Augustis jätkus peamiste energiakandjate hinna langus\n07/09/2015 By Veebikiri\nTarbijahindade langus püsis augustis statistikaameti teatel 0,3% juures, nii nagu ka sellele eelnenud kuul. Juuliga võrreldes langes tarbijahinnaindeks 0,3%. Euroala inflatsioon on viimased kolm kuud püsinud stabiilselt 0,2% juures, hoolimata kütusehindade märkimisväärsest kõikumisest.\nAugustis jätkus peamiste energiakandjate hinna langus: mootorikütused odavnesid aastaga 14%, maagaas 19% ja soojusenergia 5%. 2009. aasta kriisiajaga võrreldes on imporditava energia hinnad siiski ligikaudu 30% kõrgemad, osaliselt ka nõrgema euro kursi tõttu dollari suhtes. Energiakandjate odavnemine on Eesti majandusele soodne, kuna tänu sellele suureneb tarbimine ja seeläbi ka majanduskasv. Viimase aasta jooksul aset leidnud energiahindade alanemine on suurendanud kodumajapidamiste reaalset sissetulekut 1,3%. Nafta hinna praegune madalseis maailmaturul on siiski ajutine ning selle alusel ei tohiks teha pikaajalisi tarbimis- ega investeerimisotsuseid.\nÜlejäänud tarbijakorv, st ostukorv ilma energiata, kallines augustis 1,1%. Odavnevate kaupade ja teenuste osakaal tarbijakorvis on viimastel kuudel järjepidevalt vähenenud: kui aasta alguses odavnesid pooled kõikidest kaupadest ja teenustest, siis augustis kahanes nende osakaal 43%ni. Tööstuskaupade impordihinnad, mis olid pikka aega langenud, hakkasid alates teisest kvartalist tõusma. Seda põhjustas tõenäoliselt euro kursi nõrgenemine. Impordihindade tõus on kandunud jaehindadesse selgemalt euroalal, kuid Eestis on selle mõju seni veel jäänud väheseks. Teenuste hinna tõus kiirenes augustis 2,2%ni, kõige enam vabaaja teenuste ja üüri kallinemise tõttu.\nRubriik:Majandus Sildid:ostukorv, Tarbijahindade langus


Võida kuri heaga? - Eesti Kirik\n19.06.2002 | ek | Rubriik: Jutlus\nTänase jutluse teemaks on nõuanded, kuidas võita kurja. Kurjuse, viha ja kättemaksuga oleme kokku puutunud kõik. Igaüks teab olukordi, kus on tehtud suurt ülekohut ja käitutud põhimõttel «kellel jõud, sellel õigus». Paljud on seda tunda saanud omal nahal. Tasub meenutada, milliseid tundeid see meis tekitas. On täiesti mõistetav, kui reaktsiooniks oli suur viha ja soov kätte maksta, et ülekohtutegija saaks hea õppetunni.\nKurjuse olemasolu on meile suur probleem. Tihti küsitakse, miks Jumal seda lubab. Sellele ei ole meil täiesti rahuldavat vastust. Põhjus on vast selles, et nii suurele küsimusele vastamiseks on meie mõistus ja teadmised liiga piiratud.\nJuba materiaalsest maailmast ei tea me kaugeltki kõike. Hoopis vähe tunneme vaimset maailma ja seal toimuvat, tulevasest maailmast aga puudub meil üldse ettekujutus (1Kr 2:9). Peaksime saama Jumalaga võrdseks, kui tahaksime Teda kõiges mõista. Kuna see pole võimalik, tuleb meil Jumalaga suhtlemise aluseks valida usk ja usaldus – või leppida mitteuskumisega.\nKurja on raske mõista ja veel raskem võita. Ometi peame otsustama, kuidas käituda siis, kui kurjusega kokku puutume. Seejuures tekib rida tähtsaid küsimusi. Kas ja kuidas on seda üldse võimalik võita? Kas kurjale headusega vastamine pole lihtsalt nõrkus, isegi abitus? Kas see ei soodusta kurjuse kasvu?\nÜhiskonnas on vaja turvalisuse tagamiseks karistada kurjategijaid ja nad ühiskonnast isoleerida. Nii saab kurja ohjeldada, kuid kahjuks mitte kaotada.\nVanglad reeglina ei paranda kurjategijaid. Hoopiski ei tee seda kättemaks ja kurja tasumine kurjaga, kuigi see võib tunduda väga õiglane. Kurjusel on väga suur jõud. Ta pimestab oma ohvrid nii, et nad ei märka oma kurjust või arvavad selle koguni õigustatud olevat.\nPeale selle, kättemaksja satub ise kurja võimu alla, sest ta kasutab kurjuse vastu võideldes tema enda meetodeid. Lumepall kasvab, kurja mõjupiirkond laieneb.\nJõudsime põhjusteni, miks Jumal kasutab kurja võitmiseks teistsugust teed, kui ootaksime meie. Tuleb tõdeda, et inimese võimuses ei olegi kurja võita. Seda saab teha ainult Jumal. Ja Tema tegi seda kõigepealt Jeesuses Kristuses, kes ei sõimanud vastu, kui teda sõimati; ta kannatas ega ähvardanud, vaid jättis kõik selle hoolde, kes mõistab kohut õiglaselt. (1Pt 2:23)\nAga see on ka oluline põhjus, miks Jeesust Kristust ja ristiusku ei taheta.\nJumal peaks ikka korra majja lööma ja mitte abitut mängima! Nii mõtleks inimene.\nAga Jumala mõtted on inimese omadest taevakõrguselt üle. Meile võib Jumala toimimisviis tunduda rumal ja abitu, aga see ei tähenda, et sobiksime Talle nõuandjateks. Muide, kui palju inimesi võiks jääda ellu, kui Jumal kogu maailmas kohe praegu korra majja lööks, nii et kogu patul ja kurjusel, nii avalikul kui ka salajasel, oleks igaveseks lõpp?\nKüllap meil on põhjust olla tänulikud, et Jumal on pika meelega. Ja küllap võib uskuda, et Jumal teab, mida teeb. Aga see, mida Jumal tegi Jeesuses Kristuses, ei ole veel kõik. See peab maailmas levima ka Tema laste kaudu! Seepärast kästakse kristlastel käituda põhimõtteliselt samamoodi, nagu tegi seda Jeesus.\nPeame meeles pidama, et kristlane (kes pole kristlane paljalt nime poolest) on tõeliselt uut liiki olevus maa peal. Ta pole tavaline inimene, vaid Jumala laps. Ta on uuesti sündinud. Ta on uus loodu, kuigi elab veel vanas ihus. Tal on osadus Jumalaga Pühas Vaimus ja seetõttu kasutada taevased jõuvarud. Jumaliku väe läbi on talle annetatud kõik, mida ta vajab eluks ja jumalakartuseks. Ta elab koos Kristusega ja Kristuses.\nSee ei tähenda, et ta oleks superkangelane, kes mängleva kergusega ületab kõik maised probleemid. Aga see tähendab, et ta saab alati arvestada rohkemaga, kui ainult enda inimlike võimalustega. Ennekõike on ta osa saanud Jumala headusest ja andestusest. Ta saab endale lubada seda, mida ei saa tavaline inimene.\nKas Jumala nõuanne on õige või mitte, saab teada siis, kui proovida. Algul kergemates olukordades. Aga mitte silmakirjaks, vaid tõsiselt.\nEsimene koht, kus kuri saab nõnda võidetud, on oma süda. See ongi alguseks kõige tähtsam. Kindlasti järgneb siis teisigi kohti. Tasub proovida. Aamen.\nEelmine: Jumal soovitab: vali elu!\nJärgmine: Et Issanda sõna kirgastuks


Liisalota Kroon võitis Ernst Enno omaloomingukonkursil - Läänemaa Ühisgümnaasium\nLiisalota Kroon võitis Ernst Enno omaloomingukonkursil\nSeekordne Ernst Enno omaloomingukonkurss oli pühendatud eesti keele aastale. Pikaajalise traditsiooniga konkursile olid oodatud õpilaste tööd 1.–12. klassini, noorematelt luuletused ja vanematel õpilastelt proosavormis tööd. Parimad valiti igast kooliastmest.\nOmaloomingukonkursi gümnaasiumiastme parim oli Liisalota Kroon 10.H klassist, juhendaja Tiina Brock.\nLiisalota esitas konkursile oma kõne „Keel liidab“.


Mis on allutatud võlg / laen? | Tähendus | Praktilised näited\nMis on allutatud võlg?\nEttevõtte likvideerimise korral esitatakse tagasimaksmise eesmärgil paremusjärjestus erinevatele võlgadele, kusjuures kõigi põhivõlgade ja muude ettevõtete võlgade ja laenude järel järjestatud võlg on allutatud võlg ja sellist laenuvõtjat võlgadest on suuremad ettevõtted või äriüksused.\nEttevõtluse puhul on see huvitav kontseptsioon. Nagu nimigi ütleb, nimetatakse võla, mis kuulub võlausaldaja maksejõuetuse korral alluvusse, allutatud võlaks.\nOletame, et olete pank ja olete pakkunud ettevõttele Y allutatud võlga. Pärast teatud aja möödumist läks ettevõte Y pankrotti. Seetõttu ei saaks ettevõte Y nüüd laenuna võetud raha maksta.\nKui teie kui pank oleksite emiteerinud allutatud võlakirja, ei saa te ettevõtte tuludelt ega varadelt nõuda.\nVõite küsida - miks?\nKuna olete väljastanud allutatud laenu; allutatud laen tähendab, et kõigepealt makstakse kõik varasemad võlad täielikult tagasi ettevõtte varadest ja kasumist. Pärast seda, kui midagi jääb järele, saaksite teie kui pank raha allutatud võla eest.\nNagu näete, on allutatud laen üsna riskantne.\nIga allutatud võlakirja pakkuv pank või finantsasutus peab enne allutatud võlakirjade emiteerimist olema kindel ettevõtte maksevõimes ja jõukuses.\nAllikas : scotiabank.com\nSiiski on üks eelis.\nKuna allutatud võlakirjad on omamoodi võlad, siis kui ettevõte maksejõuetuks jääb, saavad pangad allutatud võlgade eest raha eelis- ja aktsionäride ees.\nKuid ikkagi on see parem kui pangad pakuvad laenu pärast hoolikat hoolsust ning rahavoogude, eelmiste aastate tulude ja ettevõtte varade uurimist. Pangad peaksid vaatama ka selliseid olulisi suhteid nagu võla ja omakapitali suhe, puhaskasumi suhe, praegune ja kiire suhtarv jne.\nErinevus allutatud võla ja allutamata võla vahel\nNime järgi võite juba öelda, et allutatud võlakiri on allutamata võla täielik vastand.\nKuid me peame teadma, kus asub tegelik erinevus. Vaatame -\nPrioriteet: allutatud võlakirjade puhul on kõik muud võlad prioriteetsed, arvestades nende täielikku tasumist enne allutatud võla tasumist. Allutamata võla korral makstakse enne kõigi nooremate võlgade tasumist esmalt allutamata võlad täies ulatuses. Nii et allutamata võlgade osas muutub prioriteet maksmise osas täielikult.\nRiskitegur: allutatud võla korral on risk laenuandja jaoks palju suurem. Teisalt on allutamata võlgade korral laenuandja risk üsna madal.\nNende kahe erinevuse mõistmine annab teile mõista, kuidas allutatud võlg ja allutamata võlg toimivad.\nMillised ettevõtted võtavad allutatud võlga?\nKuna pangad või finantsasutused teavad, et allutatud laenude laenamisel on risk suurem, ei paku nad allutatud võlga ühegi väikeettevõtte jaoks. Jah, erand võib olla ka seal, kuid riskiteguri ja prioriteetsuse tõttu on mõttetu pakkuda allutatud võlga ettevõtetele.\nSellepärast pakuvad pangad / finantsasutused allutatud võlgu suurettevõtetele.\nAllutatud laenude pakkumine suurtele korporatsioonidele võimaldab neil olla ohutu igast otsast -\nEsiteks on suurettevõtetel suur rahavoog ja põhivarad, mis võimaldavad pankadel maksta isegi allutatud laenu eest.\nTeiseks on suured ettevõtted näinud nii madalat kui ka kõrget taset ning ületanud ärikatsed ja turbulentsi, et teenida tohutut tulu ja teenida tohutut klientide võrgustikku. See võimaldab neil olla allutatud laenu jaoks õige partner.\nKolmandaks on suurettevõtete maksevõime parem kui väikeettevõtete omanikel. Ja neil võib olla ka parem finantsvõimendus kui väikeettevõtete omanikel (seda ei saa teada ainult ettevõtte suurust vaadates, ja seetõttu on pankadel alati oluline enne allutatud võlakirja pakkumist teha oma hoolsuskohustus. ettevõtted).\nLõpuks on suurettevõtete pankrotti sattumise võimalus palju väiksem kui äsja paar aastat tegutsenud väikeettevõtetel. Selle tulemusel oleksid allutatud võla kõige sobivamad laenuvõtjad suured ettevõtted.\nNäide allutatud võlast\nVõtame täieliku näite allutatud võlast, et saaksime aru, kuidas see töötab.\nAllutatud võla näide\nY Corporation emiteerib kahte tüüpi võlakirju - G-võlakiri ja S-võlakiri. Y on suurettevõte ja veenab panka pakkuma nii ees- kui ka allutatud võlga. Võlakirjade puhul on Y emiteerinud G-võlakirja ja allutatud võlakirjade puhul S-võlakirja. Kahjuks kannab Y tohutut kahju ja läheb pankrotti.\nNüüd tuleb Y Corporation likvideerida. Kuna G-võlakiri kuulub kõrgema astme võla kategooriasse, makstakse see kõigepealt enne muid võlakirju, eelisaktsionäre ja aktsionäre.\nS-võlakirjaomanike jaoks ei pruugi likvideerimine siiski juhtuda, sest neile antakse allutatud laenu tagasimaksmisel viimane prioriteet. Kuid on üks hea asi - S-võlakirjaomanikud saaksid palka Y Corporationi likvideerimise kaudu enne, kui eelistatud aktsionärid ja aktsionärid saavad palka.\nPildi allikas: globenewswire.com\nSamuti vaadake palun seda näiteid alluvusvõlgade üksikasjalikust juhendist\nMiks peaks saama allutatud võlgade omanik?\nSee konkreetne küsimus võib varitseda teie ajus - miks peaks keegi / pank / finantsasutus / promootor aktsepteerima allutatud võlakorraldust.\nVastus on kahekordne.\nEsiteks, kui ettevõte tunneb, et vajab kapitali näol rohkem raha, pöördub ettevõte nende ettevõtete või pankade poole, kes on nendega südamlikes suhetes. Ärisuhe on selline, et pöördunud ettevõtted ei saa endisele ettevõttele ei öelda.\nTeiseks, tänu südamlikule suhtele pakuvad pöördunud ettevõtted madalamat intressi oma pakutavate võlgade eest ja ka allutatud korda võla tasumiseks. Sellisel juhul on allutatud laenu intressimäär palju madalam kui intressimäär, mida kõik tavalised investorid oleksid valmis aktsepteerima.\nJa seepärast aktsepteerivad allutatud laenu omanikud seda kokkulepet ja see võib juhtuda ainult suurettevõtete puhul.\nIsegi kui suurte pankade ja väikeettevõtete vahel võivad olla südamlikud suhted; suured pangad ei pruugi võtta suuri riske, pakkudes väikeettevõtetele allutatud võlga ainult südamlike suhete jaoks.


Tallinn top 10 sihtkoha hulgas\n1. märts 2009 17:51\nWanderlust, mis on UK (võibolla isegi maailma) juhtiv ajakiri "for independent minded travellers", viis oma lugejate seas läbi küsitluse september 2007 kuni november 2008 reisi-lemmikute osas. Paluti hinnata, sel perioodil külastatud sihtkohtade osas rahulolu.\nRiikidest jäid lugejad rahule kõige enam Jaapani, Namibia, Uus-Meremaa, Bhutaani ja Süüriaga (97% kuni 95%). Nimekirja lõpus istus Alzeeria (rahulolu 20%). Euroopast polnud esikümnes kedagi.\nLinnadest olid eesotsas Antigua, Kyoto, Boston, Krakow ja Havana. Tallinn, mille rahulolu indeks oli 91.43% leiame 631 linna seast auväärselt 10ndalt kohalt. Tore, kui kodulinn ka külalistele meeldib.\n4. märts 2010 16:53\nLinnadest jäid kõige rohkem UK reisijad rahule Luang Prabangi, Siena ja Berliiniga. Eelmise aasta lemmikutest on seekord esikümnes lisaks mainitud Luang Prabangile veel Kyoto, Krakov ja Boston ning taaskord Tallinn soliidsel 10ndal kohal.\nRiikidest eesotsas Namiibia, Oman, Uus-Meremaa, Austraalia ja Laos. Eelmise aasta lemmik Jaapan seekord kuues.\nUuendusena on riikide seas eraldatud "uued sihtkohad" (emergining destinations) - sinna rahulolu edetabeli etteotsa jõudsid Kolumbia, Madagascar ja eelmisel aastal "põhinimekirjas" neljanda koha saandu Bhutaan. Ka Malediivid ja Iisrael kuuluvad nende liigituse kohaselt uute sihtkohtade hulka.


Milani omanikel sai Giampaolo osas kannatus otsa (veel treenerivahetusi!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nMilani omanikel sai Giampaolo osas kannatus otsa (veel treenerivahetusi!) (0)\n08. OKTOOBER 2019, 20:42 ITAALIA\nIse mitte kunagi ametit maha panna lubanud Marco Giampaolo teekond AC Milani eesotsas sai läbi, kui klubi juhtkond talle kinga andis.\nMilan on hooaja esimesest seitsme vooruga teeninud vaid üheksa punkti ning koondisepausile mindi 13. koha pealt. Viimases voorus teeniti küll võit, kuid juhtkonnale sellest enam ei piisanud ning Giampaolo sai sule sappa. Uueks peatreeneriks nimetatakse Itaalia meedia andmetel Stefano Pioli, viimastel aastatel Fiorentinat, Milano Interit ja Laziot juhendanud 53-aastane treener.\nMilani treenerivahetus pole Serie A-s sugugi tänane ainus vangerdus, sest ka esimesest seitsmest mängust kuus kaotanud Sampdoria otsustas Eusebio Di Francesco ametiajale joone alla tõmmata. Teda asendab suure tõenäosusega endine Sampdoria peatreener Beppe Iachini.\nEile õhtul teatas Sylvinho vallandamisest ka Prantsusmaa suurklubi Lyon, kes paikneb liigas alles 14. kohal. Meedias spekuleeritakse, et Lyoni kaheks peamiseks sihtmärgiks on legendaarsed Arsene Wenger ja Laurent Blanc.


Sunny Beach on suur, kuulus ja kirev. See on kõige tegevusrohkem kuurort Bulgaarias – palju hotell-baare-restorane, palju inimesi. 8 km kaunist kuldset liivaranda, luited mäed ja meri. Väidetavalt on veetemperatuur soojem kui Golden Sandsis. Samas on kiviga visata ka UNESCO kaitse alune Nessebari vanalinn ja selle peened restoranid.\nKuurordis on rahulik ja madal merevesi ning liiv, mis moodustab Sunny Beachi lõunaosas dramaatiliselt kauneid luiteid. Sunny Beachi hotellid asuvad rannajoonel, seega saad iga väärtusliku puhkusehetke veeta lõõgastudes – randa minek võtab vaid minuti.\nSunny Beachi rannikul leiavad igasse päeva täiuslikud meelelahutusvõimalused kõik puhkajad. Veespordihuvilisi ootavad siin skuutrid, kaatrid, purjelauad ja veesuusad, teisi spordihuvilisi aga ratsutamis-, minigolfi-, tennise- ja rannavõrkpalliväljakud. Kuurort on kuulus oma hea teenusekvaliteedi, puhta rannaliiva ja merevee ning muidugi ka suurepärase restoranide, kohvikute, ööklubide ja kõrtside valikute poolest.\nAga üks eriliselt hea omadus on Sunny Beachil veel. Ta on tõeliselt lastesõbralik. Paljudes toidukohtades pakutakse lastele eraldi menüüd ning vaba aja veetmiseks on lastele olemas erinevad spordikoolid ja ööpäevaringsed lasteaiad. Nii saab igas vanuses puhkaja tegeleda just sellega, mida talle kõige rohkem vaja.\nLendame 3 korda nädalas : kolmapäeval, reedel ja pühapäeval\nMai - Juuni :\nHotel Ivana Palace 4* hommikusöök hind al. 399,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 439,-\nSunny Day Club Hotel 3* hommikusöök hind al. 429,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 469,-\nYalta Hotel 3* hommikusöök hind al. 429,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 479,-\nTia Maria 3* hommikusöök hind al. 435,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 495,- / kõik hinnas hind al. 550,-\nPark Hotel Continental 3* hommikusöök hind al. 435,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 485,-\nHotel Slavyanski 3* hommikusöök hind al. 435,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 485,-\nDelfin 3* hommikusöök hind al. 439,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 475,- / hommiku-lõuna ja õhtusöök hind al. 499,-\nHotel Glarus 3* hommikusöök hind al. 439,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 475,- / hommiku-lõuna ja õhtusöök hind al. 499,-\nCentral Hotel 3* hommikusöök hind al. 455,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 535,-\nHotel Diamond 4* hommikusöök hind al. 459,- / kõik hinnas hind al. 489,-\nBohemi 3* hommikusöök hind al. 459,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 475,- / kõik hinnas hind al. 499,-\nKuban Resort And Aquapark 4*hommikusöök hind al. 459,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 475,- / kõik hinnas hind al. 499,-\nHotel Meridian 4* hommiku ja õhtusööj hind al. 465,- / kõik hinnas hind al. 505,-\nTm Deluxe Hotel 3* hommikusöök hind al. 465,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 530,- / kõik hinnas hind al. 595,-\nAvliga Beach 3* hommiku ja õhtusööj hind al. 465,-\nKotva 4*hommikusöök hind al. 465,- / kõik hinnas hind al. 545,-\nLion Hotel Sunny Beach 4* hommiku ja õhtusööj hind al. 485,-\nColosseum 4*hommiku ja õhtusööj hind al. 485,- / kõik hinnas hind al. 499,-\nHotel Regatta Palace 4* kõik hinnas hind al. 485,-\nAvenue Deluxe Hotel 4*kõik hinnas hind al. 499,-\nHotel Gold Pearl (Adults only) 3* hommikusöök hind al. 479,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 519,- / hommiku-lõuna ja õhtusöök hind al. 535,-\nKarolina 4* hommikusöök hind al. 479,- / hommiku ja õhtusööj hind al. 535,- / hommiku-lõuna ja õhtusöök hind al. 599,-\nHotel Globus 4*hommiku ja õhtusööj hind al. 490,-\nTarsis Club & SPA 4* kõik hinnas hind al 495,-\nGrand Hotel Oasis 4* kõik hinnas hind al. 499,-\nImperial Palace Hotel & SPA 5* kõik hinnas hind al. 510,-\nHotel Izola Paradise 4* kõik hinnas hind al. 510,-\nPrimasol Sineva Beach 4* kõik hinnas hind al. 510,-\nChaika Beach Resort 4* kõik hinnas hind al. 519,-\nKomplex Aquamarine 4* kõik hinnas hind al. 519,-\nBest Western Plus Premium Inn & Casino 4* hommiku ja õhtusööj hind al. 525,- / kõik hinnas hind al. 555,-\nKotva 4* kõik hinnas hind al. 549,-\nPlaneta 5* kõik hinnas hind al. 565,-\nMoonlight 5* hommiku ja õhtusööj hind al. 580,- / kõik hinnas hind al. 595,-\nBarceló Royal Beach5* hommiku ja õhtusööj hind al. 615,-\nBarceló Royal Beach 5* hommiku ja õhtusööj hind al. 625,-\nRiu Palace Sunny Beach - Adults Only, 18+ 5* kõik hinnas hind al. 825,-\nEttemaks 30% ja kogu reisi maksumus tuleb tasuda hiljemalt 30 päeva enne väljalendu.\nReisikorraldajal on Skytravel ja õigus muuta hindu ette teatamata.\nEesti kodanikule on Bulgaariasse reisimine viisavaba.\nKui reisib alla 18 a.laps, kas ühe vanemaga või ilma vanemateta , on vajalik reisile kaasa võtta vanema(te) poolt notariaalselt kinnitatud reisiluba (inglise keeles).\nE-post: info@skytravel.ee, sales@skytravel.ee


xBOX vs PS2 – kohtukeiss haigetele, võitja Microsoft – LNR TWT&BLG\nxBOX vs PS2 – kohtukeiss…\nVeebruaris 2002 kaebas Immersioni esindaja Morgan Chu Irell & Manella advokaadibüroost Oaklandis ühe matsuga kohtusse nii Microsofti kui ka Sony. Immersion poolne otsus oli raske, sest firmale tähendas see tõenäoliselt toonase aastakäibega võrreldavaid kohtukulusid.\nMicrosoftil oli see raske aeg – samal ajal oli käimas kohtuasjad Be, Novelli ja Intertrustiga (mille kohtuväliste kokkulepete hinnaks kujunes Microsoftile üle 1 miljardi USD), samuti olid õhus AOL ja SUN (need läksid kokku üle 2 miljardi USD maksma), kongress peetis neid antitrustiga. Microsoft tegi aastal 2003 Immersioniga kokkuleppe, mille hind oli (eri allikatel) 26 või 27 miljonit USD. Selle raha sees oli aga 9% osaluse omandamine Immersionis ning optsioon veel kuskil 15% osale firmast. Misrosofti kokkuleppe teeb pikantseks aga väide nagu oleks tal koos kokkuleppega tekkinud õigus sekkuda litsentseerimisprotsessi.\nSee tähendab ka sisuliselt PS2 üle kontrolli saavutamist. Ahjaa – Immersioni esindaja arvas, et Sony peaks maksma Immersionile kahe väidetavalt kasutusel oleva patendi eest ligi 300 miljonit USD, samas pakkus Sony nende kasutamise eest 9,4 miljonit USD.\nMulle meeldis ühe USA advokaadi kirjeldus patendivaidlusel osalevatest advokaatidest: “It takes a special breed of person to enjoy watching great patent lawyers try a case, and generally that breed of person is ill”.\nImmersionist kirjutasin veebruaris siin.\nHääd ja täiendavat tausta\nErilise maasikana aga härra Chandrasekhari artikkel India Kommunistliku partei nädalalehes People’s Democracy One More Turn In Software Story aastast 2004.\nPreviousPrevious post:Jälle 2005 dekaloog, seekord Mitchell Levy omaNextNext post:Mikromeedia maailm


Kauaoodatud info bussiliikuse kohta | Peetri alevik\nKauaoodatud info bussiliikuse kohta\n04.04.2013 Kaia Roots\nEile õhtul tuli Rae vallavalitsuselt kauaoodatud sõnum:\nAlates septembrist on MTÜ Harjumaa Ühistranspordikeskusel koostöös Rae vallavalitsusega kavas avada uus bussiliin, mis hakkab teenindama sõitjaid marsruudil Tallinn-Peetri-Tallinn.\n3. aprillil korraldas Harjumaa Ühistranspordikeskus uue bussiliini marsruudi ülevaatamiseks proovisõidu. „Peale plaanitud maanteeameti poolse dotatsiooni eraldamist 2013. aasta teises pooles, hakkab bussiliin nr 121 sõitma igal nädalapäeval; tööpäeviti on väljumisi üle kümne ning nädalavahetuseti umbes kaheksa,” ütles vallavanem Mart Võrklaev.\nPraeguste plaanide kohaselt kulgeb tulevane bussiliin marsruudil Tallinn – Vana Tartu mnt – Peetri tee – Vägeva tee – Uusmaa tee – Pargi tee ning lõpp-peatus Peetri kool. Tagasi Tallinna sõidab buss Peetri kooli juurest mööda Pargi teed Küti teele ning siis mööda Mõigu teed Tartu maanteele välja. “Mõigu tee Tartu mnt poolsesse otsa rajatakse käeoleval hetkel fooriga ristmikku ning enne uue liini avamist saab rekonstrueeritud ka Mõigu tee, mis seejärel muudetakse kahesuunaliseks,” kommenteeris Võrklaev.\nÜhistransporti on Peetri alevikku oodatud juba pikka aega, kuna selle kättesaadavus on enam kui 4000 elanikuga asulas olnud probleemiks paljudele peredele. Kuigi mööda Tartu maanteed ja Vana Tartu maanteed sõidab mitmeid maakondlikke ja kommertsliine, siis alevikku sisse on sõitnud vaid üks kommertsliin ja seegi suhteliselt harva graafikuga ning ainult tööpäevadel.\nHarjumaa Ühistranspordikeskuse tegevdirektori Ago Kokseri sõnul õnnestus Harjumaa avalik bussihange läbi viia madalate hindadega ning seetõttu on lootust lisada lõunasuunale Peetri bussiliin, mille avamisega täidetakse Peetris teenindustasemenorm. Seni on Peetri alevik üks suuremaid kohti, kus nimetatud norm on olnud täitmata.\n25 kommentaari teemal “Kauaoodatud info bussiliikuse kohta”\n04.04.2013 kl 11:25\nTore uudis, aga ma ei saa aru kas ma olen lihtsalt liiga eluvõõras kuna ühistransporti ei kasuta, aga minu arvates on olulise infona puudu see, et kuhu see buss siis Peetrist sõidab. Tallinn on kuidagi liiga lai mõiste minu jaoks.\n04.04.2013 kl 12:30\nBalti Jaam – Hobujaama – Stockmann – ja edasi juba mööda Tartu maanteed ülesse. Vahepealsetes peatustes enamustes ka peatub. Vana-Tartu maanteele jääb kolm peatust\n04.04.2013 kl 14:01\nVäga positiivne uudis. Ainus, mis hetkel veidi hirmu tekitas on planeeritud väljumiste arv: tööpäeviti üle 10 (täna on 215 marsa väljumisi 16 tk, nr 2 bussil Mõigust 55 tk), nädalavahetusel umbes 8 (214 marsal läbi Vana-Tartu mnt 7 tk ja Mõigust 37 tk). Oluline on, et kaetud oleks kõik ajad, nii päris varajased kui ka hilisõhtused.\n04.04.2013 kl 14:07\nKuivõrd on see marsruut kirikukantslist maha hüütud? Kas siis suurem osa Vägeva tee ja Lepiku tee elanikud kõige täiega peaksid siis kooli juurde minema , et bussi peale sada? Bussi pole ju vaja tagant tõugata ja Tallinnast tulles võiks ta Peetri kooli juurde suunduda mööda Vägeva -Lepiku -Peetri teed.\n05.04.2013 kl 14:33\nKas 80-aastane Tallinnas elav pensionär saab selle bussiga tasuta sõita või peab pileti ostma?\nJa veel. Kui pensionäril meili aadressi pole, kas ta siis ei saagi kommenteerida?\n05.04.2013 kl 19:42\nPeetri kooli juurest oleks vist ikkagi loogilisem sõita mööda Küti teed uuesti Vana-Tartu maanteele,aga sellel teekonnal saab takistuseks see lõigukene, kus ei mahu korralikult kaks autotki kõrvuti liikuma,rääkimata bussist.\n09.04.2013 kl 16:19\nKas Vana-Tartu mnt bussipeatuste asukohad on teada?\n10.04.2013 kl 13:46\nVana-Tartu maanteele jääb kolm peatust. Pajusaare/Häälinurme otsas, Aasa ja tuuliku juures.\n22.05.2013 kl 8:51\nVäga tore, et bussiliin avatakse. Kuidas on looad aga peatustega. Praeguse plaani kohaselt, peaks buss peatuma Aasa tn. ja Pajusaare/Häälinurme tänavate juures, suunal Tallinn->Peetri. Mingit peatust vms. seal ei ole – ainult teeäärne kraav.\nVana-Tartu mnt. on aga ülimalt koormatud ja VÄGA kitsas maantee. Nendes kohtades tee ääres lastel bussiootamine on ülimalt ohtlik tegevus!\n24.05.2013 kl 15:56\nEi taha küll viriseda, aga eks ta selline poolik lahendus on. Imelik on tulla V-Tartu mnt peale ja sõita veerand tundi teises suunas enne kui linnapoole ots keeratakse. Selle ajaga oleks jala juba lennujaama juures. Aga eks ta ole…\n13.08.2013 kl 14:32\nKas on ehk teada, millistel kellaaegadel ja millal võib oodatud buss sõitmist alustada?\n16.08.2013 kl 18:10\nHäälinurme/Pajusaare otsa pidavat samuti peatus tulema. Hetkel pole küll mingitki märki, kuigi 2 nädalat jäänud veel. Ei tea kas nn bussitaskut ei tehtagi ja peatuma hakatakse keset teed……\n20.08.2013 kl 11:23\nÜleval on sõiduplaan:\n22.08.2013 kl 16:27\nBingo!!! Järvesuu peatus on kohas kus praktiliselt polegi maju ja Häälinurme või Pajusaare otsas polegi peatust. Võimekas vald, midagi pole öelda.\n30.08.2013 kl 11:22\nNagu ma aru saan on piletihinnad tsoonide kaupa. Tartu mnt. äärde jäävad peatused on veel I tsoon (nt. Mõigu peatus), aga ülejäänud peatused on juba II tsoon (nt Peetri kool). Seega peab Peetri rahvas hakkama Tallinnasse sõites topelt hinda maksma. Kummaline on veel see, et Tallinna Transpordi amet kirjutab oma kodulehel, et tsoonide piirid on eelkõige määratud kauguse järgi Balti jaamast (Tallinna maakonnaliinide bussijaamast), ei ühti tsoonide piirid täpselt valdade piiridega. Siis Tsoonikaarti vaadates on selgelt näha, et Peetri on vähemalt 3x lähemal kui Laagri või Pirita (mõlemad I tsoonis). Kurb, et 500-1000m pärast peab maksma poole rohkem.\nKurb, et 500-1000m pärast peab maksma poole rohkem või olen ma milleski valesti aru saanud.\n03.09.2013 kl 12:13\nUurisin natuke asja ja minu arusaamist mööda kuulutas vald seda liini avamist, kui megateenet Peetri aleviku elanikele. Aga palun öelge mulle, kuidas see on teene, kui pilet maksab sama palju kui kommertsliinil ja õpilastele pole üldse mitte mingit soodustust ette nähtud.\nMinu jaoks täiesti arusaamatu ja ennustan sellele liinile väljasuremist kahjuks…Ise eelistan praeguses seisus iga kell kommertsliini kasutamist.\nLP. valla töötajad. Pigem panustage ja investeerige Mõigu liini nr.2 marsruudi pikendamisesse kasvõi vähemalt uue Selverini.\n03.09.2013 kl 16:09\nÜksikpileti hind bussist sularahas ostes on tõepoolest 1,5 EUR. Siiski on võimalik osta Ühiskaardile kuupilet, mis 2 tsooni puhul (mida on Peetris asuvad bussipeatused) on 30 EUR või kui soovitakse kasutada ka Tallinna ühistransporti – 40 EUR. Kuupilet kehtib 30 päeva.\nÜhiskaardile on võimalik ka raha laadida ja tasuda sellega, siis on pileti hind 5% soodsam ehk 1,43 EUR.\nPileteid võimalik osta: https://www.pilet.ee/cgi-bin/splususer/splususer.cgi?op=list_trans&piirkond_id=3&type=E. Loodan, et abiks.\n05.09.2013 kl 12:03\nTallinnast Foorumi eest peale minnes ei küsinud bussijuht isegi kuhu soovitakse sõita ning võttis kohe automaatselt 1,43 kaardilt maha. Seekord oli lõpp-peatuseks planeeritud Peetri kool, aga kui oleks sõidetud näiteks Lindakivisse või Mõiguni, siis peaks kehtima tsooni sisene hind 0,76. Järelikult peab siis ise enne ütlema, mis on lõpp-peatuseks. Ei tea kas sellistel liinidel üldse kontrolle ka käib? Võiks ju osta 1 tsooni kuukaardi 16€, aga sõidaks rõõmsalt Mõigust ühe peatuse edasi.\n09.09.2013 kl 23:38\nSai siis ka sõidetud sellel nö.kauaoodatud bussiga. Ja ütlen ausalt,kui väga ikka vaja pole linna sõita siis jätan selle bussiga küll minemata. Esiteks Peetri päeval, suure suuga valla ametnik ja bussijuht kui ühest suust lubasid,et aidatakse vankriga peale ja maha. Küll aidatati peale,aga maha mitte. Võtsin siis kogu jõu kokku ja tõstsin ise meid bussist välja, need neli järku bussiastet. Mitte kellegi mure ei ole kuidas sa seal bussis oled ja veel enam lapsevankriga, ennekõike vaadatakse kui imelikku käitumist et mis ta siia vankriga veel tuli. Seda oli bussijuhi käitumisest nimelt aru saada.\nJa muidugi hind ,mis võiks ju olla soodsam valla elanikule,aga ei,ikka täie rauaga.\nNing kui Peetri kooli juuest kui minna pärastlõunal peale, peab millegi pärast veel teisele poole teed minema, eramaja sissesõidu teelt võtab buss peale. Kummaline,kas siis ei ole bussi võimalik kooli parklas ringi keerata,et saavutaks õige suuna? ilmselt bussijuhi mugavus.\nJa veel buss hilines juba alguspäevil u. 15 min kindlasti kui mitte rohkem. Ja seda keset päeva, mitte ummikute ajal.\n10.09.2013 kl 14:51\nBussijuht rääkis, et graafik on selline kokku kirjutatud, et seda pidada ei suudeta. Oktroobris pidi seetõttu toimuma graafikumuutus, et buss ajas suudaks püsida.\nHind on muidugi valus, eriti koolilapsele, kellele mingeid soodustusi pole.\n10.09.2013 kl 16:45\nÜks peatus peaks veel olema. Tallinnast tulles umbes samas kohas,kus on praegu peatuse silt Peetri keskus (kooli taga). Sõitsin ka eile uue bussiga ja Kooli peatusest oma koju tuleb sama maa, mis Mõigust number 2 bussi pealt tulles.\nBussis sõitjaid oli ja bussijuht oli sõbralik ja viisakas.\nKas uue selveri juurde on ka peatus planeeritud?\n12.09.2013 kl 21:56\nEi ole kuidagi nõus nr 2 marsruudi muutmisega.\n14.09.2013 kl 10:53\nsinu käest ei küsitagi\n16.09.2013 kl 19:49\nja sinu probleem on?\n22.10.2013 kl 21:03\näkki kaardiga võib maksta? mina unustasin täna raha pangaautomaatist välja võtta ja mis nüüd teha (: homme ülikooli vaja minna ja lapsele lasteaeda. peab siis kodus sularaha koguaeg olema.


Kommentaarid: Inga Raitar | Rail Balticu muldkeha mõistatus ehk Otsige lätlast\nInga Raitar | Rail Balticu muldkeha mõistatus ehk Otsige lätlast\nInga Raitar, parteitu kirjanik ja kirjastaja, 18. detsember 2016, 18:19\nRailBaltica Vastu!/ 24. jaanuar 2017, 21:19\nNÄITAME RAHVAVÕIMU! Ärme anna liiga kergekäeliselt alkirja!\nNELJAPÄEV kell 12:00 - 14:00\nHarju 11 Tallinn\nHangud ja tõrvikud olgu endal olemas!!!! Kaua me viriseme kodus ,et eestlane ei näita iseloomu!Nüüd on aeg tegutseda ,sest see on sajandi suurim otsus eestile ja ilmselt tähtsaim!\n22. detsember 2016, 06:41\nOh sa raks, kus on siin Õhtulehes ikka RailBalticu pooldaja tsensoriks sattunud! 2 minu kommentaari kustutas see "salliv" ära. Meenutab oma käitumiselt ERR ühiskondlikku modet 2013.\nRadist/ 22. detsember 2016, 06:43\nLausa vaimustavalt okseleajav! :))\nRadist/ 22. detsember 2016, 06:59\nMa ei saa aru, miks see parteiline ülemusealluv kõiki blokeerib? Mina tervitan ja jään teda tervitama (hoolimata vissi kõikvõimsusest): Tere, sõber!\nRadist/ 22. detsember 2016, 06:35\nInga, Õhtulehe lill saatis mu kommentaari 1000-aastase pikkusele modereerimisele. Ära muretse. Isegi kui modereerib, olen ma Rail "lollaka" Balticu osas sinuga ühel nõul.\nRadist/ 22. detsember 2016, 06:28\nInga Raitar laliseb naiselikult: "Tunnen end nõutuna."\nVargamäe Andres põrutaks selle peale: "Kui tahad noolsirget rallitamist Tallinna ja Berliin vahele, tõmba joonlaua abil jutt gloobusele. Ja unusta ära Tartu, Valka, Kaunas, Vilnius ja Varsssavi. Ehita sild üle mere!\nHilsener fra protestantiske Norge./ 20. detsember 2016, 17:27\n20. detsember 2016, 13:24\nA./ 20. detsember 2016, 10:44\nMina olen trassi poolt, nii et kõik ei ole vastu\nraiu/ 24. jaanuar 2017, 22:20\nPalju suule makstakse sopa kirjutamise eest?\nreku/ 20. detsember 2016, 08:18\nKui lugeda Rail Baltikast kommentaare, hääletusi, siis valdav enamus on selle vastu. Jäärapäiselt aga tabmitakse demagoogiat ikka edasi, et kogu rahvas on selle poolt. Kas ei oleks juba aega ausalt tunnistada, et teema seda vastu rahva tahtmist.\nkhmm../ 20. detsember 2016, 15:21\nei ole kuhe kindlast kõik vastu. lihtsalt miski vähemuses kari hipstereid teeb valjult häält\nIllusiooni lõpp/ 20. detsember 2016, 16:13\nAnalüüsivõimetu tundukk ei ole vastu, leiab, et see muinasjutt, mida talle idee pähemäärimiseks müüakse, on väga söödav. Ok, neist, kes projektilt kõvasti teenivad ja pooled sidrunid parteikontoritele loovutavad, on muidugi väga poolt. See on loogiline. Aga need, kelle lapsed seda Eestit laastavat haiget tobedust kinni maksma hakkavad, võiks mitte olla.\nRehepappide ja parasiitametnike maffiariik / 20. detsember 2016, 00:37\nEi ole olnud Eestis ühtegi asja kus pole olnud protsess olulisem, kui resultaat. Nii lihtne ongi.\n19. detsember 2016, 19:09\nRaitarile/ 19. detsember 2016, 18:51\nRaudtee võib olla ka betoonpostidel, et autoteed alt läbi mahuvad, tuleb odavam, milleks selliseid mullavalle, Hispaanias ja Prantsusmaal mägedevahelistel suurtel kuristikel kõikjal betoonpostidel teed,ja kui suur on Prantsusmaa ja Hispaania, eesti betoonpostid oleksid sellega võrreldes liivakastimäng, ei saa aru, miks Raitar raudteed kardab,kogu kaubanduseveosed toimuksid ju ka selle raudtee kaudu, võib ju uuendada ja täiustada ka osaliselt olemasolevat raudteed ja kaasaegseks teha, kuid Rail Baltic peab tulema, sest me kuulume Natosse ja euroopa liitu, või Raitar soovib omaette tolmavatel saviteedel ukerdada, aga nende maapiirkonna teede ehituseks pole Raitar ühtegi sõna lausunud. Raudtee ehituseks võetakse laenu, kogu euroopa on oma teed rajanud laenude peal ja pensionid on ka kõigil normaalsed,peale eesti. Milleks see manipuleerimine maksumaksja ja tulevaste põlvede arvel. Ka meie põlvkonnale on jäetud eelmiste põlvkondade supi söömine, aga nüüd vajatakse mõistusega inimesi, kes suudavad Inga Raitarist erinevalt tulevastele põlvkondadele ka mõelda, ega käi hääletamas riigikogusse igasuguseid ilma hariduseta tulnukaid, vot see on see tulemus, mille ise valinud olete, pr. Raitar!\nInga Raitar/ 19. detsember 2016, 20:43\nKahjuks anonüümne kommentaator ei oma ülevaadet sellest mida ja kuidas meil ehitatkse, muidu ta ei räägiks betoonpostidest. Meil rajatakse muldkeha. Palun kontrollida seda RB praegustelt planeeringutelt. Ma ei karda raudteed, vaid kui märkate siis soovitan korastada raudtee üle Tartu ja Valga, millest oleks kasu Eesti tööjõu liikumisel ja sellel vähesel kaubaveol mis mei Euroopa suunal on. See oleks nagu ka mainisin artikls, mida siiski oponent loodetavasti läbi luges, kümeid kordi odavam ja samas kõigile meile kasulikum. RB kui meie siduja Euroopaga on bluff, nagu veelkord öeldud, ulatub trass Poola piirini ja sealt ei ehita seda keegi edasi. Poola raudtee arengukava on netis saada, võib tutvuda kui huvi. Laenu maksavad tagasi meie lapsed ja lapselapsed oma maksurahast ja miks peame võtma laenu projektile mie on algusest peale kahjumlik? Palun üks sisuline põhjus? Viimasest lausest ei saanud paraku aru, sest selles ei kostnud muud kui soovi kuidagi minu suhtes isiklikuks minna, täpselt teadmata, kuidas :-) Võin rõõmuga öelda, et mulle ei lähe korda kellegi isiklik arvamus, kel pole ei nägu ega nime :-) Ainus põhjus, miks ma neid tekste kirjutan ongi inimeste teadlikkuse tõstmine, et nad aru saaks kuidas nende endi otsused mõjutavad nende tulevikku. Ka teie oma, kes te hetkel püüate minu peale valada isiklikku kõrvalejäetust endaga toimuva üle otsustamisel.\nkhjmm../ 20. detsember 2016, 15:33\närge ajage jama. poola piirist läheb raudtee varssavini edasi (küll aeglane, aga siiski). kuid kaubavedude edenedes kindlasti mõeldakse sinna midagi paremat poolakad lihtsalt ei hakka plaanima lampi raudteed võimalik et kunagi ehitatavaa rail balticu juhuks. (täiesti loogiline kusjuures watson), mis kaubavedudesse puutub, siis praegu liigub eesti ja soome vahet meritsi 700 rekkat päevas, mis üldjuhul läbi eesti euroopa poole tossutavad. pigem küsiks sinu käest - kelle agendad kannavad rb vastased ja kelle lusikalt söövad. (ohjah, autorollode kõrvad paistavad silmipimestavalt)\nto Raitalile/ 20. detsember 2016, 08:54\nkuid Rail Baltic peab tulema, sest me kuulume Natosse ja euroopa liitu\nKas need ongi ainsad argumendid, mille nimel võtta inimestele tulevikus suuri maksukohistusi? Rikkuda kahjumit tootva projektiga loodus?\nVonÜksküll/ 19. detsember 2016, 14:57\nJust, paneme lennuvälja ja sadamad kah kinni, siis saab omaette vaikselt peeru valgel istuda ja ennemuistseid jutte vesta. Aga ehitamsest hoidke nagu põrguvürstist eemale!\nDema Kook/ 19. detsember 2016, 15:17\nega need uusaadli tiitlid muidu tule kui uussuveräänile ELs pugedes ja uuslosse võlgu võttes ehitades. Ehitamisest jah peaks kui põrguvürstist eemale hoidma, kui ehitamine tähendab kolme tilga vere andmist ehk hinge /kahjuks mitte ainult, ka oma maa/ müümist....\nBeethoven/ 19. detsember 2016, 15:55\nLennuväli ja sadam lähevadki kinni, kui hakkame RB üleval pidama. Kellel siis neist maksudest ja maksutõusudest jääb veel raha lendamiseks ning laevaga sõitmiseks. Ainult käputäis võib seda siis endale lubada. Kaovad ka teed, kui nende hoolduskulusid veel kärbitakse. Rail Baltiku ehitamisele antav EL raha vähendab toetusi teistele struktuuridele riigis. Riigil aga ei jätku raha varsti mitte millekski.\nmine metsa/ 19. detsember 2016, 18:48\nkäisin alles Berliinis. Tartust. Tartu-Riia ja tagasi buss 37 eurot ja lennuk Riia-Berliin ja tagasi 105 eurot = 142 eurot kokku. SInnasõit 4,5 tundi Tartu-Riia, Riia-Berliin 45 min, sest ajavahe on tund. Tagasi seega 4,5 + 2,5 tundi. Kummagi lennu juures muidugi kohustuslik 1,5 tundi varem kohal. Üks suund 7,5 tundi, ajavahet arvestamata.\nKui ma nüüd hakkan Tartust Tln minema, siis kaks tundi sõitu ja seejärel ca 12-14 tundi rongisõitu. Arvestades praegu Saksamaal kehtiva rongisõidu piletihinnaga, mis on 0,1 euro km ja vahemaaga Tln-Berliin, mis on Google andmetel 1530 km, siis rongipileti hind tuleks ühe otsa peale 153 eurot, seega ainult rongipileti hind üksi oleks kallim, kui sõit Tartu-Berliin-Tartu. Rääkimata ajakulust, mis on 2 korda suurem. Seega, edu RB-le eestlaste vedamiseks Berliini või kustahes mujale Euroopasse. Arvestage ainult Tallinna inimestega ja soovitatavalt rikkamatega.\nnjahhh/ 19. detsember 2016, 19:18\nlisa, palun, veel toidukulud ja muud lisad. 200 euri polegi väga hull. Isegi oma autoga tuleb odavam seal Saksas ära käia, hinna sees ka Poolas ööbimine ja boonusena saad sealset odavamat kaupa kaasa tuua.\nKuuuurija/ 19. detsember 2016, 20:06\nKüllap on Saksamaa sisene rongipilet riigi poolt doteeritud. Rahvusvaheliste rongiliinide doteerimisele on suuremad piirangud, seega lootus, et rongipilet Tallinnast Berliini hakkab maksma 153 € on üsna naiivne. Pigem hakkab täispilet maksma üle 250 €. 153 € pileti võib ehk vahel saada pool aastat ette sooduskampaania ajal ostes, kindlasti aga mitte raudteejaama kassast peatselt väljuvale rongile.\nolen nõus / 19. detsember 2016, 20:26\nTegingi arvutuse kõige optimistlikumat varianti silmas pidades, sest ega alati lennukipiletit ka nii odavalt ei saa, nagu mul kirjas.\nkhmm../ 20. detsember 2016, 15:42\nrumal loom, miks sa rongi puhul tallinnasse peaksid tulema? railbaltik peatub samuti riias nagu su berliini lennukki. kui rong sõidab kiirusega 240km/h tunnis siis ilma peatusteta läbiks rong selle vahemaa 6 tunniga. tallinnast. tartlasena nagu sa ennast defineerid läheksid riiast, mis on tunni võrra lühem aeg. see eest saad võtta kaasa natukene suurema pagasi ja kui vaja ka jalgratta. su arvutus lonkab kolme jalga korraga demagoog.\nkhmm../ 20. detsember 2016, 15:46\nmis rongipileti hinda puutub, siis samamoodi doteeritakse seda meil, nagu praami ja lennukisõitu vanasti. teiseks dikteerib hinna turg. selle hinnaga sõitjaid ei ole, siis tuleb hind allapoole. on palju inimesi, kes ei kannata lennukisõitu. ka neil oleks vaja euroopasse saada kuidagi kui koguaeg autoga sõita ei taha.\naju on jei jole ? / 20. detsember 2016, 00:42\nPaneks selle raha lennuväljale läbi kompetentse firma kuhu Sakovid ligi ei pääseks selle eelmise sajandi Euroopa utiili ostmise asemel ja Eestis kõige enam seaduseid ostvate 90nendate ehitajate taskutesse, kus see riigist välja kanditakse.\nveteran/ 19. detsember 2016, 14:56\nKui lihtrahval oleks julgust ja pisutki selgroogu poleks seda sajandi planeeritavat kuritegu võimalik sooritada.\nKas seda lihtrahvalt/ 19. detsember 2016, 16:21\nüldse on küsitud? Referendumit on tehtud? Lihtrahvast sõidetakse üle nagu kevadisest konnast maanteel. Meeleavaldustele sülitatakse. Kui palju on üldse arvestatud lihtrahvaga? Tänaseni on lajatatud ainult maksude, maksutõusude ja kärbetega rahvale. Jagatud on ainult lubadusi, toetatud Kreeka pensionäre ja tõstetud maksuraha ühest taskust teise.\na mis see lihtrahvasse puutub/ 20. detsember 2016, 15:57\net tema käest küsima peaks?\nveteran/ 19. detsember 2016, 14:52\nKoidula raudteejaam on juba ehe näide, kuidas ärimehed riigi rahakotti tühjendavad. Vana kurjategija-politseinik Andropov lüpsab kõrval olevast maanteepunktist siseministeeriumi aplausi saatel oma noosi.\nLäti / 19. detsember 2016, 13:58\nOligarhidel küüned juba kihelevad priske noosi järele mida ehituse vahendustegevus pakuks. Tartu-Valga kaudu polekski suurt miski vahendada, seal trass olemas\nUmmi/ 19. detsember 2016, 13:40\n«Miks nad siis käituvad kui jonnivad kolmeaastased, kui neile püüda selgitada, et ainult kommide söömine lõpeb hambaaukude ja haigevoodiga?» Võib-olla kuulub neile kommipoos? Või on neil kommifirmade aktsiaid?\n19. detsember 2016, 13:41\nvabandust, kommipood, mitte kommipoos.\nTelgmaa/ 19. detsember 2016, 12:18\nVaadake lisa Eesti Rooma Klubi kodulehelt.\narvamus/ 19. detsember 2016, 11:49\n"Tšaika" sõitis ju Tallinn-Riia-Vilnius-Minsk, päris korralik kiire rong oli (isegi mitu korda Riiga ja Vilniusse sõitnud), kui niipalju sõitjaid, pange uuesti sõitma või on osa raudteed vahepealt Emexisse veetud. Kindlasti oleks sellel rohkem sõitjaid kui 3 korda kallimal ja 2x kiiremal rongil, mis kusagil ei peatu.\n***/ 19. detsember 2016, 11:48\nKardan, et Inga Raitaril on õigus, ja kui ei ole, siis tuleks vastupidine puust ja punaseks seletada...\nno aga/ 19. detsember 2016, 13:24\nseletataksegi. Nii nagu Inga Raitar kirjutas: "võib olla", "arvatavasti"," loodame", "äkki" jne\nTema Kook/ 19. detsember 2016, 15:19\nKas ta kirjutas seda äkki soovist mitte kohtu alla minna, kuna need, kel suurt raha kiiresti vaja on, saavad igat otseütlemist kohtus vaidlustada ja sellega õigest asjast rääkija mõneks ajaks tasalülitada?\nma arvan et see on populism/ 19. detsember 2016, 11:38\nsiis saab endale lubada minna ühele koosolekule ja peale seda öelda, et ma ei saa mitte millestki aru ja nii ka kirjutada. milleks kirjutada 1. RB lõppeb Poola piiril - see on nagunii meie kontrolli alt üsna väljas, kas ja millal Poola RB-ga liitub, samas on see neile otseselt kasulik ja küllap liituvad. 2. Riia saab lennujaama, raduteejaama bussijaama vahelise rdt, see on ju puhas nõmme raadio masti huumor, Riia lennujaam on üsna linnas sees nagu meie omagi, küllap me võime ka teha Baltijaam-Ülemiste kiirraudtee kui vaja.\nVaatleja/ 19. detsember 2016, 11:55\nSee ja hulk veel komme pärineb ilmselt Ott Lumi ja Andreas Kaju PR firmalt, mis on 200 tuhande (jah, 200, mitte 20 ega 2) euro meie kõigi raha eest palgatud RBle promo tegema. Inimesed, olge valvsad!\n"... igapäevase Eesti ja rahvusvahelise eelkõige proaktiivse pressitöö korraldamine, s.h. inglise ja vene keeles vastavalt ajakavale, meediamonitooring ja infokeskkonna analüüs, kriisikommunikatsioonivalmidus ja kriisikommunikatsiooni nõustamine, ... arvamusuuringute ettevalmistamine ja tellimine (kolm korda aastas, valim=1000) koostöös Hankijaga, ürituste, sh teemakohaste teabepäevade korraldamine, meediale ja konkreetsetele sihtgruppidele suunatud ürituste korraldamise koordineerimine, teavitusmaterjalide koostamine, ..."\nVaatleja ?/ 19. detsember 2016, 13:04\nmille vaatleja, mis poliitik Sa siis oled ?\nma olen tavaline ettevõtja, IT alal, ei maksa mind solvata v ühendada oma enda tööga\nkui ma võtan kellegi arvamusloost välja 2 eriti absurdset pointi\nNägija/ 19. detsember 2016, 13:21\nKus on absurdsed pointid? Poole piiril lõpeb raudtee praeguse projekti järgi ja Poola raudtee arengukava on paigas aastani 2015 ehk jutt raudteest Euroopasse on häma. Riia tahabki seda raudtee osa finantseerida RB rahadest. Solvata pole võimalik, lihtsalt tõdeti, et inimene ei pane ise tähele et ta teenib kellegi PR kasumit...\naga palun/ 19. detsember 2016, 14:19\nRB nimes tähistab B Baltikut - see ei kaasagi Poolat.\nRiia vanalinnast lennujaama on ca 5km ja see on vajalik jaam igale riigile.\nmu Tiku ja Taku muinasjutt on pealgi raskesti loetav. ma olen nõus et ei ehita üldse raudteed, aga kiire reisirong Riiga ei saa minna läbi Tartu. Samas ma olen kindel 2+2 mnt vastane, see poolitab oma aedadega samamoodi, samad rekkad moodustavad üle poole maantee läbilaske võimest ja täieliku enamuse probleemidest, 2+2sid ei hooldata ka täna piisavalt ja 2+2ed lõppevad ka ja palju lähemal kui RB\nEvald/ 19. detsember 2016, 14:37\nSa, vaatleja ära palun valeta. Esiteks, mis huvi saab poolakatel olla läbi hõredalt asustatud piirkonna kiirraudtee ehitamise vastu? Ida-Poolasse vaevalt nüüd mingit suur tööstust tuleb ja turistid jõuavad hooajal praegugi kohale. Majanduslikult, nagu teada, see ära ei tasu. Pealegi kui otsetrass kulgeks hoopiski läbi Kõnigsbergi-Kaliningradi oblasti.\nLätlased on vägagi palju saamas RB ehitusest. Minu teada räägitakse ka uuest Daugava sillast, oled ikka näinud, see on jõgi kus isegi Tallinki merelaevad mahuvad ümber pöörama, Riia sisest trassivariandist, milleks võib olla tunnel, lennujaama ja raudteejaama/linna ühendav trass. Ja kirsiks tordil on ju RB ühisettevõtte asukoht. Peab ikka väga naiivne olema, et mitte aru saada, miliise riigi eelarvesse kukub kena kopikas kõigilt käibe ja muudelt maksudelt, ühisettevõtte tellitavatelt ühistelt teenustelt. Leedukad, muide on selle vastu protestinud ja neilegi lubati üht-teist.\nEesti saab tõepoolest vaid tühjad pihud ehk lootuse, et kunagi soomlased hakkavad läbi Eesti Euroopasse sõitma, no vähemalt siis kui mõni Islandi tuhapilv taas lennuliikluse suleb. Arusaamatu, miks on selle uduse lootuse nimel vajalik kogu olemasolevale raudteevõrgustikule vesi peale tõmmata. Kaht lõuna suunalist ühendust Eestile pole vaja. Nagu tulevikus Tartu-Valga ja Tartu-Petseri suundi. Vanduma paneb, sest vene aja edasi kestes oleks meil juba kahe rööpapaariga raudtee Tallinna ja Tartu vahel, rääkimata 4 realistest maanteedest.\npalun-palun/ 19. detsember 2016, 14:46\nkust otsast sealt vanalinnast lennujaama 5 km on. Mingi 10-15 kindlasti. Lennujaamast peaks Jurmalasse mingi 10 km olema. Ja tõenäoline on, et rong hakkab üle uue, spetsiaalselt RB jaoks ehitatava silla sõitma. Need ülejäänud asjad on hinnangulised, nagu öeldakse, igalühel oma arvamus.\n10 ütleb lennujaama info/ 19. detsember 2016, 15:05\nsee on tõsine ring siis ? Tõenäoliselt odavaim võmalus rong üle jõe saada on sild ehitada.\nja/ 19. detsember 2016, 16:30\nmitu korda nädalas see Islandi tuhapilv siis peaks ka purskama, et Rail Baltic oma ülalpidamise kulud soomlaste veo arvelt ära kataks?\nlas ütleb/ 19. detsember 2016, 19:30\n10 km on lennujaamast kesklinna, Vabadussamba kanti. Üle Kivisilla. Aga seal ju rongid ei käi. Raudteed pidi ei mängi kuidagi alla tosina km välja.\nerik/ 19. detsember 2016, 10:49\nmina tahan kiiret ühendust:\n- Riia lennujaamaga\nRiiast lendan kuhu tahan.\nmina/ 19. detsember 2016, 10:45\nMina loodan,et RB ehitamisega saavad ka poolakad aru,et RB saab olema asja eest ja ehk siis ka ehitatakse edasi Berliinini välja! Tallinn-Pärnu-Riia marsruudil saavad olema-sõitma ka n.ö. tavalised rongid meie maainimeste tarbeks kus on peatusi rohkem!\nära luuleta/ 19. detsember 2016, 11:06\nEi hakka seal mingeid peatusi olema.\nlootus on... / 19. detsember 2016, 11:32\n...lohutus. Loote, et "poolakad saavad kõigi rahvaste ühisest hüvest aru" ja selle nimel oma rahva vastu töötada kõlab väga ... stalinistlikult.\nreku/ 19. detsember 2016, 10:19\nKahjuks neil jäärapeadel on ka võim käes. Väitega, et see on ju euroraha, püütakse õigustada RB ehitust, endale aru andmata, et ülalpidamiskulud jäävad Eesti kanda. Saadakse küll aru, et see ei hakka kasumit niipea andma, kui ültse hakkab, nämmutatakse ikka edasi. Haigekassa miinuses, päästeamet rahapuuduses, tuhanded lapsed näljapiiril Aga meil on vaja RailBaltikat. Jääb mulje, et Toompeal on katk, mis mõistuse peast viib.\nMa ei ole küll uudishimulik aga tahaks väga täpselt teada./ 19. detsember 2016, 13:13\nKuhu sõidavad Rail Balticuga meie palgavaesed? Väikeste pensionitega pensionärid? Invaliidid?\nOECD äsjane uuring "Tööhõive väljavaade 2015" toob Eesti välja kui riigi, mida iseloomustab äärmuslik palgavaesus. 2016 on see kasvav trend.\nMilliseid makse täiendavalt tõstetakse palgavaestele ? Milliseid makse lisandub RB ülalpidamiseks pensionäridele ja invaliididele?\neeu/ 19. detsember 2016, 09:43\nRiigi osa RB eelarves on selles õhupallis tühine. Tagasi saame: 1. tööhõivet, 2. eraldatud summast õhupallist riigi eelarvesse tulumaksu ja materjalide aktsiisid ( kus kahjuks tulumaksu järsk nihe ei ole reaalpõhine riigi tervisele). Raudraske ehitis on materjalpõhine väärtus millega on võimalik kaubelda poliitiliselt, majanduslikult kui ka materiaalselt. Sellest loobumine võrduks saamaga kui laps keelduks võtmast vastu kingitust jõuluvanalt,\nreku/ 19. detsember 2016, 11:03\nMõtle kullake ikka kaugemale. Saame sadakond töökohta juurde, kuid mille- kelle arvelt. kui projekti loojad juba väidavad, et ehk kunagi hakkab see kasumit tootma, kas siis haigekassa, laste, jne. arvelt on ikka mõistlik maksta palkasid, mis mingit tulu ei too. Lisaks kahju loodusele, mida ei saa rahasse arvestadagi.\nrekule/ 19. detsember 2016, 13:21\neeu ei suuda kaugemale mõelda. Tema mõtlemine on väga sarnane nendele lobistidele. Kas eeu selgitaks, kust tulevad summad hiljem RB ülalpidamiseks, kui RB kasumit ei teeni? Ei hakkagi teenima? EL toetab ju ehitamist osaliselt aga mitte hilisemat ülalpidamist. Kas maksustame veel juba niigi ülemaksustatud palgavaeseid, pensionäre, invaliide RB ülevalpidamiseks?\nGeat/ 19. detsember 2016, 09:37\nlgp Inga Raitar, teie hääle taga on tuhandeid vaikivaid hääli, kes on sellele mõttetusele samuti vastu. Aitäh, et ka nende hääle kuuldavaks teete. Jõudu ja sihikindlust teema harutamisel ja meie Eesti eest muretsemisel!\nMaha Fail Baltica!\nMart/ 19. detsember 2016, 09:32\nKellele hakkab kuuluma uus plaanitav raudtee?\nvastus/ 19. detsember 2016, 11:08\nSaksa raudtee tütarfirmale.\nKulud ja võimalik kahjum jäävad kohaliku maksumaksja kanda. Lisaks veel see, et RB-le eraldatud raha võrra vähendatakse eurotoetusi teistele kohalikele infrastruktuuriprojektidele, nagu teede remont või teiste raudteede korrashoid.\nAxter/ 19. detsember 2016, 11:48\nParemal kastis - Owner: Arriva. See on Deutsche Bahni tütarfirma. See viide on paraku ainult WIKI inglisekeelses versioonis. Nii et kogu see värk on Saksa firmale kuuluvate rongide jaoks.\njuba/ 19. detsember 2016, 15:31\ntäna ei jõua riik ilma EL toetusteta korrastada vajalikul määral infrastruktuuri. Kas laseme RB nimel riigi infrastruktuurid ära laguneda? Või laename riigi lõhki? Tapame maksudega majanduse?\nJuhan./ 19. detsember 2016, 09:09\nMis kasu tuleb eestlastele kui eestlased sellega ei saa sõita sest ainult Tallinn ja Pärnu on peatused ülejäänud eestist liikujad peavad kohale sõitma paarisaja kilomeetri kauguselt on liikumine odavam ja kasulikum lennukiga. Ainult moslemite vedu põhjamaadesse tuleb kasulikum sest sinna jooksevad nad tormi nagu prantsusmaalt inglismaale sõivatele rekkadele.\nJuhan/ 19. detsember 2016, 12:03\nSelle üle ei maksa muret tunda. Pole veel kedagi välja tulnud, kes tahaks RB-l midagi-kedagi vedada. Samade punktide vahel on praegugi raudtee olemas, aga seda kasutatakse väga minimaalselt.\nKõik need, kes RB ümber sekeldavad, tahavad seda ainult ehitada, sest siis liiguib suurel hulgal mitte väga rangelt kontrollitavat raha + veel riigihangetega mängimise võimalused jne.\nväga hea on Peeter Lauritsa teos 'Eesti' Rail Baltica mõttest/ 19. detsember 2016, 08:45\nPeeter Laurits on kujutanud RB - Eestit, vt www.avalikeesti.ee\nKui klikid pildil, siis avaneb ajaleht Avalik Eesti,\nmilles on kirjas RB teha tahtmise lood\nsaan aru/ 19. detsember 2016, 08:44\net otsustajaid (nimeliselt) nagu ei olegi...\nkuidas ei ole?/ 19. detsember 2016, 15:38\nOtsustajad on need, kelle rahakotti hakkavad EList Rail Baltiku ehituseks raha suurtes kogustes jooksma. Esimesele Eestile tulud ja Teisele Eestile jäetakse kulud.\nRaital/ 19. detsember 2016, 06:15\nAmmetnik/ 19. detsember 2016, 05:15\nTolereerime edasi, kuni pappi voolab\nHorros/ 19. detsember 2016, 05:11\nKõik on tore aga ... miks Raitali artikkel avaldatakse, kuid mitte minu avalikku kommentaari - arvamust?\nKena, räägib Raitaliga, siis ehk ilmub, tema nime all.\nEesti ajakirjandus on nagu välipeldiku paber naela otsas.\nOngi/ 19. detsember 2016, 00:23\nKõik kes soobid RB on Putini käsilased.\ntallinlane/ 18. detsember 2016, 23:56\nMillegipärast on kogu aeg juttu, et raudtee kulgeb Tallinnast Läti-Leedu-Poola jne suunas. Kui ta ükskord valmis tehakse, on suund kindlasti vastupidine ning võime arvata, kes on reisijad.\nAts/ 18. detsember 2016, 23:49\nLisaks veel ühe argumendi, miks lihtsam ja aeglasem raudtee on parem.\nOdavam raudtee = palju väiksemad kulud = odavam pilet = rohkem sõitjaid = veel odavam pilet\nTäiendav pool tundi sõiduaega Tallinn-Riia trassil ei ole tegelikult probleem, kui rongis on võimalik arvutiga töötada nagu praegu Tartu rongis.\natsile/ 18. detsember 2016, 23:19\ntegelikult peab. kui sõidu aeg tallinnast riiga läheb üle kahe tunni sinna 3 ligi, siis hüppeliselt tallinn riia liini kasutatavus kukub. sellest võidab suurem linn riia. eesti peab tunnistama et pole iseenesest mõistetav ja maailma naba. see pärast peame ääremaal hoidma ennast kättesaadavana.\nAts/ 18. detsember 2016, 23:43\n160km/h sõidab Tallinnast Riiga ~1h45m + Pärnu peatuse aeg.\nVahemaa on 280km linnulennult.\n250km/h sõidab sama vahemaa ~1h10m + Pärnu peatuse aeg.\nKas see pool tundi on väärt, et raudtee 5x kallimalt ehitada?\nMa arvan, et 5x hinnaerinevus võib vabalt tulla. ~80 viadukti ja suured kaitsevööndid koos müüridega.\nsotsialismis./ 19. detsember 2016, 07:12\nMingit edu siin ei tule ega rong otse laeva sõida , mingi osa on vaja läbida linnaliikluses rongi jaama siis jõuallikas ehk tühjad tonnid rongi nügida, vant vähemalt määras otse suur ettevõtevõtetesse vagunid nügida ja kohaliku jõuallikaga tonnid rongi laadida ja sadades tonnides lihtsalt mootoreid ei vedanud.Enamus kohalike ettevõtteid annab kaks kolm euri kohta päevas kaupa, mis need pannakse kõik magama .\nMust/ 19. detsember 2016, 17:17\nLisa 250 kmh sõitva rongi korral ka turvakontrolli läbimine. Ilmselt ilma selleta nii kiiretele enam ei lasta.\nAts/ 18. detsember 2016, 22:19\nVäga hea artikkel. Peale mitu aastat kestnud seletamist peaks igaühel selge olema, et Rail Baltica tõeline eesmärk ongi ainult selle ehitamine ja ehitamiseks kuluva raha jagamine.\nMina, kui tartlane, pole ilusa sirge kaherealise Tallinn-Pärnu-Riia raudtee vastu aga miks see peab nii uhke ja kallis olema. Kas 160km/h Riiga sõita tundub tõesti liiga aeglane?\nSiit on tulemas uus "Mäo rist", ainult et 10x kallim.\n20.aasta pärast, kui Rail Baltic valmis saab, on rekkad kõik isesõitvad ja kihutavad arvuti juhtimisel üksteise sabas kümnestes kolonnides. Siis kaob juba igasugune mõte midagi raudteel vedada.\naga/ 19. detsember 2016, 11:05\nAga 10 aasta pärast on vedelkütusel töötavatel masinatel sellised maksud peal, milliseid praegu ennustadagi ei julge. Ja maanteed peavad olema tunduvalt parema kvaliteediga ja eritasandiliste mahasõitudega, samuti tõketega loomade teetepääsemise vastu. Ühele maanteekoridorile võib panna maha vähemalt kümmekond või enam rööpapaari...\nagale agalt/ 19. detsember 2016, 13:47\nKui vedelkütusel töötavatele masinatele pannakse sellised maksud peale, siis seiskub riigi majandus sootuks ja ei päästa seda ka RB. Vedelkütusel ei tööta mitte ainult rekkad ja kaubaautod vaid ka kõik muu transport+tööks vajalikud mehanismid. Kas paneme kopad, laadurid, politsei, kiirabi, tuletõrje, teerullid, kraanad jne seisma või?\nhuvitav/ 19. detsember 2016, 19:05\nmis kütust need rongid küll enamasti kasutavad?\nnojah/ 19. detsember 2016, 19:33\nElektrirongid kasutavad ju eketrifitseeritud raudteel kivisütt. Kes siis seda ei tea?\nno/ 19. detsember 2016, 20:31\nma mõtlesin, et meil ikka veel auruvedurid sõidavad. Ei teadnudki, et juba diiselvedurid. Mõned isegi sõidavad elektriga, aga see elekter toodetakse kas kivisöest, põlevkivist, vbl veel millestki, aga kindlasti mitte vedelkütusest, mis kohe kalliks läheb.\nohmu/ 20. detsember 2016, 09:21\nah, ah, et siis diiselvedurid sõidavad elektriga, kui vedelkütus hirmkalliks läheb!\nkolla/ 18. detsember 2016, 22:09\nKui on juttu RB-st meenub kohe jälle Stalini kapriis belamor-kanal.227 km raiuti kirkadega igikeltsa,150 tuhat laipa jäi maha ja kasutusele seda õnnetust ei võetud.\nkas pead silmas/ 19. detsember 2016, 13:39\nBAM i ehitust? No siberis oli (on) siiski metsa ja maavarasid mille väljaveo tarbeks seda raudteed ehitati. Mida ja kui suurtes mahtudes hakatakse kasumlikult RB ga vedama?\n19. detsember 2016, 18:41\nBAM on Baikal-Amuuri trass aga belamor valgemere kanal.mul oli ka võimalus mööda BAM-i reisida aastal 1982,tõndast sõitsime amurskisse,keskmine kiirus 20 km tunnis ja kohvrid kukkusid riiulitelt pähe.Liiprid olid lihtsalt loobitud igikeltsale ja rööpmed peale veetud.vene värk.\nei ei/ 19. detsember 2016, 19:07\nBelomor kanal on ikka hoopis teine rajatis ja ehitatud teisel ajal. BAM on miskit muud ja seegi tee pole vist enam täies ulatuses rongidele sõidetav. Ei ole kontrollinud.\nVait riigialamad!/ 18. detsember 2016, 22:05\nVaat siis kuhu on koer maetud. Pärismaalased pidage lõuad, meie rahavoog olgu olla, missiis, et Poola piirini. Edasi tulgu või veeuputus.\nMia/ 18. detsember 2016, 21:31\nSoovitan sôita artikli autoril mônel Päeval marsuudil Tallin Pärnu Tallinn siis äkki selgub et polegi vaja otsida vandenôud vaid sellise koormusega maantee kôrvale on môistlik ehitada raudtee. Mina tundsin seda teed sôites veel eelmine nädal et tuleks see raudtee juba kiiremini.\noh ja ah/ 18. detsember 2016, 23:19\nKas sa ära ei hakka väsima ühe ja sama jutu ajamisest? Ilmselt oled mõni neist, kes RB ehistamisest isiklikku kasu noolib. Enamus aega on Pärnu mnt. väga hõreda liiklusega. Võibolla mõnikord satuvad rekkad järjestikku sõitma. Nii et, ära ohi igal pool oma liikluse luuludest.\nrb/ 18. detsember 2016, 23:26\nraudtee on olemas, mida muudab uus raudtee?\npärnakas/ 19. detsember 2016, 09:15\nTehkem see Tallinn-Ikla lõik kommiraha eest paari aastaga neljarealiseks ja unustagem see raudteevajadus ära. Raudteejaamast, olgu see Tallinn või Pärnu , on asjaajamiseks vaja välja saada. Pärnu jaama asukoht on sel puhul täiesti mõttetu Paraku on parimaks liiklusvahendiks sel juhul täna veel auto.\nh/ 19. detsember 2016, 11:24\nPraegugi võiksid kaubad liikuda üle Valga lõunapoole raudteel. Miks siis ikkagi veetakse rekkadega ja raudtee on alakoormatud ja maksame sellele kümneid miljoneid aastas peale. Võib-olla on põhjus logistikas, et ei ole sellisele transpordile sobivat kaupa. Ja eeldada, et uue raudtee valmimisega tekivad tohutud kaubakogused? Pigem saame lisaks rekkatranspordile lisaks 2 erineva rööpmelaiusega kiratsevat raudteed, kus kummalegi kaupa ei jätku. Venemaalt lisakaupa loota oleks naiivne, samamoodi kas näiteks Narvast tuleb mööda raudteed kaup, mis laaditakse ümber Tallinnas teisele rööpmelaiusele, et edasi lõunasse saata? Milleks? Helsingi tunnelist unistajatele soovitaks uurida Inglis- ja Prantsusmaad ühendavat, kaua ehitati, mitu korda ehitusmaksumus kallines planeeritavast (2 korda kallines, maksumus oli ligi 13 miljardit), tasuvust, rahvaarvusid tunneli otstes.\nEuroopa rahade kohta. Reeglina toetatakse kindlaid tegevusi ja eelarve järgi. Ehk lubatud % ei kata kindlasti kõiki kulusid ja võimalikke kallinemisi.\nÕigem oleks korrastada praegune raudtee üle Tartu-Valga, sest muidu peame selle afääri hiljem oma maksudega kinni maksma.\nVastan/ 19. detsember 2016, 18:25\nküsimusele, miks praegu ei liigu kaubad Valga kaudu - Valga-Riia vaheline raudtee on nii halvas seisukorras , et seal ei ole lubatud raskemad vedurid ja pikemad rongikoossesisud, mida Eesti Raudtee kasutab. Aga koosseisude ümberformeerimine ja vedurite vahetamine, ehkm selleksm kuluv aeg ja raha, lisaks Läti poolt nõutav kõrge infratasu muudabki selle logistiliselt mõttetuks.\nAts to Vastan/ 19. detsember 2016, 20:26\nLoe mõned päevad varem Postimehes ilmunud Läti raudtee peainseneri Kaido Zimmermanni artiklit Rail Balticust. Valga trassil ei ole muid takistusi, kui Eesti ja Läti bürokraatide võimetus koostööd teha ja reegleid kooskõlastada.\nJohanna/ 18. detsember 2016, 21:09\nReferendum on väga asjakohane. Mõttetu kallis projekt oleks mitmele põlvkonnale veskikiviks kaelas. Mingit tulu saaksid tulevikus talunikud teetammist kruusa ja liiva ammutamisega ja rööbaste müümisega vanarauaks.\nKutsume mõistuse koju ja võtkem aferistid sihikule.\nLisan/ 18. detsember 2016, 21:04\nEhitusmaht on 5 miljardit, mis tähendab, et suurettevõtjate huvi on enam kui pimestav. Teine suur huvi on meie fosforiit, mille hind on lähiajal mitmekordistuv ja millele tahaks käppa sisse lüüa juba maailma tasemel suurhaid. Meie väiksed eestlased oleme oma muredega suur takistus nende teel.\nKuuuurija/ 18. detsember 2016, 20:38\nMuidu tore jutt, aga mis puudutab Tartu trassi renoveerimist, siis tuletan meelde, et seda ju alles äsja renoveeriti. Hakata kohe uuesti renoveerima oleks ka lollus. Seega, las nad enne teenivad tagasi selle hiljutise renoveerimise kulud, ja kui veomahud hakkavad jõudma sellise tasemeni, et läbilaskevõime hakkav edasist arengut takistama, alles siis on mõistlik seda trassi uuesti renoveerima hakata.\nIlmar/ 19. detsember 2016, 10:57\nsee nn. renoveerimine oli siiski jooksev säästuremont, et teed ka edaspidi kasutada saaks. Parandati muldkeha, ballasti, ehitati viadukte ja ülesõite jne. Teise rööpapaari juurde panek on seetõttu hoopis odavamalt tehtav. Aga 120-160 km/h, tavarongi maksimum on tõepoolest piisav hetkel. 160 km/h kiirusel on Tallinn-Tartu-Riia ots sõidetav vähem kui kolme tunniga. Mäletan, et DDRis sõitsid reisirongid, vastavalt vene normidele 120 km/h, taasühinemise järel tõsteti kiirused neil lõikude koheselt 160 km/h. Normid olid lihtsalt erinevad.\nJää-äärne/ 19. detsember 2016, 18:27\nLisaks, et Tartu trassi ehk siis vana rööpmelaiuse renoveerimiseks EL raha ei annaks.\nEESTLASED/ 18. detsember 2016, 20:28\nLÕPETAGE ÄRA see Rail Balticu kallal närimine! Osa Eesti riigi vaenlasi tahab kangesti KAIKAID kodarasse loopida...! RAIL BALTIC ON OTSUSTATUD! KÕIK! Normaalse mõistusega eestlased TOETAVAD Rail Balticut!\nKuuuurija/ 18. detsember 2016, 20:40\nEesti riigi vaenlased püüavad hoopis seda õnnetuseraudteed Eestile pähe määrida.\nminu kommentaar suunati tsenseerimisele/ 18. detsember 2016, 20:40\npeenemalt nimetatakse seda modereerimiseks\nKüsiks arglikult.../ 18. detsember 2016, 20:58\nMis ajast ja kes sind normaalseks mõistusega inimeseks on tunnistanud? Eestlane ei lähe arvesse.\ntõepoolest/ 18. detsember 2016, 23:30\nTõepoolest, iga "normaalse" mõistusega inimene toetab ehitust, mis tekitab megasuure riigivõla, mille euroliidu poolne finantseerimine on ebakindel, millel pole midagi vedada, mis ei vii mitte kuhugi, raudteele, mis kuulub tegelikult saksa firmale, mille hoolduslepingud mängitakse suure tõenäosusega samale saksa firmale lepingutega, mille katkestamine tähendab eesti riigile kosmilisi leppetrahve. Lisaks tekitaks ehitus suure ehitusmaterjalide defitsiidi, mis ajab kõrgeks ehitamise hinnad igal pool, pluss lõhub looduse ning elukeskkonna. Peaks ju lausa sõge olema, et sellisele väärt projektile vastu seista?\nei ole vahet/ 19. detsember 2016, 14:51\nkes need hoolduslepingud saavad. See hooldus tasutakse RB tulevast kasumist. Ainuke mida ei ole on kasum ja seda ei näe ka tulemas. Seega ehitame EL toetusel raudtee mida hiljem hakkavad maksumaksjad üleval pidama. Raha selle ülalpidamiseks ei tule EL st. Kuna meie sissetulekud on EL viimastel kohtadel, siis ei jõua varsti keegi neid makse ära maksta. Kuna aga raudtee nõuab igakuist raha ülalpidamiseks, siis hakkame selleks laene tegema.\nSinu / 19. detsember 2016, 13:39\nJutt on küll veider. RB trassi üle käib arutelu ja keegi ei ole kellegi vaenlane.\nära räägi eestlaste nimel/ 19. detsember 2016, 20:40\nNormaalsed ei toeta. Ja vaenlased nad ka ei ole.\nee/ 18. detsember 2016, 20:22\nMidagi pole vedada? Läti piirist läbi Pärnu Tallinna tuleks ehitada nelja realine maantee et seda rekkade voogu hajutada. Suvekuudel kui liiklusse lisandub veel sõiduautoid on seal liiklus närvesööv ja kiirused on voorides kinni, möödasõit on minna välja riskile. Ja need tsehhi, poola, slovakkia vedajad on veel hullemad kui baltlased.\nKuuuurija/ 18. detsember 2016, 20:34\nKui isegi odavam aeglane raudtee ei suuda kaubaveol konkureerida autotranspordiga, siis kuidas see kallis ja superkiire seda suudaks?\nMis muu, kui ebasoodsalt kallis veohind, takistab logistikuid praegu kaupa autode asemel rongivagunitesse laadimast?\nniii ja kui/ 19. detsember 2016, 15:12\nsee veohind muutuks seoses RB odavamaks ja kaubavedu koliks raudteele, siis ikkagi töötab RB kahjumis. Kas RB ülalpidamiskulude katmiseks lõpetame teede hooldamise? Kärbime kulusid tervishoiule, politseile, päästeametile, haridusele? Maksustame kõiki ja kõike? Võtame võlgu? Kust tuleb tulevikus RB ülalpidamiseks raha? EL toetab ainult ehitamist ja sedagi osaliselt.\naaa/ 18. detsember 2016, 21:21\nkuidas need rekkad siis sõiduautosid takistavad? Reeglina sõidab rekka 85-95 km/h kiirusega. Tegeld isegi rohkem, Tallinn-Tartu teel õnnestus näha kuidas vastu tulnud rekka rõõmsalt, vaatamata pidurdamisele viimasel hetkel, kaamera sähvima pani - juhtus kahesuunaline kaamera olema. 4 realine tee on loomulikult normaalne ja elementaarne - arvestades, et nii kaubaveol kui inimeste liikumisel on ja jääb auto optimaalsemaks vahendiks.\nja Tartu teel on puhu ristis, valeta suurelt / 18. detsember 2016, 22:03\nÄra pläma, need kahes suunas mõõtjad on vaid 70 või 50 alas kogu riigis.\nKas kellelgi on aimu/ 18. detsember 2016, 19:51\nselle BalticaRaili ehitamiseks vajalik ehitustööde maht? Palju peab tegema mullatöid maa tasandamisel ja soode väljakaevamisel, Kui suur on alustäitematerjali vajadus ja mida selleks kasutatakse. Kust võetakse vajalik liiv, kruus ja killustik. Meie paekivikillusti ju selleks ei kõlba, sest see muutub 10-ne aastaga rongide tekitatud vibratsiooni tagajärjel saviks. Kust saadakse vajalik graniitkillustik kui Helsingi merealust tunnelit samaaegselt ei tule. Kui suur on autovedude maht ja selleks vajaliku küyuse maksumus. Kasd on küsitud Tallinna tehnikaülikooli teadlaste arvamust ja milline see on? Suur on ehitumehhanismide vajadus?\nMillegi suure ettevõtmise eel lastakse ikka asja teadlastel uurida, et nad saaksid enne ikka valgete laborihiirte ja koerte peal katsetada, Meil seda tehtud ei ole, käib ainult ülemakstud katuseraha noolivate poliitikute üksteisest ülekarjumine.\nJaan/ 18. detsember 2016, 19:44\nPessimistid arvavad, et kogu progress on kasutu ja isegi kahjulik. Istutakse oma mullis nagu oleks Eesti maailma naba. Arvate et Eesti ei suuda seda raudteed kasutada. Selleks teda ei loodagi.\nMinni/ 19. detsember 2016, 11:34\nJaanile teadmiseks, et kahe äärmuse, pessimisti ja optimisti vahele jääb veel realist!\noi Jaan/ 20. detsember 2016, 09:32\nKui seda raudteed Eestis kasutamiseks ei loodagi, siis milleks ta Eestisse tahetakse niiväga luua. Kui asi on ainult rahas, siis võiks ju selle raha EL vastu võtta, ilma selle kahjumliku monstrumi rajamiseta. Krt Tartu-Tallinna maanteed ehitame varsti pool sajandit neljarealiseks.\nVeelkord tuhamägede katmisest.../ 18. detsember 2016, 19:18\nKui lõppes tuhamägede katmine, oli asjassepuutuvatel nö tegeliku musta töö tegijatel juba teada, et kohe-kohe läheb veel suuremaks ehituseks! Nüüd siis on kindel tööots venima jäänud. Kas on mastaabid suuremad ja rumalus rohkem silmatorkav või pole kõik soovijad oma osa saanud pirukast?\nmaire/ 18. detsember 2016, 19:11\nAitäh, Inga - hea lugemine.


Esietendus 13. septembril 2008 Ugala suures saalis\nMängivad: Aarne Soro, Carita Vaikjärv, Liina Olmaru Triinu Meriste, Kadri Lepp, Tarvo Vridolin, Indrek Sammul, Meelis Rämmeld, Tanel Ingi, Andres Tabun, Janek Vadi, Jaanus Kask, Arvo Raimo, Anne Valge, Merle Liinsoo (külalisena), Kiiri Tamm ja teised.\nKevad. Linnakesse saabub rügement ja elu lööb kihama.\nNii palju on äkki, millest unistada, mille üle filosofeerida, mille pärast kannatada...\nAeg läheb. Nii palju on selles inimesi, elusid ja saatusi. Nii palju armastust. Nii palju äraigatsust. Nii kindel teadmine, et õnn on kusagil mujal.\nMoskvas? Või kolmesaja aasta kaugusel? Või seal, kuhu rügement edasi sammub?\nKui ainult teaks...\nAnton Tšehhovi "Kolm õde" on üle kahe aastakümne taas Ugala laval. Vahepealsetesse aastatesse on mahtunud tema "Kirsiaed", "Onu Vanja" ja suisa kaks "Kajakat". Lisaks veel tema novelle üheks kimbuks sidunud "Kolm klaasikest kirsiviina", temast endast kõnelev fantaasimäng "Tšehhov Jaltas" ja tema loomingut tõlgendav "Jalta-mäng". Nüüd siis jälle "Kolm õde". Üks ring saab täis.


Rahvuste liigas võetakse kasutusele VAR - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRahvuste liigas võetakse kasutusele VAR\n3. juuni 2019, 14:03\nPaolo Mazzoleni kasutab VAR-süsteemi.\nUEFA teatas, et sel nädalal peetavatel Rahvuste liiga poolfinaalidel on kohtunikele abiks VAR.\nRahvuste liigas peetakse sel nädalal poolfinaalmängud. Kolmapäeval lähevad vastamisi Šveits ja Portugal, neljapäeval Holland ja Inglismaa. Kui samuti UEFA egiidi all toimuvatel Meistrite liiga mängudel on VAR juba kasutusel, siis koondiste mängudel veel mitte. Küll aga oli VAR kasutusel aasta tagasi FIFA korraldatud jalgpalli maailmameistrivõistlsutel.\nKes on VAR? Video assistent referee ehk videokohtunik. Eraldi väljaõppe saanud spetsialist – kas tegev- või endine kohtunik, kes jälgib mängu toasoojuses paljude monitoride taga.\nMillal ja kuidas ta sekkub? Väljakukohtunik pöördub kahtluse korral videokohtuniku poole, kes olukorra üle vaatab. Algatuse võib teha ka VAR, kuid alati otsustab väljakukohtunik, kas ta vajab abi või mitte. Süsteemi kasutamise korral annab väljakukohtunik sellest märku, «joonistades» õhus televiisori kujutise. Vajadusel saab ta platsi ääres asuvalt monitorilt ka ise olukorra üle vaadata. VARi abi nõudvat mängijat karistatakse kollase kaardiga.


Mereveo hinna kollaps hoiatab - Äripäev\nMereveo hinna kollaps hoiatab\n15. jaanuar 2014, 10:03\nRomet Kreek 15. jaanuar 2014, 10:03\nKuivkaupade mereveo hinnaindeks alustas aastat viimase viie aasta suurima kukkumisega.\nSee kuivtoorainete meritsi veohinda kajastav indeks on tänavu kukkunud 40%. Indeks on kukkunud järjest 9 kauplemispäeva. See on 30 aasta halvim aasta algus. Sellises ulatuses laostumine toimus viimati 2008. aasta kolmandas kvartalis.\nZeroHedge kirjutab, et see indeks võib olla ettevaatavaks näitajaks teistele makromajanduslikele indikaatoritele.\nNimetuses on sõna Balti seetõttu, et indeksit arvutatkase igapäevaselt Londonis tegutseval Baltic Exchange’il ehk Balti börsil. Balti laevandusbörsi omanikud kogunesid 1744. aastal Londonis Threadneedle tänavalt kohvikus ja muutsid Virginia and Maryland nime Virginia and Baltick, mis peegeldas meritsi kaubanduses Läänemere tähtsust. Virginia and Baltick kohvikut võib lugeda Balti börsi sünnikohaks.\n16. January 2014, 14:03


Miks kasvavad rinnad tüdrukutele üha nooremas eas? - Meditsiiniuudised\nMiks kasvavad rinnad tüdrukutele üha nooremas eas?\nVärskest uuringust selgus, et Ameerika Ühendriikides arenevad tüdrukutel rinnad välja üha nooremalt. Teadlased peavad selle põhjuseks rasvumist, kirjutas Naine24.\nCincinnati lastehaigla tervisekeskuse uurijad leidsid, et 2004. ja 2011. aasta vahelisel perioodil hakkasid tüdrukutel rinnad kasvama keskmiselt 9-aastaselt. Neil, kes olid ülekaalulised, toimus see juba varem, enamasti 8-aastaselt, vahendab iVillage.


Masty rajoon – Vikipeedia\nvalgevene Мастоўскі раён\nvene Мостовский район\nMasty rajooni vapp\nMasty rajooni lipp\nPindala: 1341,28 km²\nElanikke: 33 833 (2009)\nRahvastikutihedus: 25,2 in/km²\nMasty rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1341 km². 2009. aasta seisuga elas seal 33 833 inimest.\nRajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aziorki, Charcica, Dubna, Hudzievičy, Kuryłavičy, Łunna, Mikieleŭščyna, Pacavičy, Pieski ja Zarudaŭje külanõukogu. Halduskeskus on Masty linn.\nRajooni suurimaks jõeks on Nemunas, teine suurem jõgi on Nemunase lisajõgi Ščara. Läbi rajooni voolavad ka Rośi jõgi, Lebiada ja Zelvianka. Rajoon asub Neemeni madalikul, valdavad kõrgused 120 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Vialikaja Rahoźnica küla lähistel (167 meetrit). Rajoonis asub Bahna-Schieda madalsoo (pindala 113 km²).\n2009. aasta seisuga olid elanikest 74,74% valgevenelased, 5,14% venelased, 18,69% poolakad ja 1,43% oli teistest rahvustest. 80,85% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 17,34% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 52,6% elanikke, vene keelt aga 36,67%.\nMasty rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Masty_rajoon&oldid=5133051"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:59, 2. november 2018.


Kuressaare turul pannakse grillid huugama - meiemaa.ee\nKuressaare turul pannakse grillid huugama\nHomme toimub Kuressaare turuplatsil kohalike toodete turupäev, kus peateemaks on liha ning vahetult enne jaanilaupäeva pannakse grillid huugama.\nSaarte Koostöökogu korraldusmeeskonna esindaja Sulvi Munga sõnul juhib grillimist ja kokkamist Saaremaast vaimustunud rumeenlasest peakokk Voicu Valentin, kes on valmistanud retseptid Muhu Liha lamba ja Ranna Villa lihaveise baasil ning kokku kombineerinud erinevate tootjate lihad, õlid, sinepid, äädikad, juurikad, salatid.\nKuressaare turuplatsil kaetakse homme laud ehtsate Saaremaa toodetega ning näidatakse, mida nendest teha annab. Munk kinnitas, et kõiki retseptis olevaid tooraineid saab laupäeval endale koju kaasa osta, alates lihast kuni kastme koostisaineteni välja.\nGrilli ja tšilli terveks päevaks\n„Päev Kuressaare turul on omamoodi praktiline töötuba, mille järel saab igaüks olla kodus peakokk ja valmistada jaaniõhtuks suurepärase grilliroa.”\nTurupäev algab kell 10 hommikul ja kestab kella kolmeni pärastlõunal. Kell 11 valmistatakse veiselihast burgereid, kell 12 ja kell 14 lambalihast kebabe ning kell 13 veiselihast burgereid.\nKogu turupäeva vältel saab värskest kohalikust toorainest kõigi silme all valmivaid roogasid tasuta maitsta. Samuti saab turumelus suhelda, küsida, kogemusi ja kontakte vahetada ning pakutakse värskeimat toorainet ja ehtsaid tooteid, jagatakse retsepte ja nippe.\n„Selliseid temaatilisi turupäevi korraldame sel suvel kolmel laupäeval juunis, juulis, augustis,” ütles Munk. „Homme on liha teema, tulemas on kala- ja piimapäev.”


Saate raha foorumilt raha teenida, Kas Teie rahaasjad on valmis ootamatuteks olukordadeks? | SEB\nSaate raha foorumilt raha teenida. Kuidas raha raha teenida? Huvitavad viisid\nKui investor on oma raha kätte saanud, müüb fond laenu inkassofirmale ja suunab laekuvad summad fondi tagasi. Mis on koguintress?\nViimane makse teise panka tehakse kell Kui soovite veenduda, et raha samal päeval teise panka laekub, tuleks ülekanne teha enne kella Miks mu konto ei ole aktiivne?\nSinu konto ei ole aktiivne, kui sa ei ole läbinud isiku tuvastamist. Isiku tuvastamiseks allkirjasta portaali üldtingimused digitaalselt või saada koopia oma ID-kaardist või passist ja tee 1-sendine ülekanne enda isiklikult pangakontolt.\nPikemad intervjuud suuremate summade eest\nSkoor Mis on skoor? Skoor on laenu tagastamise tõenäosust iseloomustav numbriline näitaja. Skoori arvutamisel kasutab portaal eeskätt Krediidiinfo maksehäireregistrit ja Liisi liisingu andmebaasi, aga ka tulevase laenaja töökoha, palga, perekonnaseisu, kinnisvara jm andmeid. Vajadusel küsitakse pangakonto väljavõtet. Mida suurem on skoor, seda suurem on tõenäosus, et laenu tagastamine kulgeb häireteta.\nMis on skoori mõte ja sisu? Portaal jagab skoorid nelja vahemikku: —, —, — ja — Kui kliendi skoor on allasiis portaal teda ei teeninda.\nRahaRaadio saated Archives - RahaFoorum\nKeskmine inimene, kelle kohta puudub teave võlgnevustest, saab skooriks vahemiku — Lisaandmete esitamine ja lisaküsimustele vastamine on lihtne viis tõsta oma skoor vahemikule — Kõrgeim skoorivahemik — eeldab kõrget palka ja head töökohta ning pole sugugi kindel, et selle vahemiku kliendid portaali kaudu laenata tahavadki.\nMadalaim portaali jaoks sobilik skoorivahemik on — Neil klientidel on üldjuhul mõned väiksemad maksehäired minevikust, mis aga ei kujuta investoritele erilist riski.\nMingil juhul ei tasu karta investeerimist vahemikku — Kuidas skoori suurendada? Esmane skoor arvutatakse Krediidiinfo maksehäireregistri ja Liisi liisingu andmebaasi põhjal. Kui tulevane laenaja soovib skoori suurendada, peab ta esitama lisaandmeid enamasti 6 kuu pangakonto väljavõtte ja vastama portaali poolt esitatavaile küsimustele. Lisaandmete esitamine võib skoori nii tõsta kui langetada.\nKümne minuti eest üks nael\nNõuanded laenu taotlejale Oled maksmisega hädas? Pangakontoris nõustaja juures saab samuti Smart-ID-d vormistada. Kaasa on vaja võtta ID-kaart või pass. Koodid väljastatakse koos ID-kaardiga.\nKui need on ununenud, siis saate uued koodid Politsei- ja Piirivalveameti teenindusest. Sõlmimiseks on vaja kehtivate sertifikaatidega ID-kaarti. Lisainfo Mobiil-ID kasutamise kohta 4.\nArvete tasumiseks kasutage püsimakseid Kasutage automaatseid arvete tasumise võimalusi, et vältida regulaarset pangakontori külastust.\nPüsimaksega hoolitsete ka selle eest, et arve summa jõuaks õigel ajal saajale. Valikuid, mis kaalumist tasuvad, on mitu ja tutvuda tasub kõigiga.\nLõplikku otsust tehes on oluline jälgida, et võetud kohustused üle jõu ei käiks. Selline olukord võib ohtu seada head suhted.\nIdeaalis on teil vaja: Valige pank ja plastkaardi tüüp. Taotlege finantsasutusele pangakaardi avamise taotlusega.\nGet plastist käsi. Tule välja PIN-kood ja koodisõna. Selleks, et kaardile ilmuks raha, peate täiendama plastikakontot. Oletame läbi sularahaautomaadi.\nSee on kõigi olemasolevate lihtsaim ülesanne. Virtuaalsete rahakottide kaardid Meie tähelepanu pöörati erinevatele tulu meetoditele internetis ja mitte ainult. Võrgus töötamisel raha kantakse sageli e-rahakottidesse. Vähesed inimesed teavad, kuid suurem osa kasutatavatest maksesüsteemidest võimaldab toota kaubamärgiga pangakaarte. Need on seotud rahakoti kontoga.\nVaadake "Yandex" näite protseduuri. Sellisel juhul kasutaja: Logige oma rahakoti sisse teenuses "Yandex. Klõpsake nuppu "Eemalda". Täitke päringu vorm.\nAja jooksul soovib sait, et kasutaja ka oma vastuseid uuendab või uutele küsimustele vastab. See on küsitlustele pääsemise eelduseks.\nSiia lehele ilmuvad küsitlused, kuid osaleda saavad vaid kiiremad. Seejärel tuleb oodata, kuni mõni küsitlus saidile ilmub. Kuna tahtjaid on palju, soovitan selle jaoks brauseris pidevalt saiti ühel vahelehel lahti hoida — küsitlused saavad hetkega täis.\nKüsitluste hind varieerub paarikümnest sendist mõne naelani, mistõttu sobib sait tõesti inimesele, kes on kogu päeva vältel arvutis ning saab aeg-ajalt minutit küsitluse täitmisele pühendada.\nForex binaarsed valikud\nBinaarsed Valikud Robotid\nValikud Kaubandus tana\nMis juhtub varude valikutega, kui ettevote ostetakse\nScottradei valikute kinnitamine\nVirtual Stock Trading System\nCara Trade di IQ variant\nLuv Stock valikutehingud\nBinaarsed valikud Koreas\nGlenridge Capital Binaarne valikud\nBinaarne valik Kaupmehe palk


GoWorkaBit » GoWorkaBit mängureeglid\nSee on kõige halvem asi, mida Sa üldse teha saaksid. Esiteks jäi kellelgi teisel võimalus tööle minna sinu tõttu kasutamata, tööandjal jääb töö tegemata ja sa tekitad sellega kõikides osapooltes pahameelt ning peavalu. Sellise käitumise puhul saad enda profiilile märke külge, et sa ei ilmunud tööle kohale ning su reiting langeb 1 peale. Suure tõenäosusega ei võta Sind pärast seda enam keegi GoWorkaBiti kaudu tööle.\nHei! Tore, et olete töö tegemisest huvitatud. Kandideerimiseks on vajalik konkreetse tööpakkumise juures olevat “kandideeri” nuppu vajutada :)\nTervist. Kui Inimene ei valda eesti keelt täielikult.Kas on võimalus saada tööle Teie firmasse. On kohesetundlik. Jutust jaa kirjast saab aru – Asi jääb ainult suhtlusele.\nsee sõltub juba väga konkreetsest tööandjast ja ametist. Tean, et GoWorkaBiti kaudu on tööl käinud ka muuhulgas mitmed välistudengid, kes võõrkeeltest valdavad vaid inglise keelt ning eesti keelt peaaegu sõnagi ei räägi. Et kandideerida tasub ikka, sest kõik tööandjad eesti keelt emakeelena kindlasti ei nõua.\ntete sooviksin teada kas toa teenindus sokbiks mulle\nAga vali välja mõni sobiv tööamps ja tule julgelt proovima. Just nii saabki teada kas sobib või mitte :)\nKas mul on võimalik mõnda tööd üldse saada kui olen alaealine?\nHetkel on kahjuks nii, et saame pakkuda tööd täisealistele. Ootame Sind kohe Sinu 18 a sünnipäeval :)\nTere olen 16.aastane ja sooviks saada kaheks nädalaks tööd.\nTere, kui vanalt võib tööle tulla? :)\nhetkel peaks olema 18 a, et meie kaudu tööampse teha :)\nKust ma võiksin leida infot konto kustutamise kohta?\nkahju kuulda, et oled ostsutanud meie juures konto kustutada. Kui see on Sinu kindel soov, siis saad seda teha enda profiilile minnes. Küsi julgelt abi Live-Chatist, kui hätta jääd.\nTere, kuidas maksmise viis toimib? Kas maksate kohe pärast töö lõppu või siis järgmisel kuul?\nGoWorkaBit maksab Sulle töötasu hiljemlt 14 päeva peale seda kui ettevõte, kus Sa tööampsu tegid, on omalt poolt tehtud töö kinnitanud.\nMida tähendab tööpakkumise juures et maksimaalselt on võimalik teenida … € brutos. Kui võtta töötunnid ja palk mis seal kirjas siis need ei klapi.\nMeie juures pakutud tööampsude puhul on tihtipeale nii, et töömaht võib muutuda. Tavaliselt on töökuulutuse sisus täpsemalt kirjas ka tunnitasu ja see kehtb siis igal juhul, aga lõplik palk sõltub tehtud töötundide arvust.\nNägin pakkumist liituda Teie tiimiga. Kõik tundub kena ja tore olevat, paistab, et saaks kodust lahkumata teha seda tööd. Mis oleks minu jaoks ideaalne. Aga miks ma ei vajutanud “Kandideeri”? Sest ma elan Soomes. Olen elanud Soomes pikemat aega juba ja ei plaani siit ka lähiajal lahkuda. Küsimus siis see, et kas mul on mõttet kandideerida? Kas see sobiks, kui mind imekombel välja valitakse ja ma liituks teie tiimiga siin pool? Aitäh :)\nVabandust, et rutem Sinu kommnetaari ei märganud ja seetõttu ei vastanud.\nKuigi meie tiim töötab erinevates kohtades, siis saame kindlasti kord nädalas ka kokku ja eriti alguses oleks vaja päris tihedalt ka Eestis olla. Ma arvan, et seetõttu on Soomest seda tööd uuel inimesel keeruline teha.\nTere. Kui sind valitakse ja sa ilmud ka kohale aga siis selgub et sul on näos punnid (ehk akne ) ja tööandja ei taha sind enam tööle. Kas siis on õigus panna hinnanguks 1? Tööandja tühistas mu kandideerimise aga mina ju ei tea mis ta mulle sinna põhjuseks pani aga minu hinnang on selletõttu pandud 1.\nVäga kahju, et ennast kurvalt tunned. GoWorkaBiti kliendid üldjuhul küll nii et tee. Ma loodan, et tegu on mingi segadusega ja saame selle lahendatud. Palun kirjuta mulle kei@goworkabit.ee ja siis saame juba konkreetsest tööampsust ja ettevõttest rääkida ja loo tagamaad välja uurida. Me ei taha kedagi kurvaks teha või välimuse pärast diskrimineerida ja tahame selle kindlasti Sinu jaoks ära lahendada.\nMul on selline küsimus, et millal ma kandideerimise kohta vastuse saan? Ma saangi siis ainult 1 kohta kandideerida, kuna ootan vastust nii kaua?\nEttevõtted, kes tööampse pakuvad, valivad ka ise ampsajad välja ja kinnitavad natuke erinevatel aegadel. Sa saad alati selle kohta küsida üle näiteks kommentaariumis konkreetse tööampsu juures.\nKandideerida saab mitmesse kohta korraga. See koht, kuhu Sind siis esimesena kinnitatakse, saab olema Sinu tööamps, kuhu oled oodatud :)\nKui ma olen lapsehooldus puhkusel siis kas ma saan ka vahel kuhugi kandideerida? Kuidas see lepingut mõjutab, kui üldse või minu emapalka?\nTeine küsimus on see et kui mu abikaasa tahaks vahel kuhugi kandideerida aga tal on põhitööl teiseskohas kas siis ta võib ka kandideerida? Et siis oleks 2 lepingut korraga või?\nEmapalka saades võib teha tööampse ja see ei mõjuta tasu suurust, kui see jääb alla teatud määra.\nTäpsemalt saad infot siit: http://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/kusimus25/\nAbikaasa võib ka julgelt teha töömpse, kuna meie kasutame tööampsude puhul käsunduslepingut ja selle alusel võib teha lisaks põhitööle ka tööampse.\nKuidas on erinevate maksudega?\nIgalt tööampsu tasult makstakse tööandjamaksud ja peetakse kinni tulumaks. Tulumaksu osas saab ise tööampsaja märkida kas soovib, et see kinni peetakse või mitte.\nKui töötaja on alaealine kas siis ei ole võimalik üldse tööle kandideerida?\nGoWorkaBitis pakume hetkel jah tööampse 18+ vanusele. Tuleneb lihtsalt selline piirang meie seadusandlusest, kuna alaealistega tuleb lisaks teenuslepinguid sõlmides ka küsida nõusolek vanematelt. Ja sellist featuuri ei ole meil hetkel süsteemi ehitatud.\nVahel aga on meil ka erandlikke projekte, seepärast tasub meie kasutajaks registreerida, sest siis saame ühendust kohe võtta, kui miskit sobivat pakkuda on.\nTere, olen 15. aastane, tahaks küsida on teil hetkel tööpakkumisi?\nTere, olen 12 aastane ja nägin üht tööampsu mis mulle sobiks. Kas võin kandideerida?\nKuigi meie enamus tööampse on täisealistele, siis kandideerida ikka võid :)\nArvesta aga sellega, et juhul kui Sind tööampsule valitakse, siis on vajalik su vanema digiallkirjastatud nõusolek tööampsu tegemiseks, mille pead meile e-maili teel saatma.\nOli kirjas, et tööandja peab andma hinnangu ja kinnituse pärast täiuslik töö kolme päeva vältel. Lõpeb neljas päev, aga mul on kirjutatud “Ootab ampsu pakkuja kinnitust”.\nAnna sellistest probleemidest alati märku meie Live-Chatis Triinile ja Katile. Nemad saavad kohe järgi vaadata ja aidata Sind :)\nSiin on eelnevalt küsitud, et kas põhitöö kõrvalt saab tööampsu teha ja vastuseks tuli, et te kasutate käsunduslepinguid ehk siis, et see on võimalik. Aga kas see käib ka selle kohta, et kui ma olen töötukassas arvel, et siis tööampsu tehes ei võeta mind töötukassast selle pärast maha?\nTööampse saab teha tõesti muude tegemiste kõrvalt. Kui Sa oled töötuna arvel ja teed tööampsu, siis me registreerime EMTA-s selle tööampsu ja seetõttu katkeb ka töötuna oleks selleks ajaks. Hiljem tuleb Sul end taas töötuna arvele võtta, kui selline soov on.\nKas tööle kandideerimisel peab alati leping ametlikult olema või saab ka suulise lepinguga töötada?\nHei Keidi :) Jah, ametlik leping ühel või teisel kujul on kindlasti mõistlik ja kohustuslik. Kas oleksid huvitatud kirjutamisest? :)\nPalun selgitage, kui on kirjas, et tööampsu brutopalk on 100euro (korraline tasu),\nMis ma kätte saan? Ma mõtlen see neto, mis tuleb minule kui kõik maksud on makstud. Kas ma õieti saan aru et selle brutopalgast lähevad ka tööandja maksud maha+ minu maksud riigi ees? Ehk siis 100(bruto)-33.8(tööandjamaksud)-4.60(minumaksud)=61.60(tuleb minu kätte)\nKas see on õige arvutus?\nKui pakutud brutotasu on 100 eurot, siis sellest tööandjamakse maha enam ei arvutata. Tööandja maksab selle summa pealt oma maksud ise.\nSina peaks arvestama, et brutotasust arvestatakse maha tulumaks (juhul kui see ei mahu tulumaksuvaba miinimumi sisse), töötuskindlustusmakse ja kogumispensioni makse: 100-19,28-1,60-2= 77.12\nJuhul kui tulumaksu ei pea maha arvestama (igas kuus on 170 eurot maksuvaba tulu lubatud), siis laekub kontole 96.40.\nKui peaks juhtuma mingi tööõnnetus, siis kas paberite järgi on minu tööandjaks Goworkabit või see firma, kus ma sel päeva tööampsu teen?\nVõib-olla on see kuskil tingimustes juba kirjas ka, aga ei oska praegu kuskilt otsida.\nVastused nendele küsimustele leiad meie “korduma kippuvate küsimuste” seast: https://goworkabit.ee/support#faq-211\nSamuti on kasutustingimustest osapoolte vastutused kirjas, soovitame kindlasti kandideerides need läbi lugeda.\nVahvaid tööampse soovides,\nMiks Goworkabit saadab tööampse, millele olen juba kandideerinud ja ei saanud, kuna arvatavasti tööandja oli juba oma valiku teinud? Täna sain sama ampsu, kandideerima enam ei hakanud.\nMulle tundub, et siin on juhtunud meie poolt lihtsalt nii, et see amps on kogemata sattunud Sinu kirja sisse :)\nAitäh, et sellele tähelepanu pöörasid, me kohe uurime järele ja teeme nii, et edaspidi saaksid vaid ikka neid tööampse, kuhu kandideerida saad.\nVahvaid tööapse Sulle alanud aastaks soovib GWB tiim! :)


Maarjamaa juubeliaasta lõpetas tänupalvus\nKüünlamaarjapäeva eelõhtul, 1. veebruaril oli Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus teema-aasta «Kaheksa sajandit Maarjamaad» lõpetamise tänupalvus. Teenisid peapiiskop Urmas Viilma, piiskop Tiit Salumäe ja õpetaja Arho Tuhkru. Muusikaga teenisid Kaarli koguduse kontsertkoor, Püha Vaimu koguduse kammerkoor, segakoor KOSK ja toomkooli lastekoor, solist oli Irene Kabonen. Dirigeerisid Kaja Post, Tuuliki Jürjo, Piret Aidulo ja Riho Ridbeck, orelil Kadri Ploompuu, Tuuliki Jürjo, ...\nTiiu Pikkur 04.02.2016 Loe edasi\nUstavate sulastena kirikupõllul teeninud\n50 aastat tagasi Issanda templissetoomise pühal, 2. veebruaril 1966, ordineeris peapiiskop Jaan Kiivit sen Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus neli meest vaimuliku ametisse: Jaak Salumäe (20), Peep Audova (22), Jaan Kiivit jun (25) ja Karl Reinaru (50). Karl Reinaru oli aastaid enne ordinatsiooni jutlustajana jumalasõna kuulutanud ja teenis peaaegu 30 aastat Randvere koguduse õpetajana. Peapiiskop Jaan Kiivit jun (19.02.1940–31.08.2005) ja õpetaja Karl Reinaru ...\nSirje Semm 04.02.2016 Loe edasi\nPoliitikutele heidetakse ette, et nad ei räägi rahvaga nii, nagu asjad on. Ent kas rahvaga üldse peaks rääkima nii, et rahvas mõistaks asju samamoodi nagu eliit? Kui mõni kuu tagasi korraldas ISIS rünnakud Pariisis, ütlesid poliitilised juhid kui ühest suust, et see oli samaaegselt rünnak ka USA ja Eesti vastu. Nii öeldes ei viidatud otseselt NATO artikkel 5-le, mille kohaselt siis, kui rünnatakse üht NATO liikmesriiki, asuvad rünnatu kaitsele kõik liikmesriigid, sest ...\nAlar Kilp 04.02.2016 Loe edasi\n«Tehke, mis Tema ütleb» – need Jeesuse ema neitsi Maarja lausutud sõnad on olnud teema-aasta «Kaheksa sajandit Maarjamaad» juhtmõtteks. Aasta tähistamisse on panustanud erinevad konfessioonid, vabaühendused, kristlikud koolid, Eesti riik, omavalitsused, meedia, eraisikud ja paljud teised, kellele on oluline 800 aastat kristlikku Eestit. Poolteise aasta jooksul on toimunud palju mitmesuguseid üritusi: konverentse, kontserte, festivale, palverännakuid, jumalateenistusi, on ...\nTuuliki Jürjo 04.02.2016 Loe edasi\nArmasta Jumalat kõigest oma südamest ja kõigest oma meelest, ja ligimest nagu iseennast – selline on lühikokkuvõte Jumala pühadest käskudest inimestele. See käsk kohustab inimest armastama ka iseennast, sest mida suurem on inimese armastus iseenda vastu, seda suurem on see siis ka ligimese vastu. Ligimest nagu iseennast. See võib tunduda paradoksaalne, ent see on tõsi, et inimese suurim õnnetus või viga siin maa peal on see, et ta ei armasta iseennast. Ennast armastada – ...\nMalle Pärn 04.02.2016 Loe edasi\nPuhka rahus, kohtume veel!\n«Kohtumiseni ülestõusmises», oli kirjutatud Tartu Ülikooli usuteaduskonna 1991. aastal alustanud kursuse leinalindile, mille koos pärjaga Urmase kirstu juurde tõime. Sõpra viimsele teekonnale saates põimisime oma järelhüüdu mõtte, mis ainsana ängistavas reaalsuses lohutust pakkus. Ja ikka oli raske. Leppida mõttega, et Urmast enam pole. Seda muhedat olemist, terast mõistust ja laia teadmisteringi, mis Urmasest Urmase tegi. Et on lahkunud õpinguaastatest lähedaseks saanud ...\nLiina Raudvassar 04.02.2016 Loe edasi\nEile oli küünlapäev\n2. veebruaril tähistati väikeste kirikupühade hulka kuuluvat küünlapäeva ehk Issanda templissetoomise püha. Küünlapäev lõpetas jõulusündmustega seotud perioodi kirikuaastas. Küünlapäeva liturgiliseks värviks on valge ja uus kirikukäsiraamat soovitab jumalateenistust alustada küünaldega protsessioonis. Kuna küünlapäev ei kuulu suurte kirikupühade hulka, võib seda pühitseda pühale lähemal pühapäeval. Püha piibellikuks aluseks on kirjakoht Luuka evangeeliumist (Lk 2:22–38), ...\nKätlin Liimets 04.02.2016 Loe edasi\nIn memoriam Urmas Petti 12.09.1965–27.01.2016 27. jaanuaril viis raske haigus meie hulgast Tartu Ülikooli usuteaduskonna kirikuloo dotsendi ja Tartu Ülikooli-Jaani koguduse õpetaja teoloogiadoktor Urmas Petti. Urmas Petti kuulus taasiseseisvunud Eesti usuteadlaste esimesse põlvkonda, kes alustasid oma teoloogiaõpinguid 1991. aastal Tartu Ülikooli taasavatud usuteaduskonnas. Enne usuteaduskonda oli ta jõudnud õppida Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis. ...\nek 04.02.2016 Loe edasi\nHuvitav ettepanek Saaremaa uudiseid vahendav Meie Maa kirjutas möödunud nädalal Kuressaare linnavolikogu liikme, linnakodaniku komisjoni esimehe, kultuurikomisjoni aseesimehe ja Laurentiuse koguduse õpetaja Anti Toplaane ettepanekust raekoja torni (fotol) kohta. Arutusel oli, kas taastada kunagi raekojal olnud torn. Kuna linnal on juba torn, nimelt kirikul ja avariiline, siis arvas ta, et enne tuleks korda teha ikka kiriku torn, kus asub vanim mehaaniliselt töötav tornikell ...\nJutlusetekst: 1Jh 1:5–7 Ja see on sõnum, mida me oleme kuulnud temalt ja kuulutame teile: Jumal on valgus, ja temas ei ole mingit pimedust. Kui me ütleme: «Meil on osadus temaga», kuid käime pimeduses, siis me valetame ega tee tõtt. Aga kui me käime valguses, nõnda nagu tema on valguses, siis on meil osadus omavahel ning Jeesuse, tema Poja veri puhastab meid kogu patust. Head küünlapäeva kirikulised! Mõtlen täna 2. veebruarile 44 aastat tagasi. Olime kahe päeva jooksul ...\nIvar-Jaak Salumäe 03.02.2016 Loe edasi\nTööd jagub Rakveres pikkadeks aastateks\nRakvere kogudus on ette võtnud oma pühakoja remondi, mille algust kuulutati kaks aastat tagasi, lõppu aga ei tea keegi. Rakvere on pika ajalooga paik ja see paistab ka linnapildis välja. 13. sajandil asusid taanlased Tarvanpea linnuse kohale rajama kindlust ja ordulinnuse kunagist suurust on praegugi näha. Kaks sajandit hiljem hakati linnuse alla ehitama kivikirikut, valmimisajaks sai arvatavalt aasta 1430. Kirik on sõdades korduvalt kannatanud ja jälle taastatud, praeguse ...\nRita Puidet 03.02.2016 Loe edasi\n«Ah mis need noored ikka tänapäeval peale kooli teevad! Õppida on ju nii palju, et hea on, kui neil hingetõmbamisekski aega jätkub.» Tühjagi me nii hädised oleme! Tallinna Jaani koguduse noorte seas on hinnas ülimalt vägev noortekas. Tulime kokku, jõime teed, ajasime juttu, rääkisime elust – nagu ikka. Kuid samal ajal käis ka vahva kauplemine asjadega, mida me ise enam ei vajanud. Kes müüs maha oma vana mälupulga, kes kauples kontsakingadega. Osa müüs ka raamatuid, mis olid ...\nKarl Hendrik Bachmann 03.02.2016 Loe edasi\nUnikaalne raamat religioonifilosoofiast\nEELK Usuteaduse Instituudi toimetiste sarjas ilmus 2015. aasta lõpus professor dr Traugott Vogeli «Religioonifilosoofia. Filosoofia ja kristlik teoloogia dialoogis». (fotol). Raamatu autor dr Vogel on märkinud eessõnas, et teose eesmärgiks on arutleda religiooni, filosoofia ja teaduse vahekorra ning üksteisemõistmise võimaluste üle. Eesmärgist lähtuvalt on kriitilise vaatluse alla võetud ajaloo jooksul valitsenud teooriad nende mitmekesisuses. UI dekaan dr Randar Tasmuth ...\nKätlin Liimets 03.02.2016 Loe edasi


Organisatsioonid ei tee piisavalt andmete kuritarvitamise vältimiseks Organisatsioonid ei tee piisavalt andmete kuritarvitamise vältimiseks - ESET Eesti Blogi\nESET Blog 24/11/2016 20:46\nOrganisatsioonid peavad tegema rohkem, et mitte kogeda andmete kuritarvitamist, kuna paljud inimesed usuvad, et hetkel tehtavast ei piisa.\nSee on nii Internet Society värske raporti põhjal, mis leidis, et 59% kasutajatest teeks vastumeelselt tegemist firmaga, mis on langenud kompromiteerimise ohvriks.\nRaport püüab igati rõhutada, kui suurt kahju võib andmete kuritarvitamine teha. See ei mõjuta negatiivselt ainult rünnatud organisatsiooni, vaid ka selle töötajaid ja tarbijaid.\nLisaks mõjutab see negatiivselt ka seda, kuidas inimesed tehnoloogiast mõtlevad. Raporti autori Michael Kende sõnul kannatavad seejuures enim usk internetti ja usaldus interneti vastu.\n“ILMA USU JA USALDUSETA USALDAVAD ONLAINIS OLIJAD VÄIKSEMA TÕENÄOSUSEGA OMA ISIKLIKKU INFOT INTERNETTI NING NEILE, KES POLE VEEL ONLAINIS, ANNAB SEE PÕHJUSE OFFLAINI JÄÄDA.”\nTa lisas, et Internet Society visiooni kohaselt on internet igaühele igal pool.\n“Usk internetti on selle visiooni tuumaks. Ilma usu ja usalduseta usaldavad onlainis olijad väiksema tõenäosusega oma isiklikku infot internetti ning neile, kes pole veel onlainis, annab see põhjuse offlaini jääda.”\nÜks kõige huvitavamatest selles raportis tõstatatud probleemidest puudutab majandusteadlase ja Internet Society liikme Kende sõnul firmade näiliselt liiga vähest investeerimist infoturbesse.\nTa lisas, et kuigi paljud mõistavad andmete kuritarvitamise tõsidust, ei tee organisatsioonid kõike endast olenevat andmete kuritarvitamise juhtude vältimiseks.\nInternet Society on praeguse olukorra muutmisele kaasa aitamiseks koostanud mõned soovitused selle kohta, mida saaks teha küberturbe jõupingutuste suurendamiseks.\nNende soovituste hulka kuuluvad järgmised meetmed: organisatsioonide vastutuse suurendamine seoses andmete kuritarvitamisega, infoturbe prioriteetseks muutmine ja kogu maailmas esinenud turbeintsidente puudutava olukorra läbipaistvamaks ja nende kohta käiva info kättesaadavamaks muutmine.\n“Vähendamaks andmete kuritarvitamise ja seadmete kompromiteerimise võimalusi on vaja ajakohaseid turbesüsteeme, kasutatavat turvet ning teadlikkust sellest, kuidas ohtude ja sotsiaalse sahkerdamisega toime tulla,” kommenteeris Internet Society internetitehnoloogia peainsener Olaf Kolkman.\n“Meie raport näitab, et koguni 93% kõikidest andmete kuritarvitamise juhtudest oleks saanud vältida, kui sobivad meetmed oleks olnud kasutusel.”\nÜks selle aasta varasem uuring paljastas, et paljud infotehnoloogia professionaalid ei usu, et nad suudaks eduka ründe puhul andmeid kaitsta.\nESET Blog 2016 nov. 24 - 20:46:34