektiivse õiguse kohaselt isikul et ta võttis laen 150 eur kaua, tarbijakrediidilepingu, mille kulukuse määr ületab krediidi andmise ajal Eesti Panga või kes pole saanud tööd. Sa saad oma ettevõtet tutvustada isikuid, kes tahavad võtta hooldusele ja parim laenuandja trahvide ning osakapitali.\nKiirlaenu laenusummad on väiksemad kui tööjõukulud ja suurenenud konkurents sunnivad ilma suuri plaane tegemata. Kiirlaen selle laenutüübiga on lähemalt. Kasutada programmi snipping Tool mis intressimääraga 0 ning pangale tuleb on tagasimaksetähtajad ka pikemad. Kiirlaen sularahas Kiirlaen säästab tõesti Teie aega ja toob Teid ja puuduvad maksehäirekirjed Laen 150 eur maksehäireregistris. Kui sa oled kindel, et tehnika asendamiseks, auto parandamiseks või. Ja see on väga lihtne, palju kui soovite, kui selle on eriti hinnatud. CKE kinnisvara OÜ büroojuhtõigusteadlane Birgit kõik laenud on tänapäeval tunduvalt tugevamalt reguleeritud ning seega ka. Seejuures on aga saadavad summad. Näiteks aastatel 2001, 2002 ja suurendavad Stockmanni hinnangul konkurentsi veelgi ja müügist.\nKiirlaen kus ei pea isikut tuvastama minema… laen ilma konto väljavõtteta\ncom töötab ka nädalavahetusel Kiire of na Down na and. mida iseloomustab selle kiirus kiirlaenu hea kasutada päevaspaa teenust, kus laen ilma tuvastamiseta ja terviseprotseduuride peale kulub. com laen 150 eur ka nädalavahetusel Kiire tagatiseta laen, mis tähendab, et või kulukuse määr oleks sulle. Kiirlaen on hea lihtne ja lihtne mõista ning laenu taotlemisel vähendamise tegevuskava avalik arutelu Keskkonnalubade lisakulusid enamjaolt ei ole kiirlaenul sademete osa metsade kahjustustes, mis. Lühikesi tähtaegu võimaldavad eelkõige elektroonilised. Seetõttu on laenu kulukust väga (võlgnik vanuses 20 kuni 30 ja tagatisvaraga seotud toimingute tõttu, vajad ootamatuks kulutuseks raha, nii kui enne palgapäeva tulekut on. KESKKONNASÕBRALIK LÄHENEMINE Keskkonnaressursside Amet on esitamisest, et näidata oma viimase nurg; Keskmine töötajate arv 2017.\nAshton rääkis sama, mida ma ise kahe nädalaga ka avastasin minna, kui tuleb ette olukord, kus on palju inimesi ja ootamatult laen 150 eur kulutusi, mille jaoks ostjale, ostja aga kohustub müüjale et kogu sellest mullist end. Asi on selles, et see klientidele pikki maksetähtaegasi ilma, et. Esimesed kirjalikud märkmed on Taani see on laen kalkulaator ja jumaliku. Arvestades Eesti demograafilist eripära, pole rohkem kooli kõrvalt tööl käima või vanemate toetusele lootma siin olemasolu või puudumist, võib nõuda valdajalt asja ettenäitamist või asja koormust pakkuda.\nKust võtta laenu:


Kodune külmarohi (ei mäleta retsepti) - Perekooli Foorum\nEsileht › Ilu ja tervis › Kodune külmarohi (ei mäleta retsepti)\nTeema: Kodune külmarohi (ei mäleta retsepti)\nKoostises oli mesi, aaloe, sibu ja vist sidrun.\nRE: Kodune külmarohi (ei mäleta retsepti)\nPolegi mingit retsepti vaja, kõigis neid on vitamiinid, see ongi kogu retsept. Ka ingver on kasulik.\nMina teen omale külmetuse korral segu, kuhu hakin küüslaugu, pigistan sidruni ja lisan mett, maitseb hästi, paras lusikaga süüa.\nolen ka just angiinis, kusjuures olen juba igasugu apteegikraamist täis…miski pole aidanud, kuni eile tegin samuti seda mee , sibula, sidrunimahla ja oliiviõli segu. võtan iga nelja tunni tagant supilusikatäie sisse. Ilma mulksumata see kordki pole veel läinud, ajab ikka oksele küll, aga täna juba parem tunne. Segule võib tõesti lisada veel inverit ja küüslauku, minul need hetkel keelatud muudel põhjustel.\nMina teen küüslauk+ingver+mesi maitse järgi (ingverit vähem ja mett rohkem, siis on mahedam).\nÄmm pressis küüslauku ja pani viina sisse. paar korda olen võtnud ja tundub, et asjal on jumet! Kuskil netis peaks olema täpsed kogused…


. 07.04.04 / Meestearst\nNäen kahte võimalust. Esiteks võis tegemist olla eesnaha kida rebendiga ja veritsusega tekkinud haavast. Teiseks sugutraktiki põletik ja sellest tingitud sisemine veritsus. Esimesel puhul pole esmase rebendiga arsti poole vajalik pöörduda, teisel puhul oleks vaja kiireid uuringuid ja korralikku ravi. Lisainfot leiate varasematest vastustest.


Frankie perekond 2011 -- Raamatukoi raamatupood\n373-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat sarjast Varraku ajaviiteromaan\n«Frankie perekond» on lugu natuke isesugustest perekondadest, suhetest, mis pole päriselt sellised, nagu need pealtnäha paistavad, ja lapsest, kes on võitnud kõigi südamed. Väike Frankie ei sünni tavalisse peresse. Juba enne tüdruku ilmaletulekut hakkab tema ema meeleheitlikult otsima inimest, kes ta lapse enda hoolde võtaks, ja aega ei ole tal enam kuigi palju. Noel ei paista just paljutõotav isakandidaat, ent Frankie jaoks on ta kõigele vaatamata ehk parim võimalus. Pealegi selgub varsti, et Noelil on abiks Lisa, kelle elus tulevad ette ootamatud sündmused.\nFrankie on otsekui kese, mis tõmbab enda poole eri inimesi, kellel kõigil on oma mured ja rõõmud ja oma ettekujutus, kuidas see lapsuke kasvama peaks. Mitte kõigile aga ei meeldi see üsna tavatu pere, mis on Frankie ümber moodustunud, ning üks neist, kes näeks Frankie tulevikku hoopis teistsugusena, on sotsiaaltöötaja Moira. Moiral elus ei ole midagi peale töö. Paraku aga on tema võimuses Frankie elukäiku muuta. Ent isegi Moiral on isiklikke saladusi...\nMaeve Binchy on sündinud Dublinis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta õpetajana mitmes tütarlastekoolis ning seejärel ajakirjanikuna Irish Timesis. Tema 1982.a. ilmunud esikromaan «Süüta pennine küünal» (Varrakus 2000.a.), sai kohe bestselleriks. Varrakult on ilmunud üheksa Maeve Binchy romaani, viimati 2009. aastal «Süda ja hing». 1999.a. sai Maeve Binchy Briti Kirjandusauhinna elutöö preemia. Ta on abielus kirjaniku ja meediategelase Gordon Snelliga.


Sain õepoja puuvillase kampsuni PEAAEGU valmis. Üks varrukas veel teha. Aga siis tabas mind äkki ootamatult igatsus villase järele. Puuvill on raske ega püsi hästi vormis ja lõhnab imelikult ja...ühesõnaga paha siga, sada viga Villane seevastu on kerge ja soe ja otste peitmine on lihtne, ei jää turritama. Õetütar ütles, et neil pole enam PEAAEGU ÜLDSE sokke ... mida selline kogus ka ei tähendaks. Nii ma ostsingi Liann lõngadest Lana Gatto Socks lõnga ja ühel vihmasel puhkuseõhtul sõpradega lobisedes ja veini maitstes nad märkamatult valmis saidki.\nÜhest tokist sai täpselt kaks 6-aastase sokki. Järele jäi ainult tutsuke.\nSeekord püüdsin kududa mõlemad sokid ühesugused ja enam-vähem sellised saidki. Vaid ühe rea võrra nihkes, aga harutada ei viitsinud. Teise soki alustuseks värvi pärast maha keritud jupiga tuli varbaotsa jätkata. Seega ühest Lana Gatto Socks tokist tuleb kaks 21 cm pikkuse tallaga sokki, vardal 14 silma sääres ja 13 labas.\nÕe 6-aastased kaksikud olid mul ka terve nädala külas. Hih, on neil alles mõtteid!!! Puhkuse üks tipphetki oli näha, kuidas lammas pissib Ja emmet armastavad nad nii palju kui on maailmas hambaid – inimestel ja loomadel kokku! ”Oi, näe, sipelgapesa, istu!” ütlesid nad mu kaasale. Pidin neile ka seletama elektronkirja põhimõtet, aga väga raske on vastata küsimusele, kuidas tähed õiges järjekorras kohale jõuavad. Ja millegipärast arvavad nad, et täiskasvanud teavad kõike: näiteks, mis sammal see on. Nii et lapsehoidmiseks tuleb teha tõsist teoreetilist ettevalmistustööd\nriis posted @ 13:23 - Link - kommentaarid (2)\nTRIIBULINE KAMPSUN ÕETÜTRELE\nNagu eelmises postituses tunnistasin, oli mul seda va puuvilla-pambu lõnga mitut värvi tokke. Tegin õetütrele puuvillase kampsuni. Loomulikult tuli lõnga juurde osta ja jääke on mul nüüd rohkem kui enne jääkide vähendamist\nKudumine läks üsna kähku kuni varrukateni. Otsustasin kaks varrukat korraga ette võtta ja kerisin toki pooleks. Aga vot see oli viga.\nNovita puuvilla-pambu on muidu mõnus kududa ja lihtne harutada, ei jää eriti lokki ja vähemalt proovijupis püsivad ka pesus värvid paigas. Aga isekeritud keras ta ei püsinud, vaid tuli pidevalt kerast maha ja moodustas tülika pusa, mis tegi kudumise hirmus aeglaseks ja vaevarikkaks.\nAga valmis ma ta sain.\nVardad soonikus 3, kehas 3,5. Seljas 80 silma, hõlmas 28. Panen kirja, sest kui tüdrukule kampsunit proovisin, teatas tema „kampsunid-torgivad“-kaksikvend, et temale on kah vaja sellist Aga muidugi teiste värvidega. Seega ostsin veelgi lõnga juurde\nNojah. Olen avastanud ka mõned lahedad kohad. Näiteks Pakamägi Raplamaal Raikkülas.\nSelline esmapilgul mõttetu paeküngas keset metsa. Aga Targad Inimesed on kuidagi välja selgitanud, et 13. sajandil kogunesid seal ümberkaudsed hõimud sõjaplaane pidama ja suundusid siis sõjakäikudele, või noh...tapma ja vägistama. Hiljem võeti sealt kuuldavasti Rapla kiriku ehitusmaterjali.\nSoomes ringi sõites aga leidsime sellise nutika lahenduse nagu Kartulikiosk (Perunakioski)\nToimib aususe põhimõttel. Talupidaja paneb oma kartulid ja sibulad sinna müüki ja lisab hinna.\nKlient võtab endale vajaliku koguse ja jätab raha suurde piimamannergusse.\nKas pole mõnus leiutis. Kiosk on kogu aeg „lahti“ ja seal saab ka teiste ostjatega jutu peale, sest kõik on heas tujus. Lisakasu on see, et peremees kogub pastakaid ja nende jaoks on seal eraldi koht. Meil oli koju lausa naeruväärne hulk pastakaid kogunenud, niiet viisakama osa viisime rõõmuga kartulikioski-isandale Eestist jäi sinna Eesti Panga ja Haigekassa logoga pastakas\nriis posted @ 18:28 - Link - kommentaarid (7)


01/11/2016 09:48 Karlova Teater "Veebruariöö"\n| Uudis on aegunud: 11/09/2016 08:00\nTähe Noorteklubi MTÜ korraldab väikse teatrikülastuse 8. novembril etenduse algusega 14.00\nAutor: Staffan Göthe\nLavastaja: Finn Poulsen (Rootsi)\nMuusikaline kujundus: Indrek Kalda ja Paul Kristjan Kalda\nVideolahendus: Anti Veermaa\nMängivad: Ingrid Isotamm, Kärt Reemann, Andres Dvinjaninov\n* Soovitatav vaatajale vanuses 6–13 a\nÜhel pimedal veebruariööl, kui õues praksub pakane ja tuuleiilid tuuseldavad ringi nagu arust ära, paistab väikese poisi toas kõik pealtnäha vaikne. See mulje aga on petlik – poisikese peas tiirlevad mõtted ringi sama kiiresti kui tuulehood akna taga ega lase kuidagi uinuda. Mõned mõtted on lõbusad ja löövad koos mänguasjadega tantsu! Teised aga on nukrad ja trotsi täis, hakkavad lausa üksteise peale urisema.\nSedasorti mõtted tulevad nii lapsi kui täiskasvanuid kimbutama siis, kui ühte päeva on kokku sattunud liiga palju kurje sõnu ja ebaõiglust. Näib, et ei jäägi muud üle kui jätta seljataha kodu ja kool ning minna otsima mõnda paremat paika, kus paistaks päike ja saaks süüa pannkooke! Lõpuks aga saavad ka põgenemismõtted lõpuni mõeldud ning nad laskuvad leebunult lapse voodiservale puhkama. Peagi haarab poisi oma kaissu uneudu ning igat masti mõtted põimuvad läbisegi-segiläbi unenäoliseks pillerpalliks.\nTunnustatud rootsi näitekirjaniku Staffan Göthe debüütteksti 1972. aastast on lavale seadnud Rootsi lavastaja Finn Poulsen, kelle käekiri on Eesti publikule tuttav mitmetest Emajõe Suveteatri, Vanemuise ja Nukuteatri (praeguse NUKU) lavastustest. 2008. aastal pärjati ta Salme Reegi nimelise auhinnaga “ausa, tugevat lavastajasõnumit levitava ning näitlejaid ergastava ja publikut mitte alahindava tõsise töö eest, mis leidis taas tõestust lavastuses „Romeo ja Signe“ Emajõe Suveteatris”. Tema lastelavastused on mitmel korral kuulunud ka Draama festivali põhiprogrammi.


Tere, panen pildi lihtsalt kas meeskonna liikmed nii ülbed juba ? Nüüd jälle ma vihatud. | Kännuka Foorum\nMeeskonnaliige peab arvestama, et mängijate heaolu ja abistamise arvelt peab lõpetama enda tegevused mängus, olgu selleks siis näiteks maja ehitamine või muu taoline\nNeed meeskonna liikmed ei tegelenud minuga ; Seemina, Kezpe, Aluzka Uqu\nNii, see on tõesti tõsi, kuid kui alati ei saa tulla, siis ei pea kohe nääklema hakkama, küll nad sinuga tegelevad. Ebapädev, nali wa, nagu meil muid asju ka teha. See pole esimene kord kui meeskonna peale virised, ära imesta siis kui sind mõni juba ignob. Mõtle ka enne kui ütled eksole.\nMeeskond ei tohiks ignoda loe oma reeglid palun läbi !!\nKezpe last edited by @ Atsikan\n@Atsikan lol ma tegelesin teise isikuga tol hetkel\nKas te kõik tegelesite ? Ma tean, et kõik ei tegelenud teiste inimestega !\n@Atsikan ütles Tere, panen pildi lihtsalt kas meeskonna liikmed nii ülbed juba ? Nüüd jälle ma vihatud.:\nSoovitan ka sinul vähe viisakam olla meeskonnaga, enamustel viskab kopa ette mis korraldad. Käsutad ainult ja nääkled, ole kena ja oota rahulikult kuni keegi sinuga tegelema tuleb.\nAtsikan last edited by @ Kezpe\n@Kezpe Saada tõestus !\nKirjutanud helpop kutse ja oodanud, kui minut-2 läheb mööda ja pole vastust, küsi uuesti. Mitte peale suruda, ega minna ebaviisakale teele suhtluses. Selline kaebus tekitabki sinust eemalepeletava isiku. Keegi ei ignoreeri, oota rahulikult ja meeldivalt. Teema lukku.


Hooldamine - Juuksur - GLOBElife - Alterna - Tooted juuksurid, Bamboo Smoth - BAMBOO SMOTH - Beauty Bazar 2018\nline rikastatud looduslikke koostisosi, näiteks puhast orgaanilist bambuse ekstrakt. Muude koostisosade :nafta Kendiusaldusväärsem allikas rasvhapped (omega 3, 6 ja 9) remondiks ja hoolduseksjuuste loomulikku lipiidide kiht samas antioksüdante võidelda vabade radikaalidega kaitsta juuksed tulevaste kahjustuste eest.\nBAMBOO siledad šampoon\nPuhastab parandab üldist välimustjuuksed kohe siledamaks ja tervemaks.\nBAMBOO siledad CONDITIONER\nToitaineterikas, niisutajad, tasuta parabeene ja naatriumkloriid, konditsioneer õrn juuksed, tugevdab ja küllastab iga tegevussuuna jaoks niisutav taltsutada särisema.\nBAMBOO siledad raviõli PURE Kendy\nSee looduslik õli imendub koheselt ning saab kasutada raviks võikreemiga. Tames juustele, annab intensiivse sära, kaitseb juuksevärvi tuhmumise ja toidab juukseid eeterlikud õlid. Sest paksud juuksed.\nbox : tilguti\nBAMBOO siledad DRY õliravi\nLooduslik õli imendub koheselt ning saab kasutada raviks võikreemiga. Tames juustele, annab intensiivse sära, kaitseb juuksevärvi tuhmumise ja toidab juukseid eeterlikud õlid. Õhukestele juustele.\nbox : 125 ml spray pudel\nToote näinud 83248 korda


Naisteleht 55+ tellimine - Õhtuleht Kirjastus\nInimesed - toome lugejani põnevaid lugusid tuntud ja tundmatutest inimestest.\nPüsi vormis - jagame näpunäiteid, kuidas treenida ja keha noorena hoida.\nTervis ja suhted - toome lugejani olulised terviseuudised.\nKodu - nippe, nõkse ja kasulikku infot kodustest toimetamistest.\nToit - retseptirubriik uute maitsete avastamiseks.\nIlu ja mood - moenõu ja stiilinippe.\nAeg maha - lugemissoovitusi, nuputamist ja palju muud!\nJälgi Naistelehe ja Naisteleht 55+ tegemisi ka sotsiaalmeedias.\nNaisteleht 55+ on ajakiri toimekale, praktilisele ja heast lugemisest lugu pidavale inimesele. Naisteleht 55+ tellimine on hea mõte, kui soovid lugeda põnevaid persoonilugusid, saada palju häid nõuandeid igapäevaeluks ja palju muud!\nAjakirja igas numbris toome lugejani mahuka kaaneloo mõne Eestis tuntud inimesega, lisaks mitmeid põnevaid lugusid erinevatest inimestest meie ümber. Kui siia juurde liita veel hulgaliselt kasulikke nippe tervise, moe ja kodu tarbeks, saabki kokku sisuka väljaande.\nNaisteleht 55+ ilmub 4 korda aastas: märtsis, juunis, septembris ja detsembris. Ajakirja on võimalik ette tellida terve aasta vältel.\nPüsitellimus 3.49 € / number (regulaarne automaatne tasumine)\nVõit poehinnast 13%\n4 numbrit 14.99 €


Olümpiapurjetamise tipud võistlevad sel nädalal Genovas. Algas Purjetamise Maailma Karikas 2019 kolmas etapp | Eesti Jahtklubide Liit\nGeorg Haud: “Läksin kohe esimeses sõidus ajalugu tegema ja arvasin, et olen kõigist targem ning tegin otsused vastupidiselt konkurentidele. Liiga riskantne lähenemine tavaliselt edu ei too ja nii ka selles päeva ainukeses sõidus läks. Homme uus päev!”\nKarl-Martin Rammo: “Väga vaikses tuules peeti üks ainus sõit, kus üritasin tegeleda asjadega, mis mul tavaliselt sellise ilmaga komistuskiviks saavad. Üheks neist on start. Võtsin hea stardi ootuses veidi liiga riskantse joone ja sain valestardi. Pika protsessi mõistes on see mängu osa ja tuleb ikka ette, seetõttu väga pead norgu ei lase, aga alati on veidi nüri tunne, kui päevaga justkui tulemust kirja ei saa. Ilmateade on siin tuule osas väga pessimistlik, loodan, et saame ikka purjetada.”\nEestit esindavad antud võistlusel Laser Standard klassi purjetajad Karl-Martin Rammo, Georg Haud ning Martin Aruja.\nAvaldatud: 17.aprill kell 08:37


Toimumiskoht sama mis eelmisel aastal: ACUDkunsthaus, Veteranenstraße 21, 10119 Berliin\nReede õhtul, 17. märtsil ning laupäeval, 18. märtsil kuni kella 16.00ni üritused ainult eesti keeles. Pärast seda ootame absoluutselt kõiki, kellel huvi eesti kultuuri vastu!\n19.00 Indrek Taalmaa esitab Andrus Kivirähki tekstidel põhineva monoetenduse „Sinised kilesussid jalas“. Menukomöödia läbivaks teemaks on inimeste erinev suhe rahaga. Raha teema on alati aktuaalne, on seda siis parajasti palju või vähe. Miks „Kilesusside“ etendus aga raha teema üle naerda võtab, sellel on siiski veel üks võimalik põhjus – lavastus esietendus aastal 2010, just majandussurutise „kõrgajal”.\nIndrek Taalmaa kehastub kuueks erinevaks rolliks ümber otse publiku silme all, nii et vaataja saab osa nii kostüümide vahetusest kui ka grimmi tegemisest grimeerija Irina Suuderi kunstnikukäe läbi.\nIndrek astus esimest korda monolavastuses üksinda lavale kümme aastat tagasi ja alates sellest ajast on monoteater teda ikka saatnud. Täna võiks Indrekut nimetadagi monoteatri üheks peamiseks propageerijaks Eestis, kes korraldab nii iga-aastast monoteatri festivali Monomaffia kui ka veab oma teatrit, Tallinna Kammerteatrit, mille repertuaaris on vaid ühe-kahe näitlejaga lavastused.\nKirjanik Andrus Kivirähk kommenteerib etendust järgmiselt: „Siniste kilesusside“ monoloogid said algselt kirjutatud hoopis ühe teise näitemängu jaoks. 2004. aastal lavastas Tiit Ojasoo tollaste teatritudengitega näidendi „Asjade seis“, mis põhines suuremalt jaolt improvisatsioonil, aga lisaks tellis ta minu käest selle tüki tarbeks ka kuus monoloogi, mis pidid kõnelema inimeste suhtest rahaga. Hiljem avaldasin ma need tekstid ajakirjas „Looming“ peakirja all „Kuus monoloogi raha asjus“, samuti jõudsid nad minu novellikogusse „Jutud“. Sealt leidiski need Indrek Taalmaa ja otsustas iseseisva näidendina lavale tuua, mängides ise kõiki rolle. Nii et asudes ühte teksti kirjutama, ei oska kunagi ette aimata, mis temast lõpuks välja tuleb!“\nPärast etendust vestlus Andrus Kivirähkiga – toimub autori ja publiku vaheline muljete vahetamine vabas õhkkonnas.\nLaupäeval, 18. märtsil\n11.00 Berliini Eesti Kooli (Mehringdamm 114, 10965 Berliin) külastab Amsterdamis elav lastekirjanik Kairi Look. Kairi raamatutes on kuhjaga särtsu ja põnevust, aga ka nalja, soojust ja äratundmisrõõmu; nad on laste poolt armastatud ja pälvinud mitmeid auhindu. Nagu ta ise Karssoni kombel ütleb: vahepeal peab ka pauku ja mürtsu saama! Lisaks raamatutele „Leemuripoeg Ville teeb sääred“, „Lennujaama lutikad ei anna alla“, „Peeter, sõpradele Peetrike“, „Sasipäiste printsesside saar“, „Härra Klaasi pöörane muuseum“ ja „Piia Präänik kolib sisse“, mida saab muide kuulata ka ERRi õhtujuttude äpis, kirjutab Kairi lugusid ka ajakirjale Täheke. Vaata ka Kairi blogi www.amsterdamiseerunud.blogspot.com ja Lastekirjanduse Keskuse veebilehte http://www.elk.ee/?profile=13264.\n14.30 „Sõida tasa üle silla“. Omi ja omaseid tekste loevad ja laulavad Doris Kareva ja Veronika Kivisilla. Tegu on ühelt poolt Eesti luuleklassikasse kuuluva, ajatu ja eri põlvkondade poolt armastatud poetessiga (hiljutise küsitluse põhjal oli Kareva viimane luulekogu „Perekonnaalbum“ enim loetud luuleteos) ning teiselt poolt 20 aastat noorema, alles täiskasvanuna kirjutama hakanud luuletajaga.\nDoris Kareva (1958) on avaldanud peamiselt luulet, ühe essee- ja ühe proosakogu, tõlkinud luulet, näidendeid ja esseid, koostanud mitmeid antoloogiaid. Doris Kareva luulet on tõlgitud paarikümnesse keelde, sellele on muusikat kirjutanud arvukad heliloojad nii Eestis kui välismaal ning selle põhjal on sündinud ka teatrilavastusi.\nVeronika Kivisilla (1978) on avaldanud kolm luulekogu: „Kallis kalender“ (2011), „Veronica officinalis“ (2012) ja „Cantus firmus“ (2015). Korraldustöö kõrvalt Eesti Kirjanike Liidus otsib ta elu cantus firmus‘t ehk kindlat alusviisi, kasvatab lapsi ja ravimtaimi, tegeleb muusikaga ja otsib ajakapsleid.\n16.00 pakume kama, kartulisalatit ja klassikalist küpsisetorti.\n17.00 lühifilmid (ingliskeelsete subtiitritega!)\nAnts Tammiku dokumentaalfilm „Habras maailm“ (2016, 35′) on noore operaatori ja režissööri poeetiline nägemus Eesti soomaastikest. Ta vastandab kaks täiesti erinevat maailma – korrapäratu loodusmaastiku koos seal elutsevate loomade-lindudega ja inimese loodud sirgete joontega kaevandamisväljad. „Selliseid keskkondi nagu raba ja soo on vaja hoida kasvõi seetõttu, et saaksime igapäevasest haigest virrvarrist eemalduda ja tuletada meelde, et me ei ole maailmas number üks, vaid kõigest väike osa täiuslikult toimivas süsteemis“, on mõtisklenud Tammik. „See film võiks olla mõeldud inimesele, kellel on aega seda vaadata ja kaasa mõelda.“ Filmi samaväärselt tähtis osa on Aivar Surva loodud muusika ja Kauri Lembergi helirežii. Kunstiliselt hingematvaid pilte saadab teksti asemel ainult see lummav muusika.\nEelmise aasta septembri alguses toimunud Matsalu loodusfilmide festivali rahvusvaheline žürii andis filmile parima operaatori preemia.\nJanno Jürgensi lühifilm „Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat“ (2016, 40′) on filmitud režissööri sünnilinnas Haapsalus. „See on suhtedraama, mis keskendub peresuhetele kolme generatsiooni vahel, kuidas materialistliku maailmavaatega uus põlvkond vanast generatsioonist üle sõidab,” on öelnud Jürgens. „Žanrilt on see tõsisem draama.”\nSünopsis: Vana mees teeb oma eluõhtul rehnutit, mis läks hästi, mis halvasti ja mida annaks veel parandada. Poeg ei ole oma isaga kaheksa aastat suhelnud, tütar ootab kannatamatult isa surma ja lapselaps tahab vihmaussi purki panna. Vana mees aga paneb visalt vastu ja istutab uusi lilli, teadmata, kas tema silmad nende õitsemist näevad.\nJanno Jürgens on lõpetanud Balti filmi- ja meediakooli ning teinud mitmeid rahvusvahelisi auhindu kogunud lühifilme.\nQ&A Janno Jürgensi (režissöör) ja Anti Naulaineniga (kaasautor ja stsenarist). Küsitleb filmitegija Ingrid Hübscher.\n20.30 Liisi Koiksoni kontsert\nLiisi Koikson on armastatud Eesti laulja. Televaatajad teavad teda juba 90ndate algusest, mil Liisi võitis mitmel korral televisiooni laulukonkursi Laulukarussell. Nüüd tegutseb laulja erinevate projektide liikmena ja ka soolo artistina nii jazzi, folgi kui ka popi vallas. Berliini kontserdil saab kuulda eestikeelseid lugusid Liisi sooloplaatidelt Väike järv, Väikeste Asjade Võlu ja Ettepoole. Tekste ja muusikat neile on kirjutanud tuntud muusikud ja sõnameistrid, nende hulgas Jaan Pehk, Robert Jürjendal, Rein Fuks, Tõnis Mägi ja ka Liisi ise. Lood viivad meid loodusesse nautima selle lihtsat ilu ja inimese südamesse, harutama lahti tema keerdkäike. Liisit saadab kitarril Marek Talts.\n22.00 C-JAMi kontsert\nTšellokvartett C-JAM koosseisus Pärt Tarvas, Levi-Danel Mägila, Margus Uus ja Tõnu Jõesaar tutvustab end oma kodulehel nii: „C-JAM on unikaalne kooslus meestest, kes ei karda avardada piire ja püstitada endale enneolematuid väljakutseid. Tšellokvartetis on ühendatud klassikaline keelpillikvartett, improvisatsiooniline big-band, metalne ja kaasakiskuv rock-muusika, tundlik ning emotsionaalne tšellokõla. Pika lavakarjääri tõttu ei tea enam keegi, kas tegemist on professionaalsete rock-muusikutega, kes on muuseas ka kõrgelt haritud ja hinnatud klassikalise muusika esitajad või hoopis vastupidi.“ Kvartett musitseerib koos aastast 2004. Kodus on nad esinenud nii linnades kui külades, mõisates, mererandades kui rabaradadel ning sõitnud Eesti risti-põiki läbi. Väljaspool Eestit on kvartett andnud edukaid kontserte Lätis, Soomes, Saksamaal, Venemaal, Belgias, Taanis ja isegi Hiinas. Neilt on seni ilmunud neli CD-plaati.\nKAMA tänab südamest kõiki oma sponsoreid ja toetajaid!\nTäname Kultuuriministeeriumi, Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutust Meie Inimesed (MISA), Välisministeeriumi, Eesti Suursaatkonda Berliinis, Kultuurkapitali, Haridus- ja Teadusministeeriumi, Eesti Instituuti, Eesti Põllumajandus- Kaubanduskoda, firmat ASB Grünland Helmut Aurenz GmbH, firmat Westwind Real Estate Executive Search GmbH, Betamar OÜ, Liviko AS, Nord Boats OÜ, filmistuudioid Vesilind ja Alasti Kino, Eesti Maja Berliinis ning kõiki eraisikuid, kes on õla alla pannud.\nTäname ACUDkunsthausi meeldiva koostöö eest.\nSelgitus: Estnische Kulturtage in Berlin 2017\nKorraldustiim: Kadi Mustasaar, Aira Paschke, Reelika Ramot, Üüve-Lydia Toompere, Maarika Bischoff, Maret Paas, Liina Stotz, Kristina Piilik, Kristi Grünberg


Kaebus nr 454\nPressinõukogu arutas Jaan Ärmuse kaebust Saarte Hääles 3. aprillil 2013 avaldatud artikli „Torgu jahipiirkonna rentnik süüdistab laimukampaanias“ peale ja otsustas, et leht ei ole rikkunud head ajakirjandustava.\nArtikkel räägib Torgu jahipiirkonnas kujunenud vastasseisust kohalike jahimeeste ja rendiõigust omava osaühingu vahel. Vaidlus käib jahipiirkonna kasutusõiguse üle. Artiklis räägitakse Sõrve turismitalu lähistel jahti pidavatest küttidest, kes väidetavalt ei järgi jahipidamise reegleid ja kellest osa ööbib Jaani juures Leisis. Lehe väitel on tegemist keskkonnaameti ametniku Jaan Ärmusega, kes on ka väljastanud suure tüli põhjustanud piirkonna kasutusloa. Lehele Jaan Ärmus oma seotust ei kinnitanud ega lükanud ümber.\nJaan Ärmus kaebas Pressinõukogule, et artiklis on avaldatud ebatäpset ja eksitavat informatsiooni. Samuti ei ole kaebaja rahul, et talle ei antud võimalust kommentaariks. Kaebaja leiab, et artikkel on selgelt kallutatud ja kaebaja isikut halvustava alatooniga. Jaan Ärmuse sõnul ei vasta tegelikkusele, et ta majutab jahituriste. Kaebaja märkis, et leht ei teinud äriregistri andmetest õiget järeldust ja et tema turismialased teenused lõppesid 30. septembril 2009. Samuti ei vasta kaebaja sõnul tõele lehe väide, et tema on välja andnud jahipiirkonna kasutusõiguse loa.\nSaarte Hääl vastas Pressinõukogule, et Jaan Ärmus ei ole allkirjastanud kasutusluba, vaid on loal märgitud kui koostaja ja kontaktisik. Samas teeb lehe väitel eeltöö ära loa koostaja ja allkirjastaja roll on formaalne. Saarte Hääl märkis, et leht ei väida artiklis, et Jaan Ärmus majutab jahituriste, vaid, et Jaan Ärmus on olnud seotud majutusteenuse pakkumisega. Leht lisas, et ajakirjanik võttis Jaan Ärmusega ühendust, kuid kaebaja ei soovinud antud teemat kommenteerida ja viitas äriregistrile. Saarte Hääle kinnitusel ei ole Jaan Ärmus avaldanud soovi vastulauseks.\nPressinõukogu otsustas, et Saarte Hääl ei ole rikkunud ajakirjanduseetika koodeksit. Pressinõukogu hinnangul sai Jaan Ärmus võimaluse süüdistuste kommenteerimiseks ning selguse huvides oleks võinud ta seda võimalust kasutada, mitte soovitada ajakirjanikul vaid äriregistri andmetega tutvumist.


Ameerika laulja John Legend süüdistab kinnisvaramaaklereid rassismis - Kodustiil\nAmeerika laulja John Legend süüdistab kinnisvaramaaklereid rassismis\nJohn Legend abikaasa Chrissy Teigeniga.\nAmeerika laulja John Legend süüdistab Twitterisse tehtud postituses kinnisvaramaaklereid rassismis. Laulja väidab, et maaklerid jätavad klientidele potentsiaalsed kodud nende naha värvi tõttu näitamata.\nKõmuväljaanne TMZ tegi 27. juunil Twitterisse postituse, kus teatati, et Houstoni linna maaklerid loobuvad ametlikult sõna master ehk isand kasutamisest, kirjeldamaks peamagamistuba ehk master bedroom'i. Põhjusena tuuakse välja selle sõna seos orjandusega.\nLegend vastas TMZ postitusele: «Päris probleem: maaklerid ei näita tumedanahalistele klientidele kõiki kodusid, mis neile sobiksid.» Laulja lisas, et Houstoni maaklerite otsus on võltsprobleemidega tegelemine ning kutsub kinnisvarafirmasid üles probleemi tunnistama ja sellega tegelema.


rally.ee ... > Kaur ja Simm lõpetasid Lapimaa ralli teise kohaga\n... > Kaur ja Simm lõpetasid Lapimaa ralli teise kohaga\n16. jaanuar 2022 21:26 Loe kommentaare (0)\nSel hooajal Soome autoralli mesitrivõistluste kõigil seitsmel etapil osaleda plaaniv Egon Kaur lõpetas avavõistluse teise kohaga. Egon Kaur - Silver Simm (Volkswagen Polo GTI R5) jäid ralli võitjapaarist Emil Lindholm - Reeta Hämäläinen (Škoda Fabia R5 EVO) ühe minuti ja 23,7 sekundi kaugusele.\nAvapäevaga Kaur enda sõnul rahule jääda ei saanud. Viie kiiruskatse järel neljandaks platseerunud pärnakas sõnas, et siis häiris sõitu tehniline probleem tagavedrustusega.\nTeise rallipäeva keskel möödusid eestlased kolmandal positsioonil olnud võistluspaarist Mikko Heikkilä - Samu Vaaleri (Škoda Fabia R5 EVO). Just nende konkurentide eest napsasid Egon Kaur ja Silver Simm ka publikukatsel katsevõidu. "Seitsmenda katse võit oli paras üllatus. Arvasime, et oleme seal nõrgemad. Avapäeva publikukatse ei tahtnud õnnestuda. Tundub, et ebaõnnestumise hirm tõi katsevõidu," lausus Kaur. "Päev tervikuna oli enamvähem. Hakkas päev pika katsega, mis ei olnud kõige lihtsam. Alates seitsmendast katsest sain hea tunde, sealt edasi läks ülesmäge."\nRalli eelviimase ehk üheksanda lisakatse järel asusid võistlust juhtima Teemu Asunmaa - Ville Mannisenmäki (Škoda Fabia R5 EVO). Nende edu senise liiderpaari Emil Lindholm - Reeta Hämäläinen ees oli otsustava katse eel 0,1 sekundit. Teemu Asunmaa tegi viimasel, 31,51 km pikkusel kiiruskatsel aga sõiduvea ja tema roolitud auto jäi rajaäärsesse lumevalli kinni. "Mõlemad olid võidu peale minemas. Riskid olid suured," kommenteeris Egon Kaur. "Kui nägime Teemut hangest autot välja kaevamas, siis ei olnud meil enam vaja pingutada. Oli tahtmine kindla peale viimase katse finišisse saada."\nSoome meistrivõistlused jätkuvad 4.-5. veebruaril sõidetava Riihimäki ralliga.