Ärge kulutage oma veebidisainile palju | Martech Zone\nLaupäev, juuli 4, 2009 Neljapäev, juuni 29, 2017 Douglas Karr\nPaljud mu sõbrad on veebidisainerid - ja ma loodan, et nad ei häiri seda postitust. Kõigepealt lubage mul öelda, et suurepärasel veebidisainil võib olla märkimisväärne mõju teie meelitatavate klientide tüübile, läbi klõpsavate väljavaadete reageerimisprotsentidele ja ka teie ettevõtte kogutulule.\nKui usute, et suurepärane toode või suurepärane sisu suudavad kehvast kujundusest üle saada, siis eksite. The suurepärase kujunduse investeeringutasuvus on ikka ja jälle tõestatud. See on absoluutselt aega ja kulu väärt.\nSee ütles ... suurepärane disain ei pea siiski teile nii palju maksma. Kaasaegsed veebisisu haldamise süsteemid nagu WordPress, Drupal, Django, Joomla, Magento (kaubanduse jaoks), Ekspressioonimootorjne kõigil on ulatuslikud temaatilised mootorid. Samuti on palju veebikujundusraamistikke, näiteks YUI -võrkude CSS, nullist tehtud saitide jaoks.\nNende süsteemide kasutamise eeliseks on see, et saate säästa palju oma veebi- ja graafilise disaineri ajast. Professionaalsed veebidisainid võivad maksta 2,500–10,000 XNUMX dollarit (või rohkem, sõltuvalt agentuuri portfellist ja viidetest). Palju sellest ajast võib kulutada lehe kujunduse ja CSS-i arendamisele.\nPaigutuse ja CSS-i eest tasumise asemel võiksite valida tuhandete juba loodud teemade hulgast ja lasta oma graafikul lihtsalt töötada graafiline kujundus? Photoshopis või Illustratoris ehitatud suurepärase kujunduse purustamine ja selle rakendamine olemasolevale teemale võtab murdosa ajast kui kõigi nullist kujundamine.\nSelle lähenemisviisi kasutamise eeliseks on see, et küljendus võib mõjutada nii otsingumootorite optimeerimist kui ka kasutatavust - see on teemaarendajate suhtes tavaliselt ettevaatlik, enne kui nad veebis teemasid avaldavad ja müüvad. Kuna paljud minu lugejad on WordPressi kasutajad, on üks saitidest, mida ma selle jaoks armastan, WooThemes. Joomla jaoks on Raketi teemad on fantastiline valik.\nÜks täiendav nõuanne, kui teie tellida või osta need teemad - hankige kindlasti arendaja litsents. WooThemes'i arendaja litsents on umbes kaks korda suurem kui praegu (ikka ainult 150 dollarilt!). See annab teile tegeliku Photoshopi faili, mille abil saate oma graafiku kujundada!\nSildid: DjangodrupalEkspressioonimootorJoomlaMagentorakettteemadWordPressYahoo kasutajaliidesyui grid css\n4. juuli 2009, kell 7:33\n7. juuli 2009, kell 1\n8. juuli 2009, kell 12


Viiendat aastat korraldatakse Eestis süstemaatilisi rinnavähi ja emakakaelavähi varajasele avastamisele suunatud uuringuid- mille eesmärk on avastada pahaloomuline kasvaja võimalikult varases staadiumis- kui haigus on veel ravitav- teatas haigekassa oma veebilehel.\nNiisuguseid uuringuid tehakse paljudes arenenud riikides juba aastakümneid ja need on andnud häid tulemusi. Võrreldes Euroopa ja Skandinaaviamaadega on Eesti probleem siiani olnud naiste vähene osalemine ennetavates uuringutes- öeldakse pressiteates.\n2004. a toimunud Eesti täiskasvanud elanikkonna tervisekäitumise uuringu andmetel käis viimase aasta jooksul mammograafilisel uuringul vaid iga neljas 50-59-aastastest naistest. 2004. aastal tuli Eestis uuringutele spetsiaalselt kutsutud naistest kohale vaid 45 protsenti. Teistes arenenud riikides on taolistes uuringutes osalemise määr üle 75 protsendi.\nUuringule kutse alusel
Sellest aastast on haigekassa teatel Eestis mõlema sõeluuringu läbiviimiseks kasutusel taas kutsete süsteem- eesmärgiga teha uuring võimalikult võrdselt kättesaadavaks. Rinnavähi varajase avastamise projektis plaanitakse tänavu uurida 23 000 50-59-aastast naist ning emakakaelavähi ennetuse projektis 16 000 30-59-aastast naist.\nRinnavähi varajase avastamise uuringutele kutsutakse naisi iga kahe aasta järel. Sel aastal saadetakse kutsed 1948.- 1949.- 1951.- 1952. ja 1956. aastal sündinud naistele.\nEmakakaelavähi ennetavatele uuringutele kutsutakse iga viie aasta möödudes- tänavu saadetakse kutsed 1961.- 1966.- 1971. ja 1956. ning vajadusel ka 1951. aastal sündinud naistele.\nKutsutavate nimekirja koostab haigekassa ravikindlustuse andmekogu alusel. Haigekassa saadab postiga nimelise kutse- millel on märgitud aeg ja koht- kuhu saab end uuringuks kirja panna. Kutseid ei saadeta naistele- kes eelmisel aastal uuringul juba käisid.\nMammograafiabuss sõidab
 Rinnavähi uuringute parema kättesaadavuse tagamiseks töötab ka OÜ Mammograaf liikuv mammograafiabuss. Selle kaudu saavad uuringutel hõlpsamalt osaleda maapiirkondade naised- kellele Tallinna- Tartu või Pärnu sõit oleks kauge ja kulukas. Mammograafiabussi puhul kutsutakse selleks perioodiks uuringule kõik antud maakonna eeltoodud sünniaastatega naised.\nPahaloomulise kasvaja varajase avastamise uuringute parema hõlmatuse saavutamiseks on tihenenud haigekassa koostöö perearstidega- kes teavad oma nimistu naisi- keda uuringutele kutsutakse. “Perearst saab siis naisi täiendavalt teavitada uuringul osalemise vajalikkusest-” öeldakse pressiteates.\n
 ************************\n* Rinnavähi sõeluuringu tulemusi on juba näha ka Eestis. Kui 1998. a oli Eesti Vähiregistri andmetel ainult 39% avastatud rinnavähi vormidest varajases staadiumis- siis 2002.-2004. a skriiningul leiti rinnavähist juba 75% selle varajases staadiumis.\n* Emakakaelavähi sõeluuringu tõhususe kohta võib tuua näite Soomest- kus esmashaigestumuskordaja 100 000 naise kohta oli 1960. aastatel 15-4 (sama- mis Eestis praegu) ja 1991. a- pärast üleriigilise emakakaelavähi skriiningu rakendamist - 2-7. Suremus emakakaelavähki vähenes samas proportsioonis: 1960. aastatel oli see 6-6 ja 1991. aastal 1-4.\nSõeluuringute kohta saab lähemat infot ka haigekassa veebilehelt aadressil www.haigekassa.ee/raviasutusele/tervisedendus/ennetus/\n(Tasuline artikkel) Mammograafiabuss ootab Haapsalus naisi vähiuuringule 25. august 2008 10:42


Jõuludeaegne üksildus peidab varjatud ohte - Arhiiv - Tarbija\n23. detsember 2015, 20:20\nJõulud on see aeg aastast, kust üksildus kipub kõige enam inimesi kimbutama.\nHiljutine Ameerika psühholoogia assotsiatsiooni uuring väidab, et iga neljas ameeriklane tunnistab, et jõulud on nende jaoks aasta kõige üksildasem aeg, vahendab Medical News Today. Kuigi jõulud ei ole ainuke aeg aastas, kus ameeriklased üksildustundega silmitsi seisavad, suureneb just siis üksildus selle mõjul, et tavaliselt rõhutatakse pühade aega, kui võimalust olla oma lähedastega koos.\nEnim kimbutab üksildus jõulude ajal just vanemaid inimesi. Suurbritannia organisatsiooni Age UK andmetel veetis 2010. aastal jõulupühad üksi viis protsenti eakamatest brittidest. Värskema uuringu kohaselt ütles 300 000 vanemas eas britti, et nad ei oota jõulupühasid just seetõttu, et see suurendab nende üksildust.\nMiks jõulude ajal üksildustunne suureneb?\nOn terve rida põhjuseid, miks inimesed tunnevad üksildust. Nende hulgas on isiklikud põhjused, näiteks mõne lähedase kaotus, lahkuminek või uude elukohta kolimine. Samas võivad üksildust suurendada ka sellised sotsiaalsed asjaolud nagu rahapuudus või liikumispiirangud. Ka suurendab üksildustunnet madal enesehinnang või psühholoogilised probleemid, mille tõttu võib uute inimestega kontakti loomine olla raskendatud.\nSotsiaalsed põhjused, ennekõike just suhtlemisvaegus on see, mis põhjustab pühade ajal üksildust eakatel inimestel, kuna sageli on lapsed kodust välja kolinud, oma pere loonud või vanematest märksa kaugemale elama asunud. 2011. aastal Suurbritannias tehtud uuringu kohaselt veedab 12 protsenti üle 65-aastatest brittidest jõulud üksinda.\nNii ei tule ka üllatusena, et üksildustundel on mõju nii inimese füüsilisele kui vaimsele tervisele, kuna seeläbi suureneb ennekõike ärevushaiguste ja depressiooni risk. Seda kinnitas ka Medical News Today selle aasta oktoobrikuus läbi viidud uuring, mis leidis, et vanematel inimestel, kellel on vähem näost näkku suhtlemist pereliikmete ja sõpradega, on kaks korda suurem depressiooni haigestumise oht.\nKuidas üksildus füüsilist ja vaimset tervist mõjutab?\nTeised uuringud seostavad suurenenud üksildustunnet ka kognitiivse funktsioneerimise langusega. Alzheimeri liidu mullusel rahvusvahelisel konverentsil esitleti uuringu tulemusi, mis tõi välja, et üksilduse mõjul langeb eakate kognitiivne funktsioneerimine 20 protsenti kiiremini, kui nendel, kes üksildust ei tundnud.\nMis puudutab füüsilist tervist, siis väidavad teadlased, et üksildusel on sama mõju mis ülekaalulisusel. Mõned uuringud on seostanud üksildustunde ka kõrgenenud vererõhuga, mis omakorda suurendab südamehaiguste ja infarktiriski. Samuti ütlevad teadlased, et üksildus suurendab ka alkoholismi, narkootikumide tarbimise ja enesetapu riski. Ka nõrgendab üksildustunne immuunsüsteemi vastupidavust.


Kummaline pandeemia nähtus: vähem enneaegseid lapsi - Kindral - 2022\nKummaline pandeemia nähtus: vähem enneaegseid lapsi\nIirimaa ja Taani teadlaste hiljutised esialgsed uuringud näitasid, et enneaegsete sündide osakaal langes pandeemia tõttu nendes riikides kehtestatud sulgemisaegadel märkimisväärselt. Näiteks Taanis langes enne 28. nädalat sündinud väikelaste osakaal dramaatiliselt 90 protsenti riigi kõige rangema sulgemisperioodi vahel ajavahemikus 12. märts kuni 14. aprill, näitas üks uuring.\nMõnede teiste haiglate arstid kogu maailmas - sealhulgas Austraalias ja Ameerika Ühendriikides - on anekdootlikult teatanud sarnasest langusest. Nashville'is asuvas Vanderbilti lastehaiglas hindas neonatoloog Stephen Patrick vastsündinute intensiivravi osakonnas märtsis 20 protsenti tavapärasest vähem lapsi.\nMis võib olla nende teatatud tilkade taga?\nEsiteks on oluline märkida, et selle teema seni läbiviidud uuringuid pole eksperdihinnangu saanud ja ülejäänud teave on anekdootlik, seega on vaja rohkem uurida, et teha kindlaks, kas see on tõesti kehtiv nähtus. Samuti ei teata kõigis haiglates enneaegsete sünnide langust. Sellest hoolimata on paljud eksperdid nõus, et teema on edasist uurimist väärt ja sellel võib olla mõni oluline vihje enneaegsete sünnide mõistmiseks ja ennetamiseks.\nKuigi keegi ei saa lõplikult selgitada, miks pandeemia võib mõjutada enneaegseid sündivusi, on siin mõned esitatud hüpoteesid:\nRasedad naised võivad rohkem puhata. Naised, kes töötavad kodus või ei tööta pandeemia tõttu üldse, võivad oma peredelt rohkem magada ja rohkem toetada. (Ehkki oletatavasti on pandeemia muutnud elu stressirohkemaks mõne naise jaoks, kes võib olla kaotanud sissetuleku või jäänud koju, püüdes samal ajal töötada ja lapsi vaadata.)\nRasedatel naistel võib olla vähem nakkusi. Kodus viibimine võib tähendada, et naised puutuvad vähem kokku selliste viirustega nagu gripp, mis võib suurendada enneaegse sünnituse ohtu.\nRasedad naised võivad kokku puutuda vähem õhusaastega. Saastunud õhku on seostatud enneaegse sünnitusega. Pandeemia ajal sõidab vähem inimesi, mistõttu on mõnes kohas vähenenud sõidukite heitgaasid ja puhtam õhk.\nEnneaegne sünnitus on Ameerika Ühendriikides tavaline, mõjutades umbes 1 last kümnest. Imikuid peetakse enneaegseteks, kui nad on sündinud enne 37 nädalat. Need beebid võivad kannatada pikaajaliste tervise- ja arenguprobleemide all. Nii et igasugused edusammud enneaegse sünnituse põhjuste mõistmisel võivad lõppkokkuvõttes olla peredele ja imikutele suureks võiduks.\nVaata videot: Seirefoorum 2016 (Mai 2022).\nKas vigu võib olla?\nCopyright 2022 \_ Kummaline pandeemia nähtus: vähem enneaegseid lapsi...


Spetsialist peab olema kogenud\nNõuded spetsialistidele on viimaste aastatega märgatavalt muutunud. Veel mõni aeg tagasi oodati spetsialistilt eelkõige head õppimisvõimet, kõrget intelligentsi/loovust ja keelteoskust. Erialaseid oskusi väga ei tähtsustatud ja ega näiteks pangandusoskustega inimesi polnudki Eestis kuigi palju.\nNüüd nõutakse spetsialistilt üha rohkem erialast haridust ning erialase töö kogemust. Noorema põlvkonna kitsamate erialade spetsialiste on praegu niivõrd vähe, et omal alal professionaalsete oskustega inimesel ei ole erilisi raskusi töö leidmisega.\nKitsa eriala spetsialistide osatähtsus suureneb seoses Eesti lähenemisega Euroopa Liidule ning Eesti majanduse integreerumisega Euroopa majandusega.\nElu vajab täna häid, ilma suurte ambitsioonideta spetsialiste. 90ndate aastate trendi kohaselt püüeldi juba noorena tingimata (juhtimis/võimu)hierarhia tippu ja eelistatud olid universaalspetsialistid. Nüüd oodatakse spetsialistilt arenemist, eelkõige erialaste teadmiste süvendamist.


- Suurendage kodu videokeeli liiget\nKodukant Läänemaa - Home | Facebook\nKuigi JK Welco Eesti jalgpallimaastikul tuntud kui hea turundustöö ja arvestatava publikuhuviga klubi, siis tahame ka siin sammu edasi astuda ja viia JK Welco kodumängudel toimuva järgmisele tasemele. Sotsiaalne distantseerumine või oma kohale varjumine võib tunduda üksildane, kuid see ei pea olema. Kuna turud on languses, on mõned majandusteadlased juba helistanud läheneb majanduslangus. Koostöö eesmärgid: Kaasata turundusklubi hakkajad tudengid JK Welco turundustegevusse põnevates projektides kaasa lööma, et teha teoks suured kuid realistlikud eesmärgid, mille käigus saavad tudengid päriselulise turunduskogemuse. Kui kokkupuude liiga paljude uudistega tekitab teile stressi, eksperdid soovitavad piirates oma uudiste kogust üks kord päevas ja valides kitsa valiku usaldusväärseid raskete uudiste allikaid - näiteksNew York TimesvõiWashington Postja teie kohalik ajaleht - ja saidid, mis panevad teid ennast hästi tundma nt Rääkimisruumi hääl. Veenduge siiski, et kui teil on koronaviiruse sümptomeid, jääksite täielikult koju.\nSoovime parandada JK Welco nähtavust tudengite seas ning tuua nad staadionile JK Welco kodumänge vaatama ja kaasa elama. Tartus on ka palju välistudengeid, kes on riikidest, kus jalgpallikultuur on tugev ning kelleni tahame jõuda ja neis JK Welco tegemiste vastu huvi tekitada.\nJK Welco kodumängude turundamine. Kuigi JK Welco Eesti jalgpallimaastikul tuntud kui hea turundustöö ja arvestatava publikuhuviga klubi, siis tahame ka siin sammu edasi astuda ja viia JK Welco kodumängudel toimuva järgmisele tasemele.\nÜlesanne hõlmab endas nii mängude turundamist sotsiaalmeediakampaaniad, turundustöö linna avalikus ruumis jne. JK Welco Tahame selle merchi viia turundusklubi kaasabil suurema tarbijaskonnani.\nJK Welco staadionikompleksi rahastuse viimase etapi, st ühisrahastuskampaania välja töötamine. JK Welco on oma Eesti Rahva Muuseumi vastu rajatava staadionikompleksi planeerimisel jõudnud rahastuse viimasesse etappi, mille käigus töötame välja ühisrahastuskampaania ning viime selle ka läbi.\nEesmärgiks on staadionikompleksi valmimine Raadil, ERM-i vastas Tavaliselt on tugevate kogukondlike sidemete hoidmine sama lihtne kui jalutuskäik naabruses asuvas baaris, sõbra kutsumine hilisõhtule või teie iganädalane kiriklik jumalateenistus või raamatuklubi.\nRahvatervishoiuametnikud kogu maailmas soovitavad enamikule meist vältige suuri koosviibimisi või isegi lahkudes meie kodudest vastuseks COVID pandeemiale on need tavalised sotsiaalsed turustusvõimalused nüüd käeulatusest väljas. Pandeemia jaoks pole ühtegi mänguraamatut ja on normaalne tunda end praeguse hetke ebakindlusele vastates ärevana, hirmuna või üksikuna.\nOleme selles koos Pidage meeles, et te pole üksi. Alates meie lähinaabritest kuni inimesteni teises maailma otsas on meil kõigil ühine kogemus häiretest, aga ka vastupidavusest.\nSotsiaalne distantseerumine või oma kohale varjumine võib tunduda üksildane, kuid see ei pea olema. Seda seetõttu, et see pole midagi, mida me teeme ainult enda jaoks - see on midagi, mida me teeme oma kogukondade ja eriti kõige ümbritsevate kõige haavatavamate inimeste eest hoolitsemise aktina.\nMajutudes võite päästa elu kelleltki, keda te pole kunagi kohanud, kes räägib keelt, mida te võib-olla ei jaga, riigis, kus te pole kunagi käinud. See on päris maagiline.\nSel aastal tähistab klubi oma kümnendat tegutsemisaastat ning hetkel oleme me üks kõige kiiremini arenevaid Eesti jalgpalliklubisid.\nTavaliselt on tugevate kogukondlike sidemete hoidmine sama lihtne kui jalutuskäik naabruses asuvas baaris, sõbra kutsumine hilisõhtule või teie iganädalane kiriklik jumalateenistus või raamatuklubi.\nSee pole lihtne, kuid on olemas viise, kuidas muuta sotsiaalne distantseerumine pigem üksinduse kui üksinduse kogemuseks, isegi kui see kontakt toimub kaugelt. See nihe algab meelde tuletades, et oleme selles koos ja et saame oma kogukondi tugevamaks muuta, astudes väikesi samme tagamaks, et keegi seda üksi läbi ei elaks. Siruta käsi välja Lihtsaim ja tõhusam asi, mida saate oma ja oma kogukonna vaimse tervise heaks praegu teha, on teiste kaudu ühenduse võtmine.\nOleme selles koos\nHelistage oma emale või sõbrale, kellega soovite järele jõuda. Paljude sissetulevate ja väljaminevate kõnede olemasolu, mis viitab tugevale sotsiaalsele võrgustikule, on osutunud üldist tervislikkust paremini ennustavaks kui tavalised markerid, näiteks mitu sammu teete päevas. Sõnumeid on näidatud ka hoogu meie tuju kui tunneme end üksildasena, võib sõbra tulistamine lihtsa armastuse ja toetuse sõnumiga kõigi tuju üleval hoida.\nIsegi sotsiaalmeediasse postitamine aitab meil end ühenduses tunda.\nKuigi sotsiaalmeedia vaimse tervise mõjud on erinevad, on näidatud positiivsete meeleolude jagamist platvormidel nagu Facebook suurendada heaolutunnetnii et julgustamine oma kogukonnale julgustavate sõnumitega aitab nii neid kui ka teid. Teine suurepärane viis digitaalse kontakti saavutamiseks on minna kaugemale oma lähimast kogukonnast ja isegi riigist, luues ühenduse digitaalse kirjaga.\nSaate endale uue sõbra leida, õppida uue oskuse, suurendada oma sotsiaalset kontakti ja toetada sissetulekut vajavaid inimesi, registreerudes digiklassis selliste teenuste kaudu nagu NaTakallamkus pagulased pakuvad araabia, pärsia, prantsuse ja hispaania keeles personaalset videokeelt. Viiruse geograafilise päritolu tõttu on isegi mõned riigiametnikud nimetanud seda 'Hiina viiruseks' või 'Wuhani viiruseks'. Nagu märgib Yale'i meditsiinipediaatriakooli mitmekesisuse, võrdsuse ja kaasatuse aseesimees Marietta Vazquez, riskib see häbimärgistades Aasia ja Aasia ameeriklasi inimestel ning ühendada viiruse geograafiline päritolu rassilise või etnilise rühmaga.\nAasia-vastane diskrimineerimine on levinud koos viirusega, mille tulemuseks on vähenenud äritegevus USA hiinalinnades ja rassilise diskrimineerimise teod avalikkuses. Viirustel pole rahvust. Nad ei ole Aasia, Euroopa, Aafrika ega Ameerika.\nNeed on mikroskoopilised osakesed ilma rassi, kultuuri või riigita. Kuigi paljud riigid, sealhulgas USA, on kriisile reageerinud piiride sulgemisegaütlevad rahvatervise ametnikud, et suurim koroonaviiruse edasikandumise oht tuleneb levinud kogukondade seesmitte inimestelt, kes ületavad piire.\nOleme koos vastupidavamad\nSamal ajal kogevad kriisi ajal kõige tõenäolisemalt diskrimineerimist - sealhulgas vanurid, kodutud inimesedvärvikogukonnadvangistatud inimesedsisserändajate ja pagulastega ja HIV-nakkusega inimesed - on tegelikult kõige tõsisema nakatumise oht ja neil puudub tõenäoliselt juurdepääs piisavale tervishoiuteenusele. COVID on kollektiivne probleem ja seda saab lahendada ainult kollektiivist hoolides, mitte süüdistades neid, kes on sinust erinevad.\nAidake sõpru ja naabreid Sotsiaalne distantseerimine ei tähenda sotsiaalse solidaarsuse lõppu. Kuigi rahvatervise eksperdid soovitavad - ja mõned osariigi ja ülelinnalised valitsused on volitanud - piiranguid 'peavarju paigas', peavad paljud meist siiski minema elutähtsate varude, nagu toit ja ravimid, hankimiseks.\nTeised, eriti tervishoiutöötajad ja need, kes pakuvad hädavajalikke riiklikke teenuseid, peavad jätkama tööl käimist. Mõni kogukonnaliige ei pruugi aga kodust lahkuda isegi esmatarbekaupade jaoks. Toidukaupade ukse ette toimetades saate aidata sõpru ja naabreid, kes võivad olla täieliku enesekarantiini all kas seetõttu, et nad on nakkuste suhtes eriti haavatavad või kellel on sümptomeid.


Räägime koerte huulepulgast - A.K.A. koera peenis - Koerte Tervishoid\nRäägime koera huulepulgast - ka koera peenisest\nKoera huulepulgal on ainulaadne ja kergelt irooniline võime meeleolu rikkuda. Kujutage ette, et kohtute õnneliku õnne ja saba liputava koeraga, kes veereb oma uue parima sõbra (see olete sina) kõhule hõõrumiseks. Kui see konkreetne koer paljastab oma kõhu, saate siiski silmad ette ja te ei näe mitte ainult tema kõhtu. Vaadatud on ka niiske, roosa, lihakas ja - kui jagate enamiku inimeste arvamust - vastik eend, ka tema koerapeenis. Jällegi, kui olete nagu enamik inimesi, kaotate soovi koerale kõht hõõruda.\nKoera huulepulk, koera punane rakett ja koerapeenis - kas need on kõik ühesugused?\nKas see koera huulepulk on mure? Madeleine Weissi fotoillustratsioon. Staffordi terjeri pilt. Fotograaf: Ksenia Raykova / Shutterstock.\nSee eend 'peenise piirkonnas' kannab mitmeid nimesid. 'Koera huulepulk' ja 'punane rakett' on kaks levinud kõnekeelet. Kuid väljaulatuvuse tegelik, sobiv nimi on: koera peenis.\nKoera huulepulga mõistmiseks peate kõigepealt natuke teadma koerte anatoomiast. See healoomuline, kergelt karvaga kaetud lisa koera alaküljel, mida võisite arvata, et ta on koera peenis, ei ole tegelikult tema peenis. See on tema prepuce. Eelpink on kest, mis kaitseb koera peenist traumade eest igapäevaselt (kaitseb ka meie silmi peenise nägemise eest).\nKoera peenis ise - või mida mõned inimesed kutsuvad koera huulepulgaks - on roosa, niiske ja lihakas. Enamik inimesi ei meeldi selle nägemisega. Vigastuste solvamiseks lisab peenis ise tavaliselt väikese koguse vastikut kollast vedelikku, mida nimetatakse smegmaks (vedeliku nimi võrdub põhimõtteliselt onomatopöaga).\nMiks siis näitavad mõned koerad, kuid mitte teised, sageli oma koera huulepulka?\nMitmed asjad võivad põhjustada selle koera huulepulga esiplaanist välja ilmumise. Esimene neist on erutus ja mitte ainultsedaerutuse tüüp. Meditsiinis viitab erutus igasugusele põnevusele, mis võib juhtuda siis, kui koer kohtub uue inimesega. Koerad, kes kogevad üldist erutust, võivad omakorda arendada vaid natuke teist tüüpi erutust. Teisisõnu, põnevil koertel tekivad mõnikord kerged erektsioonid. Erektsiooni tõttu ilmnevad selle koera huulepulk. Koerte huulepulga nähtus on tavalisem, kuid ei piirdu sugugi kastreerimata koertega.\nMuud koera huulepulga vaatlused tekivad kahjutute (koerale) anatoomiliste anomaaliate tõttu. Peenise ja prepuse suuruse mittevastavus või koerapeenis, millel on kalduvus prepuce'ist välja 'vajuda', võib põhjustada koera huulepulga sagedast nägemist. Ma olen tundnud mõnda koera, kelle peenised ei sobi kunagi täielikult nende eellubadesse ja olid seetõttu pidevalt vaateväljas. Nendel koertel olid krooniliselt kuivad peenised, kuid nad ei teinud märkimisväärset kahju.\nMida peaksite tegema koera huulepulga puhul, mis on olnud pikema aja vältel väljas?\nJa mis siis, kui näete oma koera huulepulka pikemat aega? Madeleine Weissi fotoillustratsioon. Kutsika portree. Fotograafia otsphoto / Shutterstock.\nKuigi enamikule inimestele ei meeldi koera huulepulga nägemine, ei ole enamik koera peenist lühidalt nähtavaid juhtumeid koerale kahjulikud. Siiski on erand. Erandiks on seisund, mida nimetatakse parafimoosiks.\nParafimoos on koera peenise patoloogiline väljapressimine eellasest. Kui peenis jääb kinni eellasest, võib see paisuda. Selle tagajärjeks võivad olla valu ja koekahjustused - potentsiaalselt tõsised koekahjustused. Parafimoos on hädaolukord veterinaarias.\nParafimoosil on tavaliselt välimus, mis on dramaatilisem kui pelgalt koera huulepulk. Üldiselt on nähtav suur osa koera peenisest. See näib tõenäoliselt nähtavalt paistes ja võib olla pigem lilla kui roosa (need on ebapiisava verevoolu tunnused). Mõjutatud koer võib tunduda ebamugav ja võib proovida end liiga palju sealsamas hoolitseda.\nParafimoos esineb kõige sagedamini seksuaalse tegevuse tagajärjel. Vale suunatud seksuaaltegevus, näiteks koer jalga või elutut eset küürutamas, põhjustab parafimoosi sagedamini kui tõeline seksuaalne tegevus. Kuna kastreerimata koerad osalevad suurema tõenäosusega selle käitumisega, kannatavad nad parafimoosi all. Kuid sündroom ei piirdu sugugi nendega.\nSiin on stsenaarium, mille järgi parafimoos kõige sagedamini esineb. Koer osaleb valesti suunatud seksuaalses tegevuses, põhjustades peenise tekkimise eellasest. Eelpüstil on üldiselt õhuke karvkate. Prepuse tipus olevad juuksed võivad ummistada prepuce'i ava, mis takistab peenise õiget tagasitõmbumist pärast tegevuse lõppu. Seejärel tekivad tursed, valu ja muud sümptomid.\nKuidas ravida parafimoosi\nTugeva kõhuga omanikud võivad proovida parafimoosi kodus ravida. Peenisele kantakse veepõhine isiklik määrdeaine nagu K-Y Jelly, esipunga otsas olevad juuksed tõmmatakse avausest ettevaatlikult välja ja peenis sisestatakse uuesti eellasku. Vältige isiklike määrdeainete kasutamist, mis põhjustavad sooja või kipitustunnet.\nMõnel parafimoosiga koeral on koduravi talumiseks liiga suur valu. Teised põevad parafimoosi, mis on liiga raske, et seda kodus lahendada. Need koerad või koerad, kelle omanduses on rohkem näägutavaid inimesi, peaksid saama veterinaarabi võimalikult kiiresti (kuigi peenise kuivamise vältimiseks on siiski hea peenisele määrdeaine määrida). Üldiselt vajavad nad peenise asendamiseks sedatsiooni või isegi üldanesteesiat. Pärast parafimoosi ravimist lõikan juuksed tavaliselt esiosa otsast, et vähendada kordumise ohtu; saidi tundlikku olemust arvestades on see ülesanne, mida peaks proovima ainult kogenud spetsialist.\nKoerte huulepulga alumine rida\nKoera huulepulk on inetu, kuidtavaliseltkahjutu. Pidage siiski meeles, et mõnel juhul võib koerte huulepulga nägemine olla tõsise probleemi märk.\ntoidab lihtsalt koera toitu\nPisipilt: fotograafia Ksenia Raykova / Thinkstock.\nSee postitus ilmus algselt 2013. aastal.


KÜSITLUS: Mis on Eestis hästi? - Arvamus - Põhjarannik\nPõhjarannik uuris Jõhvis tehtud tänavaküsitluses inimestelt, mis on praeguses Eestis hästi.\nOlen Eestis sündinud, kuid alates 1992. aastast elan Venemaal. Aeg-ajalt käin siin ning võin öelda, et viimasel ajal on Eestis kõik kõvasti paremuse poole muutunud: linnad ning teed ja tänavad on varasemast paremini hooldatud, igal pool on lilled... Mulle meeldib siin kõik väga, aga eriti see, et käima on pandud tasuta bussid.\nEesti on minu kodumaa, minu meelest on siin kõik hästi. Tore on see, et viimastel aastatel on tekkinud palju meelelahutus- ja turismiobjekte, kus saab põnevalt aega veeta. Väga meeldib festival "7 linna muusika". Ühesõnaga on meie riigis hea elada.\nMinu meelest on kõik hästi. Hea transport, head teed, pension rahuldab samuti. Minul ei ole elule mingeid etteheiteid − kõik on mõnus ja hea. Kaevelda pole millegi üle.\nMinu meelest on see parim paik kogu maailmas. Minu elu on vaikne ja rahulik, saan pensioni ning raha jagub kõige jaoks.\nHea on see, et teid ehitatakse. Tundub, et kõik areneb tasapisi. Kuid võiks ka parem olla − muretsen väga selle pärast, et metsi aktiivselt hävitatakse, eriti järvede ääres. Elame me Siberis või? Ja puhkepäeviti pole lastega kuskile minna − mänguväljakuid on katastroofiliselt vähe.


Osoon moodustab kahjuliku sudu, kuid atmosfääri ülemistes kihtides kaitseb see maakera päikese eest.\nOsoon on gaas, mida esineb nii maapinna tasemel kui ka maakera atmosfääri ülemistes kihtides. Selle keemiline valem on O3. Atmosfääris esineb osoon looduslikult ja kaitseb elu maal kahjuliku päikese ultraviolettkiirguse eest.\nMaapinna tasemel asuv osoon tekib päikesevalguse reageerimisel saastega mootorsõidukitest, elektrijaamadest, tööstusboileritest, rafineerimistehastest, keemiatehastest ja muudest tööstusallikatest. Maapinna tasemel asuv osoon on peamine sudu koostisaine, mis saastena põhjustab kliimamuutusi.\nOsooni saab ka tööstuslikult toota. Toodetud osoon on värvitu kuni sinine teravalõhnaline gaas. Seda kasutatakse õhu ja joogivee puhastamiseks, tööstusjäätmete töötlemisel, lakkide ja printeritindi kuivatamisel, puiduliistude desodoreerimisel, vahade pleegitamisel ning õlide ja teiste kemikaalide valmistamisel. Osooni kasutatakse külmhoonetes hallituse ja bakterite ohjamiseks ning likööri ja puidu laagerdamiseks.\nKuidas võib osooniga kokku puutuda?\nKõige tõenäolisemalt võib osooniga kokku puutuda suvel, kui päikesekiirgus ja kuumus reageerib saastega tekitades osooni. Suvel väljas töötades või treenides võib puutuda kokku osooniga.\nOsoonitaseme tõusu tõttu on kokkupuude tõenäolisem järjest rohkemate inimeste puhul. Suurima osoonikogusega võib kokku puutuda keskpäeval, kui osooni tase on kõige kõrgem.\nSuvel palju õues mängivad lapsed võivad osooniga kokku puutuda. Tundlikkus osooni suhtes on suurem väljas treenides või aktiivselt töötades, samuti vanematel inimestel ja astmat või muid hingamisteedehaigusi põdevatel inimestel.\nTöökohas võib osooniga kokku puutuda rajatistes, kus esineb kokkupuudet bensiiniaurudega, lahustitega või protsessidega, mille käigus tekib osoon.\nKuidas võib osoon tervist mõjutada?\nKorduv kokkupuude osooniga võib põhjustada püsivaid kopsukahjustusi, eriti lastel, kelle kopsud alles arenevad. See võib põhjustada reproduktiiv- ja geenikahjustusi. Kokkupuude osooniga võib suurendada areneva loote kahjustuste risk.\nKokkupuude osooniga võib raskendada kroonilisi kopsuhaigusi nagu kopsupuhitus ja bronhiit, ning vähendada immuunsüsteemi võimekust tõrjuda hingamisteede nakkusi. Kokkupuude osooniga võib raskendada astmat ja südamehaigusi ning vähendada kopsumahtu ja põhjustada vedeliku kogunemist kopsudesse tekitades hingamishäireid.\nKokkupuude osooniga võib ärritada hingamisteid põhjustades köha, ärritustunnet kurgus või ebamugavustunnet rinnus. Osooni sissehingamine võib põhjustada peavalu, seedehäireid, ummistusi, väsimust ja oksendamist.\nTöökohas vedeldatud osooni nahale või silma sattumine võib põhjustada tõsiseid põletusi. Mõõdukas kokkupuude osooniga võib põhjustada silmade ärritust, kurgu ja silmade põletust ning kibedat maitset ja lõhna.\nAsukohad kus, kus osooni võib leida


Kodu: Kuidas Värvida Puidust Põrandaid Faux Viimistlustega - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Värvida Puidust Põrandaid Faux Viimistlustega\nVärvitud puitpõrand, mis vajab taasviimistlust, võib kujuneda suurte lõuendiks, mis imiteerib kangast, plaatidelt või marmorist pärinevat viimistlust. Saate isegi kohandada faux viimistlus vastavalt stiili ja värvid mis tahes ruumi. Careful polyurethane coating application method kaitseb teie faux viimistletud põranda kahjustuste, mustuse ja...\nLoo Faux Fabric Floor\nLooge Faux kummipaelaplaat\nLoo Faux marmorist põrand\nSaate oma puidust põrandat ümber värvida, kasutades faux-skeemplaati.\nVärvitud puitpõrand, mis vajab taasviimistlust, võib kujuneda suurte lõuendiks, mis imiteerib kangast, plaatidelt või marmorist pärinevat viimistlust. Saate isegi kohandada faux viimistlus vastavalt stiili ja värvid mis tahes ruumi. Ettevaatlik polüuretaanpinnakattekihtimise meetod kaitseb teie kunstlikku viimistluspinda kahjustuste, mustuse ja kriimustuste eest, jättes vastupidava pinna, mida saate puhastada niiske mopiga. Enne põrandaga tegelemist praktiseerige oma faux viimistluse tehnikat vineeri lehel, et tagada optimaalsed tulemused.\nEnne, kui hakkate kunstlikult kangast põrandama hakitud pruun paberist ja polüuretaanist, loo olemasolev maalitud põrand elektrilise lihvimismasinaga. Puhastage põrand põhjalikult trinaatriumfosfaadi puhastiga ja pehme rätikuga. Laske põrandal kuivada vähemalt ühe tunni jooksul.\nMõõda põranda suurust, et määrata pruunist käsitöö paberit. Kogu põrandapinna katmiseks, lisaks 10 täiendavat lehte, on vaja piisavalt käsitööpaberi ruume. Puhastage käsitöö paber väikesteks tükkideks oma käe suurusest. Tõmmake käepidemed välja ja tõmmake need välja.\nKandke kummikindaid. Valage põrandale väike kogus polüuretaani, umbes 2 supilusikatäit. Kandke vedelikku kooritud paberitükiga ja tõmmake see sõrmedega välja. Käsipaberi katmiseks kasutage pintsliga täiendavat polüuretaani.\nKogu põranda katmiseks lisage täiendavaid kooritud paberitükke, kattes käsitööpaberi tükid ja värvige need polüuretaaniga. Lase põrandal kuivada üheks tunniks. Värvige mõnel muul polüuretaani kihil ja laske sellel ühe tunni jooksul kuivada. Korrake veel neli korda. Laske põrandal kuivada 24 tundi enne jalutamist.\nTehke faux pudipõrandaplaat, millel on kaks kontrastset värvi värvi. Esmalt libistage olemasolev maalitud põrand elektrilise lihvmasinaga. Puhastage põrand põhjalikult trinaatriumfosfaadi puhastiga ja pehme rätikuga. Laske põrandal täielikult kuivada.\nKandke 12-tollise võrgustruktuuriga põrandale mastikslint. Värvige iga teine ruut pimedas akrüülvärviga, kasutades pintslit. Laske värv kuivada neli tundi. Eemaldage mastiksriba. Kleepige maalitud ruudu servad ümber ja värvige ülejäänud ruudud heledate akrüülvärvidega. Laske värv kuivada neli tundi.\nKandke läbipaistva läikega kuivale polüuretaanile, seina servadega värvipritsiga ja suurel alal värvirulliga. Lase polüuretaanil kuivada ühe tunni jooksul. Korrake veel neli korda. Laske värv kuivada 24 tundi, enne kui kõndige seda.\nVärvige oma puitpõrand, et oleksite käsn ja akrüülvärviga sarnane marmor. Esmalt libistage olemasolev maalitud põrand elektrilise lihvimismasinaga. Puhastage põrand põhjalikult trinaatriumfosfaadi puhastiga ja pehme rätikuga. Laske põrandal kuivada vähemalt ühe tunni jooksul.\nKolmesse paberplaadile valage 1/4 klaasi kerge, keskmise ja tumeda akrüülvärviga. Lõigake merepõhja kolmeks tükiks kääridega. Loputage käsnad värvivärvidega ja käsna neid põrandal üles ja alla liikumiseks. Katke kogu põrand värvidega, segades marbleeritud efektiga värvivärve. Lase kätevärv kuivatada neli tundi.\nKandke polüuretaan põrandale, kasutades pintslit seina servadel ja värvirulliga suurtel aladel. Lase polüuretaanil kuivada ühe tunni jooksul. Korrake veel neli korda. Laske polüuretaanil kuivada 24 tundi enne põrandale kõndimist.\nAkrüülvärv kolmes värvitoonis\nKuidas Istutada Maapinnale Kukkunud Konteinerites\nMaple Vs Alder Köögimööbel


vidaXL taimelava, 30 x 30 x 80 cm, polürotang, must | vidaXL.ee\nvidaXL taimelava, 30 x 30 x 80 cm, polürotang, must\nKasvatage ja näidake meie polürotangist taimelavas lilli või taimi. Armas taimekast sobib suurepäraselt aeda või siseõue.\nVastupidavast veekindlast polürotangist taimekast on täiuslik lisa teie õuealale. Selle tihe punutud struktuur tagab sujuva viimistluse ja suurepärase stabiilsuse. Pottidesse saab hästi panna igasuguseid taimi ja lilli. Lisaks lisab terasraam taimekastidele vastupidavust ja stabiilsust. Õue taimekaste on lihtne niiske lapiga puhastada.\nMaterjal: polürotang, plast ja metall\nTaimekasti mõõtmed: 30 x 30 x 80 cm (P x L x K)\nPoti mõõtmed: 26 x 26 x 24 cm (P x L x K)\n1 x taimekast\n1 x lillepott


oksjonitööde tutvustus Oksjonitööd on üleval nii galeriis kui ka kodulehel. Oksjonitöödega saab lähemalt tutvuda E-Kunstisalongis neljapäeval, 24. novembril kell 17, mil neid kommenteerivad kun. . novembril kell 17, mil neid kommenteerivad kunstnik Jaan Punga ja kunstiajaloolane Kadri Asmer oksjonitööde tutvustus\nOksjonitööd on üleval nii galeriis kui ka kodulehel. Oksjonitöödega saab lähemalt tutvuda E-Kunstisalongis neljapäeval, 24. novembril kell 17, mil neid kommenteerivad kunstnik Jaan Punga ja kunstiajaloolane Kadri Asmer.\nOksjonitööd on üleval nii galeriis kui ka kodulehel Oksjonitöödega saab lähemalt tutvuda E-Kunstisalongis neljapäeval, 24 Oksjonitööd on üleval nii galeriis kui ka kodulehel. Oksjonitöödega saab lähemalt tutvuda E-Kunstisalongis neljapäeval, 24. novembril kell 17, mil neid kommenteerivad kun..


Online Terapeudi Koolitus\nViimasel ajal on järjest rohkem hakanud meieni jõudma artikleid teadlikus suhtes olemisest. Räägitakse teadlikust mehelikkusest ja naiselikkusest. Tähelepanu on hakatud pöörama sellele, millised on meile omased rollid ja kuidas need aitaksid meil olla harmoonilisemalt suhtes.\nKa minu ellu on naiselikkuse ja mehelikkuse teema viimastel aastatel väga tugevalt sisse jooksnud. Elu on mind sundinud järjest rohkem tähelepanu pöörama naiselikkuse teemadele, töötama naistega ja koolitama naisi. Minu elus on kätte jõudnud aeg, kus pean vaatama sügavale enda sisse ja küsima: mida naiselikkus üldse tähendab? Mida tähendab olla naine? Väga palju mõtlemisainet andis mulle Katrin Saali Sauli raamat „Naiseks olemise kunst“. Katrin kirjeldab imeliselt oma raamatus nelja naisearhetüüpi ja nende omadusi. Samuti toob ta välja arhetüüpide varirollid ning annab meile võimaluse ennast kõrvalt vaadata ja enda olemuse üle mõtiskleda.\nKuidas me oleme jõudnud maailma, kus mehelikud ja naiselikud rollid on täiesti vahetusse läinud? Mehed muutuvad järjest naiselikumaks ja naised järjest mehelikumaks. Meie paarisuhetele on selle mõju laastav! 50–70% abieludest lõpevad lahutusega. Koolis paarissuhet meile ei õpetata ja ka kodus pole paljudel meist häid eeskujusid võtta. Kahjuks tuleme sageli kodudest ja ühiskonnast, kus meil puuduvad nii eeskujud kui ka arusaam sellest, milline võiks olla üks harmooniline suhe, kus mees on mees ja naine on naine. Miskipärast peame kõige tähtsamaid asju elus – meheks, naiseks ja vanemaks olemist – õppima katse-eksituse meetodil.\nEt mõista paremini seda, kuidas oleme sellesse tagurpidi suhete maailma sattunud, parafraseeriksin David Deidat, kes ütleb, et tuleme viimastel aastasadadel suhtemudelist, kus mehed on macho-jobud ja naised allasurutud koduperenaised. Ehk siis väga pikalt olid naised tõepoolest allasurutud koduperenaise rollis. Patriarhaalses ühiskonnas võimutses mees. Meestele oli kõik lubatud ja naistele kõik keelatud. Naistele olid seatud reeglid ja kohustused ning ära võetud igasugune sõna-, mõtlemis- ja tegutsemisvabadus. Lisaks olid naised meestest täiesti sõltuvad ning jõulised ja dominantsed mehed kohtlesid neid ilma igasuguse austuse ja armastuseta justkui orje. Tõepoolest, abielu oli justkui orjapidamine. Tugevaid ja tarku naisi tembeldati nõidadeks ja põletati tuleriidal.\nÜhel hetkel hakkasid naised ennast sellest maailmast välja murdma, iseseisvuma ja tõestama, et nad on sama väärtuslikud kui mehed. Allasurutud koduperenaise rollist väljamurdmine on toimunud nii jõuliselt, et see on viinud naised totaalselt mehelikku energiasse ning pannud meid meestega võistlema. Ja just see toobki meie suhetesse rohkem tüli kui tasakaalu. Naised võtavad meestel nii-öelda munad maha ja meestel suuresti puudub austus naiste vastu. Puudub üksteise hoidmine ja toetamine, selle asemel on ärategemine ja eraldatus.\nPeaaegu iga suhe jõuab peale armumist võimuvõitluse faasi: suhtes on kaks meesenergias olevat inimest, kes kõigest väest üritavad teisest parem olla. Ilmselgelt ei vii selline suhtemudel kuigi kaugele: varem või hiljem kas annab üks alla või jätkatakse elu eraldi.\nMinu kogemus ütleb, et kõiki olukordi elus on võimalik parandada teadlikkusega. Lülitame autopiloodi välja, astume hetkeks sammu tagasi ja võtame täieliku vastutuse selle eest, mis meie suhtes toimub. Vaatame endale otsa ja küsime: kas ma olen selles suhtes oma õiges rollis või püüan ma olla keegi, kes ma oma loomult olema ei peaks?\nMilles seisneb siis naiselikkus? Naiselik naine ei võistle oma mehega. Ta on armastuse energias ja jagab seda oma lähedaste ja sõpradega. Armastus on miski, mis on igas naises olemas, see on vaid vaja enda seest üles otsida. Naiselik naine hoolitseb enda eest, oma vaimse ja füüsilise tervise eest. Ta teab suurepäraselt, mis on need asjad, mis teevad teda õnnelikuks ja toidavad tema hinge nii, et ta saaks särada. Naiselikus energias oleval naisel on emotsioonid, kuid ta võtab vastutuse nende eest endale. See ei tähenda, et kunagi poleks suhtes tülisid, aga vastutus meie enda sisemaailma eest ei lasu kellelgi teisel.\nNaiselik naine jagab oma naiselikku energiat partneriga: ta hoolitseb selle eest, et mehel oleks ilus ja puhas kodu, kuhu tulla. See ei tähenda jällegi, et naine kõik ise ära teeb – ka see, kui naine palkab selleks abilise, tähendab, et see on tema poolt korraldatud. Kui naise loomuses on süüa teha, siis paneb ta ka oma naiseliku energia ja armastuse söögi tegemisse, jagades seda mehega.\nNaiselik naine pakub mehele armastust, lähedust, intiimsust ja seksi. Ta teab, et kõige suurem kunst ja oskus on armastada ennast ning nii peegeldub see armastus ka kogu tema ülejäänud ellu. Naine oskab luua ja manifesteerida.\nMees annab naisele maja ja naine loob sellest kodu. Mees annab naisele seemne ja naine kasvatab sellest lapse. Mees annab naisele aia ja naine loob sellest imelise paradiisi. Naiselik naine teab, mis on tema suurim anne selles elus ja ta jagab seda rõõmsalt teistega.\nNaiselik naine hoiab ennast pidevas arengus ja kasvus. Ta teab, mis on tema piirid ja vajadused ja ta ütleb need julgelt välja. Naiselik naine ei lase domineerida hirmul, agressiivsusel, vägivallal. Ta teab, kui oluline on olla aeg-ajalt üksi, looduses ja laadida ennast. Tühjal ja väsinud naisel pole mehele ega ka maailmale midagi anda.\nNaiselik naine teab, kui oluline on mehele tema heakskiit, tema imetlus, tema austus – ja ta ei ole sellega kitsi. Ta on ühenduses oma naiseliku intuitsiooniga, ühe suurima kingitusega, mis meile on antud. Samuti on naiselik naine suurepärases kontaktis oma keha ja seksuaalsusega, kuid ei kasuta seksi kunagi manipuleerimiseks ega relvana. Naiselik naine oskab vastu võtta kingitusi, komplimente, armastust – omalt poolt kingib ta mehele oma südame ja lubab mehel enda eest hoolitseda.\nTerapeudi Kursuse II Moodul - Meie Suhted & Seksuaalsus\nTerapeudi Kursuse Esimene Moodul-Saame tuttavaks oma juurtega\nKes Loob Sinu Reaalsust?\nTel: 372 50 888 40\nemail: jayashivani 11@gmail.com\n© 2022 Jaya Shivani


Dvigateli salajane tootmishoone teeb ruumi Ülemiste City arendusele - Ehitusuudised\nÜlemiste City laiendusesks Suur-Sõjamäel, alustati 16 000 m² hoone lammutamisega, kus kunagi asus Dvigateli salajane metallitootmiskompleks.\n„Antud hoone lammutamine on Ülemiste City jaoks märkimisväärne sündmus, mille tagajärjel muutub linnak möödujatele oluliselt avatumaks ja atraktiivsemaks,“ rääkis Ülemiste Cityt arendava Technopolis Ülemiste ASi juhatuse esimees Gert Jostov.\n„Linnaku raudtee poolset külge müürina varjava ja pooleldi lagunenud hoone asemele on esialgu kavas rajada parkimisala laiendus, millega tekib linnakusse juurde ca 200 uut parkimiskohta. Edasised plaanid sõltuvad Ülemiste City värske arhitektuurikavandi järk-järgulisest valmimisest, kuid päris kindlat eesmärki, kes või mis seal tulevikus asuma hakkab, veel ei ole,“ lisas Jostov.\nJostovi sõnul on tegemist mahuka ja suhteliselt keerulise objektiga, mistõttu kestavad lammutustööd keskmisest kauem ja võivad aega võtta kuni pool aastat.\n„Hoone asub väga lähedal Suur-Sõjamäe tänavale ja liiklusohutuse tagamiseks oleme otsustanud suuremad lammutustööd läbi viia eelkõige öösiti ja nädalavahetustel,“ selgitas Jostov. „Lammutusperioodi jooksul võib tulla ette muudatusi Ülemiste City liikluskorralduses, näiteks suunatakse autode liiklemine öösiti Suur-Sõjamäe tänavalt ümber Lõõtsa, Valukoja ja Ääsi tänavale.“\nHoone lammutustööd kestavad kuni kuus kuud ja töidd teostab Purustaja OÜ.


Eesti ja India majandussuhted - New Dehli\n2020. aasta novembri seisuga on India Eesti kaubavahetuspartneritest 31. kohal, moodustades 0,3% kogu kaubavahetuskäibest (ekspordipartnerite seas 29. koht ja impordipartnerite seas 32. koht).\nIndiasse eksporditi 2020. aastal peamiselt mehhaanilisi masinad ja elektriseadmeid (51,6% ekspordist). Teiseks suurimaks ekspordiartikliks oli põhiliselt paberimass ja tooted sellest (puidutselluloos, pinnakatteta paber) (20,2%) ning kolmandaks puit ja puittooted (9,9%).\nIndiast imporditi 2020. aastal peamiselt mehaanilisi seadmeid ja elektriseadmeid (25,7%), metalle ja metalltooted (21,5%) ning keemiatööstuse ja sellega seotud tööstushaude tooted (16,8%).\nKaubavahetus Indiaga aastatel 2016-2020 11 kuud (miljon eurot):\n2016 70,8 33,9 104,7\n2017 57,7 32,8 90,5\n2018 86,4 31,8 118,2\n2019 54,2 45,6 99,8\n2020 11 kuud 61 27,3 88,3\nTeenuste väliskaubandus oli 2019. aastal viimase viie aasta kõrgpunktis, kuid 2020.aastal langes märkimisväärselt. 2020. aasta III kvartali teenuste ekspordi suuruseks Indiasse oli 5,7 mln eurot, moodustades 0,14% kogu teenuste ekspordist ja teenuste impordi suuruseks on 6,1 mln eurot, moodustades 0,19% kogu teenuste impordist.\nTeenuste eksport ja import Indias 2016-2020 9 kuud (miljon eurot):\n2016 2017 2018 2019 2020 9 kuud\nEksport 9,9 10 8,4 14,6 5,7\nImport 7,5 7,7 8,9 9,4 6,1\n(allikas: Eesti Pank)\n30.09.2020 seisuga oli India otseinvesteeringuid Eestisse summas 4,7 miljonit eurot, mis moodustasid 0,017% koguvälisinvesteeringute kogumahust. Aastaga oli India investeeringute maht suurenenud 18,7%. Peamiselt on Indiast investeeritud Eestisse hulgi- ja jaekaubandusse (31%) ning info ja sidesse (21,5%). Eesti otseinvesteeringute positsioon Indias on samal ajal ligi 2,6 miljonit eurot, mis moodustas 0,03% kõigist investeeringutest välismaal. Aastaga suurenes Eesti investeeringute maht Indias 21%. Eestist Indiasse on investeeritud töötlevasse tööstusse, kinnisvarasse ning info ja sidesse.\nÄriregistri andmetel on Eestis 2020. a septembri seisuga registreeritud 441 India osalusega äriühingut.\nIndia e-residente on 3 449 ehk 4,5% kõigist e-residentidest (8.riik e-residentide arvust) ning 570 neist on Eestis ettevõtte registreerinud.\nEesti Panga mobiilpositsioneerimise meetodil saadud andmetel tegid Eesti residendid Indiasse 2019. aastal ca 3,8 tuhat (2018. a ca 3,9 tuhat) külastust, millest suurem osa (95%) olid mitmepäevased.\nIndia residendid tegid Eestisse 2019. aastal üle 32 tuhande külastuse, mis on 2 korda rohkem kui 2018. aastal (ca 15,4 tuhat külastust).


Ülikooli saalis jagati Eesti GP-6 punkte - TRIITON\nÜlikooli saalis jagati Eesti GP-6 punkte\n17. apr. 2022 stonewood Leave a comment\nEesti sulgpallurite GP-sarja kuues võistlus peeti aprillikuu kolmandal nädalavahetusel Tartus, ülikooli spordihoones. Sulgedega palli löödi nagu ikka neljas liigas.\nMeeste üksikmängus saavutas Karl Kert (Veeriku Badminton) neli võitu ning kõik need tulid geimigi loovutamata. Finaalis sai tartlane jagu Mario Kirismast (TSKeskus) 21:15, 21:7. Poolfinaalis mängis Kert üle tänavuse Läti meistri meespaarismängus Artūrs Akmensi 21:12, 21:15. Kirisma kindlustas endale finaalikoha 21:13, 21:14 eduga soomlase Samu Kaasineni üle. Triitoni mängijate laeks jäi Anton Beriku jõudmine veerandfinaali (kaotas seal kolmes geimis Akmensile).\nMeeste paarismängus juhtus nii, et esimene asetus oli… naispaaril! EM-iks valmistuvad Kati-Kreet Marran ja Helina Rüütel (Triiton) otsustasid end proovile panna meeste konkurentsis ning paigutati tabelisse selle mänguviisi esinumbritest Kristjan Kaljurannast ja Raul Käsnerist ettepoole. Eksperiment piirdus siiski ühe mänguga, sest avaringis vabad olnud Marran ja Rüütel kaotasid veerandfinaalis Mario Kirismale ja Robin Schmalzile (TSKeskus) 13:21, 16:21. Tallinlased jäid pidama poolfinaali, kus Karl Kert (Veeriku Badminton) ja Kristjan Täherand (Tondiraba SK) jäid nende vastu peale 15:21, 21:14, 21:15.\nKaljurand ja Käsner jõudsid finaali kahe 2:0 võidu toel, esikoha pärast tuli aga heidelda kolm geimi. Esimeses jäi TÜASK-i paar peale 21:19, teise võitsid Kert ja Täherand 21:18. Kolmas geim lõppes siiski Eesti meistrite võiduga 21:16. Veerandfinaali mängisid Tauri Kilk ja Mihkel Talts ning Anton Berik ja Mikk Õunmaa, lohutusturniiri võit (ja üheksas koht) kuulus Andrei Schmidtile ja Hugo Themasele.\nRaul Käsner sai teise esikoha koos Kati-Kreet Marraniga. Valitsevad Eesti meistrid võitsid segapaarismängu finaalis esimese asetusega Mario Kirisma ja Helina Rüütli 21:19, 21:18. Mõlemad poolfinaalid seevastu vältasid kolm geimi. Kirisma ja Rüütel said jagu meistrivõistlustel tänavu pronksi teeninud Kristjan Kaljurannast ja Hannaliina Pihost 21:18, 15:21, 21:13, Käsner ja Marran aga Oskar Männikust ja Ramona Üprusest (TÜASK) 22:24, 21:18, 21:16. Mihkel Talts (Triiton) ja Kertu Margus (TÜASK) lõpetasid seekord veerandfinaalis nagu ka Hugo Themas ja Marelle Salu.\nKati-Kreet Marran ja Raul Käsner. Foto: Oleg Harchenko / ESPL\nNaiste üksikmängu finaal oli rahvusvaheline, sest Eesti tänavuse hõbeda Helis Pajuste (Triiton) vastu astus Läti tänavune meister nii üksik- kui paarismängus Anna Kupča. Finaal oli tasavägine, kuid mõlema geimi lõpp õnnestus tartlannal paremini – 22:20, 21:18. Poolfinaalis oli Pajuste alistanud klubikaaslase Marelle Salu 21:13, 21:9, Kupča mängis 21:16, 21:6 üle Ramona Üpruse (TÜASK). Lohutusturniiri võitis (ja sai viienda koha) Elisaveta Berik (Triiton).\nKa naiste paarismängus oli finaal Eesti versus Läti ning taas jäi peale Eesti. Hannaliina Piho ja Sale-Liis Teesalu (TÜASK) lõid Kupčat ja Annija-Rulle Titavat 21:18, 21:13. Piho ja Teesalu olid poolfinaalis raskes mängus saanud jagu Andra Mai Hoopist ja Ramona Üprusest (TÜASK) 14:21, 21:7, 22:20. Viimased omakorda mängisid veerandfinaalis auti teise asetusega Emili Pärsimi ja Marelle Salu (Triiton) 21:6, 21:17. Kaheksa parema sekka pääsesid ka Johanna-Vilet Meier ja Krisliin Rohtla.\nMeeste üksikmängus võidutses Tauri Kalmet (TÜASK), kes poolfinaalis alistas ainsa Triitoni mängijana play-offi pääsenud Art Richard Müürsepa 19:21, 21:6, 21:17. Naiste üksikmängus olid esikolmikus vaid triitonlannad, finaalis võitis Annabel Rohtla 21:17, 21:17 Romili Vaki. Kolmas oli Meribel Rohtla. Paarismängus saatis edu Rohtla õdesid, esikohamängus olid nad paremad Laura-Liis Kalest ja Mia Sakariasest 21:17, 21:19. Kätrin Lepp ja Mariliis Salumaa võitsid alagrupis kolmest kohtumisest kaks, Kaisa Liis Lepp ja Romili Vakk ühe.\nMeeste paarismängus võidutses Soome paar Samu Kaasinen – Kaiwen Li. Finaalis loovutati Oliver Leppikule (TÜASK) ja Sten Rääbisele (Triiton) geimides vastavalt 16 ja 7 punkti. Imre Hansen (TÜASK) ja Alexander Raudsepp (Triiton) said kolmanda koha. Segapaarismängus saatis edu Raudseppa ja Johanna-Violet Meierit (TÜASK), finaalis võideti Tanel Talts (Tallinna SK) ja Riina Täht (Võru SK) 21:15, 21:17.\nMeeste üksikmängus jäi esikoht ülikooli spordiklubi mängijale Oliver Leppikule. Finaal Keshav Nagpali (Triiton) vastu vältas kolm geimi ja lõppes 21:13, 17:21, 21:16. Nelja parema sekka mängis end ka Emil Tiivel (Triiton), kes poolfinaalis kaotas kolmes geimis Leppikule. Veerandfinaali jõudsid välja veel Marten Põder ja Karl Jonas Lõhmus.\nPaarismängus võidutsesid Marten ja Priit Põder. Triitoni paar võitis mõlemad sõelmängud kolmes geimis. Poolfinaalis oldi kindlamad Martin Möllerist (Triiton) ja Matt Redfearnist (Veeriku Badminton) 25:23, 14:21, 21:12, finaalis esimese asetusega Karl Aksel ja Marko Männikust (Nõo SK) 13:21, 21:8, 21:15. Martin Kajandi (Triiton) ja Erkki Varrik võidutsesid alagrupis kahe vastase üle.\nNaiste üksikmängus teenis turniirivõidu Liispet Leemet (Triiton) 21:17, 21:10 eduga klubikaaslase Kaisa Liis Lepa üle. Anette Arak ja Kertu Kurg võitsid alagrupis kaks vastast, Carmella Krislin Kruus ühe. Paarismängus sai lõpuks esikohaga tasutud ka lätlannade võistlusreis lõunanaabrite manu, sest Paula Mackevica ja Anete Priedniece võitsid finaalis Terje Araku (TÜASK) ja Kristi Kuuse (Veeriku Badminton) 23:25, 21:18, 21:14.\nSegapaarismängus kuulus turniirivõit Veeriku paarile Siim-Oskar Liivla – Emma Themas. Otsustav mäng Oliver Leppiku (TÜASK) ja Alla Roosimäe (Veeriku Badminton) vastu võideti 21:11, 21:15. Oskar Laanes ja Kaisa Liis Lepp võitsid alagrupis kaks vastast.\nMeeste üksikmängus jäi kaotuseta Mikk Jaaniste (TÜASK), viimasena pidi tema 21:11, 21:4 paremust tunnistama Tauri Jõudu (Veeriku Badminton). Romet Kurrikoff jõudis poolfinaali. Teise esikoha vormistas Jaaniste endale koos Karl Leonard Saarega paarismängus, kus viie paari turniiril võideti kõik neli vastast. Kaspar Kaasik ja Karl-Markus Kasekamp olid neljandad. Segapaarismängus oli Jaaniste paariliseks Rene Helen Saar ning jälle ei saanud keegi nende vastu – kolm võitu kolmest mängust.\nNaiste üksikmängus võidutses Jaaniste klubikaaslane Liis Tamberg, kes finaalis mängis Marri Lankovi (Triiton) üle 21:7, 21:12. Alagrupis kogusid Amalia Leškina ja Katarina Pärli kaks võitu. Paarismängus saatis triitonlannasid täisedu, sest hõivati kogu pjedestaal. Esikoha said Hanna Karileet – Simone Nairis, järgnesid Carmella Krislin Kruus – Ilona Roogsoo ja Kristina Krit – Katarina Pärli.\nEesti GP-6 turniiritabelid\n← Helis Pajuste piirdus Hollandis avaringiga\nRoogsoo ja Joost mängisid end Belgias esikaheksasse →


Kolimisstress - Kai pimeduses kobamas\nKai teisipäev, 13. oktoober 2015 2 kommentaari kolimine , kurb , kuri , masendus , mees , minust , mu koduke on tilluke , mure , paanika , pime , stress , suhted , Tartu , tegemised / tegevused , tervis Edit\nMa vihkan kolimist või oleks õigem öelda, et ma vihkan sellega seonduvaid protsesse ehk pakkimist. Kuna mina ööbisin eile viimast korda selles Tartu üürikas, siis pidin täna vähemalt oma isiklikud esemed kokku pakkima. Ma absull ei viitsinud, sest mul tekib alati segadus, et kuhu ma mingid asjad panema pean. Jaah, kõiksugu targad käsiraamatud õpetavad, et paki sarnased asjad pappkasti ja kleebi silt peale, et mis rämps seal sees on, aga...\nMeil pole ilmselgelt nii palju pappkaste, kui meil on kola\nKuna mina olen see, kes tegeleb uues korteris asjade lahtipakkimisega ja nendele koha leidmisega, siis pole mul nende siltidega väga midagi peale hakata. Ja iga karbi ja kotiga joosta Joosepi juurde, et uurida, mis sildil kirjas, siis esiteks on see mõttetu ajakulu ja teiseks saadaks Joosep mu üsna pea pikalt :D\nOkei, tegelikult need kõik on idiootsed vabandused, sest ma olen pinges ja siis ma üritan leida mingisuguseid häid vabandusi, miks mitte asju pakkida ja lihtsalt tõmmelda. Mind ärritabki see, et ma ei saa korrektselt asju teha- nii nagu need kolimise käsiraamatud ütlevad (kui üldse on selliseid raamatuid olemas...aga ma arvan, et no kindlasti on, sest tänapäeval on ju igasugu käsiraamatuid). Mul on täielik stress, sest eile õhtul läks mul veresuhkur selle kolimisjama peale madalaks ja siis ma sõin kommi ja no ikka peaaegu terve paki sõin ära. Hommikuks oli loomulikult mu veresuhkur kuskil kosmoses. Ega midagi, siis pidin intsu süstima, et suhkrutase saada normaalseks, kuid siis poole pakkimise ajal tundsin, et raisk, jälle läheb madalaks (nagu paremat aega ei tahtnud need veresuhkrud leida oma trikitamisteks või?).\nIgatahes selle kolimisega oleme me mõlemad Joosepiga nagu kaks närvihaiget, kes on kuskilt psühhiaatriakliinikust jalga lasknud. Täna näiteks, enne pakkima asumist, rääkis Joosep mulle mingisugust tähtsat juttu ja siis kukkus minu nutifon vahele seletama, sest keegi saatis samal ajal mulle Messengeri teate. Loomulikult segas see Joosepil mõttekäigu ära, mida tahtis rääkida ja kukkus õiendama, et koguaeg, kui tema tahab minuga suhelda, siis muliseb minu telefon vahele. Jah, okei, ma saan aru, et tegelikult see ongi häiriv, kui mingisugune kõnesünt möliseb vahele, aga mina...ega mina ei võtnud seda Joosepi lauset niimoodi, et kuule, äkki paneks telefoni hääletuks vms. Mina plahvatasin, sest ma võtsin seda ikka väga isiklikult ja ütlesin, et no sorry, et ma olen pime ja et mu abivahend kõneleb. See oli selline esimene ärritus. Teine ärritus tuli veits hiljem...pakkimise käigus. Nimelt, kui pakkimise ajal läks taas mul suhkur madalaks, siis ütles Joosep, et ma tegeleksin selle probleemiga, sest muidu peab tema kiirabiga tegelema. Mulle kõlas see muidugist nii, et vaene mees, näe ta peab mingi mõttetu lisakohustusega tegelema. Mina tundsin sel hetkel, et vägev, nüüd olen ma süüdi, et olen diabeetik ja pime ja põhjustan sellega lisakohustusi ja siis ma vihastasin ja olin täielik tulehark. Joosep muidugi nii ei mõelnud, sest pärast klaarisime ära, aga no mulle kõlas see täpselt nii, et viuviu, pean mingite mõttetute asjadega tegelema...ma oleks tahtnud kuulda, et ütleb a la: "Kallis, ma ei soovi, et Sul hakkaks nii halb, et peame Sulle kiirabi kutsuma."\nNo, et ma ei tunneks, et kiirabi kutsumine on tülikas, vaid et muretseb ikka minu pärast. Ma olen veendunud, et oleks saanud paremini seda mulle öelda. Igatahes Joosep sai mu käest paar litakat ka kirja, kui tuli mind rahustama...lihtsalt liiga vara tuli (ma muidu ei ole nii vägivaldne, ausõna). Pärast maksahaakide jagamist hakkasin ma veel nutma ka suurest pingest, aga pärast hakkas natuke kergem. Ei, ma tean, et ma kõlan ebanormaalselt, AGA ma lihtsalt ei suuda sellele kõigele mõelda. Tahan, et see õudus oleks juba möödas, kõik asjad lahti pakitud ja omal kohal ning ebavajalik kola koos muu rämpsuga prügimäel.\nAnonüümne 14. oktoober 2015 11:39\nKullake, Sa muidu alati nii positiivne ja Sinu Joosep ka! Äkki teed nüüd nii, et kui miski viltu kisub, siis süüdistad mind ja sõimata võid ka, kohe koledate sõnadega. Ma olen valmis seda vastu võtma. Anna aga tuld!\nKai 14. oktoober 2015 13:14\nKas Sa tõesti arvad, et see räuskamine ja sõimlemine aitab? On Sul aimu, mida ma pean üle elama praegu? Ma tahaksin juuksed endalt välja kiskuda ja teistelt ka (eriti Sinult) ja siis kõikidele kolimiskastidele tule otsa panna ja...\nKas niimoodi või? :D\nAitäh, mul hakkas igatahes parem...vähemalt praegu :D\nEsimene troll Joosepi poolt meie uues kodus\nKas tegu võis olla petturiga?\nMinu kaasvõistlejate parimad palad\nUus amet- uksenumbri poleerija\nJuhtkoer annab mulle iseseisvuse\nSoolakast mõtteid ja jutte\nOhkimisest, ähkimisest ja vingumisest\nHullumeelne päev, mis lõppes verise rünnakuga\nKolimisjutte vol. 1\nOmg naised, kas te jälgite ka üldse oma kõnnakut?!?\nMilline on üks õige magamisase?\nNiisama Soome reisust muljeid\nUni on püha\nKolimisjutte: hirmudest, elevusest ja pangalaenust\nÄra muretse, Kallis, ma päästan Su siit välja\nMul hakkab varsti pea sellest valutama, et mul on ...\nKärbes Pedro päästmine\nNatuke kõigest ja samas mitte millestki erilisest\nSünnipäevad ja solvumised\nMõni mees on täielik värdjas


Elanikkonna kahanemine ja vananemine esitab väljakutseid\nArtikkel ilmunud ajalehes Regi. Autor Andres Levald.\nEestile on omane looduslähedus ja elukeskkonna mitmekesisus, elamiseks sobiva maa rohkus ja tihe teedevõrk. Ühtlasi oleme kahaneva ja vananeva rahvastikuga riik, mis samal ajal nii linnastub kui ka ääremaastub.\nPrognoositavalt väheneb Eesti elanikkond 2040. aastaks umbes 100 000 elaniku võrra. Vähenemine ei toimu aga ühtlaselt kogu Eestis. Üksnes Harju- ja Tartumaal on linnadesse koondumise tõttu ette näha nappi elanike arvu kasvu. Seevastu Järva- ja Hiiumaal võib kahanemine olla isegi üle 30 protsendi. Ülejäänud maakondades jääb see valdavalt 20–30 protsendi vahele.\nSamal ajal kasvab üle 65-aastaste inimeste osakaal tänapäevaga võrreldes osas maakondades (Hiiu, Valga, Ida-Virumaa) kahekordseks ja läheneb 40 protsendile elanikkonnast. Noored lähevad linnadesse, nii mõnedki lahkuvad Eestist. Rahvastikupüramiidi teravik suundub tasapisi allapoole.\nKuid inimesed on kõige väärtuslikum vara, mida hoida. Inimeste põhivajaduste rahuldamist mõjutab elukoha, hariduse, teenuste ja vaba aja veetmise võimalusi pakkuv asustussüsteem. Samuti töökohtade olemasolu ja teenuste kättesaadavus kas kodukohas või selle lähiümbruses.\nPlaneeringute hierarhias kõige kõrgemal asuv üleriigiline planeering «Eesti 2030+» on seadnud peamiseks arengueesmärgiks tagada elamisvõimalused Eesti igas asulas. Meie hõredalt asustatud maal, kus elab keskmiselt vaid 29 elanikku ruutkilomeetril, ei ole kuigi lihtne seda teha.\nMõistlik on õppida ka teiste riikide kogemustest. Häid võrdlusmomente pakub näiteks Soome või siis Saksamaa idaosa Saksi liidumaa, asustustihedus on neis vastavalt 18 ja 220 elanikku ruutkilomeetri kohta.\nSiseministeeriumi planeeringute osakond ja Eesti Planeerijate Ühing sõlmisid koostööleppe, et õppida tundma kahaneva rahvastiku tingimustes toimuva planeerimise parimaid praktikaid ja tutvustada neid Eestis.\nAlustuseks tehti 14.–17. aprillini kahekümne osalejaga õppereis Saksi liidumaale. Leipzigi maateadusinstituudis (Leibnitz-Institut für Länderkunde) anti ülevaade Saksamaa rahvastiku prognoositud arengust ja sellega arvestamisest asustussüsteemi planeerimisel.\nLeipzigist jätkas rühm reisi regionaalrongiga Grimmasse. Seal saime näha, kuidas linn, mida Saksamaa taasühinemise järel iseloomustas pankrotistunud tööstus ja kahanenud elanikkond, on võitnud ühinemisest ümbritsevate küladega. Planeerijaid võtsid vastu ka Meißeni ja Lommatzschi linnapea, kellega arutati erineva suurusega kohalike omavalitsuste koostöö eeliseid ja probleeme.\nEsinduslikul arutelul Saksimaa siseministeeriumis Dresdenis vahetasid Eesti planeerijad mõtteid regionaalplaneerimise, demograafilise arengu ning maapiirkondade ruumilise arengu teemadel. Järgnes jutuajamine Bautzeni linnavalitsuses ning tutvumine Ülem-Lausitzi planeerimisega.\nUudsena mõjus kolme eraldi paikneva linna – Bautzeni, Hoyerswerda ja Görlitzi – koostöö, et ühiselt täita kõrgema tasandi keskuse ülesandeid. Need linnad on teadvustanud endale piirkondliku koostoimimise ja ühise turunduse vajadust.\nÕppereisile järgnes 7. mail rahvusvaheline seminar „Ruumiline planeerimine kahaneva elanikkonna tingimustes″ Tallinna Ülikoolis. Lisaks planeerimisasjatundjatele Saksamaalt (maastikuarhitekt-linnaplaneerija Ernst Panse) ja Soomest (professor Juha Kotilainen) tutvustas kahaneva rahvastikuga ümbruskonnas toimetuleku kogemusi Poola suurlinna Lodźi linnaplaneerija-arhitekt Lukasz Pancewicz. Eestit esindas Valga linnaarhitekt Jiří Tintěra, kes rääkis piirilinna Valga võimalustest teel tulevikku. Seminar lõppes töötubadega ja järgmisel päeval peetud kokkuvõtva aruteluga siseministeeriumis.\nKindlasti tuleb leida lahendus, kuidas tagada asustuse kompaktsus keskustes, et toetada kogukondade teket ja lävimist. Üle peab vaatama ka nn põllukülade planeeringud, mis tihtipeale ei ole ellu viidud nii, nagu esialgu kavandatud.\nSamuti on kahaneva ja vananeva ühiskonna kohustus kestma jäämiseks toetada noorte toimetulekuvõimalusi, et hoida ära olukorda, kus nad on töö või teenuste otsingul sunnitud oma kodukohast lahkuma. Selle eelduseks on valmisolek ühiselt tegutseda kõigil tasanditel.\nKuidas seda kõige mõistlikumalt teha, vajab veel ühist arutamist. Koostöös planeerijate ühinguga valmivad juuni lõpuks üldised soovitused kahaneva rahvastiku tingimustes tulevikku suunatud planeeringute koostamiseks.\nJiří Tintěra, Valga linnaarhitekt\nTeadmine, et Eesti ühiskond kahaneb ja et kahanemise mõju on piirkonniti väga erinev, on meil üldiselt olemas. Puuduvad aga teadmised, mida selle keerulise ja kompleksse probleemiga ette võtta. Selleks on välisriikide kogemused olulised.\nSeminar „Ruumiline planeerimine kahaneva elanikkonna tingimustes” oli Valga linnavalitsuse silmis väga tänuväärne ettevõtmine. See oli minu teada esimene üritus, kus riik korraldas elanike arvu kahanemisega seotud probleemide arutelu. Seminaril osalejatel (peamiselt Eesti planeerijatel) oli võimalus tutvuda Soome, Saksamaa ja Poola kogemustega.\nTeiste kogemused aitavad meil mõista, et sarnased protsessid toimuvad ka mujal Euroopas ja me ei ole nendega silmitsi seistes üksi. Seminari eesmärk ei olnud ega saanudki olla kõnealuse teemaga seotud probleemide lahendamine. Laiema arutelu stardipauguna oli see aga väga tähtis.