KIRIK → Kiriku interjöör\nKeskaegse ristimiskivi ümaravormiline jalg\nKiriku keskaegsest sisustusest on säilinud algse altarilaua plaat – mensa, mis uue altari ja kantsli ehitamisel 17. saj oma algselt kohalt eemaldati ning asetati kantsli alla. Plaadil on näha viite piiskopi pühitsusristi (malta ristid), mis sümboliseerivad Kristuse viit haava (kätes, jalgades, küljes).\nSäilinud on ka keskaegse ristimiskivi ümaravormiline jalg. Rahvuspärimuse järgi kasutatud keskajal seda ka häbipostina.\nXVII. saj kõhrstiili taieste esmatellijaks Eestis oli tolleaegne Ingerimaa asehaldur Bogislaus Rosen, kes tellis oma suguvõsa mälestuseks epitaafi Eesti kunstiajaloo varaseimalt vabakunstnikult Andreas Michaelsonilt, kes oli Tallinna kodanik (1641-1657). Romaani aristokraatlikku aktsenti kandev epitaaf on valmistatud 1645. a. Epitaafi keskele lisati Albrecht Hembseni (Lüübekist) maal. Altarikaunistuslik predella kannab järgmist kirja: „Der Herr Stadthalter Bogislaus Rosen hat dass Epitaphium machen lassen und der Herr Mann Richter Hans Hinrich Rosen hat es AD 1768 an diese Kirche gegeben und es ist Renoviert worden.“ (Härra asehaldur Bogislaus Rosen laskis teha epitaafi ja kohtunikuhärra Hans Heinrich Rosen andis 1768. a sellele kirikule ja see on renoveeritud.)\nAlgselt Bogislaus Roseni ja tema abikaasa epitaafina Tobias Heintze töökojas kasvanud meistri A. Michaelsoni tööna paiknes see Niguliste kirikus ja toodi Järva-Jaani altarilaua kaunistuseks alles 1768. a.\nAltari pealselt leiame Rosenite esi-isa vapi, koos abikaasa vapiga. Nende kohal kroonib karitas-figuur. Maalil, mis on toodud Tallinnast ja kohandatud altariga kujutatakse esiisa/rajajat koos oma naistega – asendades tegelikku Kristuse hukkamisstseeni. Piibliloo kohaselt on maalil kujutatud Kristuse ristilöömist Kolgatal. Risti all on Jeesuse ema Maarja, Maarja Magdaleena ja jünger Johannes. Epitaafi kohal troonib Issanda-päike, millele on kirjutatud heebrea keeles Jumala nimi Adonai.\n1648. a kinkis Bogislaus Rosen kirikule uue kantsli. See on Tallinna kodaniku ja silmapaistva varabarokse pahkmikornamendi meister Franz Hoppenstätti loodud. Hoppenstätt pärines T. Heintze töökojast ja tema käekiri sarnaneb mõneti A. Michelsonile. Kantsel on F. Hoppenstätti üks vähestest säilinud töid. Kantsel on väga kõrgel kunstilisel tasemel ja moodustab osa kirikusisustuse tervikust.\nKujunduslikult ja stiililaadilt esindab rikkalikult kaunistatud kantsel Põhja-Euroopale omast barokkstiili. Kantsel on valmistatud puidust ja tehnikaks kasutatud tisleritööd, puunikerdust ja polükroomiat.\nMooses kantsli tugisambana\nKorpus jaotub kolonnaadeks, mis on kaunistatud korintose sammastega. Niššide asemel on T-kujulised pinnad, ümbritsetuna kõhrpiiridest, millest vaatavad välja inglipead. Kantsli allääres on seitse viinamarjakobarat. Tugisammas on kujundatud meesfiguurina Mooses, kes hoiab käes käsutahvleid. Trepirinnatist kaunistab tahvelmaalinguna antiikjumala Hermese pea kujutisega pilaster. Kantsliust flankeerivad külgedelt asetseva baasreljeefina hermipilastrid koos kõhrväätidega. Algselt oli kantsel tumedatooniline, kuldvarjunditega. 1771. a omandas see halli marmoreeringu ning figuurid heleda rõõmsavärvilise koloriidi. Kui kooriruumi põrandat tõsteti, siis põhjustas see osalist trepidetailide murdumist. Kantsli trepi kõrval paiknenud vahevõrest, mis eraldab koori pikihoonest, on säilinud vaid üksik dekoreeritud sammas.\nKantslil on kujutatud evangelistide, Ristija Johannese ja Jeesuse Kristuse figuure. Evangelistide juures on ära toodud ka neile iseloomulik sümboolika: Johannesel kotkas, Luukal härg, Matteusel ingel ja Markusel lõvi.\nKantsli kohal on kuuenurkne kõlakatus, mille äär on kaunistatud kõhrmotiividega. Kõlakatuse maalil on kujutatud valget tuvi taevast alla laskumas ja selle kohal ühte silma. Valge tuvi sümboliseerib Püha Vaimu ja silm Jumala kõikjale nägevat silma. Kõlakatuse ülemine osa jaotub samuti kolonnaadeks, mida kaunistavad viie ingli figuurid. Kantsli kõlakatus tipneb sinise munaga, millele on kinnitatud rist.\nMAAL “ISA PORTREE”\nKantsli tagaseinale kinnitatud maal pärineb 19. saj II poolest. See on näide Järva-Jaanis pastori peres sündinud tuntud baltisaksa portretisti ja religioosse sisuga maalide autor Eduard von Gebhardti loomingust. Maalil on kujutatud kunstniku isa Ferdinand von Gebhardtit seismas. Tal on seljas must, mitte päris maani ulatuv talaar. Vaimuliku rüü peal on väike valge krae. Isa hoiab vasaku käe vangus raamatut, arvatavasti Pühakirja. Parem käsi toetab vasakut kätt. Isa laubale langev valgus rõhutab tema tarkust. Maali parempoolsesse nurka on kokku koondatud eesriie. Maali all olevale ovaalsele puittahvlile on halli värviga kirjutatud saksakeelne pühakirjatekst: Selig sind die das Wordt horen und bewahren. Luca 11 v 28. (Õndsad on need, kes sõna kuulevad ja seda tallele panevad. Lk 11: 28)\nVõidukaar on algselt Rooma väepealikuile ehitatud monumentaalne auvärav. Kiriklikus arhitektuuris ühendab võidukaar koori- ehk altariruumi pikihoonega. Järva-Jaani kiriku võidu- ehk triumfikaarele on kinnitatud ristpalk. Ristpalgi puu olevat Vahemere-äärset päritolu, nimelt Liibanoni seeder. Ristpalgil on krutsifiks, mis on koos võidukaare talaga iseloomulik näide barokiajastu tunnustatud puunikerdaja Franz Hoppenstätti loomingust. Krutsifiks on valmistatud 1648. a. Krutsifiks koos talaga moodustab allesjäänud osa koori pikihoonest eraldatud võrestikust-seinast ning on osa kirikusisustuse tervikust. Krutsifiksile on kinnitatud tahvel tähekombinatsiooniga INRI ehk tõlkes Jeesus Naatsaretlane Juutide Kuningas.\nVõidukaare talale on 19. saj lõpus kirjutatud: Anno 1881 wurde Thurm der Kirche von dem Kirchenspiele erbaut, und anno 1882 das innere der Kirche renoviert. Anno 1771 im Juli ist diese Kirche von den gesamten Kirchspiele Eingeffarreten renoviert worden. Anno 1648 im Augusto hat der wol. Edlervester und manhafter. Herr Bogislaus Rose wolbedinter Stadhalter auf cappurgen und Jamb Erbesessen zu St Johan in Jerven dieses verfestigen Lassen.\nOreliprospekt valmistati 19. saj II poolel ning on näide iseloomulikust eklektilisest oreliprospektist. Ehitusmaterjaliks kasutati puitu. Tehnika: tisleritöö, puunikerdus, õli-ja pronksvärv, metallviled. Oreli laius on 268 cm, ülal maalitud tekst: DEO GLORIA (Jumala auks). Orelimeister Normanni tööd lõpetas Terkmann.\nPingistik on valmistatud 19. saj II poolel ja on näide iseloomulikust neogooti pingistikust.\nHauaplaat kantsli all on näide 18. saj lõpuni levinud kombest matta kirikusse ja 17. saj haua katmiseks kasutatud hauaplaadist. Kivisse on raiutud: Diesr Stein und die Stätte geehrt Herr Wilhelm Heidmann und Sein Erben. Anno 1619.\n1599. a hauaplaat on näide renessansiperioodi hauaplaadist, millele on graveeritud 2 vappi ja tähed RSVL MP 1599. Heraldik Tiiu Oja arvates kujutavad veel väljakujunemata vapid Rootsi ruunikirjalisi peremärke.\nPAEKIVIST TAHVEL kiriku lõuna sissekäigu juures, kirjaga WIWA 1645 viitab Tiiu Oja arvates kiriku taastamisele Liivisõja järgsel ajal (”vivo” – ld. k elama, kestma, püsima).\nJÄRVA-JAANI KIRIKU KELLAD\nJärva-Jaani kirikul on kolm kella. Vanim neist pärineb aastast 1478, millele viitab kella pealiskirjas peidetud kronogramm „mcccclxxviii“. Kiriku tornis rippuv valajamärgi ja Ristilöödu kujutisega kell kuulub Eesti kolme vanima hulka.\nTeine kell nimega Johannise suur kell on Ingerimaa asehalduri ja Järva-Jaani kiriku eestseisja Bogislaus von Roseni kingitus. Sankt Johannise suure kella ülaosas seisab reljeefsete tähtedega „Gloria in exelsis deo“ (Au olgu Jumalale kõrges) ja valmistamise aasta 1634. Küljele on annetaja ennast jäädvustanud: „Kaltenbrunni ja Rosenhageni pärija Bogislaus Rosen on selle kella annetanud sellele kirikule Jumala auks ja kristlikuks mälestuseks“. Lisaks pealiskirjale osutab annetajale nn Valgete Rosenite Rootsi vapilõviga vapp. Põhjasõja aastatel peitis vöörmünder Ühstallo Jahn kella küla juurde Keika jõkke. Et koht küllalt kindel ei tundunud, uputas teine vöörmünder So Maddis selle hiljem Roosna-Allikul sügavamasse vette. 20. saj alguses kell mõranes ja kaotas oma hääle. 1912. a otsustas kirikukonvent kinkida Roseni kella Järvamaa Muinasasjade Alalhoidmise Seltsile. Siiski jäi see aastateks hoiule Kadrina ja Roosna-Alliku mõisate tõllakuuridesse ning jõudis Paidesse alles aastal 1923, kus kellast sai algkoolis asunud muuseumi eksponaat. Teise maailmasõja aegses evakueerimises kell mõneks ajaks kadus, kuni leidis 1951. a 50 rubla eest tagasiostetuna taas koha muuseumi püsiekspositsioonis.\n1912. a otsustas kirikukonvent Bogislaus Roseni järeltulija, Kadrina mõisniku Ernst Roseni juhtimisel tellida uue kella, mis oleks sama suur kui vana. Tähelepanuväärselt murdus siin senine, peaaegu eranditeta ümbervalamise praktika – kuigi materjali raha oleks säästetud, hoiti vana kasutamiskõlbmatu kell siiski alles. Ühelt poolt peegeldas selline otsus tärganud muinsusteadlikkust. Teisalt tehti niiviisi kummardus annetaja Bogislaus Rosenile, aga ka pastor P. B. Gebhardtile, kes oli olnud üks innukamaid vastajaid Eestimaa Kirjanduse Ühingu kirikukellade ankeedile 1890. a. Uus kell telliti tollal ümbruskonna vahest kõige kuulsamast kellavalajate linnas Gatsinast, Peterburi lähedalt. Tänaseks on kell mõranenud ning sellest saanud eksponaat kirikus.


Kipper.ee • Vaata teemat - Päevapurjekad (daysailer)\nPostitatud: Pühapäev, 14 Mär 2010 16:07\nHC, ma kujutan päris hästi ette, mida üks kata endast kujutab. Jättes Kaisa kõrvale, siis kodanik Sebija&Co täsipuhutava Pulpulaatoriga on ju natuke sõidetud. K.a. totaalses tuulevaikuses.\nSiiski on kata üks väga ebasobiv kruiisivahend, tee mida tahad, märg ta on ja märjaks jääb. Lahe vahend kiiruseid ja ektreemi taga ajada aga mitte päevapurjekas selle klassikalises mõistes. Las katad olla omaette teemas, puhtad race-dinghyd omas jne. Muidu tuleb keegi ja väidab, et parim päevapurjekas on üldse purjelaud, näiteks vana Vigri ... selle peal saab ka päikest võtta, kui puri kaldale jätta.\nPostitatud: Pühapäev, 14 Mär 2010 21:30\nNii, see ülikõva päevapurjeka link oli "sattunud" valesse kohta vanaautode alla aga üles ma ta leidsin!\nTaanlase Jørgen Jenseni DayDream, home-made iludus! See on minu arust päevapurjeka peaaegu et "lagi" tase.\nTeema pealkiri: Finesse 26 (Rootsi).\nPostitatud: Pühapäev, 14 Mär 2010 22:09\n...aga mulle meeldib Finesse 26... ! Vanainimestel peab ikka kajut ka olema... !\nTeema pealkiri: Sun 2000 ja Sun2500\nPostitatud: Esmaspäev, 15 Mär 2010 21:17\nJeanneau - maagiline paat -maagilise nimega !\nSun 2500 tundub natuke mahukam... !\nPostitatud: Teisipäev, 16 Mär 2010 11:59\nSaab ka üksi merele.\nPostitatud: Teisipäev, 16 Mär 2010 12:18\nSun2000 sees istusin Helsinkis pikalt, täitsa kabe päevapurjekas ka pisut pikemateks otsteks Eesti oludes. Oli aega ka "sügavustesse" laskuda, kvaliteet väga korralik.\nAga siis üks ljungström-purjega prantslane, millest on ka varem juttu olnud: Ocqueteau Tilapia 6.50. Hinda muidugi on, merevalmis alus ~30K eur aga on ka lahe asi. Lihtne, lollikindel, väikese süvisega etc, etc.\nTeema pealkiri: Beneteau First 21.7\nPostitatud: Teisipäev, 16 Mär 2010 21:35\nhttp://www.beneteau.com/UserFile/File/V ... -7S_EN.pdf\nKui Beneteau tõstetava, pulbiga giljotiinkiilu asemel teeks ka mõne svertikaevuga, või kompromissvariandi, oleks põhjamaade meeste õnn üsna lähedal... !\nPostitatud: Kolmapäev, 17 Mär 2010 08:47\nOoooo! See on küll hea näide. Lihtsuses peitub ilu. Tõepoolest viimase peal. Need kajutiga asjad on jälle minu arust omaette nähtus. Päevakas on ikka selline lahtine paat.\nTeema pealkiri: Seascape 18\nPostitatud: Kolmapäev, 17 Mär 2010 09:22\nPaneks siia kõrvale: "Euroopa Aasta Jaht 2010" Seascape 18\nTeema pealkiri: Etap 21i\nPostitatud: Kolmapäev, 17 Mär 2010 09:30\nEtap 21i süvis sellise tandem-kiiluga 0,70m!\nMadalate merelahtede paat...\nTeema pealkiri: Frauschner 26.\nPostitatud: Kolmapäev, 17 Mär 2010 19:52\nhttp://www.frauscherboats.com/produkte/ ... ionen.html\nKolme eri süvisega !\nPostitatud: Kolmapäev, 17 Mär 2010 21:16\nhttp://www.lodkasava.ru/parus/s470galle ... _large.jpg\nKah päevaseks kasutamiseks ja hind kuulukse olevat arutamise asi. Pole muidugi nii noobel kui eelmised.\nPostitatud: Reede, 19 Mär 2010 10:30\nKa sellest päevapurjekast on varem mitmeid kordi juttu tehtud aga temast on väljas nüüd veel odavam puhtatõuline "päevakas": Viko 20 Weekend 8000 EUR maksudega! Ära on jäetud peldik, mõned avatavad luugid, et hoida hinda "all". 125000 eek on ikka "päris niisama" juba. Ja egas siis 10K eurosid "luksusliku" versioonigi eest palju pole:D Lisaks lubatakse ka kiiluga versiooni suurematele vetele sõitmiseks ning uuemat tekidisaini.\nPostitatud: Teisipäev, 30 Mär 2010 12:47\nLiitunud: Reede, 04 Sept 2009 09:31\nKas selgitaks keegi kuidas ja mis staadiumis sellele purjekale kiil on kinnitatud ja mast?\nPildigaleriis on näha kuidas kere valmistatakse aga kuni viimase hetkeni on ilus sile põhi ja dekk. Kas sellist purjekat veetaksegi ilma kiiluta ja kinnitatakse kuski vahetult enne vettelaskmist. Sorry et võibolla lollid küsimused aga meil metsas purjekaid pole nähtud, huvi aga on\nPostitatud: Laupäev, 03 Apr 2010 13:20\nPäevapurjekate teemas peaks kindlasti vaatlema ka väljamaakeeles "openboat" paate. (Mis see maakeelne vaste võiks olla?) Sest neid nagu mujale ei saagi ju liigitada.\nSiin üks põnev leht, kus on galeriide all palju pilte erinevatest alustest. Linkide kogu on seal ka asjalik.\nNopin siia näitena ühe pildi ka:


Populaarses suvituskohas suure krundiga suvila!\nÜmbrus: Liivi Laht meri , mets lähedal, ümbruses eramud, teed heas seisukorras\nKinnistul renoveerimist vajav maja ca 60 m2 ja 20 m2 suvitamiseks sobilik aiamaja. Aiamajas elekter, ümber ilus kõrghaljastus. Väga hea juurdepääs nii Via baltikalt kui vana Riia maantee kaudu. Hiljuti laiendatud truup krundile. Tee krundile otse avalikult teelt. Oma kaev krundil, samuti kuivkäimla. Naabrid lähedal, samas privaatne. Metsamaad on 8519 m², õuemaa 1408 m², ülejäänud looduslik rohumaa.\nUuele Tallinn-Riia maanteele 1km, Pärnusse 60 km, Riiga 120 km. Võimalik osta ka kõrvalolev hoonestamata kinnistu (11943 m2 , 11000 eur). Hea bussiühendus Pärnuga.\n22 500 € 1 125 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa suvila - Orajõe, Häädemeeste vald, Pärnumaa Vastust ootama jäädes\nMiku Väikekoht 12\nTube 5 | 209.6 m²\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/2970199 Kommentaar:


Full-Metal-Metsavana: Õudusetendus "Teoloogiatudengi katse"\nTallinna Keskraamatukogu saalis toimub 26. jaanuaril kell 17.30 Maniakkide Tänava õudusetendus "Teoloogiatudengi katse". Lisaks sellele toimub seal Maniakkide Tänava õudusjuttude kogumiku "Euromant" esitlus. Raamatu on välja andnud kirjastus Fantaasia. Sõna saavad kirjastaja, autor ja lugejad. Tule, naudi Maniakkide Tänava õudus-performance'it ja ütle sõna sekka!\nPS: Katsejänese rollis astun üles mina isiklikult :)\nSee võib õudne küll olla...\n19. jaanuar 2012 22:33\nMuidugi! tule vaatama :)\n19. jaanuar 2012 22:37\ncriticbird ütles ...\nkuidas ma siis endale lugejaid juurde saan, kui ei jätta oma aadressi teistel popimatel lehekülgedel? On siis mõni muu viis?\nKui on siis öelge!!! Ning muide need 2 kommentaari minu aadressiga kord kuus pole veel spämmimine. Muide olen päris kindel, et ka vanad filmiblogijad alustasid samal viisil kui mina. Mina teen nii nagu blogimise käsiraamatus kirjas. Lisaks ega ma tänamatu siga pole, ma jätan linke oma blogil teistele lehekülgedele kuhu oma aadressi olen jätnud.\n23. jaanuar 2012 19:58\nEsiteks sa kommenteerisid suure ähmiga vale posti allaga aga see selleks.\nKuidas saada lugejaid ? Elementaarne kulla noor blogija. Kirjuta hästi, jaga feedi blog.tr.ee ning feissboogi kaudu ja see töötab. Päris ausalt ka töötab. Vaata härra Trashi, Onu Kalverit ja teisi. Filmijuttu näiteks. Austatud lugupeetud ja loetud blogid.\nJa muide EI ALUSTANUD spämmiga. Trash, Fletchu, Soprano, Edasi jpt ei käinud ükski sedamoodi teiste blogides enda linke levitamas. See on ju tähelepanu nurumine. Oleks siis veel, et viitsiksid kirjutada sisukamalt midagi, linkida nt postituse alla sarnase filmi kohta käiva lingi enda blogist... Lihtsalt "tule vaata minu blogi" ja ei mingit üritamistki näidata, et oleksid proovinud teise blogi lugeda.\nTuimalt järjekindlalt enda linki sama lakoonilise teatega ja korduvalt jagades jääb mulje kui robotist. On see inimene või äkki programm ?\nSellest ma ei saanud tegelikult aru, et sa jätad linke oma blogil teistel lehekülgedel ? Et sa paned enda blogisse linke kuhu reklaami jaganud oled ?\n23. jaanuar 2012 20:08\nMetsavana, kuidagi ei saa me üksteisest aru, sina, Trash Xipe ja muud blogijad kirjutavad arvustusi nendele filmidele, mida üks harilik inimene ei vaata, nt jaapani film, mille olemasolust filmirežissöörgi ei tea, mida ma peaksin sinna siis kirjutama?\nNing muide, ma jätan oma blogisse nende blogide aadressid, mille omanikud on mulle lubanud enda aadressi jätta, või siis igatahes ei kustutanud ära. See on neile tänutäheks.\nKui sa nii väga tahad, ma võin hakkata lugema sinu blogi kui sa nii väga tahad, (muide ma loen Onu Kalveri, filmigurmaani, Õhtulehe ja Filmijuttu blogi) võin ma teemakohast kommentaari jätta.\nAga ära ainult siis mulle pisarsilmi vihast kommentaari kirjuta, ja kui kirjutad, ära hoia pead klaviatuuri kohal. Muidu tuleb see mõne aja pärast välja vahetada.\n24. jaanuar 2012 17:41\nMetsavana, kuidagi ei saa me üksteisest aru, sina, Trash Xipe ja muud blogijad kirjutavad arvustusi nendele filmidele, mida üks harilik inimene ei vaata, nt jaapani film, mille olemasolust filmirežissöörgi ei tea, mida ma peaksin sinna siis kirjutama?"\nOot, küsiks sihukese küsimuse: kui meie filmimaitsed niivõrd kardinaalselt lahknevad siis miks sa nii kangesti meile oma blogi reklaamid ? Kas sulle on jäänud siiani mulje nagu ma huvituks mingilgi määral kinos jooksvatest hittidest ja värsketest teostest ? Mida sa üritad täpsemalt saavutada.\nKui sa ei huvi mingist blogist siis kas on mõistlik sinna enda linki jagada ? Oled sa kindel, et minu, Trashi ja Xipe kommentaarid on need mida sa enda blogis ootad ?\nJa ma ei taha, et sa hakkaksid mu blogi lugema. Mulle ei meeldi kui inimesed midagi vastumeelselt ja vägisi teevad.\n"Aga ära ainult siis mulle pisarsilmi vihast kommentaari kirjuta"\nHehe, no ei ole pea viie blogimisaasta jooksul veel ükski kommentaar minult pisarat silmast suutnud saada. Mis puutub aga vastu kommeteerimisse, siis lähtun põhimõttest "oma blogi-oma luba", ehk kui mulle mingi kommentaar ei meeldi põrutan vastu mida sellest arvan :)\n"ja kui kirjutad, ära hoia pead klaviatuuri kohal. Muidu tuleb see mõne aja pärast välja vahetada."\nVot see lause jäi nüüd ka törtsu segaseks ? Miks klaviatuuri kohal pead hoides see vahetusse läheb ? Mingitsorti kiirgus klahvides ?\n24. jaanuar 2012 18:06\nPS: Vaatasin just, et ka Trash on su kommentaarid kustutanud. Mis järelduse sellest teeme ?\n24. jaanuar 2012 18:10\nEsiteks ma ei reklaami TEILE oma blogi, ma reklaamin seda teie lugejatele, kes võib-olla tahaksid midagi teistsugust lugeda.\nTeiseks, ei ega ma vastu tahtmist su blogi lugema ei hakka, hoopis huviga, oma vaenlast peab hästi tundma. Ega ma sind vaenlaseks ei pea, niisama võibolla konkurendiks lugejate pärast. Aga nii et loen suure uudishimuga sinu blogi. Kolmandaks, nutmist ma ei mõelnud sõna otseses mõttes, kuidas öeldagi kaudses mõttes, et hakkad kritiseerivaid kommentaare kustutama ja taga rääkima oma teiste kaasblogijatega. blogis võib olla põrutad, aga vaatame kuidas sa vaidlustes hakkama saad, praegu ma näen, et eriti ei saa.\nKlaviatuuri kohta mõtlesin, et kui nutad siis pisarad tekitavad klaviatuuris lühise. Ja see tuleb välja vahetada.\n24. jaanuar 2012 18:58\nAhaa, aga siis on see ju puhas spamm. Enne tuleks ikka küsida veebi omanikult luba seal reklaamimiseks. Kas sa noormees viisakusest oled üldse midagi kuulnud ? Tuled teise blogisse oma reklaami levitama ja pärast klähvid ja sõimad ka veel kui öeldakse, et nii pole ilus teha ? Mul hakkab tekkima sinust üsnagi negatiivne ettekujutus.\nVaenlaseks ma muide sind ka otse loomulikult ei pea. Pigem üheks ülbeks ja ilma igasuguse viisakuseta alaealiseks.\nMuide mina ei pea mitte ühtegi kaasblogijat konkurendiks. Kui sina pead siis tunnen sulle küll siiralt kaasa.\nKommentaare kustutan vaid sellisel juhul kui need on otseselt isklikult solvavad, vulgaarsed või sisaldavad reklaami.\n24. jaanuar 2012 19:06\nSee et Trash on minu kommentaarid kustutanud näitab, et käbi pole kännust kaugele kukkunud. Te olete vist sugulased. See ei tähenda midagi minu jaoks, ning see meenutab mulle sellise pisaratega silmis jõmpsika ähvardusi, et ta kutsub oma vanema venna. Mul on täiesti ükskõik kas teile meeldivad minu kommentaarid. Mina tahan, et lugejad saaksid mu blogist teada\n24. jaanuar 2012 19:08\nKuule tatt ära haugu ja demagoogitse endast vanematega! Lisaks sellele, et ebaviisakas ja loll oled lisaks ka ülbe kui kurat.\nVõrdlus vanema vennaga on eriti totter, ma tõin Trashi näitena, et ka teistel on sinu lahmiv ja egoistlik enesereklaam üle visanud. Väitmine, et see nn "vanema venna" appi kutsumine on ikka eriti loll. Saad küllap sellest ka ise aru.\n24. jaanuar 2012 19:15\nKuule, mul on sinust ka negatiivne arvamus. Sa oled ainuke blogija kes tuleb virisema ühe veeru pärast kommentaarides, mis ilmub 2 korda kuus. Kui see oleks kõikide blogijate arvamus, rahuneks ma maha ja tunnistaks et käitun valesti. Aga 2 blogijat tuleb ütlema, kes võibolla näevad minus suurt konkurenti. Need ei tee mulle veel suuremat hemoroidi. Muide olen üle kahekümne. Ning viisakusest olen rohkem kuulnud kui mõni teine.\n24. jaanuar 2012 19:16\n"Mul on täiesti ükskõik kas teile meeldivad minu kommentaarid. Mina tahan, et lugejad saaksid mu blogist teada"\nVot see on küll vinge suhtumine! Kirjutan teiste blogisse mis iganes saasta soovin. Jätka samas vaimus. Nii saad kindlasti ohtralt lugejaid.\nMuide blogide point pole lugejate suuruses vaid siiani on olnud omavahelises komuunis. Kui kavatsed lihtsalt koguda suuri numbreid ning sind nagu ütlesid kaaskirjutajad ei huvita siis ei ole mul sulle tõesti midagi rohkem öelda.\n24. jaanuar 2012 19:17\nÄra pane mulle sõnu suhu. Kus ma olen öelnud, et ma näen konkurenti ? Taga targemaks! Ma olen sulle tänamatule üritanud seletada kuidas on normaalne käituda.\n24. jaanuar 2012 19:19\nLeian, et mul on oma blogis täielik õigus avaldada arvamust selle kohta mis tüüpi kommentaare ma tahan ja milliseid ma ei soovi näha. Kui sa seda minu soovi ei austa siis järelikult käitud võõras kodus ebaviisaka külalisena.\n24. jaanuar 2012 19:22\nMuide, vanema venna näitena mõtlesin, et sa ei tunne end enesekindlalt oma arvamuses, tood näiteid et nagu oleks sinu arvamus paljudel blogijatel. Mina suhtun hästi neisse inimestesse, kes suhtuvad minusse hästi, kui sa tuled mind lolliks ja tatiks kutsuma siis mis mul muud üle jääb?!\nKas ma pean sinu ees ehk risti ette lööma et sa minust 1.5 päeva vanem oled?\nPealegi vaadates sinu sõnavara, siis arvaks et haridustasemelt oled, ei hakka ütlema.\nEi hakka provotseerima.\nMind ei huvita, kui tuleb üks blogija mulle märkuseid tegema. Olgu aitäh nõuande eest, aga mind tatiks ka lolliks kutsumine oli küll vale asi. Kas ma olen sind solvanud? Veel mitte. Kas matame selle kirve, või alaku sõda???\nNagu kahe ajalehe toimetuse vahel?\n24. jaanuar 2012 19:42\nKuula Criticbird, kas mitte sina ei alustanud esmalt solvamist nimetades mind vaenlaseks (oma vaenlast peab hästi tundma) ja ähvardades mind peatselt-peatselt nutma panna :) Lisaks käis jutust veel läbi sõna "jõmpsikas".\nPeale seda proovisin üle minna sulle nö "arusaadavamale keelele"\nEriti paneb mind imestama lause: "Mind ei huvita, kui tuleb üks blogija mulle märkuseid tegema"\naga samas mainid enda blogis, et oled juba mõningate teadmistega asjaarmastajast filmikriitik. Kuidas siis nõndamoodi ?\n"Pealegi vaadates sinu sõnavara, siis arvaks et haridustasemelt oled, ei hakka ütlema."\nHuvitav väide inimelt kes moodustab pidevalt kuradima raskesti mõistatavaid lauseid :/\nEh, vastuoluline isiksus oled Critic..\n24. jaanuar 2012 20:01\n"Kas matame selle kirve, või alaku sõda???"\nOlen kahe käega selle vaidluse lõpetamise poolt. Tunne on, et see ei vii meid mitte kuhugi.\n24. jaanuar 2012 20:04\n"Mõningate teadmistega " all mõtlesin seda, et ma tean, kuidas ja mida filmis kritiseerida tuleb, mind on selleks õpetatutud. Teiseks, "jõmpsikas" ei puutu üldse sellesse asjasse, nii et, jah. Ära hakka sõnade pärast norima. Ning see viimane, et ma ei tahtnud sind lihtsalt liiga haigelt solvata, sellepärast jätsingi lause poolikuks, mingisugune austus oma oponendi vastu on alles :)\n"Nutma ajamine" polnud ka otseses mõttes\n24. jaanuar 2012 20:10\nKulla Kriitikalinnukene. Võibolla sa ei märganud, aga kui sa jätad blogisse kommentaari, siis sinu nimest moodustub automaagiliselt link, mis su blogisse viib. Kui su kommentaarid on huvitavad, siis sa pakud blogi külastajatele huvi ja nad leiavad su blogi üles. Samas kui igal pool tatti pritsid nagu solvunud neljateistaastane, siis mõni ime, et su blogil lugejaid pole.\n24. jaanuar 2012 20:24\nVaidlust pole olnudki, kui see kuhuggi ei viinud, teeme nii, mina jätan "spämmimise" sina võtad oma solvavad sõnad tagasi mis sa vaidluse käigus ütlesid, mina ka kui sind solvasin, ning kui võimalik võtate mind oma filmiblogijate kommuuni, kui te loomulikult tahate, kui ei,siis ei. Midagi pole parata\n24. jaanuar 2012 20:28\nOot, kas ma saan su plaanist õigesti aru?\na) Sina lõpetad spämmimise\nb) Metsavana peab vabandama\nc) Filmiblogijate kommuun tervitab sind avalisüli\n24. jaanuar 2012 20:35\nNo blogija ma pole ja kommentaare ka tavaliselt ei kirjuta aga igasugune ebasoovitud ja asjakohane linkimine on sama hea kui v1agra reklaam mu postkastis- spämm.\nEriti niru on, et tänu Metsaelukale on criticbird saanud endale ilmselt rohkem reklaami kui ta väärt on (klikkasin ka ise seal lehel):P\n24. jaanuar 2012 20:43\nHigginsil on õigus, need tingimused tunduvad jah liiga ülbelt, jätan spämmimise, võin jääda üksikuks hundiks kui keegi minuga tegemist ei taha teha. Aga see, et ma ei vääri tähelepanu?! Kai, sa pole blogija, aga minu jaoks on see sama, kui sa ütleksid, et ma ei vääri publikut, sõpru ja muud taolist. Sellega sa võid endale pahandusi saada, mentuuraga.\n24. jaanuar 2012 20:51\nMis on mentuura? Google ka ei tea.. Ja teiseks, mulle ei meeldi kui mind ähvardatakse. Enda arust kirjutasin suhteliselt viisaka kommentaari.\nÜldiselt- võõrastesse kohtadesse enda reklaami linkimine on siiski spämm. Sellepärast, et spämmirobotid ei saaks kõiki oma läbuga üleujutada nõutaksegi enne kommentaaride lisamist kas kuskil konto omamist või mingi tähe- või numbrikombinatsiooni sisestamist. Kui soovimatut reklaami teeb eraisik, on see siiski spämm ja seda ka koheldakse vastavalt- kustutatakse.\n24. jaanuar 2012 21:00\nOot oot, mis on mentuur ? menstruatsioon ? või mikstuur ? :)\nMuide toon sulle Critic ühe ilusa näite. Üks mu tuttav luges seda kommentarisõda ja teatas selle peale mulle feisboogis järgmist:\n"Aga tead, seda kommentaarisõda ma ei suutnudki lõpuini lugeda: sellised SPAMMERID ja nende mõtteviis ajavad mind OKSELE. Ainult nii palju vaatasin, et panin selle sitalinnu endale Adblocki, et kogemata peale ei komistaks."\nTõi selle näite mitte parastamiseks vaid selgitamaks kuidas tegelikult läbimõtlemata reklaam võib tegelikult olla kahe teraga mõõk mis sind ennast näksab.\n24. jaanuar 2012 21:03\nkarges talveöös nüüd selline kuum madin.\nhigginsil ses osas täiesti õigus, et asjakohane ja sisukas kommentaar meelitab lugeja palju suurema tõenäosusega blogi lugema kui paljas aadress.\nning kord kohale meelitatud lugeja jääbki käima, kui selleks põhjust on. kui kirjutada nii, et on huvitav lugeda, aga Liivimaa parimaks filmiblogijaks saamine võtab igaljuhul üksjagu aega.\nning feimi ja sulli saavad täna-kannan-ma-seda blogijad ka siis raudselt rohkem, kui mingitele filmifriikidele kirjutaja.\n24. jaanuar 2012 21:18\nKai, ma ei ähvardanud, ma hoiatasin,\nsa kirjutasid, et sain rohkem tähelepanu kui väärt olen, see oli ebameeldiv.\nMets, sellel näitel polnud mingisugust mõtet, noh arutasid mind minu selja taga, nagu turumutt. Mida see andis? Ma sain aru et tegin valesti paar korda, mis nüüd?\n"Pane oma relv maha, ja ela"\n24. jaanuar 2012 21:24\nOkei okei, aitab küll jah, panen nö relva siis maha ja vaidlus lõppend.\n24. jaanuar 2012 21:36\nKuule Metsavana, mul hakkas igav, vaidleme veel millegi üle!!!!\n26. jaanuar 2012 19:47\nKas te oskaksite mulle öelda, kuidas ma oma blogi lisan blog.station kataloogi?\nOlen juba mitmeid kordi proovinud, aga ei lisata.\nMiks see nii on, kas võib olla sellepärast, et wordpressi blogi?\n28. jaanuar 2012 19:19\nOeh, mul targemat ka teha kui noore varsaga koos pead vasta seina peksta.\nblog.stationiga ma pole kursis.\n29. jaanuar 2012 18:05


Audentese Spordigümnaasiumist ning probleemidest noorte saavutusspordi korralduses ja rahastamises - SPORT\nAudentese Spordigümnaasiumist ning probleemidest noorte saavutusspordi korralduses ja rahastamises\n22.mai 2017 12:59\nKadri Kivine ja Erki Nool\nEt mõista, mis on Audentese Spordigümnaasium (ASG), heidame pilgu ettevõtte Audentes struktuurile.\n2000. aastal asutas AS Audentes riigilt Eesti Spordigümnaasiumi üle võttes erahuvialakooli Audentese Spordikool (ASK) ehk AS Audentese poolt peetava Audentese Erakooli spordiklassid. Alates 2008/2009. õppeaastast lahutati tasulised Audentese Erakooli gümnaasiumiklassid ja riigi rahastatav ASG eraldi asutusteks. ASG ja ASK on teineteisega lahutamatult seotud: kõik õppursportlased omandavad üldharidust ASGs ning osalevad samaaegselt ASK spordiõppes.\nKehtiv seadusandlus ei luba noortel enamikel riigisisestel võistlustel esindada spordikooli. Seetõttu kuulub enamik ASG ja ASK õppursportlastest veel erinevate spordiklubide nimekirjadesse. Kas lugejal kaob juba järg käest? Vara veel, sest segasemaks läheb. Lisaks kuulub AS Audentesele eraõiguslik MTÜ Audentese Spordiklubi, mille liikmeks võivad astuda kõik soovijad ning kus treenimine on tasuline. ASG õpilased kuuluvad oma varasema spordiklubi, sealhulgas näiteks Audentese Spordiklubi nimekirja ja nende sportimiskulud katab riik.\nMida ja mis mahus riik AS Audenteselt tellis\nRiikliku koolitustellimuse hankeleping sõlmiti 2000. aastal AS Audentese ja riigi vahel haridus- ja teadusministeeriumi kaudu 20 aastaks. Audentese poolt allkirjastas lepingu ettevõtte toonane juhatuse esimees ja praegune haridusministeeriumi kantsler. AS Audentese omanikeringi kuulub Eesti Olümpiakomitee president Urmas Sõõrumaa. Lepinguliselt on Audentese Spordigümnaasiumi kohuseks hea üldharidusega tulevaste tippsportlaste ettevalmistamine, kes alates 11. klassist peaksid kuuluma oma vanuseklassi rahvuskoondisesse või olema selle kandidaadid. Õppursportlased peavad saama tasuta gümnaasiumihariduse, aga ka kvalifitseeritud treenerite juhendamisel ja tänapäevastes treeningutingimustes pakutava spordiõppe. Viimane sisaldab majutust, toitlustust, spordimeditsiinilist teenindust, psühholoogilist nõustamist, treenereid, spordibaaside kasutamist, vajalikku inventari jms.\nLepinguga sätestati, et Audentes peab tagama teenuste osutamise vähemalt 150 õppursportlasele Tallinnas ja 50 Otepääl. Täiendavate õppursportlaste puhul sõlmitakse eraldi kokkulepped. Mitmete hankelepingu muutmiste järel on praegune riigipoolne toetus umbes 1 miljon eurot aastas. Tegelikult paisub eelarve aastane tulupool 2 miljonini, sest lisanduvad riiklik haridustoetus, tegevuskulude toetus, spordialaliitude ja EOKga sõlmitud lisalepingutega määratavad toetused. Lihtne arvutus näitab, et riik eraldab ühe Audentese Spordigümnaasiumi õppursportlase toetuseks ligikaudu 8000 eurot õppeaasta kohta ehk umbes 800 eurot õppeperioodi kalendrikuus. Kõik viitaks justkui sellele, et Eesti noorsportlaste ettevalmistus gümnaasiumiastmes on lahendatud parimal võimalikul viisil.\nKas ja kust king pigistab\n17 aastat tagasi sõlmitud riikliku koolitustellimuse eesmärk oli jätkata varasema Tallinna Spordiinternaatkooli mudelit ning koondada Audentese Spordigümnaasiumisse õppima ja treenima noorsportlaste absoluutne paremik, pakkudes neile kodukohaga võrreldes märkimisväärselt paremaid tingimusi. Võrreldes 2000. aastaga on muutunud ühiskondlik elu-olu ja koos sellega sport, kuid mudel on jäänud samaks. Kas see täidab kunagi püstitatud ja tänaseni rahastatavat eesmärki?\nKuigi kohalikel omavalitsustel puudub laste-noortespordi rahastamise kohustus, on kõikjal rajatud spordibaase, tingimused sportimiseks on märgatavalt paranenud. Audentesega osaliselt, mõnede alade puhul aga täiesti võrdseid treeningrajatisi leiab üle Eesti. Siit tulenevalt puudub paljudel noortel ja treeneritel tahe ning vajadus siduda end paikselt ASGga. Eeskätt puudutab see kooli pealinna osa ja individuaalalade sportlasi. Ei saa väita, eeldada ega tagada, et ASGsse on praegu koondatud Eesti parimad noorsportlased ja treenerid ning see ei peaks enam olemagi tingimatuks eesmärgiks. Miks?\nÜheks mõjuvaks põhjuseks, miks tänased noored ei soovi kandideerida ASGsse, on nende muutunud hoiak väärtustada üha enam haridust. Kahjuks pole kooli õpitase teadaolevalt hea. Seda näitavad aastast aastasse riigieksamite tulemused ja kinnitavad õpilased ise. Kas on mõistlik panna tublisid noori olukorda, kus nad peavad valima: kas sport või haridus?\nKa peavad eeskätt (kuid mitte ainult) individuaalalade tippsportlased tihti oluliseks treenimist oma isikliku pikaaegse juhendaja käe all. Kõiki häid noortetreenereid ei ole võimalik ega ka vajalik koondada ASGsse. Liiati ei toimi individuaalalade puhul meeskonnaalade mudel, kus koondise treeninguid ASGs juhendab võistkonna peatreener.\nArusaamatu on Eesti Olümpiakomitee poolt kehtestatud kord, mille kohaselt ASGs töötavate treeneritega sunnitakse töölepinguid sõlmima spordialaliitusid. Töötasuks ettenähtud raha liigub haridusministeeriumist ASGsse, sealt EOKsse, sealt alaliitudesse ning jõuab viimaks ringiga ASG treeneriteni. Alaliitudel puudub võimalus ja ka ressurss järelvalveks nende treenerite töö üle, treeneritel aga puudub kurioossel kombel aruandekohustus oma tegeliku tööandja ehk ASG ees. On esitatud kahtlusi, et treeneritel esineb rikkumisi treeningutundidest, -mahtudest ning treeningugruppide koosseisust kinnipidamise osas. Et 2009. aastal jõustunud töölepingu seadusega mitte vastuollu minna, peaks ASG treeneritega sõlmitud töölepinguid käsitlema tähtajatutena. Võimalikud töölepingute ülesütlemise hüvitised on jäetud alaliitude mureks. Ebavõrdne olukord tekitab teistes treenerites frustratsiooni ja on arusaamatu alaliitudele. Paratamatult kerkib küsimus, kas kirjeldatud skeem pole mitte ellu kutsutud pelgalt EOK eelarve näiliseks suurendamiseks. Lisaks valitseb EOK poolt surve, et alaliidud palkaksid ASGle koolitustellimuse väliselt lisatreenereid ning suunaksid treenerite töötasude katmiseks omavahendeid. Samas näib, et riiklikest vahenditest tasustatud treenerite töökoormus ASGs ei ole kaelamurdev, kuna enamikul treenereil on paralleelselt töösuhe ka mõne eraõigusliku spordiklubiga, Audentese Spordiklubiga teiste seas.\nKahetsusväärsel kombel ei ole ASG suutnud määratud eelarve piires tagada noortele lepingu kehtivuse aja koguulatuses kõiki ettenähtud teenuseid, sealhulgas toitlustust ja treeninguteks/võistlusteks vajalikku inventari. Neid kulusid on osalt kaetud AS Audentese poolt pakutavate kõrvalteenuste arvelt, kuid ühegi äriühingu pikaajaline tegevusmudel ei saa toetuda kahjumiga tegutsemisele. Omanike eesmärk on teenida kasumit. ASG teenuste tarbeks lisavahendite leidmise jätmine spordialaliidu või sportlase kasvatajaklubi hooleks, on veel üks asi, mis ei räägi ASG eelistamise kasuks.\nTõsiasi on, et mitmete alade noorsportlaste paremik õpib ja treenib väljaspool ASGd. Näiteks kergejõustikus on koondislaste ja tiitlivõistlustel osalejate hulgas ASGs õppivate või sealt sirgunute osakaal proportsionaalselt väike ning paraku jätkuvas langustrendis. Korrates: ärgu aetagu segamini Audentese Spordigümnaasiumi ja Audentese Spordiklubi ridadesse kuuluvate sportlaste saavutusi! Need on kaks eri asja. Spordiklubi teeb head tööd, klubisse kuuluvad lapsed ja noored erinevatest Tallinna üldharidus- ja kõrgkoolidest, seal treenimine on sarnaselt teistele eraõiguslikele spordiklubidele tasuline. Mitmed väga edukad noorsportlased, kes ei ole ASG õpilased, treenivad just selles klubis.\nMõisa köis las lohiseb\nASG riigieelarvelised 200 õppursportlase kohta on täidetud läbisegi noorte tippsportlaste ja harrastajatega. Viimased naudivad võrdselt esimestega riigi ligi 800-eurolist kuutoetust. Mitme spordiala õppursportlaste valdav enamus loobub peale ASG lõpetamist sporditegevusest, mitmed juba gümnaasiumis õppimise ajal. On spordialasid, mille puhul on kõigest aasta möödumisel ca.15 ASG lõpetanust oma alaliidus võistlejatena litsentseeritud, rääkimata kvalifitseerumisest koondise kandidaadiks, vaid 1 sportlane. Tõsi, kivi võiks visata ka mõne spordialaliidu kapsaaeda. Võimalik, et ASGsse kandideerimisel antakse heakskiit sportlastele, kes ei vasta kooli vastuvõtukriteeriumidele, sest muidu jääksid kohad ettenähtud mahus täitmata. Üllatavalt pole mõnel spordialal õpilaskandidaatide valikul ASG juhtkonnale ja alaliidule suurt sõnaõigust antudki. Määravaks on peetud üksnes treeneri ja/või EOK tahet.\nSamas kerkib üle Eesti üha enam silmapaistvaid noorsportlasi, kes treenivad klubides ja -koolides pelgalt lapsevanema rahakoti najal, abiks paremal juhul umbes 20-eurone omavalitsuse toetus. Alates 19 -eluaastast kaob seegi. Enamik neist õpib hästi. Neil on mõjuvad põhjused, miks nad ei soovi õppida Audentese Spordigümnaasiumis. Haridusministeeriumi valdkonna eest vastutavate ametnike ning EOK tegevpersonali eravestlustes esitatud seisukoht on, et sportlased, kes ei soovi astuda ASGsse, karistavad end ise. Hankelepinguga eraldatav raha kulutatakse lähtudes kvantiteedist, mitte kvaliteedist.\nASGga seotud muredest ollakse spordiringkondades teadlikud aastaid. Teema kütab kirgi ning ikka ja jälle räägitakse vajadusest reorganiseerida noorte saavutussportlaste spordivõimaluste ja selle toetamise kord ratsionaalsemaks ning eesmärgipärasemaks. Kahjuks ei räägita probleemidest tihti avalikult. Kas kartuses, et sõnumitooja saab karistatud? Saab näha. ASG praegune juht teeb kõik endast oleneva, et tõsta õppursportlaste hariduslikku taset. Iseenesest mõistetavalt on ASG juhtkonna soov, et koolis treeniksid ja õpiksid parimates tingimustes parimad noorsportlased. Kuid ASG saab tegutseda rangelt HTM ja EOK poolt ettekirjutatud raamides. Kultuuriministeeriumis on mõistlike lahenduste leidmiseks olemas kompetentsed, spordivaldkonda mõistvad inimesed. Kahjuks on nende käed ASG puhul seotud, kuna praeguses lepingus on gümnaasiumiastme koolitus ja sporditeenuste osutamine lahutamatult seotud ja riigihange kuulub seetõttu teise ministeeriumi haldusalasse. Haridusministeerium ja EOK näivad olevat olukorraga rahul, muutusteks puudub neil tahe. Või siis on tegu kivisse raiutud kokkulepetega? Tülgastust tekitavad ähvardused, et liigsel protesteerimisel kehtiva süsteemi vastu võetakse praegune riigi poolt ASGle eraldatav raha mingilt spordialalt või ka spordist üldse ära.\nJärgmised 17 aastat samal rajal?\nKavakohaselt peaks 2020. aastal astuma jõusse riikliku gümnaasiumiastme õppursportlaste koolitustellimuse uus leping kehtivusajaga 15 aastat. Väljakuulutatud ja praeguseks lõppenud riigihanke väga spetsiifilised kriteeriumid suutis kuuldavasti täita ainult üks kandidaat – AS Audentes.\nKas meie parimate noorte sportlikku ettevalmistamist ei võiks vaadelda senisest laiemalt? Kas on otstarbekas siduda noorte hariduse omandamist ning treeninguvõimaluste loomist riigi rahaliste vahendite abil paikselt, ainult ühe spordigümnaasiumi keskselt? Kas ühte gümnaasiumisse suudetakse koondada kõik parimad sportlased või treenerid? Kas riigi toetus täidab eesmärki, kui gümnaasiumi järgselt suudab sporditeed jätkata vaid käputäis noori saavutussportlasi? Palju küsimusi. Ehk on käes aeg, et olukorra parandamiseks avaksid end konstruktiivsetele ettepanekutele kõik seotud osapooled.\nNoorsportlaste toitlustamiseks lisaraha leidmine kipub takerduma (28) 06.04.2017\nVIDEO: Audenteses jääb kõht tühjaks: 100-kilosele sportlasele pakutakse õhtusöögiks 100 grammi liha (69) 03.04.2017


Ettevõtte otsing - Alle-Saija Teatritalu\nValdkond Vaba aeg, Teatrid, kontserdid\nAlle-Saia, Kaagna küla, Kanepi vald, Põlvamaa, 63108\nKoordinaadid 58.007420, 26.879059\nGPS: 58° 0' 27" N, 26° 52' 45" E\nAlle-Saija Teatritalu on väike aastaringselt tegutsev maateatrimaja Põlvamaal Kanepi vallas.\nMeie juures toimuvad regulaarselt teatrietendused ja muud kultuurisündmused. Suvel korraldame oma välialal suurt iga-aastast teatrite suveprogrammi "Kanepi teatrisuvi".\nSelleaastane teatrisuvi algab 04. juunil kogupere metsateatriga, mille raames etenduvad lastelavastused "Kassike ja kakuke" (Pajusi Teater) ning "Koll Kalli". Metsateatrit saab vaadata veel 5., 10. ja 12. juunil teatritalu metsalaval. 8. juulist 24. juulini etendub kümnel korral suur suvelavastus "Armastus ja sunnitöö", mis on loodud A.H.Tammsaare "Tõde ja õigus" V osa ainetel.\nLavastust mängitakse nii Alle-Saija Teatritalus kui Filmi Vargamäel. Etenduse eel on võimalik osaleda ka taluõhtusöögil, mida etenduse kohas pakub Kalda Loodustalu.\nLisaks mängitakse teatrisuve jooksul ka lavastusi "Küllusliku elu õpetus", "Naisevõtt", "Piibujutud" ja "Viimased". Külalistena teevad sel aastal teatrisuve programmis kaasa veel Padiserahva Teater, Häädemeeste Huviteater ja Avinurme Suveteater.\nMängukava ja teenustega saab tutvuda koduleheküljel alle-saija.ee\nMängime päeva paremaks!\nKingi endale suvi, mis toob Sulle kõige enamat kõigest, mida Maal anda on. Korraldame veematku: selleks pakume sõiduelamusi kanuude, laiemate kanuude või rafting-kummipaatidega. Korraldame Mustjõe-Koiva ja Koiva jõe matku V...


Lavastus (v)east, mil pallist saab peenis — Sirp\nLavastus (v)east, mil pallist saab peenis\nVäärastunud Väärtushinnang ja Karistamatuse Tunne on meie riigis saanud alalise elamisloa.Edna Mazja, „Mängud tagahoovis ehk Because”, tõlkinud Kalle Kasemaa, lavastaja ja kunstnik Viktor Rõžakov (Venemaa), muusika DJ Aleksandr Žedeljov. Osades Alina Karmazina, Märt Avandi, Kristo Viiding, Lauri Lagle, Mihkel Kabel. Eesti Draamateatri lavastus esietendus endises Heliose kinos 5. IV. Eesti Draamateatri „Mängud tagahoovis ehk beacause” on üks selliseid lavastusi, mida võib ideestiku poolest pidada klassikaliseks või kas või isemängivaks. Tõe ja õiguse, õige ja vale otsingud on vähemalt teatrikunstižanrile ammendamatu ideeallikas, pakkudes žanrispetsiifiliselt võimalust tegeleda õige ja vale vaagimisega nii sisuliselt (lahatakse kirja pandud probleemi elust enesest) kui ka metatasandil ehk küsimus on teatritões, tihtipeale vormis (aga see on juba teine teema). Kuigi ma ei pea väga traagiliseks tõsiasja, et meie teater tegeleb viimasel ajal (üldisele olukorrale mittevastavalt) teenimatult palju iseendaga, on siiski selge, et globaalsete murede üle ja inimeksistentsi puudutavatel teemadel me tihti tänu teatris nähtule arutleda ei saa. Ühest küljest võib-olla ei peagi, arvestades seda, et kui teatris sõimatakse kedagi lolliks, siis ei pea tingimata tema nime nimetama, tema pilti näitama. Kui aga teater on ühiskonna peegelpilt, siis ei tasu oma nõutuses ka peeglit katki lüüa.\n„Mängud tagahoovis” on mitmes kategoorias rentaabel ettevõtmine. Esiteks sellepärast, et seal üles võetud teema paraku liigagi paljusid valusalt puudutab. Vägisi kellegi keha kasutamine oma huvides on ürgvana teema, paradoksaalne aga see, et etendusel käinud neiu või naine võib juba homme olla ise selles ürgvanas loos „peaosaline”. Kuigi pean seksuaalset vägistamist õudseimaks surmaga mitte lõppevaks kuriteoks, arvan siiski oma kogenematuses, et vägistamise ja vägistamise vahel on vahe. Juuriidiliselt ilmselt mitte, ohvri vanusest ehk elukogemustest ja üldse muudest asjaoludest olenevalt küll. Niisiis käsitletakse lavastuses taas klassikalist ja igavesti värsket teemat „kes on süüdi” ning, mis veel olulisem, „miks on süüdi”. Põhiolemuselt sarnaneb see lugu neljast teismelisest poisist, kes poolkogemata ühe alaealise tuttava tüdruku vägistavad, VAT-teatri kunagise „Kividega”, kus sillalt kive loopinud poiste tõttu sai keegi surma ja siis järgnes pikk kohtuistung. Kuigi teater ei pea enda kandma võtma haridusasutuse, sotsiaalabi või isegi lapsevanemate kohustusi, on siiski abiks, kui noortele ja noortest rääkivas kunstiaktis on sees ka mingi kogemuslik tarkusetera või viide, ilma et ise päris elus selle kogemuse võrra „rikkamaks” peab saama. Lavastus oli selles mõttes lihtne ja oma lihtsuses ka mõjus: kui tahad oma elu (ilmselt mitte just igaveseks) ära rikkuda, tee just nii, nagu teatris nägid. Lavastus eksponeeris õudusfilmi pinevusega, kuidas areneb 14aastase tüdruku ja neljaliikmelise poistekamba vaheline „mäng”, kus järk-järgult liigutakse kobades ja järjest julgust saades sinnani, kus mõistuse üle hakkab valitsema ürginstinkt, kus mängust saab kuritöö, kus palli asemel tuleb mängu peenis.\nLavastusele tuli kasuks see, et vägistamise akt ja fakt ei tõusnud karjuvalt esile, kiik kujundina oli ammendav. Teatud mõttes ei olnudki see oluline: pigem ei suuna lavastus mõtlema niiviisi tagajärgedele, kui just põhjustele, põhjustajatele. Millele tuleks siis tähelepanu pöörata, et alaeas sooritatud rumalus annaks võimalikult vähe tunda edaspidises elus?! Mitte et see nüüd mingi uudis oleks, aga Marju Lauristini hiljutised viited inimarengu aruandes haakuvad selle lavastusega ilmekalt: tähelepanu pööramine peaaegu kõigele, mis seotud teismelistega, on ilmselt nii laste kui ka vanemate olevikku ja tulevikku silmas pidades „üllatavalt” oluline. Ilmselt alustaks noor inimene iseseisvat elu märksa enesekindlamalt, kui klassikalise peremudeli kõik lülid oleksid vajalikul hetkel olemas olnud ja oma kohustustes kõrgtasemel. Kust ikka peaks inimene esimest korda kuulma, mis asi on ettevaatlikkus ja mis asi on õige ja mis vale? Väärastunud Väärtushinnang ja Karistamatuse Tunne on juba ammu meie riigis saanud alalise elamisloa. See aga ei tähenda, et kodust ja/või koolist saadud elutarkusega neid minema ei saaks peksta. Kuidas aga see tarkus sinna koju või kooli saab …?\nTeisest küljest puutub lavastuse rentaablus otseselt näitlejatöödesse. Ma ei taha alahinnata noorte näitlejate võimekust, aga kui arvestada tegelaste iseloomuga, siis ei saanud neisse sisseelamine ning selle väljanäitamine ka kaelamurdev ülesanne olla. Kes siis poleks east sõltuvalt mõelnud, kui veri vemmeldamas, mida kõike ma võiksin selle vabalt suhtleva tüdrukuga teha. Ning sõltuvalt mõtlejast lõpeb see mõttearendus erinevalt: „kui ma ainult suvatseksin”, „kui ta ainult nõus oleks” ja „kui ma ainult suudaksin”. Ilmselt mõtlesid noormehed ümber Alina Karmazina tegelase tiireldes kõigile kolmele võimalusele, nähes aga üsna pea, et tüdruk omaenese käitumisega (jääb küsimus, kas rumalusest, tahtes või tahtmatult) teise võimaluse sujuvalt ise kõrvaldab. Kui Karmazina tegelane annab verbaalselt teada olukorrast peres ja me saame aru, et otsib poistes midagi, mida tema „peremudelis” pole, siis poiste kohta saame seda teada üsnagi peene mängu kaudu. Märt Avandi, Kristo Viidingu, Lauri Lagle ja Mihkel Kabeli tegelased on palli mängides üsna sarnased, olukord on normaalne, ekstreemseid käitumisjooni ei esine. Lubatu ja lubamatuse piiril liikumine käivitab aga n-ö lisakuvari, kust võime näha ka vastava käitumisjoonise põhjuseid. Keerulisim joonis tuli luua Laglel, kelle tegelase arusaamine õige-vale süsteemis oli paigas ja kes vastandus selles kolmele ülejäänule. Ja ka tüdrukule! Keerulisemat psühholoogilist abi vajaks ilmselt Avandi esitatud kamba liider: kalkuleeriva kombinaatori tagant tuli lõpuks välja ilmselt veel raskema lapsepõlvega nooruk, kui võrrelda sellega, mille nad korraldasid tagahoovi tüdrukule. Kabeli ja Viidingu orgaaniliselt ning täpselt esitatud „rõõmsad jahimehed” käitusid põhimõttel, et armastuses ja sõjas on kõik lubatud. Jääb ainult küsimus, et kummas võitluses see poistekamp osales. Igal juhul pakkusid näitlejad põnevat vaatamist, olenemata teemast. Lavastaja oli oma kontseptsiooniga rõhunud ühtaegu nii suletusele („neljas sein” oli füüsiline ehk võrkaed), kui ka avatusele – seda just metatasandil. Samal tasandil toimis rõhk ka mängulisusel. Kui „vägistamismäng” niikuinii katkestati korduvalt lavastust raamiva kohtuprotsessiga, siis võisid mõnevõrra liigsena mõjuda need n-ö päris neljanda seina lõhkumised, osast väljumised. Korra toimus mingi imelik rabelemine: keegi jooksis lavalt ära ja siis keegi (inspitsient?) jooksis järele jne.\nVaatamata lava pingestatud õhustikule (kiitus selle loojatele), oli lavastus oma olemuselt rahulik, isegi mõtisklev. Ilmselgelt oleks liigne siin hakata liputama šovinistlike või feministlike lipikutega, aga kardetavasti ei saa vaatajad lahti tundest, et kuigi noorukid said küll karistada ja kahtlemata asja eest, kummitab ikkagi mingi trots või viha rumala tüdruku vastu, kes oleks saanud selle kõik ära hoida. Kuid tõesti, vaata, aga ära näpi. Nii on ka ju teatris. Aga mitte mängus.


Taskukohased autoosad BMW X3 ja autotarvikud jaoks poest AUTODOC\nSoodsad autovaruosad BMW X3\nAutoosad BMW X3 jaoks\nTop Autovaruosad 4 BMW X3 mudelite jaoks:\nX3 E83BMW X3 (E83) Pärit aastast 01.2003\nX3 VanBMW X3 Van (G01) Pärit aastast 07.2017\nX3 F25BMW X3 (F25) Pärit aastast 09.2010\nX3 G01BMW X3 (G01, F97) Pärit aastast 10.2017\nVaruosade kataloog eest BMW X3\nBMW X3 tarvikud e-pood\nInfo BMW X3 mudeli kohta - õigete varuosade valik\nBMW X3 linnamaasturi välja andmine algas 2003 aastal ja jätkub tänapäevani. Täna esitletakse selle mudeli kahte ümberdisainitud varianti. BMW X3 esimese generatsiooni tootmine leidis aset Magna Steyr tehases Graz`is, Austrias. BMW toodab teise generatsiooni autosid Starpanbruge`is, Lõuna-Carolina, USA-s. 2005 aastal anti BMW X3 Kanada aasta auto auhind.\nxActivity ideeautot esitleti Detroidi näitustesaalis 2003 aasta alguses. BMW X3 seeria mudelit esitleti Frankfurdis 6 kuud hiljem.BMW X3 esimese generatsooni tootmine kestis kuni 2006 aastani. Peale atraktiivse välimuse erines see ka stiilse salongi poolest. Ruumikas salongis olid esindatud kõik mugavaks sõiduks vajalikud komponendid. Lisavõimalusela pakuti navigatsioonisüsteemi värvilist ekraani. Autod olid varustatud kõigi rataste veoga BMW XDrive`ga.\nBMW X3 E83 ümberdisainimine\n2006 disainiti BMW X3 esimeneg generatsioon ümber. Muudeti tagatulesid, põrkeraua kuju ja salongi sisu. Muutused puudutasid lisaks riistvara.\nTeise BMW X3 generatsiooni esitlus leidis aset 2010 aastal Pariisi näitusteruumis. Võrreldes uuendatud linnamaasturi eelkäijatega sai uuendatud auto suuremaks: 2,8cm laiemaks, 8,3 cm pikemaks ja 1,3 cm kõrgemaks. Samuti suurenesid tee kliirens ja rattakoopad. Muudatused puudutasid ka salongi - uuendati rooli, kesklukustuste korpust, uste paneele ja istmeid.\nTeise generatsiooni BMW X3 sai parandatud hoidjad ja uuendatud roolimise, kus hüdrauliline roolivõimendi oli asendatud eletromehaanilisega.\nBMW X3 auto põhilised valikud sisaldavad ABS, automaatset kliimakontrolli, stabiliseerumise süsteemi, peeglite soojendusi ja elektrilist ajamit, BMW Business vargusvastase süsteemi satelliiti.\nBMW X3 F25 ümberdisainimine\n2014 aastal läbis BMW X3 ümberdisainimise, laienes mootorite valik, paranes salong, elektrilist varustust kaasajastati ja tasulisi võimalusi laiendati. Ümberdisainimine puudutas lisaks välimust: peatuled muutusid kitsamaks, muudeti ka radiaatorivõret ja tagumist põrkerauda.\nBMW X3 Õpetus/Samm-sammuline juhend parandus ja vahetus\nKliendiuuring BMW X3 kohta\nreview_sum_before 1718 arvustused põhjal\nTop 10 autoosad jaoks BMW X3\nSoodsad autovaruosade pakkumised erinevate brändide tootjatelt 4 BMW X3 mudelite jaoks on nüüd saadaval. Meie autovaruosade kataloogist leiate BMW jaoks suurepärase sortimendi esmaklassilisi ja soodsaid varuosasid BMW X3 juhtivtootjatelt.\nMeie hind 149,40 €\nVaruosad + Tootja Katalüsaator HJS\nVaruosad + Autotootja Katalüsaator TOYOTA AVENSIS\nVaruosad + Artikli number Katalüsaator 82 48 7707\nArtikli number MZA-931\nArtikli number + Tootja CA-939 VEGAZ\nOEN 82 48 7707\nOEN + Tootja MZA-931 VEGAZ


Saarlaste toetusfond jagas välja üle 50 000 euro - Maakond - Saarte Hääl\nLisatud tabel rahastatavatest projektidest!\n21. juuni 2019, 00.20\nSaaremaalt pärit suurettevõtja Kristjan Rahu loodud saarlaste toetamise fondist küsiti esimeses voorus üle 700 000 euro. Välja jagati aga pisut üle 51 000.\nÜhtekokku sai esimesest voorust positiivse otsuse 28 projekti. Kes soovis läbi viia mõnd kultuuriüritust, kes laagrit, pereüritust või korraldada koguni konverentsi. Suurim toetus – 5000 eurot – antakse Metsküla seltsile saali ehituseks, mis kokku maksab 39 000 eurot.\nSuuremad summad eraldati ka Võhma kogukonnale supluskoha rajamiseks – 4200 eurot – ja MTÜ-le SKöu Pärsama lastele mängurõõmu tekitamiseks – 4000 eurot.\nRoobaka küla selts sai näiteks 3299 eurot samuti omakandi lastele suurema rõõmu valmistamiseks. Nende projekt kannab nime “Kingitus kullast kallimatele” ning seisneb seltsi juhatuse liikme Aire Kursi sõnul küla mänguväljaku suuremaks ja põnevaks muutmises.\n“Meil on siin hästi palju lapsi, kogu aeg sünnib neid juurde,” naeris Kurs, selgitades, et nõnda vajabki nende kandi mänguväljak hädasti uuendamist. Aire sõnul on lapsed praegu suisa õnnetud, sest ei mahu korraga mänguväljakule äragi.\nSisuliselt saidki nad nüüd Vöimaluse fondist raha koguni kahe kompleksse mänguväljaku tarvis. Kurs arvas, et ehitus ja kokkupanek jääb ilmselt sügisepoolsesse aega, sest suvel on kõigil kiire. “Ei hakka lõhki pingutama ja kiirustama,” leidis ta.\nSedakorda esitati Vöimaluse fondi 66 taotlust. “Nii suure hulga taotluste puhul on valik raske,” tõdes fondi üks asutajaid Erich Teigamägi. Ta tunnistas, et palju häid algatusi jäi toetamata, kuid nii mõnegi puhul on neil anda selge soovitus tulla sügisel tagasi.\n“Kuna meil on aastas kaks toetusvooru, siis üritasime esmajoones vastu tulla neile, kel juba praegu suur vajadus,” selgitas ta. “Igal juhul tahame tänada kõiki taotlejaid, sest toetusavaldused olid põhjendatud ja ootuspäraselt vormistatud, mis tegi meie taustatöö lihtsamaks. Hoiame kõigile nende ideede realiseerimisel pöialt.”


9. dets. 2019, 9:30\nLooduslikku lund ei ole enam.\n“Tehvandi Spordikeskus” on saanud 47 vastust\nTehvandi rajatiste info 16.04.2018\nSelleks hooajaks on Tehvandi spordikeskuses kunstlumest suusarada sulanud ja suusatada ei ole enam võimalik. Täname kõiki, kes kasutasid meie talviseid suusaradasid ja ootame Teid suvistele radadele.\nAlates 17.04 on avatud Tehvandi Disc-golf park. Kuna maapind on külmunud, siis ei ole võimalik paigaldada radade 9 ja 10 korve. Teeme seda esimesel võimalusel. Tähelepanu- osades kohtades on rada väga märg!\nRollerirada avatakse sellel hooajal kasutamiseks 23.04.2018\nKülastaga ka meie kodulehte http://www.tehvandi.ee et olla operatiivselt kursis oludega.\nTehvandi rajainfo 13.04.2018\nSeoses soojade kevadilmadega on Tehvandi spordikeskuses kunstlumest suusarada mitmes kohas õhukeseks sulanud ja ei ole võimalik enam masinaga hooldada. Kellel on veel soov viimaseid suusasõite sellel hooajal teha saab veel liikuda erinevatel lõikudel kunstlumerajast.\nSoojakraadidega muutub raja seisukord väga kiiresti seetõttu jälgige operatiivset rajainfot meie kodulehelt http://www.tehvandi.ee\nEsmaspäevast 16.04 alustame discgolfi korvide paigaldamisega ja 17.04 avame discgolfi raja nende korvidega mida ilmaolud võimaldavad paigaldada.\nTehvandi rajainfo 06.04.2018\nTehvandi spordikeskuses on jätkuvalt avatud ja hooldatud:\n2,5 km. kunstlumest heas seisus kergema profiiliga (püksisääre laskumiseta) suusarada ja\n3,0 km. heas seisus raskema profiiliga (püksisääre laskumisega) suusarada sõitmiseks nii klassika- kui vabatehnikas.\nPlusskraadide jätkudes hooldatakse rada vastavalt vajadusele ja võimalustele. Kui rajale tekivad läbimatud kohad, siis lühendatakse radasid.\nLooduslikust lumest matkarada on kevadsoojusega sulanud.\nKelgumägi Neljakasemäel on suletud.\nJälgige operatiivset rajainfot meie kodulehelt http://www.tehvandi.ee\nTehvandi rajainfo 26.03.2018\nTehvandi spordikeskuses on avatud igapäevaselt hooldatud:\n2,5 km. kunstlumest väga heas seisus kergema profiiliga (püksisääre laskumiseta) suusarada ja\n3,0 km. väga heas seisus raskema profiiliga (püksisääre laskumisega) suusarada sõitmiseks nii klassika- kui vabatehnikas.\nSeoses üleminekuga suveajale on päevavalgust juba piisavalt ja rajavalgustus on välja lülitatud.\nLooduslikust lumest matkarada ei ole masinaga hooldatav, kuna kohati esineb lumeta kohti, kuid on läbitav.\nKelgumäge Neljakasemäel on jäine ja ei hooldata õhukese lumekihi tõttu.\nPiirangud rajatiste kasutamisel:\n01.aprillil algusega kell 14:00 – 15:00 toimuvad Tehvandi suusaradadel Eesti meistrivõistlused kahevõistluse absoluutklassi suusatamises.\nPalume võistlusrada võistluste ajal mitte kasutada ja võistlejaid mitte takistada.\nTehvandi rajainfo 21.03.2018\n3,0 km. väga heas seisus raskema profiiliga (püksisääre laskumisega) suusarada sõitmiseks nii klassika- kui vabatehnikas. Rada on valgustatud kella 21:00 -ni.\nLooduslikust lumest matkarada on läbitav aga seoses vahepealsete sulailmadega ei ole võimalik masinaga enam hooldada.\nKelgumäge Neljakasemäel ei hooldata õhukese lumekihi tõttu.\n21.märtsil algusega kell 18:00 toimuvad Tehvandi suusaradadel Lahtised Otepää valla meistrivõistlused klassika- ja vabatehnikas.\n24. märtsil algusega kell 9:00 toimub Tehvandi spordikeskuse võistlusradadel Swedbank- Hawaii Express noortesari V etapp murdmaasuusatamises. Seoses sellega on võistlusrajad 9:00-16:00 tavakasutajatele suletud.\nTehvandi rajainfo 16.03.2018\nLooduslikust lumest matkarada on sõidetav aga seoses vahepealsete sulailmadega ei ole võimalik neid masinaga enam hooldada.\nKelgumägi Neljakasemäel on suletud alla kogunenud veesilma tõttu.\nTehvandi rajainfo 14.03.2018\n3,0 km. heas seisus raskema profiiliga (püksisääre laskumisega) suusarada sõitmiseks nii klassika- kui vabatehnikas. Rada on valgustatud kella 21:00 -ni.\nLooduslikust lumest matkarada ja teised rajad on seoses sulailmadega ja vihmaga väga märjad ja hooldada neid ei ole võimalik enne miinuskraadide saabumist.\nTehvandi rajainfo 20.02.2018\n3,3 km. väga heas seisus raskema profiiliga (püksisääre laskumisega) suusarada sõitmiseks nii klassika- kui vabatehnikas. Rada on valgustatud kella 21:00 -ni.\nRajamasinaga on hooldatud looduslikust lumest Tehvandi MK 5 km. Tehvandi tõusu rajaosa, Tehvandi matkarada pikkusega 12 km , kergliiklustee Munamäeni ja Pühajärve – Kääriku kergliiklustee. Heas korras ja avatud on Tartu maratoni rada.\nAvatud on looduslikust lumest kelgumägi, Tehvandi hotelli ees Neljakasemäel. Looduslikust lumest radasid hooldatakse vastavalt ilmaoludele ja vajadusele.\nPiirangud Tehvandi rajatiste kasutamisel kolmapäevast kuni järgmise esmaspäevani, 21.02.2018 – 05.03.2018.\nSeoses laskesuusatamise juunioride ja noorte MM võistlustega Tehvandl 25.02 – 04.03.2018 on rajatised tavakasutajatele suletud järgmiselt:\n1.\t23.02 kella 12:00-st – 04.03.2018 on suletud Staadioni lasketiir. Kasutus ainult võistluste korraldaja, ELSF loaga.\n2.\t24.02. – 05.03.2018 on suletud kõik võistlusrajad . Kasutus ainult võistluste korraldaja, ELSF loal.\n3.\t23.02 – 05.03.2018 on suletud jõusaal.\nVõistluste perioodil on külastajatele avatud suusatamiseks Tehvandi 12 km. matkarada, kergliiklustee Munamäeni , Pühajärve – Kääriku kergliiklustee ja Tartu maratoni rada.\nParkimiseks on avatud Tehvandi suurparkla staadioni juures.\nTehvandi rajainfo 14.02.2018\nRajamasinaga on hooldatud looduslikust lumest Tehvandi MK 5 km. Tehvandi tõusu rajaosa, Tehvandi matkarada pikkusega 9 km , kergliiklustee Munamäeni ja Pühajärve – Kääriku kergliiklustee. Heas korras ja avatud on Tartu maratoni rada.\nSeoses järgmise hooaja tarbeks toodetava lume tootmisega palume olla ettevaatlikud lumetootmise piirkonnas ja suletud rajalõiku mitte kasutada.\nPiirangud Tehvandi rajatiste kasutamisel neljapäevast esmaspäevani, 15.02.2018 – 19.02.2018.\nSeoses Tartu Maratoni stardiga Tehvandi staadionil 18.02 on 15.02.2018 kella 12:00 st kuni pühapäev 18.02.2018 kella 12:00 ni. suletud kasutajatele staadioni lasketiir. Võimalik on kasutada vana, Anso lasketiiru.\nSeoses stardikoridoride paigaldamisega on 15.02.2018 kella 12:00 st kuni esmaspäev 19.02.2018 suletud suusastaadion.\nSuusarajad on avatud tagasipöördega ringile Tehvandi hotelli tagant Kunimäelt.\nTehvandi rajainfo 31.01.2018\nTehvandi spordikeskuses on avatud:\n3,0 km. raskema profiiliga (püksisääre laskumisega) suusarada sõitmiseks nii klassika- kui vabatehnikas. Rada on valgustatud kella 21:00 -ni.\nRajamasinaga on üle käidud looduslikust lumest Tartu maratoni algusosa Anso lasketiiruni ja kergliiklustee Munamäeni. Vabatehnikas suusatamiseks on ka avatud Tehvandi matkarada pikkusega 6 km. Lumekiht on rajal kohati väga õhuke.\nAvatud on looduslikust lumest kelgumägi, Tehvandi hotelli ees Neljakasemäel.


KUI TE VõTATE TOIDULISANDEID JUUSTELE - NäPUNäITED + õPETUSED - JUUKSED - DAILYBEAUTY - ILUAMET - JUUKSED - 2019\nTe ei pruugi oma juuste tekstuuri või kasvumustreid muuta, kuid vanuse ja elustiiliga seotud muudatused juustes võivad olla välistatud. Tervisliku kasvutsükli mõistmine lihtsustab teie juukseid mõjutavate probleemide tuvastamist ja seda, mida saate nende parandamiseks teha.\n1. Täiendavad lisatasud\nVitamiinipõhised pillid ja teatud tüüpi suukaudsed toidulisandid aitavad juuksefolliikulisse toitaineid uute rakkude kudemiseks, mis võib soodustada tervete juuste kasvu. „Täiendus biotiiniga aitab seda pakkuda\ntervete juuste ehituskividest, ”ütleb dr Craig L. Ziering, Lääne-Hollywood, CA, juuste taastamise spetsialist.\nKes nad on head:\nIgaüks, kellel on kerge hõrenemine või kes soovivad oma juukseid kiiremini ja kauem kasvatada. Kuid olge patsiendil kõige rohkem käsimüügiravimite võtmine, et alustada töötamist vähemalt kolm või neli kuud, sest see võtab nii kaua aega, et keha toitainete ja vitamiinide sissevoolu kohandada ja töödelda.\nTugevdage juukse juukseid\nKui iga päev võetakse kaks füsioloogilise toidulisandi tabletti, soodustab vitamiini-, rasvhappe- ja antioksüdantrikas koostisosa juukseid paksemaks, kiiremaks, pikemaks ja säravamaks, tugevdades juurte kiude. $ 50, skinstore.com\nMida ekspert ütleb: „See loomulik valem on täis looduslikke koostisosi, mis aitavad tugevdada oma juukseid, küüsi ja nahka seestpoolt,” ütleb Phyn rahvuslik hariduse direktor Christyn Nawrot.\nKasvage oluliselt rohkem juukseid\nNüüd on Viviscal Extra Strength juuksekasvuprogramm kahekordse koguse AminoMari, kalavalgu, mis toidab hõrenevaid juukseid rohkem kui algversioon, koguses, soodustab tervet suunda seest väljapoole. $ 50, viviscal.com\nMida ekspert ütleb: „Tervisliku ja tasakaalustatud toitumise kõrval võivad need toidulisandid pakkuda tervetele juustele vajalikku toitu,” ütleb dr Ziering.\n2. Retsept-tugevuse lisad\nRetsept-tugevuse juuksed toidulisandid töötavad erinevalt kui käsimüügiravimid ja kipuvad olema ka tugevamad. Suukaudsed ravimid nagu Propecia blokeerivad 5-alfa-reduktaasi, ensüümi, mis on seotud hormooniga DHT, ning mängib rolli juuste miniaturiseerimisel ja kadumisel. „Seal on ka teisi retseptivastaseid ravimeid, mis aitavad juuste hõrenemist, näiteks finasteriidi ja spironolaktooni,” ütleb Las Vegas dermatoloog dr Alison Tam, MD.\nMenopausijärgsed naised, kellel on hõrenemine\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ Kui te võtate juuksed toidulisandeid


Hooldamine - Juuksur - GLOBElife - It&ly - Tooted juuksurid, Synergycare - Eksklusiivne Juuste Ilu - remont - Beauty Bazar 2018\nSYNERGYCARE - EKSKLUSIIVNE JUUSTE ILU remont\nUV välistingimustes , , tehnilisi, teenuste üle halva toitumise, hormonaalsed häired , sagedased pesuvee ja stress on peamised põhjused Juuste kuivatamine. Tulemus: kuivadele juustele , habras, habras ja vastuvõtlik et lõhenemist. Turu analüüs näitab, et üle 50% naistest on kuivad ja kahjustatud juuksed. Probleemi põhjustab naine eriviisidest Salon osaleda ja teeb rohkem altid osta professionaalsete toodete jälgida ravi kodus. Selles kontekstis , teadusuuringute Labsissa & LY Hairfashion on arenenud eksklusiivseid hooldusi spetsiaalselt pühendatud hooldus ja eriti haprad juustele rekonstrueerimine ja tugevasti kannatada: wellness rituaal, mis annab pehmuse ja vedelikku, uue elu oma juukseid. Juba esimeselt näete varre suurendamise ja optimaalse jõudluse juuksed fiber rekonstrueerimine.\nKõik tooted on: sles tasuta paraben vaba , värvaine tasuta ja dermatoloogiliselt testitud.\nTHERMO HOOLDUS TILGAD\nÜmberkorraldamise vedeliku eeltöötluseks väga haprad juuksed. Uuenduslike valem Phyto Keramix ja nisuidu proteiine on tõhus esimeselt , taastab keha väga kahjustatud juuksed.\nTegevus: , taastamine, taastamine toites kastmise ja restorative.\npakkimine: 12 viaali 25 ml.\nErilist šampooni nõrk ja haprad juuksed eriti uuenduslike tasuta sulfaatide ja väljatöötamine rikastatud eksklusiivse Phyto Keramix ja nisuidu proteiine. Taastav tegevus mitme valgu kompleks kaitseb juuksed muutub pehmeks ja hüdraatunud looduslik aitavad säilitadada film.\nTegevused: , ümberkorraldamine, taastamine, kaitsev puhastite ja kreem.\nÜmberkorraldamise rabe ja kahjustatud juustele maski eriti väärtuslik. Meie eksklusiivne Phyto Keramix koos nisuidu proteiine ja Ceramides moodustavad kaitsva kile, juuksed. Kontrollitud happeline pH tagab küünevalli sulgemine , pakkudes kaitset ja parem seeme.\nTegevused: , ümberkorraldamine, taastamine, kaitsev toitev ja restorative.\npakend: 200 kuni 1000 ml pudelitesse.\nEriline ümberkorralduste vedelik pärast haprad juuksed ravi. Tänu eksklusiivne Phyto Keramix nisuidu proteiine ja oligoelements lõpetab ümberkorralduste ravi pakuvad kasulikke aineid varre ja keratiini tugistruktuur enne, et anda uus elu oma juukseid.\nTegevused: restructurant , toitev ja taastav tegevus.\nPakendis: 10 ml Viaalid poolt 12 tk kasti.\nMitme aktiivse vedeliku ja teatud toitaine ja eriti sensibiliseeritud juuksed haprad. Spetsiaalne koostis Phyto Keramix sisemise ümberkorraldamise ja uuenduslike multifunktsionaalne kompleks, mis aktiveeritakse soojus loob tugeva ühtsuse koos juuksed küünenaha Suurenev resistentsus purunemine. Kaitseb päikesekiirguse ja takistab teket split otsad. Tulemused: juuksed pehmeks ja õnnelik , täidlane.\npakkimine: dosaatori pudel 75 ml.\nSYNERGYCARE - EKSKLUSIIVNE JUUSTE ILU\nToote näinud 99478 korda


Massöör Kristiina Hioväin Võrus\nMina olen Kristiina Hioväin ja töötan Võrus Oja tn 1 (trükikoja majas) 2. korrus kohe otse uks.\nOlen õppinud Eesti Massaaži ja Teraapiakoolis massööri eriala ja omandanud kutsetunnistuse 2012-2015. Läbisin MER (Myofacial Energy Release, koolitaja: European institute of body oriented healing arts) massaaži koolituse (2014-2015), mis arendas hästi tunnetust ja andis seni õpitud massaažidest täiesti erineva lähenemise. Seejärel jätkasin õpinguid osteopaatia valdkonnas (2015-2016), omandanes selle baasteadmised ja väga hea tunnetuse (koolitaja: Eesti Massaaži- ja Teraapiakool koostöös Восточно-Европейская школа остеопатии, UA).\nIgapäevatöös olen tegelenud enamasti kontoritöötajatega.\nKlassikaline massaaž – Rahulikus tempos tehtav massaaž massaažilaual. Seansi käigus arvestan, mis on põhjus massööri poole pöördumiseks ja sellest lähtuvalt valin massaažitehnika. Sobib hästi kogu keha massaažiks. - 30/45/60/90 min 15/20/24/32 €\nAroomimassaaž - Aroomimassaaži tegemisel kasutame puhtaid eeterlikke õlisid, mida on ohutu lahjendatult kehale kanda. Vastavalt massaaži eesmärgile, valime sobilikud õlid, mis toimivad läbi naha ja hingamisteede. - 60/90 min 26/34 €\nKaela- ja õlavöötme süvamassaaž - Väga meeldiv ja valutu massaaž saamaks kiiret leevendust erinevatele kaela- ja õlavöötme probleemidele. Massaaži käigus kasutatakse ünsa palju õli ja juuksed saavad üsna õliseks! - 60 min 26 €\nSpordi massaaž – Klassikalisest massaažist kiiremas tempost tehtav massaaž. Sobib hästi sportlastele taastumiseks ja mõne kindla probleemiga massaaži tulles, selle lahendamiseks. - 30/45/60/90 min 16/22/26/34 €\nMER massaaž - Müofastsiaalsete pingete vabastamise tehnika, mis töötleb lihaseid ja fastsiaid süvitsi, vabastades nendes asuvad pingepunktid ja leevendades valu põhjuseid. Töö toimub koostöös kliendiga valu piiril. - 60/90 min 28/36 €\nTasumine sularahas või SportID kontoga (võimalik osta pilet, mis kehtib pärast ostmist 90 päeva).\nOLULINE! Massaaž on ohtlik, kui kliendil on (vastunäidustused):\nÄge südamepuudulikkus (reuma, infarkt, südamelihase põletik, arütmia jt)\nÜlikõrge (tablettidega kontrollimata), väga madal või kõikuv vererõhk\nSuured ohtlikud sünnimärgid või verevalumid töödeldavas piirkonnas\nNahahaigused masseeritavas piirkonnas\nÄgedad põletikud (massaaž võimendab põletikku!)\nTrauma või operatsioonijärgne seisund\nPõletik ja palavik (sealhulgas viirusnakkus, külmetushaigus (massaaž võimendab!)\nAIDS-i või HIV-i korral haavandid või marrastused\nMob: 504 8832\nSalong asub Jüri tn 26 2. korrus Lavenda Ilusalong


Marimaa on sotsiaalse katastroofi äärel | MariUver\n← Setu festival meelitas kokku hulga Vene ajakirjanikke\nMarimaal algab soome-ugri kirjanduskongress →\n01.09.2008 · 22:45\nMarimaa on sotsiaalse katastroofi äärel\nMari Eli vabariik on regionaalmajanduse allakäigu tulemusel sotsiaalse katastroofi järel, kirjutab Moskva maride ühenduse aseesimees Mihhail Dolgov ajakirjas Regionõ Rossii.\nMarimaa on sotsiaalsete ja demograafiliste näitajate poolest Volga föderaalringkonna halvim regioon. Terve Venemaa arvestuses on Marimaast vaesemad ainult Ivanovo oblast, Kalmõkkia vabariik ja Ust-Ordõnski Burjaadi autonoomne ringkond, kui arvestada sissetulekute taset elaniku kohta.\nMarimaa elanikkond väheneb migratsiooni ning ka näiteks enesetappude rohkuse tõttu. Töövõimelise elanikkonna motivatsioon tööd teha on madal. Alkoholi tarbitakse palju, eriti külades.\nPöördumises on märgitud, et Marimaal on olnud mitmeid difteeriasse suremise juhtumeid, see haigus on aga seotud madala hügieenitaseme, halva toitumise ja madala elatustasemega. Samuti on keskmisest kõrgem süüfilisse haigestumine.\nDolgov kirjutab, et kuigi Marimaa on doteeritav piirkond, pole kontrolli kulutuste üle. Ta toob näite, et läinud aastal kulutati spordiehitistele üle saja miljoni rubla, kuid sotsiaalsfääri jaoks raha enam ei jätkunud. Külade sotsiaalarengu programmile eraldati vaid kaks ja pool miljonit.\nVäheneb ka arstiabi kättesaadavus. Rajoonikeskuses Zvenigovos suleti ainus sünnitusmaja 50 tuhande elanikuga rajoonis ja nüüd tuleb sealsetel naistel sõita sünnitama enam kui saja kilomeetri kaugusele Joškar-Olasse. Arstide ja medõdede kohad on täitmata, sest inimesed pole nõus nii väikese palga eest töötama.\nAllikas: Regionõ Rossii\nEestikeelne tõlge: Fenno-Ugria\nTagged as Mari El, marid, Marimaa, soome-ugri, Venemaa


Postitaja: World Challenge märts 07, 2014\nIlmutuse 2:5 annab Jeesus meile ühe sõna, millega annab teada, et me parem paneks seda tähele. Ta ütleb: „Paranda meelt ning tee esimese armastuse tegusid! Muidu ma tulen su juurde ning lükkan su lambijala asemelt…“ Jeesus ütleb, et kui me ei paranda meelt, võtab Ta meilt vaimuliku meelevalla, mis meile antud. See hõlmab endas mõjujõudu meie linnas, kogukonnas, naabruskonnas ja kus iganes mujal, kus muidu mõju avaldame. Iga väiksemgi mõjujõud, mis meil on, võetakse meilt ära.\nÜle maailma on praegu kogudusi, kes sulgevad oma uksi. Nende tuled on sõna otseses mõttes kustutatud, kuna nad on keeldunud meelt parandamast. Jumal hoiatas, et nad saavad kaotama oma tunnetuse, vaimsed õnnistused, finantsid ja Jumala enda ligiolu. Nüüd nad ongi surnud ja elutud, omades võimalust vaid meenutada mineviku õnnistusi.\n30 aastat tagasi kuulutasin erinevates kogudustes, mis olid täis innukaid usklikke, samas kui täna istub neis samades kogudustes vaid mõni tosin inimest. Peagi pole neist midagi järgi ja nende uksed sulguvad lõplikult. Jumal on kirjutanud nende ustele „ikabod“, mis tähendab: „Jumala Vaim on lahkunud“. Samas toob Jumal selle sama sõnumi igale kristlasele ka individuaalselt. Ta ütleb: „Kui sa keeldud meelt parandamast ja jääd oma apaatsusesse, lükkan ma su lambijala asemelt. Sul ei saa olema enam mingit mõju oma pere, kolleegide –ega kellegi üle!“\nAga isegi praegu, kui neid sõnu loeme, ei peaks me kartma. Jeesus lõpetab oma manitsussõnad järgnevalt: „Võitjale ma annan süüa elupuust, mis on Jumala paradiisis.“ (Ilmutuse 2:7) Kallis Jumala püha – Jeesus ise ongi see elupuu ja Ta ütleb meile: „Kui parandate meelt, annan teile püsiva elu iseeneses. Ja seni, kuni armastate mind, lasen jätkuvalt voolata üleloomulikku elu teisse. See elu väljendub teie tunnetuses, armastuses inimeste vastu ja heades tegudes minu Kuningriigi heaks!“ See omadus eristab igat kristlast, kes tõeliselt armastab Jeesust.\nJeesus tõotab, et su jumalakartlik kurvastus, meeltparandav süda ja uuendatud armastus Tema vastu viivad sind kõik tõelise elu sisse. Seetõttu palu Teda kohe praegu: „Issand, kingi mulle tõeliselt meeltparandav süda. Viia mind tagasi punkti, kus armastasin Sind esimese armastusega, kuid seekord vii mind sügavamale kui eales varem olen olnud.“ Parandades meelt, hakkab Jumala Vaim tooma sulle uusi ilmutusi Kristuse aust ja teeb selle tuntavaks kõigile, kes sinu ümber!


Mainor Ülemiste võlakirjad märgiti üle - Finantsuudised\nAutor: Finantsuudised.ee • 9. november 2017\nMainor Ülemiste võlakirjad märgiti üle\nMainor Ülemiste juht Margus Nõlvak.\nMainor Ülemiste 10 miljoni eurose võlakirjaemissiooni esimese etapi mitteavalik pakkumine oli edukas ja märgiti 1,3kordselt üle. Ettevõte otsustas esimese etapi mahtu ülemärgitud summa võrra suurendada 2,65 miljonini.\nAS Mainor Ülemiste teatas oktoobris, et kavatseb emiteerida tänavu IV kvartalis ja 2018. aastal kokku kuni 10 miljoni euro väärtuses võlakirju, mis lunastuvad aastal 2023. Esimese 2 miljoni eurose mitteavaliku pakkumise märkimise tähtaeg oli 6. novembril.\nMainor Ülemiste juhatuse esimees Margus Nõlvak rõõmustas, et nagu kahe aasta tagusel emissioonil, oli ka nüüd suur huvi kõigis kolmes Balti riigis. „Märgitud võlakirjadest 51% jäi Eestisse, 40% läks Leetu ja 9% Lätti ning märkijateks olid nii erainvestorid kui institutsioonid.”\nEmissiooni järel esitab Mainor Ülemiste taotluse võlakirjade kauplemisele võtmiseks Nasdaq Balti börside alternatiivturul First North. Võlakirjaemissiooni teine etapp plaanitakse läbi viia järgmise aasta aprillis.\nMainor Ülemiste võlakirjad märgiti 10 miljoni eest täis


Emadele kingiti pisarateni liigutav päev - Teemad - Sakala\nEmadele kingiti pisarateni liigutav päev\nMöödunud aastal Sakala keskuses korraldatud heategevusliku emadepäeva kontserdi «Kingi emale üks vaba päev» tulusid kasutati puudega last kasvatavate emade rõõmuks.\nFOTO: Marika Oder\nMöödunud aastal Sakala keskuses korraldatud heategevuslik emadepäeva kontsert «Kingi emale üks vaba päev» on toonud rõõmu juba kaheksale puudega last kasvatavale naisele ja kahel seisab lõõgastav päev veel maikuus ees.\nLions Club Viljandi Fellini mullu korraldatud ja väga publikurohkeks kujunenud emadepäeva kontserdi tuludega võimaldab klubi kümnele Viljandimaal elavale emale lõõgastava päeva. Erivajadustega lapsi kasvatavad vanemad on nautinud ilusalongi protseduure ning saanud osa kultuurilisest meelelahutusest.\nKlubi toonane president Lilli Sprenger, kes ettevõtmist koordineeris, selgitas, et konkreetset paketti polnud ning igale emale pakuti tema enda valikul lõõgastavaid protseduure. «Püüdsime ikka iga ema soovidega arvestada, ehkki valida oli neil päris keeruline,» jutustas ta.\nAmi Koitmäe, kes oli üks salongis käinutest, tunnistas, et esimese kõne peale ei osanud ta esialgu midagi kosta. «Ausalt öeldes olin lihtsalt sõnatu,» tunnistas naine, kes pääseb oma erivajadusega lapse kõrvalt kodust välja aega veetma haruharva.\n«Alguses tundus pakkumine uskumatu, samuti ei mõistnud ma ilusalongi protseduuridest suurt midagi arvata. No juuksuris olin ma muidugi varem käinud,» rääkis Viljandi vallas elav Koitmäe ja lisas, et satub juuksurisalongi vaid äärmisel vajadusel.\nTema sõnul oli ilusalongis veedetud päev meeldivalt lõõgastav. «Jah, ega mul lapse kõrvalt sellist päeva lihtne näpistada ole,» tõdes ta. «Seda enam oskan pakutut hinnata.»\nLions-klubi korraldatud heategevusprojekti vedanud Lilli Sprenger tõdes, et veidi ehmunud reaktsioon oli kõigil emadel, kellele pakkumine esitati. Üks naistest arvas koguni, et tema kulul tehakse nalja. «Meie esimese vestluse ajal oli ta veendunud, et Elmari raadio teeb talle tüngakõne,» meenutas Sprenger. Tema sõnul tuli nii mõndagi ema esialgu veidi julgustada, et mitte öelda veenda.\nKa Tiina Lang, üks emadest, kes heategevuslikust ettevõtmisest osa sai, pidas pakkumist esialgu jultunud naljaks. Tarvastu vallast pärit naine, kes pärast ilusalongi käis teatris, kurtis, et see päev möödus liiga kiiresti. «Ma pole juba aastaid teatrisse saanud, ilusalongi peale pole mõelnudki,» rääkis Lang. «Oli väga õnnelik päev, mis aitas argielust hetkeks välja.»\nLilli Sprenger kõneles, et klubil aitasid valikuid teha sotsiaaltöötajad, ent selle, kellele pakkumine teha, otsustas siiski klubi enda toimkond. «Usume, et leidsime üles õiged inimesed. Kindlasti on selliseid tublisid erivajadusega last kasvatavaid emasid rohkem, aga seekord meie klubil enamaks võimalusi polnud,» nentis Sprenger ja lisas, et kahel emal seisab lõõgastav päev veel ees.\nSprenger, kes Fellini klubist kõige enam projekti kaasatud emadega suhtles, tunnistas, et sageli pisarateni läinud tänuavaldused pakkusid meeltülendavaid emotsioone talle eneselegi. «Sellistel hetkedel on väga hea tunne olla andja rollis.»\nLions Club Viljandi Fellin korraldas eelmisel aastal erivajadustega laste emadele lõõgastuspaketi tarvis Sakala keskuses meeleoluka emadepäeva kontserdi «Kingi emale üks vaba päev» ja kogus ettevõtmise tarvis tulu ka heategevusliku loteriiga hansapäevadel.\nLC Viljandi Fellini kollast loteriitelki võib silmata tänavustelgi hansapäevadel. Loosirattast on võimalik saada klubi liikmete käsitööna valmistatud ehteid ja ka veidi praktilisemaid esemeid. Tänavu tahab klubi olla toeks andeka noore Viljandi muusiku Hanna Anett Peieli püüdlustele tšelloõpingutes.\nEestlanna fotopäevik Stewarti saare privaatsetsetest mullidest jõudis isegi BBC-sse Loe artiklit\nÕpetaja vaatab elu läbi kaamerasilma Loe artiklit\nVana lasteaeda ei tunne uue heleda kuue alt ära Loe artiklit Vaata galeriid\nRahvakultuur on moes Loe artiklit\nLäinud ajad, jäänud mälestused Loe artiklit\nE-raamatukogu ELLU toob lugemisvara koju kätte Loe artiklit


MESIMUMMID: 10.03.19 - 17.03.19\n🌇ÖÖ JA PÄEV!🌞\nSellel nädalal õppisid Mesimummid tundma ööd ja päeva. Läbi lõbusate mängude ja uute õppimiste saime meiegi teada, mida teevad lapsed öösel ja millega tegeletakse päeval. Koolieelikutega õppisime tundma kella - määrama täistundi ja pooltundi.\nOn olemas üksi asi, mis näitab meile aega. Mesimummid teavad, et see on KELL, iga laps tegi ka endale ühe toreda kella. 😄\nProovisime üheskoos sorteerida pilte - kas tegeleme nende asjadega ÖÖSEL🌕 või PÄEVAL🌞? Meie lapsed on nii tublid ja taibukad, et oskasime hiljem pildid isegi hommiku, lõuna, õhtu ja öö järgi ära grupeerida.🌇🌅\nMängisime liikumismängu "Öö või päev" - kui on öö, siis magame magusasti 💤 aga kohe, kui algab päev, hakkame rõõmsalt ringi kepslema. Piltidel on loomulikult näha ainult magusat und.😄\n🕒🕔Üheskoos õppisime tundma kella - nooremad Mesimummid ütlesid kordamööda numbreid ning koolieelikud püüdsid selle järgi oma kellad õigeks sättida. 🕡🕤\nÖösel on ju pime ja kõik magavad...Aga mitte öökullid! Nooremad Mesimummid tegid toreda kunstitöö lõbusatest öökullidest.\nKoolieelikud õppisid selgeks pritsimistehnika, et luua pildid natuke hirmutavatest nahkhiirtest.\nJa kogu selle toreda õppimise juures tähistasime ka vastlapäeva! Saime kelgutada ja lompides hullata. Tädi Hanna-Liisa õpetas meile lõbusaid ja naljakaid liikumismänge, mida mängisime koos kogu lasteaiaperega. 😜\nJa lõpetuseks üks pilt Kauni kleidi päevast, fotograafiks oli meie kallis Tristan!\nPosted by MESIMUMMID at 19:42 Kommentaare ei ole:\n▼ 10 märts - 17 märts (1)


Ettevõtete liitumisel on määravad esimesed 100 päeva\nÜle poole ettevõtete ühinemistest ja ülevõtmistest ebaõnnestuvad. Erinevad uuringud kinnitavad, et rohkem kui kolm neljandikku nendest ei vii prognoositud tulemusteni.\nKa Eestist võib leida üha sagedamini näiteid, kus pärast ettevõtete ühinemist lahkuvad töötajad, tootenimistud hõrenevad ja suhted avalikkusega halvenevad. Konkurentidele on see ideaalne võimalus turuosa suurendada, sest ühineva ettevõtte tähelepanu on siseprotsessidel.\nKuna keskmiselt tuleb juhil oma karjääri jooksul tegeleda ühe-kahe ülevõtmisega, ei taga edu pikaajaline juhtimiskogemus. Seetõttu on ärinõustajate kasutamine ühinemiste-ülevõtmiste planeerimisel ja läbiviimisel levinud. Eestis piirdutakse valdavalt vaid ostueelse finantsanalüüsi ehk due diligence?iga.\nDue diligence määrab eelkõige tehingu tingimused, kuid ainuüksi sellest sageli ei piisa. Vähemalt sama oluline on analüüsida, kas liita või üle võtta just antud ettevõtet ning kuidas seda täpselt teostada. Kui valik pole õige, ei aita ka efektiivne teostus. Ebaefektiivne teostus on rikkunud hulgaliselt paljutõotavaid tehinguid.\nÜhinemiste-ülevõtmiste kriitilised edutegurid on laialt tuntud: keskenduda sünergiale, kiirelt integreerida, fokusseerida klientidele ja käibe kasvule. Samaaegselt tagada kommunikatsioon kõigi osapooltega ning tegeleda personali- ja organisatsioonikultuuri küsimustega, et ei kaotataks intellektuaalset kapitali.\nVajalik on ka ühinemisprotsessi kulgemise pidev mitmekülgne ja terviklik monitooring ? näiteks tasakaalus tulemuskaardile sarnaneva metoodika alusel. Ometi ei taga ainuüksi nende põhimõtete järgimine alati edu. Tulemuslik ülevõtmine või ühinemine algab läbimõeldud strateegiaga. Ettevõtete liitmise detailne tegevuskava peab valmis olema enne tehingu sõlmimist, et süstemaatilise organisatsioonide ühendamisega saaks alustada tehingu sõlmimise päevast. Kõige olulisemaks perioodiks on just esimesed sada päeva pärast tehingu sõlmimist.\nIntegreerimisplaanide koostamiseks enne tehingu sõlmimist on kasulik moodustada ?sõltumatu meeskond? mõlema ettevõtte töötajatest, või kasutada sõltumatut kolmandat osapoolt ärinõustajate näol.\nTaoliste meeskondade koosseis, suurus ja ülesanne sõltuvad ettevõtete senise koostöö tihedusest, info konfidentsiaalsusest ja plaanitava tehingu avalikustamise ja sõlmimise vahelisest ajast. Meeskondade roll võib varieeruda andmete kogumisest ja harmoniseerimisest kuni detailse ühinemisplaani koostamise, tarne- ja kliendisuhete planeerimise ning hinnakujunduseni.\nEt tagada täielikku pühendumist, peab ettevõtte juhtkond olema tulemustest isiklikult huvitatud ? märkimisväärne osa juhtkonna boonusest peaks sõltuma ettevõtete ühinemise mõõdetavatest tulemustest. Tagatud peavad olema piisavad ressursid integratsiooni läbiviimiseks ? seda nii aja, inimeste kui ka eelarve osas.\nSageli osutub tehing ise niivõrd kulukaks, et liitumist proovitakse teostada minimaalsete kuludega, mistõttu teostuse kvaliteet kannatab ja ei saavutata prognoositud tulemusi.\nOluline on vältida erinevate protsesside, IT-lahenduste, toodete, teenuste jne valimist põhinedes traditsioonidele, organisatsioonipoliitikale, omandisuhetele või isiksustele. Sünergia saavutamiseks peaks kasutama mõlema ettevõtte parimat kogemust ja tugevusi, mitte ainult ülevõtva ettevõtte oma. Otsused, millist valikut teha, peavad olema läbikaalutud ja põhjendatud, mitte emotsionaalsed ja poliitilisel konsensusel põhinevad.\nPraktikas on tulemuslikuks osutunud ühendamiste ja ülevõtmiste strateegiad, kus valitakse kahest ettevõttest parim hetkel kasutusel olev äriprotsess või süsteem, selle asemel, et hakata välja kujundama uut ideaalset süsteemi, mille rakendamine koormaks ettevõtet juba niigi keerulisel muutuste perioodil.\nMida tihedam peab olema tulevane koostöö, seda komplekssemalt ja süsteemsemalt peab ettevõtete ühendamisele lähenema. Täpsema strateegia valik ühinemiste ja ülevõtmiste läbiviimiseks sõltub aga juba ettevõtete tegevusharust, konkreetsetest organisatsioonidest ja nende suurusest.\nAutor: Birgit Vallmüür


Arco Vara lükkab Karin Tammemäe poolt tehtud süüdistused tagasi - DELFI\nKarin TammemägiFoto: Madis Veltman\nArco Vara lükkab tagasi tagasi kõik kahtlused, mida ametist vabastatud Põhja-Tallinna linnaosa vanem Karin Tammemägi esitas seoses Helme tänava arendusega. Tammemägi kinnitusel on Tallinna linnavalitsus tegutsenud arendaja, mitte kohalike elanike huvide nimel.\nKolmapäeval oma ametist vabastamise tagamaid valgustanud Karin Tammemägi väitis intervjuus "Aktuaalse kaamerale", et abilinnapea Taavi Aas on surunud läbi arendaja huvidele vastavat detailplaneeringu muudatust.\nTallinna planeeringute registrist selgub, et Helme tänav 18 asuvale krundile on esitatud detailplaneeringu eskiis, kus on kirjas mõned muudatused, vahendab ERRi uudisteportaal.\nArco Vara nõukogu esimees Hillar-Peeter Luitsalu selgitas, et hoonestusõiguse leping on kehtestatud aastal 1999 ja selle järgi peaks krundile püstitama Vabaduse väljaku mõõtu 3-korruselise parkimismaja ja spordirajatise. Arco Vara hinnangul on 1999. aasta plaanid 17 aastat hiljem ebaotstarbekad, sellest ka muutmisettepanek.\nLuitsalu kinnitusel on linn nende poolt pakutud eskiislahendused korduvalt tagasi lükanud ja arendajate huvide eest seismisest pole juttugi.\nOpositsioon rõõmustas Tammemägi ja Kutseri vallandamise üle\nVIDEO ja BLOGI: Vaata, kuidas selgitatakse Põhja-Tallinna linnaosavanema Karin Tammemägi...


Elu läheb üha paremaks: ostetakse aina rohkem ja aina kallimaid nutitelefone | AM.ee\n19. aprill 2018 - 15:13 Autor: AM\nMärtsis osteti 17 erineva tootja telefone ja kokku osutus valituks üle 70 erineva mudeli. Klientide seas kõige populaarsemad brändid olid Samsung, Huawei, Apple, Nokia ja MyPhone. Nimistusse mahtus ka eksootilisemaid tootjaid nagu näiteks Xiaomi, ZTE ja isegi Philips.\nSamuti osteti märtsis telefone umbes kaks protsenti rohkem kui mullu ja keskmiseks hinnaks kujunes 384 €. Nutitelefonide ostuhind on märtsis selgelt kasvanud võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.\nNutitelefonide TOP märtsis\nSülearvutite TOP märtsis\nTahvelarvutite TOP märtsis


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Sõidukite ohutuse ja keskkonnamõju parandamine\nSõidukite ohutuse ja keskkonnamõju parandamine\nEuroopa Komisjon teeb ettepaneku, et alates 2012. aastast oleksid kõik uued sõidukid varustatud elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemiga, mis võimaldab sõidukite ohutust märkimisväärselt suurendada. Lisaks peaksid veoautod ja muud raskeveokid olema alates 2013. aastast varustatud ka kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemiga. Eelmisel aastal esitas komisjon juba ettepaneku sõiduautodele pidurivõimendite kohustusliku paigaldamise kohta, et kaitsta jalakäijaid. Kõnealused meetmed peaksid hinnanguliselt aitama aastas ära hoida 5000 traagilist liiklusõnnetust. Komisjon teeb ka ettepaneku väikese veeretakistusega rehvide kohustuslikuks kasutuselevõtmiseks alates 2012. aastast, mis võimaldaks vähendada olulisel määral nii kütusetarbimist kui ka süsinikdioksiidi heitkoguseid ja müra, tagades samal ajal ohutuse kõrge taseme. Väikese veeretakistusega rehvide kasutamine võimaldab vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 7 grammi kilomeetri kohta ning aitab oluliselt kaasa 2007. aastal vastu võetud sõiduautode süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise strateegia rakendamisele. Kütusetarbimise ja süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele tulevikus aitab kaasa ka ettepanek rehvirõhu seiresüsteemide kohustusliku paigaldamise kohta. Komisjoni ettepanekuga tunnistatakse kehtetuks rohkem kui 150 direktiivi ning asendatakse need ühtse määrusega, mis on vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides ning kooskõlas ELi ühtlustatud standarditega.\nEttevõtluse ja tööstuse eest vastutav komisjoni asepresident Günter Verheugen sõnas: „Me lihtsustame õigusakte, suurendame liiklusohutust, soodustame kütuse kokkuhoidu. Me esitame tervikliku kaasaegse poliitilise lähenemisviisi, mis on kasulik nii kodanikele, keskkonnale kui ka tööstusele."\n1. Komisjon teeb ettepaneku järgmiste ohutusnõuete kohustuslikuks rakendamiseks:\npaigaldada elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem uutele seeria- ja tarbesõidukitele alates 2012. aastast ning kõikidele uutele sõidukitele alates 2014. aastast. Elektrooniline stabiilsuskontrollisüsteem mõjutab sõiduki pidurdus- või veojõusüsteemi ning võimaldab juhil sõidukit kriitilises situatsioonis (näiteks halbade teeolude või liigse kiiruse puhul kurvis) kontrolli all hoida. Kõneluste kontrollisüsteemide laialdane kasutamine sõidukitel võimaldaks märkimisväärselt vähendada raskeveokitega juhtunud liiklusõnnetuste tõttu tekkinud liiklusummikuid;\npaigaldada (alates 2013. aastast) raskeveokitele kõrgetasemeline hädapidurdussüsteem, mis sensoritele tuginedes teavitaks juhti, kui veok on eessõitjale liiga lähedal ning teatavatel juhtudel rakendaks tööle hädapidurdussüsteemi, et vältida kokkupõrget või vähendada selle mõju.\npaigaldada (alates 2013. aastast) raskeveokitele sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem, mis hoiataks juhti, kui sõiduk – enamasti juhi tähelepanematuse tõttu – sõidurajalt kõrvale kalduma hakkab.\nLisaks esitas komisjon 2007. aasta oktoobris ettepaneku sõiduautodele pidurivõimendite kohustusliku paigaldamise kohta alates 2009. aastast. Kui kõik Euroopas kasutusel olevad autod oleksid varustatud pidurivõimenditega, võimaldaks see igal aastal säästa 1100 jalakäija elu. Pidurivõimendite kasutamine võimaldaks oluliselt vähendada sõiduki pidurdusteekonda hädaolukorras, tänu millele saaks vältida kokkupõrget jalakäijaga või oleks kiirus kokkupõrke hetkel palju väiksem (vt IP /07/1453).\nKooskõlas CARS 21 aruandes esitatud soovitustega, tühistatakse ligikaudu 50 kehtivat direktiivi ja rohkem kui 100 muutmisdirektiivi ning asendatakse need võimaluse korral viitega ÜRO määrustele.\n2. Uued nõuded rehvidele\nVäikese veeretakistusega rehvid on kohustuslikud alates 2012.aastast. Selliste rehvide kasutamine tagab väiksema kütusekulu, kuna need vähendavad rehvi pöörlemise suhtes tekkivat takistust, mida põhjustab peamiselt ratta, rehvi või tee deformatsioon. Veeretakistusjõud sõltub suuresti ratta või rehvi materjalist ja seda on võimalik vähendada näiteks kasutades rehvi pinnamaterjalis ränidioksiidi. Et turvalisus ei kannataks, võetakse samal ajal kasutusele selged turvanõuded ja uued müranormid.\nRehvirõhu mõõtmissüsteemid on kohustuslikud alates 2012. aastast. Need hoiatavad juhti, kui rehvrõhk on optimaalsest märgatavalt madalam. Õige rehvirõhu hoidmine on oluline nii kütusesäästlikkuse kui ka rehvi paremate sõiduomaduste seisukohast. Liiga väike rehvirõhk võib põhjustada kuni 4%list kütusekulu suurenemist, vähendades samal ajal rehvi kasutuskestvust kuni 45% võrra. Rehvid võivad kuu jooksul kaotada 3–6% rõhust ning juht võib seda mitte märgata. Rehvirõhu vähenemine on ka oluline liiklusõnnetusi põhjustav tegur.\nMadalmaade TNO korraldatud uuringu tulemused näitasid, et väikese veeretakistusega rehvide ja rehvirõhu mõõtmissüsteemide kasutuselevõtt aitas kütust säästa vastavalt 3% ja 2,5%. Uute autode puhul, mille mootori testitsükli kohased süsinikdioksiidi heited on 130 g/km, tähendab see heidete vähenemist rohkem kui 7 g kilomeetri kohta. Juba kasutuses olevate autode puhul, mille testitsükli kohased süsinikdioksiidi heited on näiteks 160 g/km, võimaldab väikese veeretakistusega rehvide ja rehvirõhu mõõtmissüsteemide kasutuselevõtt vähendada süsinikdioksiidi heiteid rohkem kui 7 kg tonni kohta.\nEsialgsete hinnangute kohaselt võimaldaks kõrgetasemeliste ohutussüsteemide kasutuselevõtt raskeveokites ära hoida ligikaudu 2500 liiklusõnnetustest põhjustatud surmajuhtu (ligikaudu 500 tänu elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi ning 1000 tänu kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi kasutuselevõtule). Samuti aitaks see vältida surmajuhtumeid väljaspool ELi, kuna siinsed nõuded ajendavad autotootjaid paigaldama elektroonilist stabiilsuskontrollisüsteemi standardvarustusena ka sõidukitesse, mis lähevad muule turule. Elektroonilise stabiilsuskontrollisüsteemi paigaldamine autodesse peaks hinnanguliselt säästma 2000–2500 inimelu aastas. Ettepaneku kohaselt võib kõrgetasemelist hädapidurdussüsteemi ja sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi vabatahtlikkuse alusel kasutada ka sõiduautodes, kui teatavad nõuded on täidetud.


Kuidas Kasvada Ja Hoolitseda Lestade Puu Eest 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\n4 Õunatüüpi, Mida Saab Kasvatada\nMida peate vajama jaanileibu maine on äärmiselt vastupidav. See on tolerantne halva pinnase suhtes ja kasvab hästi kõrge mullaparitsusega kohtades. Need puud nõuavad nii palju päikese kui võimalik, kuid neil on madalad veenõuded. Järgige allpool loetletud samme, et istutada tervislikumaid, tugevamaid jaanikaid puud ja saada neist kõige paremad tulemused pärast nende istutamist.\njaanileibu maine on äärmiselt vastupidav. See on tolerantne halva pinnase suhtes ja kasvab hästi kõrge mullaparitsusega kohtades. Need puud nõuavad nii palju päikese kui võimalik, kuid neil on madalad veenõuded. Järgige allpool loetletud samme, et istutada tervislikumaid, tugevamaid jaanikaid puud ja saada neist kõige paremad tulemused pärast nende istutamist.\n1. samm: asukoha valimine\nProovige istutuspuitu asetada kohas, kus midagi muud ei ole hästi kasvatatud, sest see tõenäoliselt edeneb. Thses puud ei vaja palju vett, nii et võite asetada see liivane või savine ala või isegi väike tõus. Kõige olulisem on see, et puu suudaks kogu päeva jooksul saada nii palju päikesevalgust kui võimalik.\n2. etapp: pinnase seisund\nKuigi jaanikaupu puuduvad halb ja happelise pinnase suhtes, on need ikkagi mullas, mis sisaldavad kõiki vajalikke toitaineid. Segage mulla 1 tassi puuvillaseemnejahu ja ½ tassi pulbristatud kipsi. Segage mulda hästi.\nVesi pindala põhjalikult ja segage see uuesti pärast vee täielikku imendumist. Kui sulle meeldib, võite lisada ka libiseva jäseme komposti.\n3. samm: millal taim\nistutage varajane kevadine jaanileib. Suuremate puude jaoks on hea alamrubriik alustada neid umbes samal ajal, kui teised taimed hakkavad kasvama.\nVeenduge, et viimane kõva külmumine on möödas. Kui külv on pärast puu istutamist, kaitske seda külma eest, kattes selle lehega. Kui külm kirjaoskus on eriti karm, asetage puu soojas hoidmiseks lehe all olev väike latern.\nLisage umbes 2 tolli orgaanilist multšš üle puu rootosa. See kaitseb putukate ja haiguste vastu ning aitab hoida toitaineid kohapeal. Üks kord aastas eemaldage multšš ja lisage umbes tolline sepistatud komposti. Kasutage kraani, et vajutada väikesi auke hoolikalt pinnasesse. Katke ala multšiga uuesti ja veedake seda põhjalikult.\n5. samm: puu hooldus ja kaitse\nKui te puitu regulaarselt puuritate, võite julgustada hõõguvust, et muuta see puhtamaks. Selleks lõigu umbes 6 tolli kaugusel haru otsadest, veidi üle lehe või haru sõlme. See toob kaasa 2 haru tekkimist kohapeal. Võtke lõikeid, loputage alt 2 tolli koort ja kasutage neid uute jaanikaipuude juurimiseks.\nPõhiline » Aiandus » Kuidas Kasvada Ja Hoolitseda Lestade Puu Eest\n4 Tiik Filter Media Ideed\nRaccoonid on väga armas ja süütu, kuid neid saab nurga all üsna vastik. Need on teravate nailidega ja hambadega metsloomad, mis mõnikord esinevad marutaudi ja muid parasiite. Siin on mõned näpunäited, kuidas raccoons teie aedist välja saada: Hoidke oma aeda närviliseks Räägid on öösel loomad. Neile ei meeldi kerge, seega ei jää hästi valgustatud aladest eemal.\nKasvav Sidrunibalom Konteinerites


Poola kutsuti ühinema Rail Balticu raudteega - Logistikauudised\nPoola kutsuti ühinema Rail Balticu raudteega\nTäna Brüsselis kohtunud kolme Balti riigi ministrid kutsusid Poolat ühinema Rail Balticu raudteeliini ettevalmistamistöödega.\nMajandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts ütles, et Rail Baltic väljub regionaalsest staatusest alles siis, kui rööpad ulatuvad edasi Leedu piirist Varssavini. „Mul on hea meel tõdeda, et hiljutisel kohtumisel Poola transpordiministri Slawomir Nowakiga väljendas ta igakülgset valmisolekut raudtee renoveerimiseks Leedu piirilt Varssavini aastaks 2020,“ rääkis Parts.\nEesti, Läti ja Leedu saadavad ametliku liitumiskutse Poolale lähiajal.\nÜhtlasi kirjutasid ministrid alla kolmepoolse kavatsuste protokolli lisale, millega laiendatakse Rail Balticu projektiga tegeleva töögrupi pädevust.\nBriti konsultatsioonifirma AECOM uuringu kohaselt on piisava kauba- ja reisijateveo mahu ning Euroopa Liidu abi korral Euroopa rööpmelaiusel uue Rail Balticu raudteeühendus läbi kolme Balti riigi teostatav.\n728 kilomeetri pikkune Rail Balticu marsruut kulgeks kõige optimaalsemalt Poola piirini trajektooril Tallinn-Pärnu-Riia- Panevezys-Kaunas. Reisirongil kuluks selle vahemaa läbimiseks pisut rohkem kui neli tundi ning rongid väljuksid esialgse kava kohaselt kuuel päeval nädalas iga kahe tunni tagant.