Tulp ja tulp: juuni 2020\nSee habenelk on minu miinimumi nimekirjas. Ma pole vist ühtegi teist lille nii kaua vahtinud.\nSildid: Aed, Habenelk, Suvi\nSildid: Aed, Roosid, Suvi\nFöljeton: Riigipuugid (täpsustatud)\nKäisin hiljuti Rannu-Jõesuul jalutamas ja ühe vanajõe kõrgemalt kaldalt leidsin kohvri. Kuivas kulus vedelesid ka venekeelse tekstiga viinapudel ja hulk pandimärketa õllepurke, milledesse suitsukonid topitud. Kohvris oli üks mapp ja neli leivaviilu kilekotis ja pilve pildiga T-särk. Leib oli veel värske - sellist kahvatut värvi haput vesist vormileiba Eestis ei müüda. Kohver lõhnas tugevalt hapu leiva järgi. Mapi vahele oli kogutud materjali Keskkonnaagentuuri kohta. Materjal oli kolmes keeles - netitõmmised inglis- ja eestikeelsed, kommentaarid kolmandas keeles. Kommentaarid tõlkisin ise, esitan tõlke punase värviga.\nAimé de Aleron (vasakul) koos keskkonnaministriga. De Aleronile meeldib piltidele jääda; tavaliselt asetseb tikksirgelt teiste juures väikse vahemaaga, on ise lahkesti pildile astunud. Lakei.\nKeskkonnaagentuuri direktor Aimé de Aleron: "Kõik on omavahel seotud, kõik on üks ökosüsteem: see, kui Eestis on elu lill, ei tähenda, et kusagil maailma otsas ei võiks olla kannatusi ja eluks sobimatuid tingimusi, ja sellest tuleb olla teadlik. Tasakaalu loomine peaks olema nii igaühe kui ka meie kõigi ühine pealisülesanne. Need, kes praegu otsustavad, peavad teadma, miks, mille põhjal ja mida nad otsustavad. Ja et see otsus mõjutab meie keskkonda väga kaua."\nKõned on üldsõnalised: "Maailma rahvastik kasvab", "Kliima muutub." "Eriline aeg."\nPeamine mure on mainekujundus - õige info edastamine:\nOotame oma meeskonnaga liituma kogenud KOMMUNIKATSIOONIJUHTI, kes arendaks Keskkonnaagentuuri kommunikatsiooni-, mainekujunduse- ja turundustegevusi.\nSiin toon ära näite Keskkonnaagentuuri kahepalgelisest stiilist:\nKiri Keskkonnaagentuuri Facebook'i seinal:\nEestimaa Looduse Fond avaldas täna õhtupoolikul oma Facebook'i lehel postituse, milles väitis, et Keskkonnaagentuur on erinevaid algandmeid "huvitavalt" muutnud ja "võlgneb avalikkusele selgituse."\nTõsi on see, et Keskkonnaagentuur kogub erinevaid keskkonnaandmeid. Andmete kogumiseks ja mõõtmisteks on olemas konkreetsed metoodikad, mille taga omakorda on teadus. Seda ei tehta suvaliselt ja kindlasti ei tegele Keskkonnaagentuur nende andmete "huvitavalt" muutmisega.\nAndmed on andmed, arvutused on arvutused ja tuleb eristada andmeid ja nende põhjal tehtud järeldusi. ELF postituses on nende eristamine natuke valesti läinud.\nMis puudutab arvutusi ja andmeid, siis me selgitame küsijatele nii andmeid kui nende kogumise metoodikaid väga hea meelega ja vajadusel ka põhjalikult, sest pealiskaudsusega kaugele ei sõida.\nEsmajoones peakski meie käest keskkonnaandmeid ja nende kohta selgitusi küsima. Kui üks telefonikõne selgust ei toonud, siis tuleb küsida veel, mitte väheseks jäänud arusaamise pinnalt hakata looma konstruktsioone. On näotu postitada reede õhtul "ilmselt" stiilis väiteid ja väita, et keskkonnaagentuur võlgneb avalikkusele selgituse...\nEt kiirkorras reageerida, sotsiaalmeediasse kohases formaadis, siis rõhutame üle, et andmeid ei ole keegi meelevaldselt, "huvitavalt" või kellelegi sobivamas suunas muutnud.\nMis konkreetset ELFi postituses käsitletud raiemahtude teemat puudutab, siis prognoose ja arvutusi tehakse erinevate stsenaariumite jaoks ja on erinevad mudelid. Kusjuures informatsioon nende erinevate stsenaariumite kohta on keskkonnaministeeriumi kodulehel avalik.\nKa meetodeid on erinevaid, kuid seepärast peabki küsima alati seda, mis on mingi arvutuse või töö eesmärk, st mis valguses keegi mingis uurimistöös hinnanguid annab. Aga see, milline on lõpuks näiteks optimaalne raiemaht, see on valikute küsimus ja seda ei otsusta keskkonnaagentuur.\nEt lühidalt ja natuke konkreetsemalt vastata kirjutises viidatud uurimistööde kohta, siis tegemist on kahe erineva tööga, millel olid erinevad eesmärgid. Ühte tehti kitsalt kliimamuutustega kohanemise arengukava raames ja teist metsanduse arengukava arengustsenaariumite mõjude hindamiseks - seda neljas erinevas valdkonnas ja 9 erineva eesmärgi/tegevuse mõju hindamiseks.\nCambridge’i ülikoolilt telliti raport mitte metsanduse arengukava, vaid kliimamuutustega kohanemise arengukava rakendamise raames. Ja raporti peamine eesmärk oli anda ülevaade kliimamuutuste ja metsade seosest ning ka Eestile neid seoseid projitseerida. See tähendab, et raiemahtu analüüsiti eeskätt sellest vaatest, mis puudutab süsiniku optimaalset sidumist ja talletamist. Töö järeldustes on arvutuslikel stsenaariumitel väga suur roll ning selles kasutati kõige viimast teadmist, mida on kasutatud ka LULUCFi arvestuskava juures (viimane versioon valmis aastavahetuse paiku).\nSEI Tallinnalt oli tellitud hoopis teine töö, mis puudutas metsanduse uue arengkava arengustsenaariumite mõjude hindamist ning seda erinevatest vaadetest - kusjuures Keskkonnaministeeriumile esitatud töö ei vastanud lähteülesandele. Metsanduse arengukava arengustsenaariumid puudutasid ka raiemahtu ja süsiniku sidumist, kuid selles oli palju rohkem erinevaid eesmärke/tegevusi, mille mõju tuli hinnata.\nSEI Tallinna töö valmimise ajal oli Keskkonnaagentuuril võimalik anda kasutada vaid varasemad raiestsenaariumid - kuid see ei olnud ka selle töö peamine osa. Lisaks kasutati selles töös ekspertide hinnangul põhinevat meetodit, mitte arvutuslikku meetodit. Muuseas ei olnud töö ülesanne välja tuua ka soovituslikku raiemahtu.\nVõimalikult täpsete tulemuste saavutamiseks vaatab Keskkonnaagentuur oma metoodikaid pidevalt üle ning täiendab uute teadmiste valguses, kuid süüdistada agentuuri (alg)andmetega manipuleerimises on üsna näotu.\nLühidalt - kui miski jääb arusaamatuks, siis palun kirjutage Keskkonnaagentuurile, küsige ja me selgitame.\nIlusat nädalavahetust ja meeleolukat Vabariigi aastapäeva!\nHea Keskkonnaagentuur! Tõepoolest on reede õhtu juba käes ja aeg aruteluks hiline. Me ei süüdistanud teid andmetega manipuleerimises ega "huvitavamaks" muutmises. Blogipostituse mõte oli selgitada avalikkusele, millistest lähteandmete muutumisest tulenevalt on nendes kahes raportis saadud raiemahu arvud sedavõrd erinevad. Ja teil palusime ka avalikkusele selgitada selle taga olevat metoodika erinevust.\n18.3.20 vastas Keskkonnaagentuur ELF-i kolmele küsimusele kirjaga, aga avalikus vormis seda teha ei soovinud, mis on vastuolus roheliseks joonitud tekstiga, selline käitumine näitab Keskkonnaagentuuri kahepalgelisust ehk vassimist. Aga siin nende kiri on - esitatud küsimustele vastuseid ei anta, retsensioon kollasega joonitud kirjas:\n18.03.2020 nr 8-16/20/456-2\nKüsimused erinevates töödes kasutatud prognoositabelite kohta\nEsitasite kolm küsimust seoses puidutagavara prognoosides kasutatavate erinevate metoodikate kohta. Vastame neile.\n1. Millise metoodikaerinevuste tõttu erinevad olulisel määral puidutagavara muutuse prognoosid erinevate raiestsenaariumite korral Keskkonnaagentuuri ettekandes ja töödes, mida on esitletud arengukava huvirühmade ja juhtkogu koosolekutel ning kasutatud erinevates töödes järelduste tegemiseks?\n2. Millised kaalutlused on olnud määravad selles, et üht metoodikat on otsustatud eelistada?\n3. Kas nende kaalutluste argumentide kohta on ka retsenseeritud tööde viiteid, millega on võimalik tutvuda?\n1. Tuleviku metsa puidutagavara prognoosimisel kasutati varem nn. „hektaritagavarade meetodit“. Selleks arvutati SMI (statistilise metsainventuuri) andmetel puistute 10 aastaste vanuseklasside hektaritagavarad enamuspuuliikide ja boniteediklasside lõikes. Metsa tagavara leidmiseks korrutati vanuseklassi hektaritagavara läbi vanuseklassi pindalaga ning tulemused summeeriti. Tagavara hindamisel tulevikus kasvatati metsa vanust (näiteks saab mets 10 aastaga 10 aastat vanemaks, raiutud metsa vanus „kukub“ nulli), kuid vanuseklasside hektaritagavarad jäid muutumatuks, seda ka pikemaajaliste prognooside korral. Reaalsuses on aga metsa kasv pidevalt paranenud, põhjuseks klimaatilised tegurid (temperatuur, CO2), metsakuivendus kuid ka metsa majandamise võtted. Seetõttu suurenevad ka metsa hektaritagavarad, sama vana mets on suurema tagavaraga kui minevikus ja tulevikumets on suurema tagavaraga kui praegu. Seega võib eeldada, et meetod hindab tulevikumetsa tagavara tegelikust väiksemaks. Kindlamalt saab seda väita lühiajalisemate prognooside (kuni 30 aastat) korral. Kas metsa kasvu kiirenemine jätkub ka kaugemas tulevikus, on praegu sisuliselt võimatu prognoosida, näiteks pole teada tuleviku kliimamuutuste mõjud.\nTeist meetodit võib nimetada „tagavara muudu meetodiks“. Varem seda meetodit kasutada ei saanud, sest puudusid usaldatavad andmed metsa juurdekasvu kohta. Viimaseid on saadaval alates aastast 2015, peale SMI metoodika uuendamist. Selle meetodi korral kasutatakse hektaritagavara asemel metsa tagavara muutu (juurdekasv miinus looduslik suremus), seda enamus-puuliikide ja boniteediklasside lõikes. Kõigi metsade tagavara muut leitakse, kui vanuseklasside tagavara muut korrutatakse läbi vanuseklaaside pindalaga ning tulemused summeeritakse. Lisaks looduslikele teguritele (juurdekasv ja suremus) avaldab metsa tagavarale väga olulist mõju raie. Metsa tagavara prognoosimisel liideti eelmise perioodi tagavarale järgmise perioodi (10 aastat) tagavara muut ja lahutati selle perioodi ennustatav raiemaht. Kui raiemaht ületab tagavara muudu, siis metsa tagavara väheneb, vastupidisel juhul suureneb. Sellegi metoodika puuduseks on asjaolu, et prognoosime metsa tulevikutagavara tänapäeva näitajatega. Arvutustes kasutatavad tagavara muudu numbrid on samad olenemata sellest, kui pikk on prognoos. Tegelikkuses on mets pidevas muutuses ja muutuvad ka seda iseloomustavad näitajaid. Selle metoodika täpsust ja tulemuse „suunda“ on keeruline analüüsida, sest kasutatavaid muutujaid on mitu. Vanuseklasside jaotus on mõlemal metoodikal sama, kuid esimeses metoodikas kasutatakse arvutustes nendele lisaks ainult hektaritagavarasid, siis teises meetodis juurdekasvu, suremust ja raiemahtu, viimast veel erinevate raieliikide viisi.\nKüsimus on: Millise metoodikaerinevuste tõttu erinevad olulisel määral puidutagavara muutuse prognoosid erinevate raiestsenaariumite korral Keskkonnaagentuuri ettekandes ja töödes, mida on esitletud arengukava huvirühmade ja juhtkogu koosolekutel ning kasutatud erinevates töödes järelduste tegemiseks?\nVastus ei sisalda midagi küsitud erinevuste põhjuste kohta - puidutagavara muutuse prognoosimisel erinevate raiestsenaariumite korral. Räägitakse ainult tagavara hindamise kahest erinevast metoodikast (Mis põhimõtteliselt peaks andma tagavara osas enamvähem sama tulemuse, selle toob vastaja ka all pool välja.), mis küsimuse mõte ju ei ole. Erinevuste põhjuseid see vastus välja ei too.\n2. Võimalikult täpsete tulemuste saavutamiseks vaatab Keskkonnaagentuur oma metoodikaid pidevalt üle ning täiendab uute teadmiste valguses. Enne aastat 2015 ei olnudki võimalik teist metoodikat kasutada, sest osa arvutustes vajalikke andmeid (juurdekasv, suremus) ei olnud vajalikul tasemel kasutatavad. Seetõttu on varasemad analoogilised arvutused tehtud esimese metoodikaga.\n3. Kõik metsa pikaajalised prognoosid põhinevad eelnimetatud sisenditele (nii Eestis kui rahvusvaheliselt). Metsa kasvu seaduspärasustest tulenevalt võib kasutada mõlemat meetodit. Meetodeid vastandada ei tohiks, ideaalsete andmete puhul langevad mõlema meetodi tulemused kokku. Andmete paranemisel saab aina rohkem hakata kasutama tagavara muudu meetodit. Paranemine toimub eelkõige metsatüüpide siseselt, kogu Eesti kohta on metoodika kasutatav ka praegu. Seega küsimus retsenseeritud metoodikast ei ole päris õige, olenemata sellest, millist metoodikat kasutades on olulisem õigete sisendite saamine ja õige kasutus.\nTuleb aga arvestada, et kõikide selliste prognooside puhul on tegemist üldistustega, mis on ka suure võimaliku veaga. Erinevus tulemustes võib lisaks metoodikale tulla kasutatavate algandmete täpsusest, stsenaariumide vastavusest tegelikkusele kui ka prognoositava ajaperioodi pikkusest. Vead ajas kumuleeruvad. Seetõttu tuleb pikaajalisi prognoose (enam kui 30 aastat) vaadata kui võimalikke tulevikunägemusi, mitte reaalseid stsenaariume.\nKüsimus on: Kas nende kaalutluste argumentide kohta on ka retsenseeritud tööde viiteid, millega on võimalik tutvuda?\nVastaja ei saa aru, et küsija soovib viiteid kasutatud argumentide päritolu kohta, et nende kvaliteedi kohta kinnitust saada. Vastaja räägib aga õigete sisendite ja metoodika õigest kasutamisest, hindamata seejuures “retsenseeritud metoodikat” ja ei vasta seega jällegi küsimusele.\nRetsenseerimata metoodikaid ei tohiks sõltumatu organisatsioon kasutada. Kastatud metoodikad peavad olema läbinud kriitilise analüüsi ehk põhjendatud hinnangu. Nõnda samuti ettekanded, ülevaated ja arengukavad.\nAimé de Aleron\nRiigikogu ülekanne 20.02.2020\nTeema: “Mets muutuva kliima tingimustes”.\nSeal esines Keskkonnaagentuuri Metsaosakonna juhataja Tyson Dax ettekandega: “Mets täna, homme ja ülehomme”.\nRiigikogu liige Marie Artiste küsis: “Kas meil siis Eestis ei ole ikkagi piisavalt adekvaatset analüüsi, uuringuid, et me saaksime tugineda oma analüüsidele, ja et me peame võtma kindlasti kusagilt mujalt neid analüüse või milles see küsimus siin on. Ja teine küsimus, miks te kasutate observatooriumi kaarte, mitte Maaameti kaarte?”\nTyson Dax vastas: “Kõigepealt, ma ei oska öelda, miks kasutatakse vahel teisi analüüse, küll see Stockholmi instituudi analüüsid on ka suures osas Eestis tehtud, mis on Tallinna poolt siis, jah, mida kasutatakse, aga eks neid andmeid analüüsida võivadki kõik kes sellega toime tulevad. Tulemused on siis, on siis, võivad olla erinevad, eks siis neid erinevaid analüüse kasutatakse selle järgi, kuidas vaja on. Meie ei saa sundida oma inventuure ja analüüse kasutama kedagi, kui keegi tahab ise analüüsida – andmed on kättesaadaval, siis ei saa keelata analüüsimast.\nMiks me kasutame Tartu Observatooriumi kaarti? Ma jään selle vastuse praegu isegi võlgu. Juu… Ma ei teagi, mis see ajalooline põhjus on, aga millegi pärast on ta nii läinud ja on ta usaldusväärne olnud, ei ole nähtud põhjust seda muuta. Ma ei oska peast öelda, miks see nii on jäänud.\nVastuses Tyson Dax tunnistab selgelt, et tulemused sünnivad: kuidas kellegile vajalik on… Mõistmata, et tulemused peavad tuginema sõltumatust akadeemilis-teoreetilisest metoodikast, mis viib erinevad huvigrupid ühele tulemusele, sest lähteandmed on ju samad. Suvalistel hinnangutel ei tohiks olla kohta.\nMetoodika peaks ettekandjale, eriala-valdkonna juht, olema tuttav. Kuidas metoodikat tundmata saab väita, et andmed on usaldusväärsed, kui ei suudeta selgitada, miks kasutatakse vastavat metoodikat (kaarti või teisi analüüse)?\n2019. aasta esimesel kuul saadeti keskkonnaministrile Riigikontrolli poolt märgukiri „Metsanduse arengukava aastani 2030“ koostamise kohta, mille 4 punkt näeb välja selline:\nMAK 2030 koostamisel peavad avalikkuse tõhusaks kaasamiseks kõik metsandust puudutavad andmed olema võimalikult läbipaistvad ja avalikkusele kättesaadavad. Selleks tuleb metsandusstatistikas ja statistilises metsainventeerimises (SMI) tehtavaid metoodilisi muudatusi kirjeldada senisest põhjalikumalt.\nKuigi SMI metoodikat muudeti 2015. aastal, ei olnud kuni 2018. aasta sügiseni SMI välitööde ega SMI arvutusmetoodilist juhendit Keskkonnaagentuuris ametlikult kinnitatud. Mõlemad juhendid kinnitas peadirektor oma käskkirjaga alles 25.10.2018. Seega korraldasid nii Keskkonnaagentuur kui ka tema eelkäija Keskkonnateabe Keskus statistilist metsainventeerimist ilma ametlikult kinnitatud metoodikata.\nSamas suurenes 2015. aastal muudetud metoodika tulemusena Eesti metsade jooksev juurdekasv hinnanguliselt 23%. See muutus on oluliselt suurem, kui tavapärane metoodikast tulenev statistiline viga. Keskkonnainfo kogumise metoodika muutmisega kaasneb ka risk, et varasemad andmed muutuvad uue metoodikaga saadud andmetega raskesti võrreldavaks ning vähem analüüsitavaks. Seni on avaldatud vaid uue metoodika lihtsustatud kirjeldus, mis ei võimalda hinnata tehtud muudatuste sisulist põhjendatust. Seepärast on nii oluliste muudatuste usaldusväärsuse ning läbipaistvuse tagamiseks vaja vana ja uue metoodika erinevused dokumenteerida ning uut metoodikat põhjendada näiteks teadusartiklis, mida oleks võimalik oponeerida. Seda ei ole praeguseni veel tehtud.\nKogu suhtlusest saab selgelt välja lugeda, et seda pole ka poolteist aastat hiljem tehtud.\nMillised on Keskkonnaagentuuri analüüside tõsiseltvõetavuste alused???\n2019 aasta lõpus tunnustasime kolleege, kelle panus asutuse arengusse oli märkimisväärne. Aasta Süveneja ja Aasta Juhi tiitli pälvis ülekaalukalt Stéphane Serge - palun saage temaga lähemalt tuttavaks!\nSee pole juhus, et auhinna annab üle hüdroloogiaosakonna juhataja Jeanne Montagne-Rocheuse (kuidagi peab ju silma paistma). Keskkonnaagentuuris toimub usin nihestunud mainekujundus.\nNimi: Stéphane Serge\nAmet: Asedirektor - tema juhtida on Keskkonnaseisundi üksus, millesse kuuluvad Hüdroloogiaosakond, Andmehaldusosakond, Metsaosakond, Keskkonnaanalüüsi osakond ja Eluslooduse osakond.\nTööstaaž: 3,5 aastat\nMillega tööl tegeled?\nAsedirektori rollis olles pean enda põhiliseks tööks suhtlemist, läbirääkimiste pidamist ja arutelusid erinevate osapooltega, sihtide seadmist ning nende täitmise jälgimist, vajadusel tuleb ka otsustada "vajadusel tuleb ka otsustada". Kõike eelnevat teen ma koostöös meeldiva kollektiiviga, arvestades meie maja ühiselt kokkulepitud rakendussuundade strateegiat.\nSeda esimest vastust ei maksa tõsiselt võtta, sest mulle tedaolevate andmete järgi pole kuuldud ega nähtud, et ta oleks rohkematele, kui neile kolmele küsimusele vastanud. Tegu on propagandaga. Ükskord keeldus ta töötaja küsimustele vastamast ettekäändega, et viimane võib vestlust salvestada, muidu lihtsalt ignoreerib (ehk muudkui tegeleb "süvenemisega", taoline süvenemine on levinud huumorišketsides üle maailma).\nMis köidab töös ja väljaspool tööd?\nAgentuuris töötades köidavad mind mitmed teemad, kuid kõige olulisemaks pean vast seda, et siin on koostööle püüdlevad inimesed, kes mõtlevad ühes suunas ja kannavad neid väärtusi (hoolimine looduskeskkonnast, avatus, vajaduspõhisus, areng, usaldusväärsus, vastutus jne), mis minule endalegi olulised. Oluline on mõista, et meie põhitegevus loob eeldused tasakaalustatud otsuste vastuvõtmiseks nii poliitikas, ettevõtluses kui ka igapäevaelus. Arvan, et meie tegevusel on oluline mõju ning hea tunne on teha tööd, millel on mõju.\nKui ma 2016. aasta suvel tööle tulin, sain aru, et see on võimaluste asutus. Võimaluste all peal silmas meie poolt kogutavaid keskkonnaandmeid ja erinevate valdkondade kompetentsi (operatiivse töö kogemust, analüüsi, seire tegemise kompetentsi, mudeldamist jne), mis meie asutuses on. Siin töötades olen näinud seda, kuidas neid võimalusi kasutame, kuid usun, et saame veelgi rohkem teha. Aastal 2020 olen endiselt energiat ja teotahet täis ning veendumusel, et töötan võimaluste asutuses. Võimalus teha head Eesti keskkonnale ja kodanikele. See kõik mind töös köidabki.\nVäljaspool tööd veedan enamasti aega pere seltsis. Vahetavahel külastan ka enda vanemate talu Viljandimaal ning teen tiiru Soomaa kandis. Suvel satun kindlasti kalale. Kui enamikele meestele meeldib kalal koos sõpradega käia, siis mina eelistan üksi kalastamist. See on minu aeg. Eriti lahedad on varahommikused kalalkäigud Navesti jõe kaldal.\nSinu viimane keskkonnateadlik valik või tegu?\nLubasin uuel aastal vähem toitu tarbida. Peaks olema hea valik tervisele ja keskkonnale. Üldiselt aga arvan, et olen keskkonnateadlik kodanik. Tarbin mõistlikult ja mõtlen igat asja soetades, kas seda on ikka kindlasti vaja või saab teistmoodi ka hakkama.\nTänasel vihmasel kolmapäeval tutvustame Sulle Jeanned, kes juhib meie hüdroloogiaosakonda.\nNimi: Jeanne Montagne-Rocheuse\nAmet: hüdroloogiaosakonna juhataja\nTööstaaž: 2 aastat ja 2 kuud\nIgapäevaselt pean tagama, et mu inimestel oleksid head töötingimused ja motivatsioon ehk juhin osakonda. Hüdroloogiaosakonna töötajad teevad seiret jõgedel ja järvedel – mõõdavad veetaset ja vooluhulka, kirjeldavad veekogu seisundit ja rannikumere jaamades mõõdavad veetaset. Saadud andmete põhjal arvutatakse jõgedest äravool, koostatakse hüdroloogilist prognoosi ja mereveetaseme hoiatusi. Me teame, kui palju on jões vett või millal tuleb üleujutus. Need andmed on vajalikud nii ehitusinseneridele kui veespordi harrastajatele, äravoolu alusel arvutatakse reostuskoormus Läänemerre, meie andmed liiguvad rahvusvahelistesse andmebaasidesse.\nVesi! Vesi oma olemuses, unikaalsuses, lihtsuses ja keerukuses. Ainus aine universumis, mis külmudes paisub. Mu töö on vaheldusrikas ning kliimamuutuste, tehnoloogia arengu ja üha suureneva infovoo kontekstis kahtlemata väljakutsete rohke ja ühiskonnale oluline. Ja minu inimesed! Nad on tublid, inspireerivad ja suurepärased kolleegid, kes tihti peavad töötama täpselt nii varieeruvates tingimustes nagu on Eestimaa ilm. Ka vabal ajal kutsub mind vesi – üheks mu hobiks on aerutamine. Hetkel valmistun Võhandu maratoniks. Ja pärast vormistan elamused blogiks.\nPrügi sorteerin, tarbetuid oste ja pakendit väldin kus võimalik, püüan toimida ratsionaalselt. Olen üle 10 aasta olnud ka keskkonnaalaste õppeainete lektor erievates kõrg- ja kutsekoolides – kõigis oma loengutes kutsun (üli)õpilasi üles toimima keskkonnahoidlikult. Viimane tegu? Arvutasin välja, et 100 leheküljeline dokument tasub välja printida siis, kui sellega töötada vähemalt 17 tundi – see on siis paberist tingitud CO2 heide versus sülearvuti energiatarbest tulev CO2 heide, väga lihtsustatult.\nKeskkonnaagentuuri "teaduspõhisust" kokkuvõttev kompott...\n"Eesti Päevalehes" (11.03.2020) ilmus ootamatult ja oodatult intervjuu - "Keskkonnaagentuuri direktor: sinu särginööp võib mõjutada Indoneesia prügiprobleemi." Selle juhtkirjas seisab: kohati paanilisi mõõtmeid võttev keskkonnakaitse on nagu kahe teraga mõõk: emotsioonidel põhinev agarus võib valusalt kätte maksta. Vaja on teadus- ja tõenduspõhist lähenemist ning oskust muutuvas ajas õiget infot inimestele mõistetavalt edastada, ütleb keskkonnaagentuuri direktor Aimé de Aleron.\nJa intervjuu lõpu poolel räägib Aimé de Aleron ootamatult ja oodatult, et kui sõbralik on õhkkond Keskkonnaagentuuris. Sõpruse seos prügi- ja kliimateemaga jääb küll väga ähmaseks - aga küllap oli mainekujunduseks tarvis ka seda rõhutada. Asutuse sotsiaalmeediaga tutvudes, võib järgmise sammuna eeldada Aimé de Aleroni eestvõttel "päikeseringi" tegemist.\nPaari nädala pärast (24.03.2020) toimus meteopäeva veebikonverents "Kliima ja vesi", kus pärast üht ettekannet esitatati ettekandjale, Keskkonnaagentuuri hüdroloogiaosakonna juhataja Jeanne Montagne-Rocheusele mõned küsimused. Siin kajastan ruumi kokkuhoiu pärast vaid üht küsimust, teisi saab veebist lisaks vaadata-kuulata, taseme poolest vastused ei erine.\nKüsimus: "Kuidas võib mõjutada merevee taseme tõus meie hüdroloogilist režiimi sisemaal? Meie oleme võrdlemisi "lame maa"."\nJeanne Montagne-Rocheuse vastab: "Merevee taseme tõus... sisemaal... mm, jah, kui ma praegu mõtlen Amazonase peale... kus need loodetest tingitud setted kanduvad kuskil 1600 km sisemaale, siis meil ilmselt sellist olukorda ei teki ja Emajõgi tõenäoliselt tagurpidi, mis tagurpidi, sama pidi nagu ta jääajajärgselt voolas voolama ei hakka, aga kuskil rannikualadel madalamates deltades, mine sa tea."\nEnam "teaduslikumaks" Keskkonnaagentuur ilmselt ei muutu, aga mine sa tea... mida aeg toob... kui see nii jätkub. Tõelise sõpruse vili. Ja Keskkonnaministeerium ehk riik maksab sellistele tühja jutu ajajatele ja ebakompetentsetele palka! Veider nähtus. Kas tegu on riigile kasulike idiootide või küüniliste puukidega? Mõlemat.\nIgaks juhuks lisan: võrrelda on mõtet võrreldavaid, Eesti mandriosa pikim läbimõõt on u. 290 km; loodete mõjust meie rannikule pole kuulda olnud; Emajõe voolusuuna muutumise põhjus ja asukoht peaks selge olema põhikooli geograafia tunnist; kus veel need meie rannikualade madalamad deltad on ja ka kõrgemad deltad... pole olnud juhust kohata.\nMeil külas öeldi: "Pillab lolli." Või siis: "Loll kut lammas." Või siis: "Kes loll sündind, see ka loll sureb." Või siis: "Lollakale äi maksa midad rääkida, ta p soa aru."\nLisan veel ühe rahvatarkuse: "Sõpradest tuntakse sind ennast."\nKa mulle meeldib näiteid elust enesest tuua (11.03.2020).\nÜldhinnang: gestion non-intelligent.\nKuna tuli küsimusi, et kas tegelaste tekst pole mitte minu väljamõeldis, siis kontrollisin üle, kõik on tõsi: Riigikogu stenogramm ja muu meedia kinnitavad sõna-sõnalt. Ainult tegelikkuses esinevate inimeste nimed on eestlaste jaoks veidral viisil kirja pandud.\nTegin eile väikse rattatiiru\nÜhel vanal talupõllul. Siin ajasin ühe noore põdra liikvele, meie vahe oli alla kümne meetri; läks maad trummeldades müta müta, tema poolkülili olekust ja pööravast kursist võisin järeldada, et äratasin looma. Suur loom.\nSume päev ja õhtu olid.\nSildid: Kevad-suvi, Viljandimaa\nJalutasin keskpäeval ühe jõe algusesse, mis kraaviks kaevatud, teeääred olid kollased, aga tulemas on palderjan, madarad, ohakad, lutsernid, kellukad jne. Tagasiteel oli natuke paha pügatud muru vaadata.\nKui... . Ja lillepeenra püsikute nimekiri\nKui oma ainsat lillepeenart tegema hakkasin, siis arvestasin taimede paljundamise ja suhteliselt suurte laikudega. Kümme aastat on nüüd möödas ja mõtlen niigi väikse peenra väiksemaks tegemise peale - 61 rutmeetrilt 32-le: 10-aastane roniroos jääb köögiviljamaa nurka, sest teda juba ümber ei istuta, pojeng tuleb ümber tõsta, ja nipet-näpet, tegelikult enamik taimi tuleb ümber paigutada, nartsissid vajavad värskendamist ehk uut kohta.\nLillepeenra püsikute nimekiri:\ntulbid, kolm sorti,\nmurulauk, võibolla asendan madalama variandiga, või toon madalama lisaks,\niirised, jätsin ühe madala, aga plaanin kõrgete sortidega veel katsetada,\nvarajane pojeng, kaks punaseõielist varianti,\nharilik kurekell, valge,\nhosta, neljas variant, seemik,\naed-leeklill 'Laura', neljanda sordi katsetus, ehk hakkab meeldima.\nMuru on põnev koht.\nLõhnav kuslapuu. Aed, hea kaaslane, kujundab end ka ise.\nIkka jään oma väljavalitutele kindlaks; paar aastat tagasi katsetasin posu hernesorte, aga kasvatan ikka juba üle 20 aasta tagasi ema kasvatatud hernestest tehtud selektsiooni.\nSildid: Aed, Pühad, Toit\n2013. aastal tegin punaselehiste õunapuude seemnekülvi - ainuke oma aeda jäänud valik, õitsenud ta veel pole; viimased teised kasvavad ühes teises aias, üks, kes sinna see aasta läks, õitseb kolmandat aastat, saadeti pilt:\nSildid: Aed, Kevad, Pojengid, Puud, Sirelid\nKäisin üht õunapuud vaatamas\nTeel kohtasin väledat konna.\nMind huvitab geoloogia.\nMinu lemmikaed on kõvasti räsida saanud; see on juhtunud aia kõrval asunud metsade maha võtmise järel, kuigi need langid pole kuigi suured.\nVaatasin õunapuu lähedalt üle. Olen maanteelt teda silmanud veerand sajandit, pole vaimustusse sattunud, sest mind huvitavad punakamate õitega variandid. Aga Järvselga oli A. V. toonud sealt poogendi, ja see õitses potis väikste nunnude õitega, kliendid küsisid tema järele. Vaatasin minagi potis olevat puud huviga. Nii lootsin, et seal maantee ääres on ehk veel punase õiega õunapuid. Aga kohapeal veendusin, et pookeoksad olid võetud samalt veerand sajandit nähtud puult. Potipuul oli toitainete puudus - seetõttu õied nunnult-huvitavalt väiksed.\nPuu plussiks võib lugeda vitaalsed üheaastased oksad. Paljudel punaselehistel iluõunapuu sortidel on näha raagu jäänud üheaastasi oksi, need vähendavad puude kaunidust.\nSildid: Aiad, Kevad, Puud, Varia


ELU RÜÜTLI LOSSIS: VEREPROOV\nPidin eile arsti juures veenist verd andma. Lisan kohe siia et ma ei ole eriti süstlate sõber ja minevikus sellised vereimemis protsetuurid lõpesid alati minestusega. Aastatega olen tublimaks saanud ja kui enne kindlasti arste hoiatasin et ma minestada võin ja end arsti kabinetis olevale voodile heitsin siis tänaseks olen juba nii hea vormi saavutanud et ei ole isegi vaja neid enam hoiatada....\nAGA ...eile hakkas siis õde mu paremast veenist verd võtma ja kuigi ta tundus ise natuke kartlik olevat kui ta seda tegi ning nõela sisse lükates oli päris valus siis juhtisin enda mõtted mujale. Kui arvasin et ta oli lõpetanud tuli välja et ta oli kahest pudelikesest vaid ühe täis saanud ja ütles arstile et Oi järsku sai otsa. Ma ei saanud aru mida ta selle all mõtles kuna tundsin kohe kindlasti et verd mu kehas veel küllaga aga ju see oli siis mingi arstiteaduse alane koodi sõna mis minule palju midagi ei öelnud.\nHoopis tuli välja et ta peab otsast peale alustama ja mu teisest käsivarrest. Noh egas midagi kui peab siis peab. Minestama ma veel ei hakanud ja ulatasin talle lahkelt oma teise käe. Jälle jõudsin märgata et ta käed kuigi kindlalt ei alustanud selle protsetuuriga ja jälle suutis ta seda nõela valusasti sisse torgata ja siis veel seda edasi tagasi seal liigutada. Töö tehtud ja kaks pudelit minu verega täidetud ja asi nagu lõpenud KUID EI....\nÄkki tunnen kuidas mu käsivars ülevalt muskli juurest kangeks läheb ja väga valusaks. Ma ei saanud aru mis toimus aga tunne oli nagu hakkaks veresoon lõhkema. Proovisin oma kätt liigutada samas arstiga teistest asjadest rääkides aga tunne läks ainult hullemaks. Koorin siis oma käevarre paljaks ja märkan et see hakkab imelikult paiste minema ja valu suuremaks. Mainin seda siis ka arstile kes seda vaatas ja nõustus et väike paiste on tekkinud jah aga kuna midagi muud nähtaval ei olnud ja tema ju minu valu ja seda kangeks läinud käe tunnet ei tundnud seega lohutas ta mind et kõik on OK.\nOk siis.... aga natukese aja pärast hakkas paistetus ka tekkima kohale kust nõel sisse läks ja see oli juba selline sinakas paistetus...ja loomulikult seda nähes ei olnud ma enam nii tugev et mitte minestus tunnet tunda. Lõpuks olingi siis voodi peal lamamas jälle (jumal tänatud et igas ruumis ikka voodi on) ja nemad minu vererohku mõõtmas samal ajal vatitupsuga pinget surumas mu käele kus verevalum oli. Nii ma siis seal lamasin. Mõlemad kaed ära torgitud ja sinakad ning siis veel vererõhu aparaadiga täis pumbatud. Õnneks mul pilt täitsa eest ära ei visanud ja peale 10 -15 min lamamist olin valmis jälle püsti tõusma ja varsti ka lahkuma. Arst ütles et mõnikord verd võttes läheb osa verest veenist välja ja kehasse või nahka või kes teab kuhu ja siis tuleb sinna suur sinikas. Samuti lisas ta ka veel et kahjuks jääb see valu ja käe kangus veel paariks päevaks kestma.\nMa ütlen ma ei ole sellist kogemust veel enne läbi elanud. Ok väikese sinika ehk olen peale vereproovi saanud aga peaegu et halvatud käe tundega ma küll enne ei ole arsti kabinetist lahkunud.\nÕnneks on võimalik autorooli ka ühe käega keerata kuigi ringliiklusel täisringi tehes on see üsna keeruline. Magada sain ka öösel kuidagi aga kätt täiesti sirgeks või kõveraks panna ei saa. Kõige imelikum selle asja juures oli veel see et eile mu käele vaadates ei olnud seal midagi näha et kas oleks sinine või paistes kuigi valu oli nii suur et isegi kui pluus kergelt vastu nahka silitas siis oleks tahtnud karjuda. Õnneks täna hommikul on käsi natuke sinisemaks ikka läinud kuna ma juba hakkasin kahtlustama et äkki nad hoopis süstisid mulle sisse mingi väikese tulnuka muna.\nMa ei tea mis tundega ma järgmine kord vereproovile lähen. Loodan kogu hingest et nad mulle seda süstla foobiat jälle kallale ei ajanud.\nPS: pean samas ka mainima et mõlemad arstid oli äärmiselt lahked ja hoolitsevad nii et ma ei süüdista neid või kaeba nende üle selle jutuga siin.\nPildid tehtud yle nadala hiljem.\nLeilaHella 30 December 2008 at 20:52\noihh, see on kyll p2ris hirmutav. võibolla olid sa liiga tundlik ka ning verevõtukoht läks sellest paiste vms. loodan, et oled selle aja pääle juba tervem! :)\nilusat vana-aastalõppu kah!\nAlice 31 December 2008 at 09:45\nAh ha, kasi on ikka veel sinine voi siis oigemini mustakas lilla ja valulik...kuid mitte yldse selle koha pealt kust verd voeti. See oli puhtalt arsti syy et ta ei pannud survet kaele parast noela valja votmist. Mul ei ole kalduvust kergelt siniseks minna kui end ara loon jne. Ilusat vana aasta loppu sulle ka.\nL 10 January 2009 at 18:46


Lehola-Lembitu mängud on aasta piirkondlik spordisündmus Viljandimaal « Suure-Jaani Noortekeskus\nLehola-Lembitu mängud on aasta piirkondlik spordisündmus Viljandimaal\nEestimaa Spordiliit Jõud tunnustas pidulikul aastalõpugalal Kose kultuurikeskuses 44. Lehola-Lembitu mänge kui 2017. a piirkondlikku spordisündmust. Pika traditsiooniga mängudesse on panustanud väga palju vabatahtlikke korraldajate, kohtunike, piirkondade eestvedajate ning loomulikult võistlejatena.\nTänan Teid kõiki ja loodame edukalt jätkata järgmisel juubeliaastal!\nLehola-Lembitu mängudel võivad osaleda kõik Suure-Jaani, Kõo, Kõpu valla ja Võhma linnas alaliselt elavad kodanikud ja nende lapsed.\nVõisteldakse 21 erineval spordialal läbi aasta ning 11 piirkonna arvestusse läheb 18 parema spordiala tulemus. Kolm paremat piirkonda aasta kokkuvõttes saavad auhinnaks rahalise preemia spordielu edendamiseks, preemiad antakse üle Suurel Spordipeol.\nÜlipika traditsiooniga järjepidevalt toimunud mängude eestvedaja ja korraldaja on valla esindajana Mati Adamson koos piirkondade esindajate ning kohtunikekoguga.


Algas personalitöö edendaja konkurss - Personaliuudised\nAutor: Personaliuudised.ee • 4. jaanuar 2022\nPersonaliuudiste toimetus valib koos valdkonna tegijatega nüüdseks juba neljandat korda personalitöö valdkonna edendajat – kandidaate on võimalik esitada alates tänasest kuni 20. jaanuarini. Personalitöö edendaja selgub 10. veebruaril toimuval Personalitöö aastakonverentsil.\nMöödunud aasta võitja Estel Pukk\nKonkurss on hea võimalus tõsta esile kõiki personalitöötajaid, kes teevad oma tööd südamega, on valdkonna eestvedajad ja kes on oma tööga silma paistnud. 2019. aastal valis žürii võitjaks Nortali personalijuhi Merje Kärneri, 2020. aastal osutus võitjaks toonane PARE tegevjuht Kärt Kinnas ning 2021. aastal toona Fiizy personalijuhina töötanud Estel Pukk.\nKuidas saab kandidaati esitada?\nPersonalitöö edendaja konkursi eesmärk on tunnustada personalitöötajaid ja nende pingutusi oma ettevõtte ja sektori arendamisel. Kandidaadina saab esitada ettevõttes mis tahes personalitööd tegeva töötaja (personalijuht, -spetsialist, värbamisjuht jm).\nKandidaadi esitamisel tuleb põhjendada, miks just tema vääriks personalitöö edendaja tiitlit. Põhjendusse võib suhtuda ka loominguliselt, sest tiitlivõidu võib tuua ka põnev või ootamatu tegu, mille peale laiem avalikkus ei tulekski. Seega võib põhjus olla ka silmapaistev tegu, millest teab vaid sisering, kuid mis vääriks kindlasti laiemat tähelepanu. Kandidaat võib olla ka personalitöö silmapaistev eestkõneleja, kes julgeb sõna võtta ja arvamust avaldada.\nKandidaadi esitamisel on oluline, et tema eriline tegu oleks tehtud viimase aasta jooksul ehk perioodil jaanuar 2021 kuni jaanuar 2022. Kandidaatide seast teeb oma põhjendustega valiku ekspertidest ja eelmiste aastate võitjatest koosnev žürii. Züriisse kuuluvad Estel Pukk (Eurora), Kärt Kinnas (SMIT), Merje Kärner (Nortal) ja Helo Tamme (Eesti Personalijuhtide LinkedIni grupp).\nPersonalitöö edendaja tehakse teatavaks 10. veebruaril toimuval Personalitöö aastakonverentsil.\nNB! Konkursile ei saa esitada eelmise aasta võitjat, samuti ei saa konkursile esitada iseennast.\nKandidaadi nimi, ettevõte ja põhjendus saada hiljemalt 20. jaanuariks SIIA või aadressile [email protected]


peenise suurust on võimalik suurendada ilma operatsioonita Kuidas suurendada liikme ilma operatsioonideta ja\nLae alla slaidipakk, Juhend, kuidas vahetada fondi internetipangas või pensionikeskuses. Seade on pumba kujul. Kuid tulemus on vastupidav. Meeldiv ei pruugi lapsele olla seegi, kui lükkad ta perekondlikul koosviibimisel teiste ette ja nõuad:. Ja koos sellega hakkasid kõik meetodid tulemusi andma palju kauem. Peenise leiad kasulikku oma püüdlustes suurendada oma peenise suurus peenise suurendamise tõde.\nMassaaži mõju. Suureneb peenise abil massaaži — üsna tõhus meetod. Kui abi taktiilse mõju võib-olla mitte ainult suurendada oma mahtu, vaid ka suurendada tugevust. Hoolikalt soojendab peenis. Rindade suurendamise operatsiooni ajal venitab kirurg rinnakudesid ohutuse piiril, mis laseb suurendada rinda ühe kuni kahe rinnahoidja tähe jagu. Kindlasti soovitab rinnakirurg Peep Pree meeles pidada, et väga suurt muutust julgevad ette võtta pigem vähekogenud kirurgid.\nTüüpiliselt teraapia on Ühendatud iseloomu ja koosneb sellistest koostisosadeks: võimsuse reguleerimine, füüsiline aktiivsus, traditsiooniliste meetoditega leevendada põletikku pärasoole piirkonnas, medikamentoosset ravi. Kuidas seems reliable and its total connection time is Website and Domaine Name Information Report for peenise-suurendamine. Kasv liikme koor Kuidas kustutada inimest pildilt, kasutades Photoshopit.\nSee õpetus näitab teile, kuidas kasutada Photoshopi inimese fotolt kustutamiseks. Avage pilt, mida soovite muuta. Tehke pildi kihist koopia. Kuidas suurendada rindu ilma operatsioonita: mida tänapäeva tüdrukud teevad? Ilu ja tervis Kuidas suurendada rindu ilma operatsioonita: mida tänapäeva tüdrukud teevad? Kuidas suurendada liige. Peenise suurus - omadused suurusega peenis, mille pikkus ja paksus rahulikus olekus ja võimeline erektsiooni. Peenise suurus on oluline viide normaalset seksuaalelu, vaid ka tunded mehe enda kasulikkus.\nTegelikult, rindade suurenemine ilma operatsioonita - protseduuri üsna keeruline. Lisaks mõnikord on võimatu kindlaks määrata piir kvaliteetne toode, mis on läbinud mitmeid teste ja peen reklaam muidugi kogenud turundajad. Peenise leiad kasulikku oma püüdlustes suurendada oma peenise suurus peenise suurendamise tõde.\nÕige toitumine 1 kuidas suurendada lihaseid. Kui palju on variante peenise mõõtmete suurendamiseks ilma operatsioonita ja kui efektiivsed kas te oskate öelda, kuidas suurendada peenise tundlikkust. Kuidas suurendada Petmine chlenix v 1. Masinad ja preporaty peenise laienemist. Kuidas ja kui kallis on peenise suurendamine kas tehakse seda eestis Kui palju on variante peenise mõõtmete suurendamiseks ilma operatsioonita ja kui efektiivsed need. Peenist on tõesti võimalik suurendada. Operatsiooniga on saadud 7 cm tavaliselt cmvenitusaparaadiga maksimaalselt 9 cm minu patsientidel on maksimum seni siiski olnud 5 cm pikemaks.\nTihendav liige Kentau; suurendada polovvogo liige kirurgiliselt; kuidas suurendada pilgutamise sagedust taskulamp ; Suur ülevaade: Keskerakonna 12 aastat. Olete kinldasti näinud erinevaid reklaame ja atribuute kuidas peenist suurendada.\nPalju kommentaare mehed, kes võiks teha peenise enam, suurem. Lihtsaim meetod peenise suurendamiseks Kuidas peenise suurust ürtidega suurendada. Kui soovite peenise suurust suurendada, on palju ürte, mida saate kasutada verevoolu suurendamiseks selles piirkonnas ja aidata teil seda ajutiselt püsti hoida.\nKüsimus piisava suurusega organ on tugevam sugu seisis alati äge. On olemas palju meetodeid, mis aitavad. Kõik artiklid. Sisesta oma nimi Sisesta oma telefon. Kuidas suurendada rindu ilma operatsioonita: mida tänapäeva tüdrukud teevad? Ilu ja tervis Kuidas suurendada rindu ilma operatsioonita: mida tänapäeva tüdrukud teevad?\nKuidas Suurendada Rindu Ilma Operatsioonita. Kirjutas annikas. Loomulikult mängib geneetiline. On olemas mitmeid viise, kuidas suurendada meeste peenise organ ilma kirurgilise sekkumise ja abiga folk. Kuidas suurendada oma peenist sooda ja kas on võimalik saavutada hea tulemuse? Kas see on võimalik? Suurendada liige, kasutades söögisoodat, on täiesti reaalne. Kuid, see meetod on piisavalt pikaajaline, seetõttu tuleb varuda kannatust. Lisaks kolossaalne tulemusi on võimalik.\nSeetõttu peaks peenise laienemine kätega kestma järk-järgult. Ärge Kuidas suurendada liikme ilma operatsioonideta ja üldistele numbritele. Peenise kasv sõltub valitud meetodist, suguelundite kudede pikenemise kiirusest, vanusest. Mida noorem mees, seda kiirem on peenise kasv. Peenise kasvatamiseks on kolm peamist viisi: spetsiaalsed ettevalmistused; kirurgiline sekkumine; riistvara tehnika.\nPuudus teadmisi anatoomia plunges sageli ärevuse üle mõõtmed peenise organ. Loob poisid ebaturvalisuse tunnet iseendas, toob isegi radikaalse meetmetele, ei ole sageli põhjendatud. Teha operatsiooni suurendada peenis — see on vajadus või kapriis? Milliseid meetodeid rakendatakse? Mida saab teha ilma operatsioonita? Sellest meie artikkel. Peenise suurus Enamik mehi ei huvita küsimus pikkus oma peenise organ.\nKõik ei ole pöördunud arsti poole selgituste saamiseks. Väga paljud põhjendamatult usuvad, et neil on väike orel. Ebaedu pereelu, jõhkralt mahajäetud sõna naise kohta võimeid mehed voodis, võivad kaasa aidata eriline foobia valulik rahulolematus oma peenised. Et vältida selliseid liialdusi, peame teadma, keskmine ja kuidas seda mõõta. Parem on seda teha erektsioon. Kuigi see on soovitatav see on rahulikus olekus pind peenise.\nTuleb nii palju kui võimalik tõmmata. Mõõta alates pubis kuni sabaotsani pea, tavaliselt on see vt Keskmise loetakse 16 vt On selline mõiste nagu väike peenis kui võimalik erektsiooni ta ei jõua 8 kohta on See juba nõuab meditsiinilist sekkumist.


EE: Jethro Tulli juht IAN ANDERSON — vilespillimängijaga, kogemata | Live Nation Estonia\nEE: Jethro Tulli juht IAN ANDERSON — vilespillimängijaga, kogemata\nLisatud: 6. oktoober\nJethro Tulli kuulan juba nii ammu, et ei tea enam sihukesi numbreidki. Raudselt mäletan, et tolgendasin 13aastaselt Plaadimäel, pikad juuksed sorakil, kaenla all endast suurem pakk progeroki vinüüle, mitu Jethro saviketast nende hulgas. Paljud mäletavad, küsige Mats Õuna või Eiki Nestori või ükskõik kelle käest. Pool linna oli pühapäeviti plaadikal, ikka seal Harju mäe otsas, kuhu praegu üks paks ja mõttetu linnakodanik on püstitanud oma portree ja purskkaevu.\nPlaadimäel käis nii, et plaate sai müüa, osta ja vahetada. Päriseks või nädalaks, või kuidas kokku suutsid leppida. Ja kaval pidi ka olema, et alustada näiteks ühe plaadiga, kesise algkapitaliga, aga vahetada endale raudseid veenmisvõtteid kasutades lõpuks terve kärutäis. Saviplaat oli sigakallis asi ka, näiteks üks Jethro Tulli kontseptsioonivinüül 1973. aastast (“Thick as a Brick”), mis oli kujundatud nagu ajaleht, õieti oligi ajaleht, millel plaat vahel — maksis 70 rubla. Minu kõrgharitud ema kuupalk oli 120, isal isegi sellest vähem, sest ENSVs õitses võrdõiguslikkus. Mõned päris haruldased savid olid veelgi kallimad.\nMäletan surmatunnini, kuidas piinasin pooleldi vaimuhaigeks fotograaf Arno Saare, et too müüks mulle šoti ansambli Renaissance’i vinüüli “Novella”. Sajaka eest. Sõitsin punase Ereliukasega Moskva kohviku ette ja muudkui piinasin Saart, Arno varises mingil hetkel kokku ja andis ära.\nJa kujutlege pilti, nüüd, ühel ilusal päeval, no mingi nädal tagasi, avaneb mul korraga võimalus küsida Jethro Tulli frontmani, eestvedaja ja komposiitori Ian Andersoni käest:\n“Kas sul on üldse aimu, palju maksis Nõukogude Liidu lõpuaastatel sinu “Thick as a Brick”?”\nIan Anderson pomiseb midagi telefoni ja kukub arvutama:\n“Las ma mõtlen. Keegi pidi selle raudse eesriide taha smugeldama. Ma tean küll. Need olid kallid. No ma pakun, et tänases vääringus kusagil 40 eurot.”\nRõõmustan nagu loll:\n“Hehee! Absoluutselt vale! (Arvutan kiiresti) Kui Eesti keskmine palk oleks näiteks 1200 eurot, mida ta ei ole, pidanuks sinu plaat praegu maksma 700.”\n“Hm. Palju siis on Eesti keskmine palk?”\nIan Anderson räägib saviplaadi eelistest igasuguste muude helikandjate ees, sest kuna sellega jahmerdamine, ümberlindistamine ja kogu muu jama võtab kohutavalt aega, olid inimesed tõenäoliselt muusika vastu tähelepanelikumad.\nMina jälle kutsun ta Tallinnas Koidula tänavale sõbra puhvetisse Gourmet Cafe, kohta, kus sõbra kiiksu tõttu saab vinüüle kuulata ja kuhu mina kõik oma vinüülid tassisin — las naudib seal oma jäledalt krõbisevat saviketast. Mis seal mul olidki? “Aqualung” (1971), “Too Old to Rock’n’roll, Too Young to Die” (1976), “Heavy Horses” (1978). Midagi oli veel.\nHärra Anderson on õnnelik.\nSee jutuajamine Ian Andersoniga kulgeb üleüldse pisut napakas vormis, juba algusest peale on kõik kuidagi valesti ja tagurpidi. Reeglina teeb mõni diiva kusagil pressikonverentsi ja siis roomab sinna kari lehemehi, kes kõik julgevad küsida umbes ühe küsimuse, spikerdavad meeleheitlikult üksteise pealt maha; ja kõige hullem, kui läheb nii, nagu kurtis Siim Nestor oma intekast Madonnaga, mil ta oli endale nagu automaat korranud, et “kas”-küsimust ei tohi küsida, ja siis kohe küsis. Madonna vastaski kas “ei” või “jah”.\nIan Anderson on samuti pirtsakas diiva, ma tean, sest kunagi lugesin välisajakirjandusest tema puhuti ülbeid intervjuusid, nii ei jaga ma üldse matsu, kui mulle ütleb Andersoni kontserdi korraldaja:\n“Ma andsin Ian Andersonile su numbri. Ta helistab ülehomme\n“Mis mis mõttes? Kell 11.Ülehomme.”\n“Miks ta mulle helistab?”\n“Sest sa teed temaga intervjuud.”\nPäev otsa käin ringi nagu lõpnud kana ja kardan. Miks, kurat, ta mulle helistab, sel ajal kui võiks lesida hoopis voodis ja mina helistaks talle, mis on kuidagi normaalne? Mida talt üldse küsida, kui ta helistab? Küsiks, et miks te mulle helistate? Mis asja te tahate?\nEi, nii ka ei saa, ehkki kergem oleks.\nRäägin järgemööda kõigi oma progehulludest sõpradega, Toomas Kümmeliga eesotsas, ja küsin neilt, mida peaks Andersonilt küsima.\nAnderson jätkab telefonis progeroki teemadel:\n“Ma ei tea, kas sulle see sobib, aga ega Jethro end ju kunagi progebändiks pidanud pole, me pigem nagu viskasime selle üle nalja.”\n“Nojah. Veidike ilkusime hirmtõsiste progeprojektide üle, mäletad: Yes, Genesis, King Crimson… Vaata, proge oli muusika, mis kompas piire, eks ole, püüdis visiooni. Aga mingil hetkel lõi sellega endale ise väga karmid piirid. Meil aga on lihtsalt mingi muusika, roki, bluusi, jatsu ja eri rahvaste helide sugemetega.”\nTeiste rahvaste “helidest” või “saundidest” nimetab Ian edasise vestluse käigus miskipärast kõige sagedamini Iirimaad, Indiat ja Soomet. Viimast lausa eriti korduvalt. Aga mõjutajate seas peale musta jatsu ja bluusi ka kristlikku koorimuusikat, sõjaaegseid lööklaule. Siis räägib, et isa kuulas bigbändimussi, ja seda kogu aeg. Olla samuti muljet avaldanud. Ja kui Ian kuulis esimest korda Elvist musta mehe laule tegemas, olla ta mõelnud “Hm!” (see”hm” hääldub äärmiselt tähendusrikkalt).\nLõpuks võtab kokku (mõtlikult):\n“Jah, Jethro on pigem eklektiline. “Thick as a Brick” oligi rohkem nagu satiirileht, loe see läbi.”\n“Mulle tundus pigem montypythonlik. Paljud muudki Jethro Tullid on tundunud.”\n“Nii oligi mõeldud. Aga mängida on kontseptuaalset muusikat ikkagi lahe. Muuseas, järgmisel aastal on meil “Thick as a Bricki” tuur, kus esitame ainult seda plaati.”\n“Siin Tallinnas on ju teil ka mingi eraldi tehtud programm, kodulehelt oli lugeda.”\n“Eestis ja Soomes on jah kontsert muudest erinev. Ehkki teil seal on ainult bändiga, keelpillikvartetti ei ole.”\n“Ma arvan, et see oli kallis ja korraldaja tahtis raha kokku hoida.”\nLubatud päeval Anderson õnneks ei helista. Kuidagi kerge on olla… Helistatakse hoopis kontserdikorraldusest:\n“Kas härra Anderson helistas?”\n“Ei, ei helistanud! Ja mul ei ole lähipäevadel enam aega ka! Alles esmaspäeval on mul esimene vaba hetk! (Kindla veendumusega, et siis on juba hilja.)\n“Selge,” kostab torust. “Siis ta helistab sulle esmaspäeval.”\nEsmaspäeval läheb dialoog Ianiga edasi sellises vaimus:\n“Ma ei saanud sulle kahjuks enne helistada, väga kiire oli. Üldse, tuuril on ka kiire, aga kui ma olen kodus, läheb eriti hulluks.”\n“Kas sul on kodus rohkem kiire kui tuuril, saan ma õigesti aru?”\n“Jah, kodus ei saa elada lõbusat ratastel rokenrolli elu… Vaata, praegu näiteks tegelen ma Jethro Ameerika kontsertide korraldamisega. Tuurilt tulles lähen kontorisse ja koolipoisi elul on kriips peal. Algab päris maailm.”\nAnderson räägib pikalt, kuidas peab hakkama saama big boys job’iga, see on tema keeles siis bändi mänedžeerimine. Muuseas, ta ongi alati edukas ärimees olnud, näiteks omas aastakümnete kaupa Inglismaal mitmeid kalakasvandusi, oskas need õigel hetkel rahaks teha ja praegu on ma ei tea kui paljude firmade omanik või kaasomanik\n“1974 võtsin ma bändi mänedžeri koha üle ja palkasin oma kompaniiga administratsiooni, mis tuuridega tegeleks, produtseerimise, tehnilise stafi ja muuga ka. Enamikul on ju mänedžerid, kes ei pea midagi muud tegema. Ja pärast võtavad võib-olla 15% sissetulekutest, agendid veel 10%. See on suur hulk pappi. Ma ei näe mingit mõtet seletada kellelegi teisele, kuidas tööd tuleb teha, kui ma saan selle ise ära teha. Selle aja sees, kui agent jõuab kuhugi lennufirmasse, et piletid tellida, siis tagasi loivab ja mulle selgitab, millised on pakkumised, võin ma kümme korda juba ise nuppu pressida ja kõik ära teha.”\nJethro Tull esines Tallinnas esimest korda 1991. aasta Rock Summeril, hästi vinge kontsert oli. Ma vähemalt arvan nii, täpselt ju ei tea, sest sel ajal tundunuks kõik hästi vinge. Üldse oli väga hea Rock Summer, samal aastal esines ka Akvarium ja minu mäletamist mööda ka venelaste Avia ehk Anti instrumentalnõi-vokalnõi ansambl.\nAga kõik need vene staarid hüppasid enne Jethro Tulli kontserdi algust lava ees närviliselt üles-alla ja kihistasid pihku nagu kooliplikad. Raske oli uskuda küll, kui Jethro lavale sai. Inimesed trampisid muru mudavahule ja kõik olid õnnelikud. Volkonski Peeter rääkis veel, et kusagil hotelli ees, kus Ian Anderson ja co elasid, kohtas ta kedagi tütarlast, kes oli vaimustuses talle senitundmatust instrumendist, nimelt Andersoni flöödist:\n“Oo! Kas nägite! See mees mängis laval vilespilli!”\nIan Anderson mõtleb veidi, siis küsib:\n“Sa olid siis, ühesõnaga, koolipoiss, kui esimest korda kontserdil Jethrot kuulasid?”\n“Pole viga. Enamik 16aastaseid pole seda üldse kuulanud.” (Naerab.)\n“Koolipoistest. Ma lugesin kunagi üht intervjuud, kus sa oma kooli sõimasid.” “Kuule, ma olen paljude asjade suhtes kriitiline. Kiriku suhtes, haridussüsteemi suhtes, tervishoiusüsteemi suhtes, poliitika ja poliitikute suhtes… Aga see on normaalne. Peabki kriitiline olema. Peale selle, ma olen sihukese vihasena sündinud ja lähen kergesti närvi. Samas üritan ma positiivselt kriitiline olla.”\nNüüd tuleb meie jutuajamise üks kõige pikemaid osasid. Ian Anderson hakkab rääkima poliitikast.\n“Kui ma saaksin uuesti sündida, hakkaksin ma kindlalt poliitikuks. Ma vähemalt prooviksin!”\nAnderson ei usu, et poliitikud saaksid tõprad olla.\n“Või kui on, on tõprad kõik teised, kes neil valimiste kaudu või lihtsalt vait olles võimaldavad tõprad olla.”\nSiis läheb ta veel keerulisemaks: poliitikud on ennast ise valinud, et võistluses osaleda, spordi nimi on valimised. Kui nad seal läbi löövad, on tegu võitjatega, aga peale lihasmassi läheb siin vaja pead. “Päris lolli näeb seetõttu harva. Aga paraku on kõik poliitikud surve all.”\nJa siis Kreekast ning Itaaliast:\n“They don’t like to pay taxes! Neil on rahvusspordi tasemele arenenud teed, kuidas mitte makse maksta ja riiki petta! Aga tänaval laamendada võib küll, kui kutsutakse üles mõistlikult elama! Ma arvan, et Kreeka poleks üldse pidanud eurotsooni sattuma. Meie ka ei armasta makse maksta — Suurbritannias, USAs, Saksamaal, mujal kah –, aga me maksame ikka…\nAga Eestist. Pole midagi teha, igasuguste muudatuste tegemiseks on Eesti kindlasti palju parem paik kui enamik suuri riike. Plastilisuse küsimus. Small is beautiful!”\nJõuame ikka ringiga muusika juurde ka tagasi. Oma bändist, muuseas, Ian Anderson väga palju ei räägi — ikka libiseb üle mõnele teisele teemale: kirjandus, poliitika, ajalugu. Lahe, mõtlen. Ettekujutus Jethro Tulli frontmänist kui pirtsakast diivast hakkab üle minema.\nAnderson räägib hea meelega 20 aasta tagusest ajast, kui Eestissegi sattus:\n“See oli üks kõige põnevamaid hetki bändi ajaloos, me saime esineda täiesti tundmatus maailmas, riikides, mis olid absoluutselt ära lõigatud ja mille olemasolust kellelgi läänes ausalt öeldes ju mingit normaalset aimu ei olnud. See oli ikka väga paljusid maailmapilte muutev aeg.”\n“Mäletan, et kui olin esimest korda Tallinnas, samal 1991. aastal, mõtlesin, et pagan, see on ju euroopalik, absoluutselt euroopalik linn. Huvitav, mida ma alateadvuses küll ette kujutasin? Aga näe, poed olid lahti, kohvikud olid ka lahti, inimesed kõndisid tänavatel. Totter mõte, eks ole ju? Kus nad siis peaksid olema? Miskipärast arvasin, et Eesti on nagu Jugoslaavia. Aga ei midagi, inimesed naeratasid…”\n“Kus sa käia jõudsid?”\n“Kuule, tead, mingil õhtul viskasin nalja, et lähme india restorani… Saad aru, nalja. Kõik naersid. Et india restorani — Tallinnas. Ja siis olin täiesti šokis, sest teie peaväljakul oligi india restoran! “\nPikapeale muneme välja, et Anderson mõtleb tõenäoliselt Raekoja platsil asunud restorani Maharaja.\n“Ja siis olin kohe veel suuremas šokis, hindade pärast. See oli ikka hullult kallis. Mõtlesin, et OK, näed, neil on siin india restoran. Ehkki absurdselt kallis!”\nLõpuks ütleb Anderson:\n“India restoran jääb sedapuhku vist ära. Ma pean järgmisel päeval kodus tagasi olema. Saad aru, naisel on sünnipäev. Ma ei saa seekord india restorani tulla ja vaadata, kas on odavamaks läinud!”\nAllikas: Eesti Ekspress, Juku-Kalle Raid


Kaalulangus pärast sünnitust või mitu kg läheb otse haiglasse, Kaalulangus aeglustab 2 nadala parast\nMeditsiinivaldkonna eksperdid ajakohastavad artikleid pidevalt ja vaatavad need läbi. Vähe motivatsiooni?\nLikvideerige kodus ebatervislik toit.\nSee on tõenäoliselt kõige tõhusam muudatus, mida saate kohe oma kaalulangetamise teekonna alustamiseks teha. Mida rohkem toite teie kodus köidab, seda tõenäolisemalt loobute ebatervislikust toidust. Tehke oma kodust tervislik keskkond, mis toetab kehakaalu langust. Visake ära kõik magusad toidud näiteks koogikesed või jäätislaastud, küpsised ja magusad joogid nt sooda või mahl. Samuti võite kottidesse pandud toidu annetada prügikasti viskamise asemel oma kohalikule heategevuskauplusele.\nKaalu langetamiseks peate vähendama tarbitavate kalorite hulka. Mõõdukas kalorite dieet aitab teil kaalulangetamise eesmärke saavutada. Üldiselt kaotab umbes kalorit päevas kaotades umbes 0, kg nädalas. See on ohutu ja tervislik kaalulangus. Liiga palju kaloreid kaotada või vähem kui kalorit päevas tarbida ei ole kehale hea, ohtlik, kohatu ja kahjulik.\nKui dieedis on liiga vähe kaloreid, seate end toitainete puuduse ohtu, kuna teie kehal on raske kalorite puudumisel tarbida kõiki vajalikke toitaineid. Lisaks ei kaalulangus aeglustab 2 nadala parast sellist dieeti kaua. Kui soovite arvutada kaotatavaid kaloreid, võite sisestada oma kalorite kalkulaatorisse oma pikkuse, kaalu ja aktiivsuse taseme, et arvutada õiged kalorid kaalulangetamiseks. Samuti võite pöörduda registreeritud dietoloogi poole, et saada nõu, kui palju kaloreid kehakaalu langetamiseks kaalust alla võtta on veel teie kehale sobiv.\nKaalulangetamiseks on hädavajalik süüa ka väherasvaseid valke. Plaanige kaalu regulaarselt kaaluma, vähemalt iga paari päeva tagant, et jälgida oma kehakaalu languse edenemist.\nUuringud on näidanud, et regulaarselt oma kaalu kaaluvad inimesed saavad teadlikumaks oma kehakaalust ja toitumisharjumustest.\nNii saate viivitamatult tuvastada, kas te võtate uuesti kaalus juurde. Jätkake regulaarset treenimist. Regulaarne kehaline aktiivsus aitab kaalulangetamisel mitte ainult, vaid on tegelikult näidanud, et treenimine on veelgi olulisem kui kaalulangetusprotsessi säilitamine.\nJätkake rutiiniga, mis teile meeldib. Võib-olla ei pea te liiga palju ega liiga intensiivselt treenima, kuid on oluline hoida treeninguid umbes minutit nädalas.\nLisaks peaksite jätkama ka keha vastupanu tugevdavate harjutuste harjutamist.\nKaotatud kaalu toetamine ja säilitamine pikas perspektiivis. Saab ennast korraks hellitada.\nEhkki olete oma kaalulangetamise eesmärgi juba saavutanud, ei tähenda see, et saaksite tervisliku toitumise kava vahele jätta. Kaalulanguse säilitamiseks peate jätkama tervisliku ja tasakaalustatud toitumist. See tähendab, et saate hellitada ennast mõne oma lemmiktoiduga, kuid ainult aeg-ajalt. Lubage endale süüa kõike, mis teile meeldib - maiustusi, õhtusööki väljas või paar pudelit alkoholi. Muidugi, igal nädalal on palju kutseid sööma või peole minema, kuid tuletage endale meelde, et ainult üks kord samal ajal hellitab ennast.\nKui andud endale liiga palju, suureneb tõenäosus kaalu uuesti. Kui sellele lisatakse terviseprobleeme, on tulemuseks sageli raske rasedus ja keisrilõige. Seetõttu on selliste naiste jaoks eriti oluline hoolitseda enda eest, elada tervislikke eluviise ja järgida õiget toitumist. Ülekaalulised naised ei saa raseduse ajal kaalu kaotada ega kaalus juurde võtta. Nende dieet peaks olema madala kalorsusega, kuid rikas vitamiinide, mineraalide ja valkude poolest.\nFüüsiliste harjutuste komplekt tulevastele emadele aitab kehakaalu kontrolli all hoida. Optimaalseks keskmiseks kaalutõusuks peetakse teisel trimestril grammi nädalas. Raseduse alguses on kaalutõus aeglane, seejärel kiireneb ja sünnitusele lähemal aeglustub taas.\nKui aga ühe nädala jooksul lisasite grammi ja teisel - kilogrammi ning teil pole muid sümptomeid turse, kõrge vererõhk, valk uriinisei tähenda see, et teil oleks tekkinud tõsiseid tüsistusi. Alles siis, kui kaalutõus jääb mitme nädala jooksul väga suureks, tuleks tegutseda.\nKaalulangus pärast sünnitust või mitu kg läheb otse haiglasse Ekspertide sõnul on normaalne, et naine võtab kogu raseduse jooksul juurde 7—16 kilogrammi. Haprad tulevased emad võtavad sageli rohkem juurde ja ülekaaluline naine võib isegi pisut alla normaalse tõusta. Samal ajal ei ole suurem osa kogutud kilogrammidest sugugi rasvavarud - üle poole kaalust langeb loote, emaka, platsenta ja lootevee kaalule.\nLisaks suureneb rase naise kehas vere ja rakuvälise vedeliku maht. Harvad pole rasedate naiste kehakaalu tõusud, mis on normist palju suuremad. Ühelt poolt kaalulangus aeglustab 2 nadala parast see seotud hormonaalsete muutustega, teiselt poolt nii ülesöömise, enda nõrkade kohtade andmise kui ka sageli sunnitud füüsilise passiivsusega. Eksperdid ei kiida rasedate naiste ülekaalulist suurenemist heaks: liigsed kilod võivad põhjustada veenilaiendeid, suhkurtõbe, rasvunud emad sünnitavad sageli suuri lapsi, mis võivad sünnituse ajal põhjustada ettenägematuid tüsistusi.\nLiigne kaal võib olla tingitud mitte niivõrd rasvavarude kuhjumisest, kuivõrd vedelikupeetusest kudedes, mis viitab neerufunktsiooni kahjustusele Kuidas kaal muutub pärast sünnitust Pärast sünnitust väheneb naise kaal umbes kilogrammi - see on loote, platsenta, sünnituse ajal kaotatud vere kogukaal.\nLähipäevil kaob veel kilogrammi - rakusisese vedeliku mahu vähenemise tõttu tekib kaalulangus. Varasema kaalu juurde kaalulangus aeglustab 2 nadala parast ei saa aga niipea, tavaliselt kulub selleks 6 kuud kuni kaks aastat. Ülejäänud kilogrammid on looduse poolt ette nähtud imetamise ajal järkjärguliseks tarbimiseks. Keskmiselt, kui naine imetab last ainult esimese kuue kuu jooksul, on võimalik ilma täiendavate jõupingutusteta, kuid ka üle söömata kaotada umbes 7 kilogrammi.\nSamal ajal kaotavad naised, kes keelduvad imetamast, kehakaalu kiiremini - see on tingitud võimest järgida mis tahes dieeti ja sportida ilma piiranguteta.\nSiiski on võimatu sündmusi sundida ja proovida kaalust alla võtta paari kuuga - hormonaalne tasakaal pärast sünnitust taastub aeglaselt, hormoonide "raseduseelsele" tasemele naasmiseks kulub vähemalt poolteist kuni kaks aastat Juhtub aga nii, et imetavad emad ei kaota, vaid vastupidi, võtavad kaalus juurde.\nKaalulangus pärast sünnitust Harva, kuid juhtub, et naine pärast sünnitust ei kaalu juurde, vaid vastupidi, kaal langeb suuresti. Kaalu langetamise kokteil; Kuidas Tänu täiustatud ja kontsentreeritud kaalulangus valemile võite kaotada kuni 10 kg 10kg kergemaks nädala jooksul.\nUuri, kuidas kaotada kaalu terve tee, Seal on päev, millal tervisliku toitumise läheb aknast välja, ja seal on nädala jooksul, kui te ei kaota kaalu. Kuidas kaotada 10 kg? Mul on õige pea pulmad tulemas ja selle elusündmuse nimel tahaksingi kiiresti mõned kilod kaalus kaotada. Kuidas jooksul ei tohiks toimuda kaalu kaotada. Glükoositase langeb osa tarbivad rakud, osa silutakse rasvavarudessekuid veres on siiski palju insuliini. Inimene hakkab uuesti nälga tundma ja on veel üks söögikord.\nKaalukaotust peaks jälgima arst Seda seetõttu, et sageli määratakse hüpoglükeemilisi ravimeid, mis aitavad vähendada kaalu ja glükoositaset. Peamine neist on metformiin Siofor, Glucophage, Metfogamma jne. Süsivesikute piiramise korral väheneb glükoosisisaldus veres ja hüpoglükeemia tekkimise välistamiseks võib osutuda vajalikuks ravimite annuse kohandamine. Nälga ei saa jääda Kaalukaotuse käigus valitakse patsiendile selline dieet, mida ta saab kogu elu jälgida.\nIlmselt pole sa eelnevalt teinud väga palju keha šokeerivaid ja «tuksi keeravaid» näljadieete ning oled toitunud enam-vähem normaalselt. Üleminek uuele toidurütmile on sinu kehale loomulik ning kõik liigub soovitud suunas. Ideaalseks ja ilusaks kaalulangetamise tempoks loeme 0, kg nädalas.\nSellega suudab sinu keha veel kohaneda ilma, et enda ainevahetust märgatavalt aeglustaks.\nSelline mõõdukas tempo tagab ka kaalu langemise peaasjalikult keharasva arvelt. Jätka selles ühtlases rütmis seni, kuni oled saavutanud oma ideaalkaalu ning enesetunde. Kaal langeb liiga kiiresti Tahame, et sinu kaalulangus jääks püsima. Seepärast ei ole jätkusuutlik kaotada näiteks 10 kilo nädalas.


7 pikka lõiku oma poiss-sõbrale (ta hakkab neid ARMASTAMA) - Blogi\n7 pikka lõiku oma poiss-sõbrale (ta neid ARMASTAB)\nKas teie poiss-sõber tundub viimasel ajal pisut reserveeritud? Või tunnevad asjad teid vahel imelikult, sest ta saadab teile ilusat armastusluulet ja te ei tea, mida tagasi öelda. Kas peate talle tagasi maksma, ühe romantilise kirja teise eest?\nNii ei toimi romantika. Enda väljendamisel pole kunagi 'võlgu'. Armastust tuleks anda vabalt, pole vaja jälgida, kes võidab. Mis kõige tähtsam, see peaks olema aus ja siiras. Ärge üksteisega meelitage ega liialdage. Hoidke asjad lihtsad, südamlikud ja kirglikud.\nKuid võib-olla hirmutavad sellised sõnad nagu “kirglik”. Kui olete romantikaga alustanud, ei pruugi te oma armastustekstide ega meilide suhtes kindel olla. Võib isegi rumal olla, kui kirjutate mõnda räpast asja, mis meelde tuleb.\nRomantiliste lõikude kirjutamise võti on vältida midagi liiga dramaatilist ja keskenduda selle asemel asjadele, mida tegelikult tunnete. Seda ta tahabki kuulda - mitte luulet ega romantikaromaani varastatud peatükke. Ta soovib kuulda, miks teil on tema vastu tugevaid tundeid ja kuidas need tunded teid mõjutavad.\nVaatleme mõnda näidet pikkadest lõikudest, mida võiks nimetada kirglikuks. Pange tähele, kuidas nad on üles ehitatud mitte meelitama, vaid keskenduma tõelisele - sellele, mida mõlemad partnerid üksteise suhtes tunnevad.\nKasutage neid julgelt või kohandage oma isikliku looga. Mida siiramalt ja isiklikumalt saate seda teha, seda parem!\nMeie ühendus on nii tihe! Mul on tunne, et olen teid alati mingil moel tundnud. Juba esimesest ajast, kui ma sinuga kohtusin, olen tundnud teie vastu tugevat huvi põhjustel, millest ma aru ei saa. Ma lihtsalt igatsesin olla teie lähedal ja tahtsin olla teie mõtetes. Iga kord, kui minuga räägid, tekivad mul ikka hanepunnid. Ma tahan olla teile veelgi lähedasem. Ma tahan end tunda su käes turvaliselt. Mulle meeldib viis, kuidas me omavahel nii ausalt ja suurepäraselt lõdvestame. Me oleme sünkroonis ... see on nagu sa teaksid, mida ma mõtlen, enne kui ma seda ütlen! Pole ime, et ma olen sinusse nii armunud.\nEsimest korda sind nähes arvasin, et oled väga ilus. Kuid kui ma hakkasin teiega rääkima, mõistsin, et olete keegi väga eriline. Sa rääkisid minuga nagu keegi teine. Sa vaidlustasid mind ja panid mind mõtlema. Ma ei saa lõpetada teie mõtlemist, sest ma ei taha lõpetada. Sa ajad mind naerma, toon naeratuse näole ja hoiad mind alati aimamas. Sinus on midagi väga salapärast ja seksikat. Üks paljudest põhjustest, miks ma sind armastan, ja ootan sinuga alati vestlust.\n3. Kinnitav kiri\nSee, et ma pole teiega viimasel ajal rääkinud, ei tähenda, et te pole alati minu arust. Kui me esimest korda rääkima hakkasime, pidasin teid vastu. Ma sain tunda, kuidas ma langen teie jaoks raskelt ja sattusin paanikasse. Kuid nüüd, kui ma olen teiega, on mul nii kerge öelda, et te olete kõik minu omad. Mul pole kahetsust, sest olen alati sind soovinud. Teil oli alati eriline anne, mis pani mind tundma end soovitud ja lõbustas mind mind alati oma huumorimeelega. Ma armastan sind, mu kallis jänku.\nkuidas öelda oma poiss -sõbrale, et tahan seksida\nIga kord, kui ma su tekstist või telefonikõnast puudust tunnen, suren lihtsalt! Olen teie häälest ja teie jumalikust naerust nii sõltuvuses. Tead, et mul on sinu vastu tundeid, sest ma mõtlen alati, kui ma su ümber olen, mida ma ütlen. Ma tahan, et te meeldiksite mulle, mitte ei armastaks mind ja mõnikord ei suuda ma kontrollida oma soovi teie järele. Sa teed mind nii õnnelikuks. Sa paned mind naeratama ka kõige halvematel päevadel. Ma armastan teie sõnu ja seda, kuidas te mind tunnete, kui kirjutate mulle armsaid sõnumeid. Ärge kunagi lõpetage valguse toomine minu maailma, mu arm.\nOlen teid alati eemalt imetlenud. Aga kui me sel aastal lõpuks kokku saime, oli tunne, et selline kaal on mul õlgadest. Sain lõpuks olla koos toreda mehega, kellegagi, kes mind armastab ja austab ning teab endiselt, kuidas mu nuppe vajutada. Sa oled kõik, mida poiss-sõbraks soovisin, ja rahuldad mind igati. Ma armastan nii palju, et vahel mõtlen, kas ma unistan. Siis ärkan aga teie armsa näo kõrval ja mäletan, et see on tõsi. Ja ma arvan, et milline õnnelik naine ma olen!\nSa oled nii pentsik! Teate lihtsalt, mida öelda, et mind naerma ajada ja mõtlema panna. Mul on nii hea meel, et kohtusime üksteisega, sest ma ei kujuta ette, et ei tunne teid ja ei armasta teid. Oled minu seiklushimuline partner, minu loominguline hingesugulane ja mu parim sõber, kes juhtub olema ka minu tulikuum armuke. Kui te vaid teaksite, kui armukade minu sõbrannad olid, nad teavad, kui suur saak sa oled. Kuid mul on teile kõigile meeldida, armastaja poiss. Ja ma kavatsen veenduda, et olete sama rahul kui mina.\n7. Suur uhkust väljendav kiri\nMa tahan sind õnnelikuks teha. Ma tahan teid armastuse ja tähelepanuga rikkuda. Oled minu heaks nii palju ära teinud, et tunnen su südamest hirmu. Oled ka nii kena ja pühendunud, et temast minust kõige õnnelikum sõbranna maa peal. Ma ei kujuta ette tulevikku ilma sinuta, sest sa oled mu elu nii toredatel viisidel muutnud. Ärge kunagi lõpetage olemine superkangelane, ma tean, et te olete sees. Tahad midagi muuta ja teisi aidata ... see on üks paljudest põhjustest, miks ma sind armastan. Seal on palju toredaid mehi, kuid mitte palju neid toredaid mehi, kes on nii tõsised, et midagi muuta. Sa inspireerid mind.\nKirg on seotud aususe ja avatusega. Te ei häbene end tunda. Kuid veelgi tähtsam on see, et te pole temasse nõrgalt armunud. Teil pole vaja teda ellu jääda ega teid toetada. Armastad teda, sest sa jumaldad tema isiksust ja kuna ta armastab sind sama palju. Nii saate talle ausa meeleseisundiga läheneda ja lasta kirel vabalt voolata.\nkuidas meeldida ümberlõikamata mehele\nmusta seemneõli fibroidide vastu


Sadulfurgoon S.KO CITY hoolitseb toiduainete jaekaubanduse tarnetel tempereeritud veostega kesklinnades nõutava manööverdatavuse eest. Mehaanilise sundroolisüsteemiga sõiduk saab probleemideta hakkama linnade kitsaste tänavate, juurdesõitude või laadimishoovidega.\nTõhus jahutus õhu eriliselt optimeeritud juhtimise tõttu\nKliendi individuaalsed MultiTemp-lahendused\nCity-logistika varustus luuktõstuki ja roolisillaga\nTrailerConnect® telemaatika Teie sõidukipargi läbipaistvaks juhtimiseks\nMoodulsüsteem sõiduki individuaalseks konfigureerimiseks, nt laadungi lihtsustatud kindlustamine multifunktsioonpõranda, topeltkorrussüsteemi ja laadungikindlustussiinidega.\nLihtne puhastavus vedelikutihedalt keevitatud põhjavanni ja pinnaga kohakuti paigaldiste tõttu hoolitseb sõidukis optimaalse hügieeni eest.\nHea alternatiiv osaliseks tühjakslaadimiseks vaheseinaga multi-temperatuur-transportidel. Küljeuks võimaldab osalist tühjakslaadimist ja ligipääsu üksikutele MultiTemp-jahutustsoonidele.\nTõhus jahutus optimeeritud õhujaotuse tõttu. Kolm paindlikku jahutuskanalit hoolitsevad soovitud külmajaotuse eest. Kui kasutatakse vaheseinu, siis saab pikkust kohandada.\nKatuse all pingutatud külmatent tagab jahutusõhu ühtlase jaotuse. Külmatent sobib spetsiaalselt MonoTemp-transpordiks.\nTsirkulatsioonisein tagab läbiva õhuringluse ja on optsionaalselt saadaval pööratavas teostuses. Integreeritud tagasivoolutõkised optimeerivad õhutsirkulatsiooni.\nVarieeritava otsdetailiga pikivaheseinaga saab ainult väheste võtetega edasisi erineva suurusega kliimatsoone luua. Eriti sagedasel peale- ja mahalaadimisel saab nii üksikutes temperatuuritsoonides temperatuuri hoida.\nLED displeiga kütusenäidik\nTreileri LED kütusenäidikuga saab külmtranspordimasina kütusetaseme alati selgelt maha lugeda.\nPealisehitise kõrgus p*2350 - 3000mm


Ligur jätkab rallikrossi Euroopa meistrivõistlustel heas hoos – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Ligur jätkab rallikrossi Euroopa meistrivõistlustel heas hoos\nLigur jätkab rallikrossi Euroopa meistrivõistlustel heas hoos\nFoto: Rando Kall / fotovabrik.ee\nRallikrossi maailmameistrivõistluste ja Euroopa meistrivõistluste järjekordne etapp sõideti möödnud nädalavahetusel Rootsis, Höljese rajal. Osa eelmisel etapil Soomes startinud Eesti sõitjatest liikus edasi ka Rootsi ja nii olid Euroopa meistrivõistluste klassis Super1600 stardis Janno Ligur ja Siim Saluri ning sama sarja Touring Car klassis Ruve Veski. Parima tulemuse sai kirja Ligur, kes jõudis taas finaali ja sai seal viienda koha.\nNelja eelsõidu järel oli Ligur kuues Tema parimaks eelsõiduks oli kolmas, kus ta oli neljas ja sellega oli koht poolfinaalis olemas. Siim Saluri jäi kahjuks esimesena poolfinaali ukse taha, poolfinaalikoht jäi kahe punkti kaugusele.\nLigur jätkas hea hooga ka poolfinaalis, kus sai teise koha ja sellega ka kindla pääsu Höljese etapi finaali. Finaalis kuulus Ligurile, kes nädal varem oli neljas, sel korral viies koht, etapi võitis Sergei Zagumennov, kes võitis ka poolfinaali, kus Ligur teine oli.\nSarja üldarvestuses on Ligur kümnes (44 p) ja Saluri 16 (14 p). Liider on Zagumennov (130 p).\nTagaveoliste autode klassis oli Ruve Veski peale eelsõite 18 ja edasi poolfinaalidesse ei pääsenud.\nVõimsate Super Car autode MM-etapi finaalis oli parim DTM ringrajasarja sõitja Mattias Ekström, kes kodupubliku silme all jättis selja taha kaks Norra sõitjat, Andreas Bakkerudi ja Petter Solbergi. Neljas oli sarja liider Reiniss Nitišs Lätist.\neelmine FIFA MM-il osalev 6-aastane Muraste poiss Lukas asub Brasiilia poole teele\njärgmine Filter Haapsalu Rattaralli kutsub uuenenud ja rekordpikale rajale


Vitabrid DUAL MASK – Vitabrid\nTootekood: 251811 Kategooria: Skin\nVitabrid Dual Mask sisaldab Vitabrid® ja Peptibrid™ toimeaineid, mis varustavad teie väsinud ja vaevatud nahka kontsentreeritud toitainetega. Pehme, allergiavaba ja mikrofiibrist leht kleepub ideaalselt nahale ning peened mikrokiud lasevad toimeainetel täiuslikult imenduda.\n– Vananemisvastane ja pinguldav: Vähendab selliseid vananemise ilminguid nagu pisikortsud, naha tuhmus ja kuivus. Rikastab nahka ja annab sellele elujõudu.\n– Naha efektiivne varustamine: toote võtmekomponendid Vitabrid® ja Peptibrid™ , viiakse ohutult sügavale naha sisse, säilitades sealjuures peptiidide ja C-vitamiini aktiivsed omadused, mis parandavad naha uuenemist, elastsust, niisutust ning võimendavad rahustavat ja valgendavat toimet.\n– Võimendav toime: Vitabrid® ja Peptibrid™ annavad suurepärase võimendava efekti teiste aktiivsete toimeainete tõhususe tõstmiseks.\n– Sügavniisutus ja niiskussäilivus: Niisutab nahka sügavalt ja säilitab tervisliku niiskustasakaalu.\n– Allergiavaba mikrofiibrist leht: Niisutav ja mitteärritav mikrofiibrist leht kleepub nahale ideaalselt ning äärmiselt peene kiuga mikrofiiber aitab kaasa aktiivainete jätkuvale imendumisele.\n– Puhastage nägu\n– Avage pakend ja voltige mask ettevaatlikult lahti. Pange näole ja seadke leht korralikult paigale.\n– Umbes 10-20 minuti pärast koorige leht maha. Masseerige näole jäänud essents kergelt näpuotstega näole ja kaelale.\nVitabrid CG (aktiivne ja stabiilne C-vitamiin) + Peptibrid™\nSügavniisutav lahendus: trehaloos + betaiin + hüaluroonhape + allantoiin\n3 taime tüvirakud: vitamiinipuu (astelpaju) kallusekstrakt + granaatõuna kallusekstrakt + vaarika kallusekstrakt.\nNiatsiinamiid + adenosiin (nahka helendav/ kortse parandav – kahekordne funktsioon), palmitoüül-tetrapeptiid-7, palmitoüül-pentapeptiid-4, atsetüül-heksapeptiid-8, resveratrool, ubikinoon (koensüüm Q10)\nVitabrid DUAL EYE&FACE CREAMSkin\nPeptibrid Dual Mask Soothing BalancingSkin