Vastuvõetud tekstid - ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2015. aasta järgseks perioodiks - Teisipäev, 9. juuni 2015\nMenetlus : 2014/2152(INI)\nDokumendi valik : A8-0163/2015\nELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2015. aasta järgseks perioodiks\nEuroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioon ELi naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia kohta 2015. aasta järgseks perioodiks (2014/2152(INI))\n– võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking +5” (2000), „Peking +10” (2005) ja „Peking +15” (2010), samuti „Peking +20” läbivaatamiskonverentsi lõppdokumenti,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta(1),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta(4),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK(5),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ(6),\n– võttes arvesse nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL, millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ(7),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine)(8),\n– võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (kümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)(9),\n– võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega(10) ning sellega seotud Euroopa Liidu Kohtu 1. märtsi 2011. aasta otsust Test-Achats kohtuasjas (C-236/09)(11),\n– võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 2011. aasta märtsis vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020)(12),\n– võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2011. aasta teatist „Majanduskasvu ja tööhõive toetamine – Euroopa kõrgharidussüsteemide ajakohastamise tegevuskava” (COM(2011)0567),\n– võttes arvesse komisjoni talituste 16. septembri 2013. aasta töödokumenti „Soolise võrdõiguslikkuse strateegia (2010–2015) vahehindamine” (SWD(2013)0339),\n– võttes arvesse komisjoni talituste 8. märtsi 2010. aasta töödokumenti „ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengukoostöös (2010–2015)” (SWD(2010)0265),\n– võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijaküsimuste nõukogu 19.–20. juuni 2014. aasta kohtumise lõppjäreldusi,\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uurimust „Study on the Evaluation of the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 as a contribution to achieve the goals of the Beijing Platform for Action” (2010.–2015. aasta naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia hindamisuuring, aitamaks kaasa Pekingi tegevusprogrammi eesmärkide saavutamisele),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aastal avaldatud aruannet „Naistevastane vägivald – üleeuroopaline uuring. Peamised tulemused” (Violence against women – an EU-wide survey. Main results),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta oktoobris avaldatud aruannet „Roma naiste diskrimineerimine ja nende elamistingimused 11 ELi liikmesriigis” (Discrimination against and living conditions of Roma women in 11 EU Member States),\n– võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta detsembris avaldatud aruannet „Transinimese elu ELis – ELi LGBT uuringuandmete võrdlev analüüs” (Being Trans in the EU - Comparative analysis of the EU LGBT survey data),\n– võttes arvesse oma 15. juuni 1995. aasta resolutsiooni ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi kohta: „Võrdsus, areng ja rahu”(13), 10. märtsi 2005. aasta resolutsiooni neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi järelmeetmete kohta – tegevusplatvorm (Peking +10)(14), ja 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking +15” – ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta(15),\n– võttes arvesse oma 10.veebruari 2010. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2009(16), 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2010(17), 13. märtsi 2012. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2011(18) ning 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastal 2013(19),\n– võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise kohta(20),\n– võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis(21),\n– võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta resolutsiooni majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta(22) ja 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni majanduskriisi mõju kohta soolisele võrdõiguslikkusele ning naiste õigustele(23),\n– võttes arvesse oma 6. veebruari 2013. aasta resolutsiooni ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta(24),\n– võttes arvesse oma 24. mai 2012. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte kohaldamise kohta(25),\n– võttes arvesse oma 20. novembri 2013 aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid(26),\n– võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta(27),\n– võttes arvesse oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta majanduskasvu analüüsi kohta(28),\n– võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0163/2015),\nA. arvestades, et õigus võrdsele kohtlemisele on Euroopa Liidu aluslepingutes tunnustatud määrava tähtsusega põhiõigus, mis on Euroopa ühiskonnas sügavalt juurdunud ja ühiskonna edasiarenemiseks hädavajalik ning peab võrdselt kehtima nii seadustes, kohtupraktikas kui ka tegelikus elus;\nB. arvestades, et EL on aegade jooksul astunud olulisi samme naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse tugevdamiseks, kuid viimasel aastakümnel on soolise võrdõiguslikkuse poliitikameetmed ja reformid ELis aeglustunud; arvestades, et komisjoni eelmine strateegia oli liiga nõrk ja selle alusel ei võetud soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks piisavalt meetmeid; arvestades, et uus strateegia peab andma naiste õiguste tugevdamisele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele uut hoogu ja tooma kaasa konkreetseid meetmeid;\nC. arvestades, et komisjoni eelmise strateegiaga saavutati küll mõned seatud eesmärgid, kuid mitte täielikku soolist võrdõiguslikkust, seal puudusid sageli tõendid diskrimineerimise eri vormide koosmõju kohta, täpsed eesmärgid ja tõhusad hindamismeetmed ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist rakendatakse siiski vaid piiratult;\nD. arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi aluslepingutes ja põhiõiguste hartas tunnustatud põhiväärtus ning et EL on võtnud endale ülesandeks lõimida see kõikidesse oma tegevusvaldkondadesse; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on strateegilise eesmärgina ülitähtis ELi üldeesmärkide, näiteks strateegias „Euroopa 2020” kavandatud tööhõive määra saavutamiseks, ning oluline majanduslik väärtus õiglase ja kaasava majanduskasvu edendamiseks; arvestades, et tööalase ebavõrdsuse kaotamine ei ole eesmärk ainult võrdse kohtlemise seisukohast, vaid on oluline ka tõhusa ja ladusalt toimiva tööturu jaoks;\nE. arvestades, et romade ja ülejäänud ühiskonna vahel on hariduses, tööhõives, tervishoius ja diskrimineerimises jätkuvalt suur lõhe ning et roma naiste olukord ELis on veelgi raskem mitmekordse diskrimineerimise tõttu (rahvuse ja soo alusel);\nF. arvestades, et Euroopa majanduslikku ja poliitilist positsiooni saab parandada ning demograafiliste muutuste tagajärgi peatada ainult siis, kui kasutatakse kõigi naiste ja meeste andeid ja potentsiaali;\nG. arvestades, et me ei saa minna edasi oma aja ära elanud ja keskkonda mittesäästvate majandusmudelitega, mis jagavad ameteid vanamoodsalt soo alusel, sest nüüdseks on naised tööturule integreerunud; arvestades, et on vaja uut, sotsiaalselt jätkusuutlikku mudelit, mis põhineks teadmistel ja innovatsioonil ning kaasaks tootmisesse kõik naiste anded, seades sealhulgas kahtluse alla mõned tööstuse normid ja tegurid, mis on suunanud naisi ja mehi valima erinevaid elukutseid; see mudel peaks võrdsustama naiste ja meeste vastutuse avalikus ja eraelus ning seadma mõlemast soost töötajate isikliku ja tööelu tasakaalu;\nH. arvestades, et naiste ja meeste võrdse osalemise tagamiseks tööturul, hariduses ja koolituses on hädavajalik pakkuda mõistliku hinnaga ja kvaliteetseid lastehoiuteenuseid, tugiteenuseid eakate ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemiseks;\nI. arvestades, et Pekingi tegevusprogramm saab käesoleval aastal 20-aastaseks ning selle eesmärgid ja rakendamine on aktuaalsemad kui kunagi varem;\nJ. arvestades, et naistevastane vägivald – nii füüsiline, seksuaalne kui ka psühholoogiline – on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse suurimaks takistuseks ning see on ka kõige levinum inimõiguste rikkumine, mis on laialt levinud kõikidel ühiskonna tasanditel, olles samas kuriteoliik, millest kõige vähem teatatakse; arvestades, et ehkki selle vastu võetakse meetmeid, selgus Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2014. aasta mais läbi viidud uuringust, et 55 % naistest on kogenud elu jooksul ühte või mitut liiki seksuaalset ahistamist ning 33 % naistest on kogenud alates 15. eluaastast füüsilist ja/või seksuaalset vägivalda; arvestades, et ainult vägivallavaba elu võimaldab ühiskonnas täielikult osaleda ning naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks tuleb võtta jõulisi meetmeid;\nK. arvestades, et prostitutsioonile sundimine on vägivald, mis puudutab peamiselt kõige kaitsetumaid naisi, on enamasti seotud organiseeritud kuritegelike võrgustikega ja inimkaubandusega ning takistab naiste ja meeste võrdõiguslikkust;\nL. arvestades, et naised surutakse traditsiooniliste struktuuride ja maksutakistuste tõttu teisejärgulise palgasaaja staatusesse, mis väljendub tööturu vertikaalses ja horisontaalses segregatsioonis, katkendlikus tööstaažis ja soolises palgalõhes, ning arvestades, et naised teevad oluliselt sagedamini tasustamata töid, hoiavad lapsi, hooldavad eakaid ja teisi ülalpeetavaid ja teevad kodutöid, mistõttu neile jääb vähem aega tegeleda tasustatud tööga, mis omakorda toob kaasa oluliselt väiksema pensioni, mistõttu tuleb pere- ja tööelu ühitamist, ka strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, toetada edaspidi konkreetsete meetmetega, kusjuures kaasata tuleb eelkõige rohkem mehi;\nM. arvestades, et naiste tööhõive määr on 63 %, kuid täistööajale taandatuna 53,5 %(29); arvestades, et sooline palgalõhe on keskmiselt 16,4 % ja sooline pensionilõhe 39 %; arvestades, et naiste osalemine tööturul ei tähenda alati mõjukust, kuna kõrgemad ametikohad, kus otsuseid langetatakse, on enamasti meeste käes, see aga tähendab, et naiste mõjuvõim on piiratud ja otsuste langetamisel napib demokraatiat, arvestades, et naised moodustavad poole elanikkonnast; arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse edendamine tähendab enamat kui soolise diskrimineerimise keelustamine ning et positiivsed toetusmeetmed on osutunud väga oluliseks naiste integreerimisel tööturule, poliitiliste ja majandusotsuste langetamisse ning ühiskonda tervikuna; arvestades, et naiste võimupositsioonidelt ja otsuste langetamisest kõrvale jätmine vähendab nende võimet mõjutada nii oma arengut ja emantsipatsiooni kui ka ühiskonna arengut;\nN. arvestades, et sookvoodid ja sooliselt koosseisult võrdsed nimekirjad poliitiliste otsuste tegemisel on osutunud kõige tõhusamaks vahendiks võitluses diskrimineerimise ja soolise tasakaalustamatuse vastu võimu tasandil ning demokraatliku esindatuse täiustamisel poliitilisi otsuseid tegevates organites;\nO. arvestades, et ebapiisav poliitika töö- ja eraelu tasakaalu edendamiseks, paindliku tööaja vähene propageerimine, eriti meeste seas, ning vanema- ja isaduspuhkuse vähene kasutamine takistavad oluliselt naiste majanduslikku iseseisvust ning perekondlike ja koduste kohustuste võrdset jagamist;\nP. arvestades, et Euroopas elab vaesuses ebaproportsionaalselt palju naisi, nende seas eelkõige üksikemad, puuetega naised, noored ja vanad naised, sisserännanud ja rahvusvähemustesse kuuluvad naised, keda kõiki ähvardab vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, ning et seda olukorda teravdab veelgi majanduskriis ja kokkuhoiumeetmed, mida ei tohiks kasutada ettekäändena vähendada tööd võrdsuse nimel, samuti töökohtade ebakindlus, osaajaga töö, madalad palgad ja pensionid, põhiliste sotsiaal- ja tervishoiuteenuste raske kättesaadavus ning asjaolu, et töökohti on kaotatud eelkõige avalikus sektoris ja hooldusteenuste valdkonnas, mis muudab soolise perspektiivi veelgi tähtsamaks;\nQ. arvestades, et maapiirkondade naised on suuremal määral mitmekordse diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpide ohvrid kui linnapiirkondade naised; arvestades samuti, et nende naiste tööhõivemäär on madalam kui linnades elavatel naistel; arvestades, et maapiirkondi mõjutab kvaliteetse töö saamise võimaluste puudumine; arvestades veel, et suur osa naisi ei tööta kunagi ametlikul tööturul ning ei ole seetõttu registreeritud töötutena ega lähe arvesse töötusestatistikas, mis tekitab spetsiifilisi finants- ja õigusprobleeme seoses õigusega rasedus- ja sünnituspuhkusele ja haiguspuhkusele, pensioniõiguste saamisele ja sotsiaalkindlustuse kattele, ning ka probleeme lahutuse korral;\nR. arvestades, et traditsioonilised soorollid ja stereotüübid mõjutavad ikka veel suurel määral tööde jaotust kodus, hariduses, ametialases karjääris, töökohtades ja ühiskonnas tervikuna;\nS. arvestades, et stereotüüpsetel soorollidel ja traditsioonilistel struktuuridel on negatiivne mõju tervisele ning et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja sellega seotud õigustele on põhilised inimõigused, mida ei tohiks seepärast kunagi piirata; arvestades, et õigus otsustada oma keha üle ja õigus enesemääratlusele on üldise võrdõiguslikkuse põhiline eeltingimus;\nT. arvestades, et igal kuuendal paaril maailmas on viljakusega mingil moel probleeme; arvestades, et komisjon peaks tellima uue võrdleva analüüsi kunstliku viljastamise kohta ELis, kuna 2008. aasta uuring (SANCO/2008/C6/051), mis näitas suurt ebavõrdsust juurdepääsul viljakusravile, on nüüdseks aegunud;\nU. arvestades, et mõned haridusasutused kasutavad siiani soolist segregatsiooni ning õppematerjalid sisaldavad sageli stereotüüpe, mis aitavad kinnistada poiste ja tüdrukute erinevaid rolle, mõjutades sellega negatiivselt nende valikuid; arvestades, et neid rollimudeleid kinnitab veelgi naiste kujutamine meedias, internetis kättesaadavates materjalides ja reklaamides;\nV. arvestades, et transinimesed kogu ELis kogevad oma soolise identiteedi või sooväljenduse tõttu sageli diskrimineerimist, ahistamist ja vägivalda;\nW. arvestades, et EL peab olema soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste osas eeskujuks ning see peaks olema välistegevuses põhiküsimus; arvestades, et sooline võrdõiguslikkus, võitlus soolise vägivalla vastu ja naiste mõjuvõimu suurendamine on rahvusvaheliste arengueesmärkide saavutamiseks ja ELi edukaks välispoliitikaks, arengukoostööks ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikaks hädavajalikud; arvestades, et naised ei ole üksnes energia- ja keskkonnaprobleemide ning kliimamuutuse tagajärgede ees kaitsetumad, vaid on ka aktiivsed osalised kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise strateegiates ning õiglase ja jätkusuutliku majanduskasvu edasiviiv jõud;\nX. arvestades, et institutsioonilised mehhanismid on soolise võrdõiguslikkuse teostamiseks vajalik alus; arvestades, et soolist võrdõiguslikkust tuleb pidada ELi ja liikmesriikide kõikide poliitikavaldkondade oluliseks valdkonnaüleseks aspektiks, samamoodi ka soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, sooteadlikku eelarvestamist ja soolise mõju hindamist;\nY. arvestades, et soopõhiste andmete arvestamine on edu saavutamiseks ja tulemuste tõhusaks hindamiseks hädavajalik;\nZ. arvestades, et viimastel aastatel on mitmes liikmesriigis kogunud populaarsust soolise võrdõiguslikkuse vastane liikumine, püüded tugevdada traditsioonilisi soorolle ja soolise võrdõiguslikkuse saavutuste kummutamine;\nAA. arvestades, et tänastest probleemidest ja saadud kogemustest nähtub, et eri valdkondi ühendava ühtse poliitika puudumise tõttu on soolise võrdõiguslikkuse eesmärke olnud raske saavutada ning et on vaja piisavaid vahendeid ja paremat koordineerimist naiste õiguste levitamiseks ja edendamiseks, võttes arvesse erinevaid olusid;\n1. palub, et komisjon koostaks ja võtaks vastu uue eraldiseisva Euroopa naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse strateegia, mis oleks suunatud võrdsete võimaluste loomisele ja lähtuks eelmise strateegia prioriteetsetest valdkondadest, seades eesmärgiks kaotada naiste igasugune diskrimineerimine tööturul seoses töötasu, pensioni, otsuste langetamise, kaupadele ja teenustele juurdepääsu, pere- ja tööelu ühitamise ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga, samuti kaotada sooga seotud diskrimineerivad struktuurid ja tavad; rõhutab, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse uues strateegias tuleb võtta hoolikalt arvesse diskrimineerimise arvukaid ja kattuvaid vorme, millele on osutatud põhiõiguste harta artiklis 21 ning mis saavad alguse samadest põhjustest, kuid mõjutavad naisi erinevalt, ning töötada välja konkreetsed meetmed naiste eri rühmade õiguste tugevdamiseks, sh puuetega naiste, sisserännanute ja rahvusvähemuste, roma naiste, eakate naiste, üksikemade ja LGBTI naiste;\n2. palub, et komisjon töötaks laiema diskrimineerimisvastase strateegia ning eraldi LGBTI tegevuskava raames välja ka meetmed kõikide naiste diskrimineerimise kaotamiseks; nõuab seepärast tungivalt, et nõukogu jõuaks võimalikult kiiresti ühisele seisukohale ettepaneku osas võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest, soost või seksuaalsest sättumusest; nimetatud dokument on olnud blokeeritud alates selle vastuvõtmisest Euroopa Parlamendis 2009. aasta aprillis;\n3. avaldab kahetsust, et soolise võrdõiguslikkuse strateegias 2010–2015 ei käsitleta eraldi puude teemat, vaatamata tõsiasjale, et puuetega naised on sageli ebasoodsamas olukorras kui puuetega mehed ning neid varitseb suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht; palub seepärast komisjonil tegeleda puuetega naiste vajaduste teemaga, et tagada nende suurem osalemine tööturul; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 ei sisalda integreeritud soolist perspektiivi ega eraldi peatüki puuete kohta läbi soolise prisma;\n4. kutsub komisjoni üles kaasama strateegia arendamisse ja pidevasse hindamisse struktureeritult kodanikuühiskonda ja sotsiaalpartnereid;\n5. kutsub liikmesriike üles tugevdama kollektiivläbirääkimisi ja nõudma kollektiivläbirääkimiste täieliku teostamise õiguse järgimist era- ja avalikus sektoris asendamatu vahendina töösuhete reguleerimise, palgaga seotud diskrimineerimise vastu võitlemise ja võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas;\n6. palub, et hinnates direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) rakendamist, võtaks komisjon arvesse diskrimineerimisjuhtumeid;\n7. palub, et komisjon selgitaks, missugusena ta näeb ELi rolli maailmas ja töös liikmesriikidega, sh nende pädevate asutustega, soolise võrdõiguslikkuse edendamisel nii liidus kui ka väljaspool, ja järgiks neid eesmärke nii soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaudu kõigis valdkondades kui ka üksikute eesmärgipäraste ja konkreetsete meetmete kaudu; rõhutab, et sooline perspektiiv ja võitlus soolise vägivalla vastu tuleb integreerida ELi välispoliitikasse, arengukoostöö ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikasse ning kindlustada selleks vajalikud rahalised vahendid ja personal;\n8. väljendab veel kord kahetsust selle üle, et strateegias „Euroopa 2020” ei arvestatud piisavalt soolist perspektiivi ning kutsub seepärast komisjoni ja nõukogu üles tagama, et soolist võrdõiguslikkust arvestataks kõikides selle strateegia programmides, meetmetes ja algatustes, ning lisama sellesse strateegiasse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse jaoks eraldi sammas, vaatlema tulevase strateegia eesmärke Euroopa poolaasta ühe aspektina ning lisama soolise võrdõiguslikkuse mõõdet riigipõhistesse soovitustesse ja iga-aastasesse majanduskasvu analüüsi;\n9. palub, et komisjon ja liikmesriigid koguksid, analüüsiksid ja avaldaksid usaldusväärseid soopõhiselt eristatud statistilisi andmeid ja soolise võrdõiguslikkuse näitajaid kõikides poliitikavaldkondades ja kõikidel valitsemistasanditel, tuginedes Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti tööle, et oleks võimalik analüüsida ELi ja liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse strateegiate olemust ja kohaldamist, neid strateegiaid uuendada ja hinnata sooküsimuste arvestamist kõikides asjakohastes riiklikes ja liidu poliitikavaldkondades ning võimaluse korral eristada neid andmeid veelgi, lähtuvalt rassist või etnilisest kuuluvusest, religioonist või uskumustest ja puuetest, võimaldamaks valdkonnaülest analüüsi kõikides poliitikavaldkondades, dokumenteerides niiviisi teatud naiste rühmade mitmekordse diskrimineerimise; julgustab komisjoni ja liikmesriike algatama liikmesriikide poliitika soolise mõju hindamisi, eriti töö- ja pensionireformide esildamisel;\n10. kutsub komisjoni üles koostama strateegia konkreetse tegevuskava vormis, näidates selgelt ära vastutavad sidusrühmad, kusjuures see peab arvestama eelkõige spetsiifilisi algatusi järgmistes valdkondades: naistevastane vägivald, töö ja aeg, kõrgetel ametikohtadel ja otsuste tegemises osalevad naised, rahalised vahendid, tervis, teadmised, haridus ja meedia, maailm laiemalt ning institutsioonilised mehhanismid ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine; rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse õigusraamistiku tugevdamiseks on vaja õiguslikke sisendeid, kui see on asjakohane, ning seejuures tuleb täielikult järgida ELi pädevusi;\nNaistevastane vägivald ja sooline vägivald\n11. palub veel kord – nagu juba oma 25. veebruari 2014. aasta resolutsioonis, mis sisaldas soovitusi naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemiseks – , et komisjon esitaks õigusakti, mis tagaks nii tervikliku süsteemi statistiliste andmete kogumiseks kui ka liikmesriikide jõulisema lähenemisviisi igasuguse naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ning soolise vägivalla ennetamiseks ja jälgimiseks, samuti lihtsa juurdepääsu õiguskaitsele;\n12. palub, et komisjon lisaks uude strateegiasse soolise vägivalla määratluse kooskõlas direktiivi 2012/29/EL sätetega ning esitaks võimalikult kiiresti laiaulatusliku strateegia naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning soolise vägivalla kohta, mis sisaldaks ka siduvat õigusakti; palub nõukogul kohaldada „sillaklauslit” ja võtta vastu ühehäälne otsus, mis määratleks soolise vägivalla ühena Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 osutatud kuriteovaldkondadest;\n13. kutsub komisjoni üles hindama võimalust, et EL ühineks Istanbuli konventsiooniga, ja algatama võimalikult kiiresti vastav menetlus, samuti julgustama uues strateegias liikmesriike Istanbuli konventsiooni ratifitseerima ning võitlema aktiivselt naiste- ja tütarlastasevastase vägivalla vastu; kutsub liikmesriike üles Istanbuli konventsioon võimalikult kiiresti allkirjastama ja ratifitseerima;\n14. kutsub komisjoni veel kord üles nimetama 2016. aasta naiste ja tütarlaste vägivaldse kohtlemise vastu võitlemise Euroopa aastaks, mil tuleks seada prioriteediks ulatuslike ja tõhusate strateegiate edendamine, et naiste- ja tütarlastevastast vägivalda oluliselt vähendada;\n15. kutsub ELi üles toetama liikmesriike kampaaniate ja strateegiate korraldamisel naiste igapäevase avaliku ahistamise vastu ning parimate tavade edastamisel teistele liikmesriikidele;\n16. peab tungivalt vajalikuks kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuete direktiivi, tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise määruse ja Euroopa lähenemiskeelu direktiivi ülevõtmise ja rakendamise täiendavat järelevalvet kuni 2015. aastani ja pärast seda;\n17. kutsub komisjoni üles lisama strateegiasse nn täisleppimatusekampaaniad ning toetama liikmesriike ühiskonna teadlikkuse suurendamisel naistevastase vägivalla probleemist ning edendama iga-aastaseid kampaaniaid, et tõsta teadlikkust vägivalla ja väärkohtlemise põhjustest, õiguskaitse võimalustest ja ohvrite toetamisest; rõhutab, kui tähtis on kaasata naistevastase vägivalla vastu võitlemisse kogu ühiskond, eelkõige mehed ja täpsemalt poisid; ootab komisjonilt ka järelmeetmeid algatustele naiste suguelundite moonutamise vastu;\n18. rõhutab, et naistevastase vägivalla ja karistamatuse vastu tõhusalt võitlemiseks on vaja muuta suhtumist naistesse ja tütarlastesse ühiskonnas, kus naisi kujutatakse liiga sageli teisejärgulises rollis ning nendevastast vägivalda liiga sageli sallitakse või peetakse vähetähtsaks; palub, et komisjon toetaks liikmesriikide tegevust mitmel kujul esineva vägivalla ennetamisel, selle vastu võitlemisel ja selle põhjuste kaotamisel, samuti väärkoheldud naiste kaitsmisel, ning võtaks vastu konkreetsed meetmed eri aspektide jaoks, sh suurendaks toetust naiste varjupaikadele ja organisatsioonidele, kes toetavad soolise vägivalla ohvriks langenud naisi, samuti võtaks meetmeid, et võidelda sooliste stereotüüpide ja diskrimineerivate sotsiaal-kultuuriliste suhtumiste vastu juba varasest east alates, ning karistada süütegude toimepanijaid;\n19. märgib, et vaesuse feminiseerumine võib suurendada naistega kaubitsemist, seksuaalset ekspluateerimist ja sundprostitutsiooni, mis suurendab veelgi naiste rahalist sõltumist; palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida põhjuseid, miks naised prostituutideks satuvad, ning võimalusi vähendada nõudlust; rõhutab, kui olulised on programmid prostitutsiooniga tegelemisest loobumiseks;\n20. rõhutab, kui tähtis on füüsilise, seksuaalse või psühholoogilise vägivalla ohvriks langenud naisi toetavaid kvalifitseeritud töötajaid süstemaatiliselt koolitada; on seisukohal, et selline koolitus on äärmiselt vajalik esma- ja teise tasandi tervishoiuteenuste osutajate jaoks, sealhulgas sotsiaalsed hädaabi- ja meditsiiniteenused, kodanikukaitse ja politseiteenused;\n21. kutsub liikmesriike üles rakendama täielikult direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust, ning palub komisjonil hinnata ja jälgida rakendamist ja teha kindlaks liikmesriikide parimad tavad, et neid jagada ja võtta arvesse uue inimkaubanduse vastase strateegia koostamisel, kui praegune strateegia 2016. aastal aegub; uus strateegia peaks hõlmama ka soolist perspektiivi ja seadma esikohale inimkaubanduse ohvrite õigused, erilise tähelepanuga inimkaubandusele seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil ja uutele inimkaubanduse meetoditele, mis tekivad seetõttu, et teised, tavapärasemad meetodid muudetakse võimatuks, samuti peaks see tagama, et liikmesriikide poliitikavaldkonnad, eelarved ja tulemused strateegia väljatöötamisel oleks läbipaistvad ja kättesaadavad;\n22. palub, et komisjon aitaks liikmesriikidel tagada, et jälitamisohvrid saaksid liikmesriikide vahel liikudes kasutada kaitset, mida pakuvad kehtivad meetmed, nagu Euroopa lähenemiskeeld, tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise määrus ja Euroopa lähenemiskeelu direktiiv; samuti palub ta kaaluda edasisi meetmeid jälitamisohvrite kaitseks, arvestades, et 18 % üle 15-aastastest naistest Euroopas on sattunud jälitamisohvriks ning iga viies ohver on öelnud, et jälitamine kestis kaks aastat või kauem(30);\n23. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide pädevaid asutusi oma soolise võrdõiguslikkuse tegevuskavade koostamisel ja pöörama erilist tähelepanu naiste- ja tütarlastevastase vägivalla uutele vormidele, näiteks küberahistamisele ja küberjälitamisele(31), ning tegelema pideva hindamisega; rõhutab sellega seoses ka kodanikuühiskonnaga tiheda koostöö olulisust, et probleemkohti varem ära tunda ja nendega tõhusamalt võidelda;\n24. palub komisjonil tagada, et liikmesriigid tunnustaksid täielikult isiku eelistatud sugu ja võimaldaksid sealhulgas muuta eesnime, isikukoodi ja muid isikutunnistusel soole viitavaid andmeid;\n25. palub veel kord, et komisjon asutaks võimalikult kiiresti Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi alluvuses Euroopa naistevastase vägivalla vaatluskeskuse, mida juhataks ELi koordinaator naiste- ja tütarlastevastase vägivalla küsimuses;\n26. kutsub komisjoni üles pöörama uues strateegias erilist tähelepanu pere- ja tööelu ühitamise erinevatele võimalustele; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et läbirääkimised rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi vastuvõtmiseks on takerdunud, ja kinnitab uuesti parlamendi piiramatut koostöövalmidust; kutsub liikmesriike seni üles tagama emadusega seotud õigusi, võtma meetmeid, et hoida ära rasedate ebaõiglast töölt vabastamist, ja kaitsma hoolduskohustusi täitvaid naisi ja mehi ebaõiglase töölt vabastamise eest;\n27. juhib tähelepanu asjaolule, et vaatamata eraldatud ELi vahenditele on mõned liikmesriigid teinud eelarvekärpeid, millega vähendatakse lastehoiuteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja kulusid, millel on negatiivsed tagajärjed pere- ja tööelu ühitamisele, mis mõjutab eelkõige naisi; kutsub komisjoni üles jälgima Barcelona eesmärkide elluviimist ja jätkama liikmesriikide toetamist kvaliteetsete ja taskukohaste ning sobivate hooldusaegadega lastehoiuteenuste loomisel ning töötama järgnevalt välja uued eesmärgid lastehoiu korralduse valdkonnas; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on suurendada lastele, vanuritele ja erihooldust vajavatele isikutele osutatavate taskukohaste õendus- ja hooldusteenuste, sealhulgas ülalpeetavate abistamise kättesaadavust, kvaliteeti ja juurdepääsetavust, ning tagada, et kõnealuste teenuste kättesaadavus ühildub nii naiste kui ka meeste täispikkade tööpäevadega; märgib, et päevahoiu- ja sõimeteenuste võimaluste laiendamine sõltub mitte ainult vajalikust avaliku sektori poliitikast, vaid ka ettevõtjatele pakutavatest stiimulitest selliste lahenduste leidmiseks;\n28. rõhutab paindlike töövormide tähtsust, et naised ja mehed saaksid pere- ja tööelu ühitada, tingimusel, et töötajatel on selleks valikuvabadus, ning teeb komisjonile ülesandeks koordineerida ja soodustada parimate tavade vahetust; rõhutab seoses sellega teadlikkuse suurendamise kampaaniate vajalikkust seoses majapidamistööde ning hooldus- ja õendusülesannete võrdse jaotamise, parema investeerimise hooldusteenuste infrastruktuuri, meeste kaasamise ergutamise ja vähemalt 10-päevase isapuhkuse juurutamise ning mõlemale vanemale võimaldava vanemapuhkuse kehtestamisega, mis hõlmaks eriti mõjusaid stiimuleid isadele, nagu vanemapuhkus, mida ei saa ühelt vanemalt teisele üle kanda; rõhutab, et võrdväärne vanemapuhkus toob kasu kõikidele perekonnaliikmetele ning võib olla stiimuliks vanemapuhkusega seotud diskrimineerimise vähendamiseks;\n29. nõuab, et naiste hulgas suurema tööhõive määra edendamiseks võetaks vajalikke meetmeid, näiteks taskukohased hooldus- ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus; rõhutab, kui tähtsad on head ja kindlad töötingimused, mis võimaldavad naistel ja meestel töö- ja eraelu ühitada, ning kutsub komisjoni üles kooskõlastama ja edendama tööõiguste tugevdamist, et saavutada suurem sooline võrdõiguslikkus; rõhutab, et parema tasakaalu saavutamine pere-, isikliku ja tööelu vahel on majanduse elavdamise, jätkusuutliku demograafia ning isikliku ja sotsiaalse heaolu tähtis element, ning märgib, et meeste ja naiste võrdne osalemine tööturul võib märkimisväärselt suurendada ELi majanduslikku potentsiaali ning kindlustada liidu õiglast ja kaasavat olemust; juhib tähelepanu sellele, et OECD prognooside kohaselt aitaks meeste ja naiste osalemise määra täielik ühtlustamine suurendada SKP-d elaniku kohta 12,4 % 2030. aastaks; juhib tähelepanu, et kuigi osaajatöö, mida teevad peamiselt naised, muudab pere- ja tööelu ühitamise lihtsamaks, on tõsiasi ka see, et see pakub väiksemaid karjäärivõimalusi, madalamat palka ja pensioneid, inimkapitali alakasutamist ning seeläbi ka väiksemat majanduskasvu ja heaolu;\n30. rõhutab, kui tähtis on paluda Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil koguda kvalifitseeritud, soospetsiifilisi andmeid hooldus- ja õendusülesannete ja majapidamistööde ning vaba aja jaotuse valdkonnas korrapärase hindamise eesmärgil;\n31. soovitab, et kuna perekonna koosseis ja määratlus aja jooksul muutub, tuleks peret ja tööd käsitlevad õigusaktid muuta ühe vanemaga peresid ning homo-, bi- ja transseksuaalsete ning transsooliste vanematega peresid silmas pidades kõikehõlmavamaks;\n32. palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada naiste häält sotsiaalses dialoogis ning naiste esindatust kõigi sektorite ametiühingutes;\n33. kutsub komisjoni üles strateegia osana julgustama liikmesriike ratifitseerima Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsiooni nr 189, et tugevdada Euroopa koduabiliste ja hooldajate õigusi;\n34. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriikide pädevaid ametiasutusi tööandjatele stiimulite loomisel, et muuta mitteametlik tööhõive ametlikuks; rõhutab deklareerimata töö suurt osakaalu, mis on eriti näha naiste ülekaaluga sektorites, näiteks töö kodumajapidamistes; kutsub liikmesriike üles võitlema naiste ebakindla ja deklareerimata tööga, mis aitab kaasa naiste palgastruktuuride täielikule reguleerimatusele ja põhjustab naiste suuremat vaesust, eeskätt hilisemal eluetapil, ning mõjutab negatiivselt naiste sotsiaalset turvalisust ning ELi SKP taset, ning tagama kõigile töötajatele asjakohase sotsiaalkaitse; nõuab deklareerimata töö paremaks ennetamiseks ja sellega võitlemiseks viivitamata Euroopa platvormi loomist;\n35. rõhutab, et vaesuse feminiseerumine tuleneb mitmest tegurist, sealhulgas naiste karjääripausid, sooline palgalõhe (16,4 %), pensionilõhe (39 %), sooline ebavõrdsus karjääri edendamisel, asjaolu, et naised töötavad sageli ebastandardsete lepingute alusel (mittevabatahtlik osalise tööajaga töö ning ajutised või tööajata lepingud), füüsilistest isikust ettevõtjat abistava partneri sotsiaalkindlustuse puudumine ja üksikemade kodumajapidamiste vaesus; rõhutab, et vaesustaseme vähenemise 2020. aastaks 20 miljoni inimese võrra saab saavutada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel põhineva vaesusevastase ja diskrimineerimisvastase poliitikaga, tegevusprogrammidega, milles pööratakse erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevatele naistele ja mida toetavad naiste vaesuse vähendamisele suunatud meetmed, ning töötingimuste parandamisega madala sissetulekuga sektorites, kus töötab rohkem naisi kui mehi; toonitab, et mitmekordne diskrimineerimine, mida naised kogevad puude, rassilise ja etnilise päritolu, sotsiaal-majandusliku staatuse, sooidentiteedi ja muude tegurite tõttu, soodustab vaesuse feminiseerumist; rõhutab, et on oluline jälgida maksustamise ja tööajamudelite soolist mõju naistele ja peredele;\n36. loodab, et komisjon võtab kõik võimalikud meetmed tagamaks, et kohaldatakse meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlevate ELi direktiivide kõiki aspekte, sealhulgas kollektiivlepingute üle läbirääkivate sotsiaalpartnerite poolt, ning et komisjon julgustab sotsiaalpartnereid dialoogi pidama, et arutleda selliste küsimuste üle nagu palkade läbipaistvus, naiste osalise tööaja ja tähtajalise lepingu tingimused, ning soodustatakse naiste osalemist keskkonnahoidlikes ja innovaatilistes sektorites; rõhutab, et pensionid on nende saajate majandusliku sõltumatuse tähtis näitaja ja et pensionilõhed peegeldavad soopõhiste eelistustega tööturul läbitud karjääri kumuleerunud puudusi; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta asjakohaseid meetmeid, et vähendada soolise pensionilõhe erinevusi, mis on naiste ja meeste töötasu erinevuste otsene tagajärg, ning hinnata pensionisüsteemide mõju naistele, pöörates erilist tähelepanu osalise tööajaga ja ebatüüpilistele töölepingutele;\n37. rõhutab, kui tähtis on suurendada teadlikkust ühisomandi käsitusest ELi tasandil, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid aitaksid sellist strateegiat edendada, mis aitaks kaasa naistele töökohtadele loomisele maapiirkondades, ning vaikimisi inimväärse pensioni tagamisele ELis ebakindlates oludes elavatele pensionil olevatele naistele, ning nõuab toetust poliitilistele jõupingutustele naiste rolli tugevdamiseks põllumajanduses ning nende nõuetekohaseks esindatuseks kõigis põllumajandussektori poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalfoorumites;\n38. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta arvesse sotsiaal-majanduslikke takistusi, mida naised kogevad konkreetsetes tingimustes, näiteks maapiirkondades meeste ülekaaluga sektorites, vanemas eas, või mida kogevad puudega naised; rõhutab, et naised kogevad jätkuvalt suuremat töökoha ebakindlust kui mehed ning et töökoha ebakindlus on kriisi tagajärjel suurenenud, ning väljendab muret palgavaesuse all kannatavate naiste arvu ja osakaalu pärast; on seisukohal, et naiste aitamine tööturule naasmiseks vajab mitmemõõtmelisi poliitilisi lahendusi, mis hõlmavad elukestvat õpet ja tegevust, et võidelda ebakindla tööga ning edendada õigustega tagatud tööd ja diferentseeritud töökorralduse tavasid; palub komisjonil ja liikmesriikidel tugevdada soolist aspekti kõigis töökohtade loomise kavades, luues kvaliteetseid töökohti kooskõlas Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni inimväärse töö tegevuskavaga;\n39. rõhutab, et ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime huvides on vaja kaotada lõhe naiste haridustaseme (60 % ülikoolilõpetanutest ELis on naised) ning nende tööturul osalemise ja positsiooni vahel; toonitab vajadust võidelda vertikaalse ja horisontaalse segregatsiooni kõikide aspektidega, kuna asjaomase segregatsiooni tõttu on naiste tööhõive piiratud teatud sektoritega ja nad on ettevõtete hierarhia kõrgematelt tasanditelt välja jäetud; rõhutab, et eeskätt mõne liikmesriigi avalikus sektoris rakendatavaid positiivseid meetmeid käsitlevad õigusaktid on aidanud parandada soolist võrdõiguslikkust madalaimal tasemel, kuid seda tuleks laiendada kõigile karjääri tasemetele;\nOsalemine otsustusprotsessis ja naisettevõtlus\n40. juhib tähelepanu, et kõige rohkem on naiste osakaal ettevõtete juhatustes suurenenud riikides, kes on juba vastu võtnud õigusaktid kohustuslike kvootide kohta, ning et liikmesriikides, kus kohustuslikke meetmeid ei ole rakendatud, on äriühingud vastuvõetava soolise tasakaaluni jõudmisest ikka veel kaugel; toonitab vajadust toetada läbipaistvaid menetlusi naiste nimetamiseks börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete ametikohtadele; julgustab avalikku ja erasektorit kavandama vabatahtlikke skeeme, mille abil edendada naiste nimetamist juhtivatele ametikohtadele; kutsub komisjoni üles kaasama strateegiasse konkreetseid meetmeid seoses naiste ja meeste võrdse esindatusega juhtivatel ametikohtadel ning toetama nõukogu läbirääkimistel direktiivi vastuvõtmise üle, et naised ja mehed oleksid tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete hulgas tasakaalustatult esindatud; palub nõukogul saavutada direktiivi eelnõu suhtes võimalikult kiiresti ühine seisukoht;\n41. kutsub komisjoni üles looma liikmesriikidele stiimuleid, mis toovad kaasa naiste ja meeste tasakaalustatuma esindatuse kohalikes volikogudes, piirkondlikes ja riiklikes parlamentides ning Euroopa Parlamendis, ja rõhutab seejuures selliste sooliselt tasakaalustatud valimisnimekirjade tähtsust, kus igale ametikohale on esitatud nii mees- kui ka naissoost kandidaat; rõhutab kvootide tähtsust naiste osaluse suurendamisel poliitilises otsustusprotsessis; kutsub kõiki ELi institutsioone üles võtma sisemisi meetmeid, et suurendada võrdõiguslikkust oma otsustusorganites, esitades ELi kõrgetele ametikohtadele nii nais- kui ka meessoost kandidaadi; on veendunud, et sooline võrdõiguslikkus peaks olema komisjoni puhul nõue ja et voliniku ametissenimetamine soolise võrdõiguslikkuse alusel on edasise võrdõiguslikkuse alase töö tähtis näitaja;\n42. juhib tähelepanu tasakaalustamatusele, mis eksisteerib meeste ja naiste osaluses poliitilises, valitsuse ja majanduslikus otsustusprotsessis, ning asjaolule, et naiste osaluse ees seisvad takistused põhinevad soopõhise diskrimineerimise ning äritegevuses, poliitikas ja ühiskonnas endiselt eksisteerivate stereotüüpsete hoiakute kombinatsioonil; juhib tähelepanu sellele, et naised moodustavad 60% uutest diplomi saanutest, kuid nad on alaesindatud teatavates sektorites, näiteks teaduses ja uurimisvaldkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles teavitama naisi seda tüüpi haridusvõimalustest ning tagama naistele meestega võrdselt juurdepääsu vastavatele ametialadele ja nendel karjääri tegemisele; märgib, et naiste karjäärid toimuvad üldiselt tähelepanuväärse edasiminekuta; kutsub liikmesriike üles pakkuma julgustust ja toetust naistele eduka karjääri saavutamisel, sealhulgas positiivsete meetmete abil, nagu koostöövõrgustikud ja juhendamisprogrammid, ning luues neile asjakohased tingimused ja tagades neile igas vanuses meestega võrdsed võimalused väljaõppes, edutamises, ümberõppes ja koolituses; rõhutab naiste ja meeste tööhõivealase võrdõiguslikkuse saavutamisele suunatud poliitika tähtsust, tunnistades kõrgetel ametikohtadel töötavate naiste võimalikku kaitsetust; rõhutab, et eelkõige komisjon peaks edendama poliitikat võitluseks ahistamisega töökohal(32);\n43. rõhutab asjaolu, et naised moodustavad 52 % kogu Euroopa elanikkonnast, kuid nendest vaid kolmandik on ELis füüsilisest isikust ettevõtjad või alustavad ettevõtjad; rõhutab naisettevõtjatele ja teaduses töötavatele naistele mõeldud abiprogrammide tähtsust ning kutsub ELi üles neid programme konkreetsemalt toetama; kutsub komisjoni üles analüüsima ja töötama välja ettepanekuid naiste huvi äratamiseks ettevõtte loomise vastu; rõhutab, et potentsiaalseid naisettevõtjaid, teadlasi ja akadeemikuid tuleks teavitada toetusprogrammidest ja rahastamisvõimalustest; ergutab liikmesriike edendama meetmeid ja tegevusi ettevõtjaks hakata otsustanud naiste abistamiseks ja nõustamiseks ning toetama naisettevõtlust, soodustama ja lihtsustama juurdepääsu rahastamisele ja muule toetusele ning vähendama bürokraatiat ja muid tõkkeid, mis takistavad naistel ettevõtlusega alustada;\n44. juhib taas kord tähelepanu asjaolule, et endiselt eksisteerib sooline palgalõhe, mis on viimastel aastatel väga vähe kahanenud; rõhutab, et soolise palgalõhe põhjuseks on naiste ebapiisav osalemine tööturul, vertikaalne ja horisontaalne segregatsioon ning asjaolu, et sektorites, kus naised on üleesindatud, on sageli palgad madalamad; kutsub komisjoni üles jälgima direktiivi 2006/54/EÜ rakendamist ning esitama konkreetsed meetmed, mis võtavad arvesse nii õiguslikke kui ka muid struktuurilisi palgaerinevusi, et tagada palga läbipaistvus ja kohaldada sanktsioone, vähendades seeläbi soolist palgalõhet, ning esitama selle kohta igal aastal eduaruande; julgustab liikmesriike tunnustama uusima riigihangete direktiivi võimalusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise poliitika edendamise ja tõhustamise vahendina ning kaaluma liikmesriikides kehtivate võrdset kohtlemist ja soolist võrdõiguslikkust käsitlevate õigusaktide alusel nõuete kehtestamist riigihankelepingute sõlmimise eeltingimusena, kui see on kohaldatav; palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida, kas riigihankelepingutesse sotsiaalklauslite lisamist saab kasutada sotsiaalse kaasamise poliitika edendamise võimaliku vahendina; tunnistab, et selle idee arendamisel tuleb järgida konkurentsi käsitlevaid ELi õigusakte;\n45. palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta oma eelarvepoliitika, sotsiaalkindlustuse ja avalike teenuste kujundamisel arvesse demograafilist arengut ning muutusi leibkondade suuruses ja koosseisus;\n46. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike võitluses vaesusega, mis eelkõige mõjutab üksikemasid ning on kriisi tagajärjel veelgi suurenenud, tuues kaasa suurema sotsiaalse tõrjutuse;\n47. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike struktuurifondide suuremal kasutamisel investeerimiseks riiklikusse lasteehoidu ja eakate hooldusesse, mis on põhistrateegia naiste osaluse suurendamiseks tööturul;\n48. kordab üle, et direktiiv 2006/54/EÜ ei ole selle praeguses versioonis piisavalt tõhus selleks, et tegeleda soolise palgalõhe probleemiga ja saavutada soolise võrdõiguslikkuse eesmärk tööhõives ja tööturul; nõuab tungivalt, et komisjon selle direktiivi viivitamata läbi vaataks;\n49. on seisukohal, et poliitika ja vahendid, mille eesmärk on võidelda noorte töötuse vastu, näiteks noortegarantii ja noorte tööhõive algatus, peavad vastama noorte konkreetsetele vajadustele, et võimaldada neil siseneda tööturule; märgib, et mittetöötavate ja mitteõppivate (NEET-noored) noorte naiste määr on meeste omast kõrgem; nõuab ühtlasi sooliselt eristatud andmete kogumist noorte töötuse valdkonnas, et saaks välja töötada kohandatud tõenditel põhinevat poliitikat;\n50. kutsub komisjoni üles suunama nii 2014. aastal sõlmitud investeeringupakett kui ka noortegarantii selgemini konkreetsele olukorrale ning tütarlaste ja naiste konkreetsetele vajadustele;\n51. rõhutab, et on tähtis vahetada parima tava näiteid ja algatusi, et tulla toime naiste kvalifikatsiooni kaotuse suundumustega, arendada nende oskusi, või pakkuda neile koolitust, mis võimaldab neil pärast ainult laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsemisele kulunud aega tööturule naasta; rõhutab ka diplomite ja kvalifikatsioonide tunnustamise suurendamise ja soodustamise tähtsust, et vältida kõrge kvalifikatsiooniga naiste oskuste alakasutamist, nagu juhtub sageli sisserännanud naistega;\n52. kutsub komisjoni üles toetama liikmesriike kvaliteetsete, geograafiliselt mõistlike ja hõlpsasti kättesaadavate seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste ning õiguste, turvalise ja seadustatud abordi ja rasestumisvastaste vahendite ning üldiste tervishoiuteenuste tagamisel;\n53. nõuab tungivalt, et komisjon lisaks oma järgmisse ELi tervisestrateegiasse seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvad õigused, et tagada naiste ja meeste võrdõiguslikkus ning täiendada riiklikke seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste strateegiaid;\n54. juhib liikmesriikide tähelepanu vajadusele keskenduda suguhaiguste ennetamisele ja ennetamismeetoditele, samuti ennetusele ja teadusuuringutele, et parandada selliste haiguste varast avastamist nagu naiste vähkhaigused (rinna-, emakakaela- ja munasarjavähk) regulaarsete (günekoloogiliste) tervisekontrollide abil;\n55. kordab oma üleskutset komisjonile ja Maailma Terviseorganisatsioonile eemaldada soolise identiteedi häired vaimsete ja käitumishäirete nimekirjast rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni (RHK-11) 11. versiooni läbirääkimistes ning tagada mittepatologiseeriv ümberklassifitseerimine ning kindlustada, et soolist mitmekesisust lapsepõlves ei patologiseerita;\n56. tunnistades seksuaal- ja reproduktiivõiguste tähtsust, kutsub komisjoni üles looma seksuaal- ja suhetealase hariduse parimaid tavasid kogu Euroopa noorte jaoks;\n57. rõhutab, et komisjon peab teostama soolise võrdõiguslikkuse alase auditi, et tagada, et ELi tervishoiupoliitika ja ELi rahastatavad teadusuuringud võtaks järjest rohkem sihikule naiste tervisliku seisundi ja selle diagnoosimise;\n58. rõhutab soospetsiifilisi haigussümptomeid ning tervist mõjutavaid soorolle ja stereotüüpe käsitlevate teadlikkuse suurendamise kampaaniate tähtsust ja kutsub komisjoni üles toetama rahaliselt sootundlikke uurimisprogramme;\n59. kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike edendama viljakuse (meditsiinilist) toetamist ning lõpetama diskrimineerimise seoses juurdepääsuga viljakusravile ja kunstlikule viljastamisele; märgib sellega seoses ka seda, kui tähtis on toetada adopteerimist;\n60. palub komisjonil ja liikmesriikidel tegutseda seksuaalhariduse programmide rakendamiseks koolides ning tagada noorte nõustamine ja juurdepääs rasestumisvastastele vahenditele;\nTeadmised, haridus ja meedia\n61. kutsub komisjoni üles looma liikmesriikides stiimulid pädeva hariduse andmiseks, et uurida meediasse kriitiliselt suhtudes lähemalt stereotüüpe ja struktuure, ning jagama parimate tavade näiteid, et kontrollida seni kasutatud õppematerjalides rollistereotüüpide esitusviise; kutsub komisjoni seoses sellega üles toetama teadlikkuse suurendamise programme, mis käsitlevad stereotüüpe, seksismi ja traditsioonilisi soorolle hariduse ja meedia valdkonnas ning viima läbi positiivsete nais- ja meessoost eeskujude alaseid kampaaniaid; rõhutab sellega seoses, et võitlus lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste kiusamisega ja nende suhtes levinud eelarvamustega peaks olema osa ELi jõupingutustest võitluses sooliste stereotüüpidega; rõhutab seejuures soolisest võrdõiguslikkusest lähtuva pedagoogika tähtsust õpetajatele, et nad oskaksid selgitada soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesise ühiskonna eeliseid;\n62. kutsub liikmesriike ja eriti meediat reguleerivaid ametiasutusi üles pöörama nii kvantitatiivses kui ka kvalitatiivses mõttes tähelepanu naistele määratud kohale ning edendama stereotüüpe mittejärgivat tasakaalustatud kuvandit naiste väärikust, mitmesuguseid rolle ja identiteeti austaval viisil, ning tagama, et äriline audiovisuaalne meedia ei sisalda seksuaalset diskrimineerimist või naisi alandavaid kujutisi, pidades eelkõige silmas internetipõhist meediat, mis võtab sageli sihikule naised ja tüdrukud; rõhutab, et liikmesriigid peaksid ka suurendama naiste juurdepääsu töövõimalustele meedias, eriti otsustustasandi töökohtadele; palub komisjonil suurendada liikmesriikide teadlikkust vajadusest, et avalik ja legaalne meedia käituks mitmekesisuse edendamisel eeskujuna; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühenduma kindlamalt meedias levitatavate seksistlike stereotüüpide kaotamisele ning juhib tähelepanu olulistele meetmetele parlamendi 2013. aastal vastu võetud raportis sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis;\n63. juhib tähelepanu otsustavale rollile, mida haridus ja mõjuvõimu suurendamine täidavad sooliste stereotüüpide vastases võitluses ning soopõhise diskrimineerimise lõpetamises, ning nii naistele kui ka ühiskonnale ja majandusele tervikuna positiivse mõju avaldamisel; rõhutab, et on väga tähtis anda neid väärtusi edasi koolides juba varajasest east ning viia töökohtadel ja meedias läbi teadlikkuse suurendamise kampaaniad, milles rõhutatakse meeste rolli võrdõiguslikkuse edendamises, perekondlike kohustuste õiglases jagamises ning era- ja tööelu ühitamises;\n64. rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse järgimine peaks olema kõigi ELi finantseeritavate kultuuri-, haridus- ja teadusprogrammide üks kriteerium, ning palub komisjonil lisada teadusuuringud soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas programmi „Horisont 2020”;\n65. teeb komisjonile ülesandeks teostada igapäevaelu uuring mõlema sugupoole kujutamise mõjudest avalikkuses, meedias ja haridusasutustes , keskendudes eriti kiusamisele koolides, vihkamist õhutavatele avaldustele ja soolisele vägivallale;\n66. kutsub komisjoni üles toetama kampaaniaid ja algatusi, et edendada kodanike, eriti naiste ja naissoost sisserändajate aktiivset osalemist ühiskondlikus elus;\n67. kutsub komisjoni üles hoolitsema selle eest, et Euroopa arengukoostöös järgitakse inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, mis eriti rõhutab soolist võrdõiguslikkust, naiste harimist, võitlust kõigi naistevastase vägivalla vormidega ja laste töö kaotamist; õhutab, et üldine juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ja sellega seotud õigustele on üks põhilisi inimõigusi, ning rõhutab õigust saada vabatahtlik juurdepääs pereplaneerimisteenustele, sealhulgas ohutule ja seaduslikule abordiga seotud hooldusele, ning teabele ja selgitustööle, et vähendada emade ja imikute suremust ning kaotada kõik soopõhise vägivalla vormid, mis hõlmavad naiste suguelundite moonutamist, varajasi ja sundabielusid, soopõhist tapmist, sundsteriliseerimist ja abielusisesest vägistamist;\n68. rõhutab, et on väga vajalik integreerida sooline perspektiiv kogu toiduohutuse alasesse programmitöösse, sest naised vastutavad Aafrikas 80 % põllumajanduse eest;\n69. kutsub komisjoni üles astuma samme naabruspoliitikale ja arengukoostööle, kaubandussidemetele ja diplomaatilistele suhetele standardi kehtestamises, mis määratleb naiste õigused inimõigusena ja kohustab neid järgima ning on osa struktureeritud dialoogist kõigis ELi partnerlustes ja kahepoolsetes läbirääkimistes; rõhutab kõigi sidusrühmade, eelkõige naiste õiguste organisatsioonide ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelise osaluspõhise koostöö tähtsust arengukoostöö raames; nõuab tungivalt, et komisjon tunnistaks, et tüdrukute seadmine ülemaailmse arengu esmatähtsaks küsimuseks loob raamistiku tüdrukute inimõiguste austamiseks, edendamiseks ja järgimiseks, ning kutsub üles seadma nn tüdrukute deklaratsiooni ja selle eesmärgid 2015. aasta järgse soolise võrdõiguslikkuse strateegia keskmesse; rõhutab, kui tähtis on viia läbi teavitus- ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid kogukondades, kus pannakse toime soopõhiseid inimõiguste rikkumisi;\n70. kutsub komisjoni üles toetama ÜRO Julgeolekunõukogu naiste, rahu ja julgeoleku teemalistel resolutsioonidel nr 1325 ja 1820 põhineva tegevuskava loomist liikmesriikide poolt; tuletab rahvusvahelisele kogukonnale meelde naiste ja tütarlaste vajalikke kaitsemeetmeid, eelkõige kaitset sõjas relvana kasutatava vägistamise ja sundprostitutsiooni eest; mõistab teravalt hukka naistevastase seksuaalvägivalla jätkuva kasutamise sõjarelvana; rõhutab, et tuleb teha palju enam rahvusvahelise õiguse austamise, konfliktides väärkoheldud naistele ja tütarlastele asjakohasele arstiabile ja psühholoogilisele toele juurdepääsu ning ohvrite kaitse tagamiseks;\n71. rõhutab, et ELi ja selle liikmesriikide poolt humanitaarabi andmise suhtes ei tohiks kohaldada muude partneritest abiandjate nõudmisi piirangute seadmiseks vajalikule arstiabile, muu hulgas seoses relvakonfliktides vägistamise ohvriks langenud naiste ja tütarlaste ligipääsuga turvalisele abordile;\n72. rõhutab sootundliku varjupaiga- ja rändepoliitika, naiste suguelundite moonutamise ohu tõttu varjupaiga pakkumise ning vastavate suuniste väljatöötamise ja parima tava näidete koordineerimise tähtsust; rõhutab seejuures individuaalse riigis viibimise õiguse hädavajalikkust, sest vastasel juhul on tegemist võimu tasakaalustamatusega, pidades eelkõige silmas naissoost sisserändajate koduvägivalla juhtumeid; kutsub komisjoni üles hindama ja tegema kindlaks konkreetsed meetmed, millega saab tagada, et naissoost varjupaigataotlejate õigusi tugevdatakse ja austatakse täielikult kogu varjupaigamenetluse käigus;\n73. kutsub komisjoni üles koguma soospetsiifilisi andmeid, et teha naiste kohta kliima-, keskkonna- ja energiapoliitika valdkonnas mõjuhinnang;\n74. juhib tähelepanu, et kuigi ELi osalusel toimuvatesse sõjaliste ja tsiviilkriiside ohjemissioonidesse on kaasatud sooküsimuste nõunikud, tuleb jätkuvalt suurendada kõigi otsustustasanditel operatsioonidesse ja missioonidesse kaasatud ning rahu- ja ülesehitamisprotsessi teemalistel läbirääkimistel osalevate naiste arvu; rõhutab, et iga missiooni suhtes tuleb kohaldada sihipärast tüdrukute ja naiste õiguste ning soolise võrdõiguslikkuse strateegiat; on ka seisukohal, et Euroopa välisteenistuse järgmisesse inimõiguste tegevuskavva tuleks lisada konkreetne soolise võrdõiguslikkuse peatükk; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on pidev ja intensiivne koostöö naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse vahel;\nInstitutsioonilised mehhanismid ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine\n75. kutsub komisjoni üles toetama kõigil valitsemistasandil ja iga seadusandliku ettepaneku puhul soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise, sooteadliku eelarvestamise ja soolise mõju hindamise kasutamist ning tagama seeläbi soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas konkreetsete eesmärkide saavutamise; palub kontrollikojal kaasata sooline perspektiiv liidu eelarve täitmise hindamisse; palub liikmesriikidel samamoodi viia oma eelarvetesse sisse sooline mõõde, et analüüsida valitsuse programme ja poliitikat, nende mõju vahendite eraldamisele ning panust naiste ja meeste võrdõiguslikkusesse;\n76. kutsub komisjoni lisaks üles edendama liikmesriikide, naiste õiguste organisatsioonide ja sotsiaalpartnerite koostööd;\n77. rõhutab riiklike soolise võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastaste organite piisava rahastamise tähtsust; kutsub seetõttu komisjoni üles tähelepanelikult jälgima riigisiseste kaebusi menetlevate organite tõhusust ning soolise võrdõiguslikkuse direktiivide rakendamise menetlusi; kutsub seoses sellega ka komisjoni üles toetama meeste ja naiste võrdõiguslikkust kohalikus elus käsitleva Euroopa harta rakendamist ning valitsusväliste organisatsioonide, eriti naiste organisatsioonide ja muude soolise võrdõiguslikkusega tegelevate organisatsioonide järjepidevust piisava ja prognoositava rahalise abiga; kutsub seejuures lisaks ka üles toetama edaspidi rahaliselt Daphne programmi ning selle nähtavuse hoidmist, selleks et võimaldada liikmesriikides kohapeal eelkõige naiste õigustega tegelevatel organisatsioonidel töötada naistevastase vägivalla vastu;\n78. rõhutab komisjoni ja parlamendi koostöö olulisust ning teeb seepärast ettepaneku, et õigusküsimuste, tarbijate ja soolise võrdõiguslikkuse volinik esitaks naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonile suulises ja kirjalikus vormis iga-aastase eduaruande strateegias sätestatud eesmärkide kohta, esitades aruandes nii komisjoni kui ka liikmesriikide perspektiivi ning kasutades aruandes iga liikmesriigi konkreetsest teabest lähtuvat riigipõhist lähenemisviisi;\n79. kutsub komisjoni üles tegema parlamendi ja nõukoguga koostööd ning korraldama igal aastal soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste teemalise ELi tippkohtumise, et teha kindlaks tehtud edusammud ja võtta uusi kohustusi;\n80. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.\n(2) ELT L 224, 6.9.2003, lk 1.\n(5) ELT L 101, 15.4.2011, lk 1.\n(6) ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.\n(7) ELT L 68, 18.3.2010, lk 13.\n(9) EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.\n(10) ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.\n(11) ELT C 130, 30.4.2011, lk 4.\n(12) Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järelduste lisa.\n(13) EÜT C 166, 3.7.1995, lk 92.\n(14) ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 247.\n(15) ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 11.\n(17) ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 65.\n(18) ELT C 251 E, 31.8.2013, lk 1.\n(19) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0050.\n(20) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0375.\n(21) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0074.\n(22) ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 79.\n(23) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0073.\n(24) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0045.\n(25) ELT C 264 E, 13.9.2013, lk 75.\n(26) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0488.\n(27) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0126.\n(28) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0128.\n(29) Euroopa Komisjoni aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusammude kohta 2012. aastal (SWD(2013)0171), lk 8.\n(30) Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus. Peamised tulemused – Põhiõiguste Ameti aruanne , lk 83–84 ja 92–93.\n(31) Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus. Peamised tulemused – Põhiõiguste Ameti aruanne, lk 87.\n(32) Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus. Peamised tulemused – Põhiõiguste Ameti aruanne, lk 96.


Haiget harja baasi.\nAjas, mis hobune võttis. Ärge inimestele selga, otsa ajage! Aja tühi asjale, karga ise kannule. Koor esines kontsertidega mitmel korral. Lapsed hakkasid kinno minekut peale ajama. Õigus esineda kohtus oma emakeeles.\nKokku saabus — vangi, kellest — hukati Kalevi-Liiva polügoonil juba saabumise päeval. Ülejäänud rakendati tööle.\nHaigeid või laagri juhtkonnaga konflikti sattunuid hukati Kalevi-Liival ka järgnenud kuude jooksul. Eesti kogemus näitab, et üksinda tegutsevate perearstide aeg on möödas ning mõistlik on koondada esmatasandi arstiabi suurematesse keskustesse. Samuti peaksid perearstid suutma tervisehädade puhul ära teha esmase skriiningu ning selle põhjal otsustada, kes vajab eriarstiabi kiiresti ja kes võib oodata. See aitaks tõelisel abivajajal oma murele kiiremini lahenduse saada. Martinson osutas veel ühele tervishoiu suurele "konnasilmale" — suhtlemise ja suhtumise küsimusele.\nPahatihti aga istub tohter küljetsi patsiendi poole. Kuid nii ei saa vastastikust usaldust tekkida. Selle taastamiseks oleks tarvis lühendada järjekordi, parandada arstide-patsientide omavahelist suhtlust ning tugevdada koostööd eri tervisevaldkondade vahel. Lisaks töötavad meil igas linnaosas tervisespetsialistid ning toetame Tallinna tervisekoalitsiooniga projekte, mis aitavad säilitada nii tervist kui ka töövõimet.\nMureküsimuseks abimajandis on aga 18 noort pulli, sest nende korralikuks toitmiseks on vaja rohkesti jõusööta, ka pole abknajandil sellisel hulgal pulle vaja. Selle ebanormaalse olukorra lahendamisel peab kaasa aitama maakonna põllumajandusosakond, suunama pulle maakonna põllumajandusühistutele. Paremaiks hooldamiseks on noorkarjal eri laut. Vasikatele on valmistatud tsement eeritud põrandapinnast kõrgemal asuvad kuivad sulud, mis väldib vasikate haigestumist.\nSuureks puuduseks abimajandis on aga söödabaasi vähesus.\nEnamik kultuurheinamaid on ikka veel võsastunud ja soostunud. Asuti lauda, laua Haiget harja baasi, laua ümber. Dirigent asus koori ette, pulti. Poisid asusid ritta, rivisse. Asusime järjekorda, sappa. Väeosa asus positsioonile. Asuti jõe kaldale laagrisse. Valvur asus oma vahipostile. Reisijaid palutakse asuda vagunitesse, oma kohtadele.\nAsuge trepile seisma, teeme pildi. Poiss asus tüdrukule lähemale, tüdruku kõrvale. Emalind asus jälle pesale. Rõõm, õnnetunne, kurbus, viha asus südamesse, hinge. Uude majja, uude korterisse asuma. Maale, maalt linna elama asuma. Ta olevat Hiiumaale asunud. Suveks võib lakka, aita asuda. Krimmi ja Kaukaasiasse asunud eestlased. Asuti niitma, kraavi kaevama, suvilat ehitama.\nLapsed asusid kirjandit kirjutama, koduseid ülesandeid lahendama.\nKõneleja asus viimase probleemi juurde. Kõik asuvad sööma, toidu kallale. Haiget harja baasi asus kaeru krõmpsutama. Tuli asuda teele, minekule. Külalised asusid minema. Puhkus on läbi, tuleb asuda jälle ametisse, töö juurde, tööle. Asume asja juurde. Diviis asus pealetungile. Jüri asus teiste juhiks. Asub kaitseasendisse. Ema asus minu nõusse. Asus endiste sõpradega vaenujalale. Ta asus täiesti erinevale seisukohale. Kui ettenähtud saade ära jääb, otsitakse midagi augutäiteks.\nPäris direktor ta pole, ajutine augutäide. Kindel, soliidne, sotsiaalne baas. Majandi, uurimisasutuse materiaal-tehniline baas. Eesti kirjakeele baasiks sai Põhja-Eesti keskmurre. Filmide loomine eeldab vastavat ainelist ja tehnilist baasi.\nKauplus tellis baasist uut kaupa. Antarktikasse rajati uurimistööks vajalikud baasid. Alpinistid pöördusid baasi tagasi.\nAmeerika baaside võrk. Välismaiste baaside likvideerimine. Hotellikohad, lennukipiletid tuleb aegsasti broneerida. Mobilisatsioon teda ei puudutanud, ta oli broneeritud.\nEbapuhtad toidunõud, aknaklaasid. Linnake jättis ebapuhta, kasimatu mulje. Ebapuhtad mõtted ja teod. Ebapuhas südametunnistus. Ajab ebapuhast äri. Mäll tlk. Ebapuhas aine, seemnevili. Ebapuhas töö, viimistlus, õmblus, kant.\nEbapuhas stiil näit. Ebapuhtad riimid. Ebapuhas kõla, koosmäng. Ebapuhtad südametoonid. Oma meelepaha, solvumist, rõõmu välja elama.\nLaps elab ennast välja mängudes. Elukutseline kirjanik, kunstnik, näitleja. Elukutseline sportlane. Elukutseline taskuvaras, hangeldaja. Läks elukutseliseks. Elukutseliste võistlused. Elukutselistel on keelatud võistelda koos amatööridega. Olin [teatri] direktoriga tuttav. Teri aganaist, olulist ebaolulisest eraldama. Haiged eraldati tervetest. Emasibulast eraldatavad tütarsibulad.\nKontidelt eraldatud liha lisatakse leemele. Press eraldab marjakestad ja mehu. Saun oli eraldatud kaheks ruumiks. Magamisnurk eraldati sirmiga.\nKerast mingi tasapinnaga eraldatud osa nimetatakse segmendiks. Eraldas end teistest inimestest, muust maailmast.\nOsa saagist eraldatakse seemneks. Katsete jätkamiseks eraldati 50 hübriidistikut. Asula plaanis on eraldatud ka maa-ala uue koolimaja jaoks. Seks otstarbeks eraldati neli meest. Eraldati summad kultuurile, haridusele, tervishoiule. Karjamaad ja heinamaad eraldab püsttara. Muhumaad eraldab mandrist Suur väin. Põlevkivikihid on eraldatud peavahekihtidega. Otsest kõnet eraldavad muust lausest jutumärgid. Ainult mõni samm eraldas veel põgenejat tagaajajast.\nEraldasin nende jutust ainult üksikuid sõnu. Oskas eraldada küla koerte hääli. Silmad hakkasid hämaras juba esemeid eraldama.\nEraldasin kohe rahvahulgas ta pika kogu. Inimsilm eraldab tuhandeid värvivarjundeid. Kaksikuid oli välimuse järgi raske eraldada.\nTuleb osata vaenlast sõbrast eraldada. Tõtt valest eraldada pole alati kerge. Juba laps eraldab head ja halba. Mis eraldab inimest loomast? Meid eraldab teineteisest meie erinev mõtlemislaad. Inglased saatsid See hoone on peamiselt esinduseks, külalistele näitamiseks. Korvpallis oli edukas Peterburi esindus. Võistlustest võtsid osa kuue maa esindused. Täievoliline esindus.\nKüsitud kujul või valitud artikli osast otsitut ei leitud, kasutan laiendatud otsingut. Leitud sobivat artiklit. Grafiit, raske vesi, berüllium aeglustina. Poisid aeti peolt minema.\nDiplomaatiline esindus. Eesti Vabariigi alaline esindus Euroopa Liidu juures. Soome esindus Norras, Inglismaal. Töötab ühe Rootsi firma Londoni esinduses.\nKõnega, ettekandega, loenguga, sõnavõtuga, tervitusega, üleskutsega esinema. Kaebusega, süüdistustega, protestiga esinema. Oma seisukohtadega, väidete ja vastuväidetega esinema. Peeter esines üliõpilaste ees kõnega. Õigus esineda kohtus oma emakeeles. Algaja kirjanik esines algul varjunime all. Esineb kohtus tunnistajana, süüdistajana, kaitsjana. Ajakirjanduses, raadios, televisioonis esinema. Esines näitusel suure maalikompositsiooniga.\nEsineb Othello, Hamleti osas. Laval, operetis, ooperis, sõnalavastuses esinema. Ringreisil esineti kahe lavastusega. Koor esines kontsertidega mitmel korral. Homme õhtul esineb kontserdisaalis keelpillikvartett.


Hea suhtleja kuulab huviga ja esitab küsimusi\nKuulamine- see on imelihtne. Ah, mida?\nIgapäevasuhtlemises moodustab uuringute kohaselt kuulamine 45%, millest 75% jääb tähelepanuta, seda ei mõisteta või unustatakse kiiresti. Kuna inimesed sageli kustutavad, moonutavad ja üldistavad infot automaatselt, võib ka öelda, et ühe kuulujutu tekkeks on vaja vaid kahte inimest ja ühte juttu.\nEt mitte ainult kuulda, mida teine inimene ütleb, vaid ka kuulata, on hea kasutada aktiivse kuulamise tehnikaid. Huviga kuulamine väljendab soovi mõista, pakkuda abi ja lohutust või saada mingit informatsiooni. Hea kuulamisoskus on õpitav.\nAktiivne kuulamine tähendab kontakti loomise ja hoidmise oskust, s.o. sobilik kehakeel, distants ja silmside loomine segajatest vabas keskkonnas. Samuti oskust jälgida ja ümber sõnastada vestluspartneri poolt öeldut. Vajadusel võib julgustada ja toetada „ahah“, „mhmh“... või kasutada nn „ukseavajaid“: „Mind huvitab, mis täpselt sind paneb muretsema “, „Ma tahaksin sellest lähemalt kuulda“.\nAktiivne kuulamine sisaldab ka nii jutu sisu peegeldamist: „Ma sain sinust nii aru, et…“, „Kas ma mõistsin õieti, et…“, kui ka tunnete ümbersõnastamist: “See on Sinu jaoks heidutav?“, „See näib sind kurvastavat?“.\nHea ümbersõnastamine on keeles, mis on partnerile hästi tuttav, avameelne, ettevaatlik oletus (võimaliku eksimuse puhuks) ja võimalusel lühike. Ümbersõnastamine muutub veelgi tõhusamaks rääkija meelesüsteemi (kuulmine, nägemine, tundmine, maitsmine, haistmine) arvestamisel ehk „tema keele“ kasutamisel, mis on talle info tajumisel emotsionaalselt tähtsaim.\nPeegeldavat kuulamist ei sobi kasutada juhul, kui te ei suuda aktsepteerida või ei usu, et teine on suuteline ise leidma lahenduse. Samuti siis, kui olete kurnatud ja ärritunud või kasutate kuulamist, et oma tundeid ja seisukohti varjata, vältida rääkimist või selleks, et olla „hea“ inimene.\nEnamik arusaamatusi tuleneb inimeste suhtlemise iseärasustest. Esitatud probleem ei pruugi olla peamine, sest soov peita midagi iseendas, hirm kontrolli kaotamise või haiget saamise ees võib pimestada ka kõneleja enda.\n1.Ümbersõnastamine /sõnumi, seisundi, olukorra/ + paus „Sa ütled, et...“, „Sa oled mures/pettunud/pahane/häiritud…?“ „Me istume vaikides ja kumbki ei ütle midagi“\n2.Toetuse näitamine, julgustamine „Ma tahaksin teada, mis sind paneb muretsema?“ „Palun jätka…“\n3.Öeldust arusaamise kontrollimine „Sain ma õieti aru, et…“\n4.Kokkuvõtte tegemine „Ma saan aru, et see sai alguse… ja sa oled siiani proovinud… ning sinu põhimureks on…“\nMIDA ÖELDA, KUI …\nTa on emotsioonid haripunktis: „Ma mõistan (tunnen, näen, haistan, kuulen) et mu jutt pahandab sind“\nTal on piinlik:„Sa ei mõelnud, et see võib mind häirida“, „Sul polnud kavas mind kahjustada“\nKui end kirglikult kaitseb: „Sinu jaoks pole see nii tähtis“, "Sinu arvates on see pisiasi“\nTa süüdistab teisi: „Sulle ei meeldi, et ma sellest sinuga juttu teen“\nHEA KUULAJA 10 TUNNUST\nAstub eemale segajatest\nHoiab sobilikku pilkkontakti\nVäljendab ausalt oma arusaamist ja tundeid\nEsitab selgitavaid küsimusi ega kiirusta nõua andma\nKeskendub kuuldu mõistmisele, mitte hukkamõistmisele\nPeegeldab rääkija ressursse\nOn siin-ja-praegu (meelte terasus)\nKasutab kohast sõnavara\nArvestab partneri juhtivat meelesüsteemi


Hüdrauliliste vaiade purustajate tehas | Hiina hüdrauliliste vaiade purustajate tootjad, tarnijad\nSPF400A hüdrauliline vaiade purustaja\nJuhtiv hüdrauliline vaiade purustaja, millel on viis patenteeritud tehnoloogiat ja reguleeritav kett, on see kõige tõhusam seade vundamendikihtide purustamiseks.\nSeda hüdraulilist jõuallikat saab varustada hüdraulilise vaiade, hüdraulilise purusti, hüdraulilise labida ja hüdraulilise vintsiga. Sellel on kõrge töö efektiivsus, väikesed mõõtmed, kerge kaal ja tugev võimsus. Seda saab laialdaselt kasutada maanteede munitsipaalhoolduses, gaasikraanivee remondis, maavärinas ja tuletõrjeoperatsioonides jne. See võib tõhusalt juhtida kombineeritud hüdraulilisi päästevahendeid maavärina- ja tuletõrjeoperatsioonidel.\nSeina lõikamiseks mõeldud hüdrauliline purustaja SPL800 on täiustatud, tõhus ja ajasäästlik seinakatk. See purustab hüdrosüsteemi abil korraga seinad või vaiad mõlemast otsast. Vaiapurustaja sobib külgnevate vaiaseinte lõikamiseks kiirraudteel, sillal ja tsiviilehituses.\nKoralli tüüpi haarats\nVideoparameetrid Mudel Korallitüüpi haarats-SPC470 Korallitüüpi haarats-SPC500 Kuhja läbimõõdu vahemik (mm) Φ650-Φ1650 Φ1500-Φ2400 Lõika kuhja arv/9h 30-50 30-50 Lõikekuhja kõrgus iga kord ≤300mm ≤300mm kaevamismasin tonnaaž (ekskavaator) ≥30t ≥46t


Slim Port Forward Laadige alla tasuta. Slim Port Forward Lae alla Slim alla Windows XP\nAvatud vahekaartide, seadete, paroolide sünkroonimine ja valitud konto Microsoft võimaldab teil brauserit mugavalt kasutada mis tahes seadmes. Brauseri konfigureerimine Täiendada juhtimist. Mui edastab kõik inglise süsteemi sõnumid kasutajakeelele ja seega on väliselt süsteem venestatud versioonist peaaegu erinev. Probleemid Internet Exploreri paigaldamisel 8 IE 8 installimisel võivad tekkida kaks peamist probleemi: 1 Viga sõnumiga, et programm ei tööta praeguses operatsioonisüsteemis. See ei mõjuta paigaldamise paigaldamist, nii et valige oma äranägemisel. Installitud viimased uuendused Teie arvuti muutub stabiilsemaks ja kaitstuna.\nUuendame Internet Exploreri brauseri praegusele versioonile.\nOluline on märkida, et see paigaldaja versioon installib Windows XP bitise Internet Explorer 8 ja see on allalaaditud ametlikust saidist. Selleks, et alla laadida see meie saidilt tasuta allalaadimiseks. Kuidas installida Internet Explorer 8? Esiteks veenduge, et olete installitud. Pärast seda käivitage paigaldaja kaks korda klõpsates.\nEsimene asi, mida vajate konfigureerimiseks, on see, kui me tahame aidata Internet Exploreri parandada või kuni me osaleme selles programmis. See ei mõjuta paigaldamise paigaldamist, nii et valige Slim alla Windows XP äranägemisel.\nTehniline info Media Creation Tool\nPärast seda on vaja panna kasti kõrval "Paigalda uuenduste" valik. On vaja luua Windowsi ja Internet Exploreri värskendusi ning vahend pahavara Windowsi eemaldamiseks, et suurendada arvuti kaitset turvaohtude eest.\nWindows pahavara eemaldamise tööriist käivitatakse paigaldamise ajal tuntud pahavara avastamiseks ja eemaldamiseks. Kui brauserit ei ole pikka aega paigaldatud või ühenduse vead tekivad, katkestad paigaldamise ja käivitage paigaldaja uuesti, ainult seekord, ärge pange ruutu "Installi värskendused".\nWindows Internet Exploreri põhikomponentide paigaldamise ajal kontrollitakse arvuti pahatahtliku Slim alla Windows XP jaoks, installides Internet Explorer 8 ja Windowsi värskendused.\nSelle protsessi lõpus saate sõnumi, et Internet Exploreri paigaldamine on lõpetatud ja mida soovite arvuti taaskäivitada. Kuna Internet Explorer uuendab hetkel kasutatavad faile, peate pärast installimise lõpetamist arvuti taaskäivitama. See tagab kõigi failide õige uuendamise ja paigaldamise lõpuleviimise.\nUued ja arenenud seitse võimeid:\nSelleks klõpsake nuppu Taaskäivitage. Miks mitte toetada "praegune keel"? Kui Windows XP kasutajaliides toimub MUI tehnoloogia abil mitmekeelse kasutajaliidese abil Vene paigaldaja käivitamisel, ilmneb see paigaldusprogramm, mis ei toeta praegust operatsioonisüsteemi keelt.\nEXE faili Eemaldage AU JUS-i rasva installige Internet Explorer 8 Inglise paigaldaja abil kuid ärge muretsege, kui teil on vene akende, siis IE8 liidese on sisse lülitatud Vene keel.\nMiks IE8 ei tule minu süsteemi? Kui Internet Explorer 8 viga ei toetata selles operatsioonisüsteemi paigaldamisel brauseri ", kõige tõenäolisemalt: kas üritate installida see brauser uuema operatsioonisüsteemi kui Windows XP või Windows XP operatsioonisüsteemil pole Service Pack 3 Uuenda pakett.\nKuidas parandada Windows XP ilma plaadita - Töö Tehnoloogia -\nTuleb meeles pidada, et Windows Vista jaoks peate installima ja Windows 7, 8 ja 10. Internet Explorer 7 on üks maailma kõige ihaldatavamaid ja funktsionaalselt võimsate Interneti-brausereid. Neid funktsioone rakendati teenuste ja veebisaitide kvaliteedi nõuetele, mille toetus on muutunud Microsoft Internet Exploreri seitsmenda versiooni prioriteediks.\nSee versioon oli mõeldud Windows XP ja üle selle vabastamiseks.\nUued ja arenenud seitse võimeid: Lihtsustatud ja lühike akna liidese disain.


Best Western Plus Hotel Mirabeau Lausanne Šveits - Hotellide suurimad allahindlused\n31, Avenue de la Gare, Lausanne, Lausanne, Šveits, 1003 - Vaata kaardil\nSviit - Rõdu ja järvevaatega (Suite with Balcony and Lake View)\nStandard - Kaheinimesetuba, Double või Twin - Tänavavaatega (Standard Double or Twin Room with Street View)\nRohkem majutuskohast Best Western Plus Hotel Mirabeau\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Best Western Plus Mirabeau on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Lausanne. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Église de St François, Musée de Design et d’Arts Appliqués Contemporains, Musée Historique de Lausanne vahetu lähedusega.\nBest Western Plus Mirabeau's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. 24-tunnine vastuvõtt, koosolekuruumid, peretuba, restoran, pesuteenus on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Best Western Plus Mirabeau esile teiste linna hotellide seast.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotell pakub suurepärast puhkuseteenuste valikut, sealhulgas aed. Best Western Plus Mirabeau on tark valik Lausanne reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nAgoda arvustused (14)Booking.com arvustused (693)\nKõik reisijate tüübid (14)Ärireisijad (5)Paarid (3)Üksikreisijad (1)Pered suuremate lastega (3)Grupid (2)\nTechapit alates Tai\nsophie alates Monaco\nSUNG-MIN alates Lõuna-Korea\nsameera alates Bahrein


Keeletasemed - Multilingua Keelekeskus OÜ\nEuroopa Nõukogu poolt välja töötatud Euroopa keeleõppe raamdokument on ühine alusdokument võõrkeeleõppe korraldamiseks üle Euroopa. Selles kirjeldatakse ülevaatlikult, mida keeleõppijad peavad omandama, et keelt suhtlemisel kasutada ning milliseid teadmisi ja oskusi tuleb arendada. Raamdokumendis määratletakse muu hulgas keeleoskuse tasemed, mis kokkuvõtvalt jagunevad järgnevalt:\nMõistab ja kasutab igapäevaseid väljendeid ja lihtsamaid fraase, et oma vajadusi rahuldada. Oskab ennast ja teisi tutvustada ning pärida elukoha, tuttavate inimeste ja asjade järele ning vastata sama ringi küsimustele. Suudab suhelda lihtsas keeles, kui vestluspartner räägib aeglaselt ja selgelt ning on valmis aitama.\nMõistab lauseid ja sageli kasutatavaid väljendeid, mis seostuvad talle oluliste valdkondadega (näiteks info enda ja pere kohta, sisseostude tegemine, kodukoht, töö). Tuleb toime igapäevastes suhtlusolukordades, mis nõuavad otsest ja lihtsat infovahetust tuttavatel teemadel. Oskab lihtsate fraaside ja lausete abil kirjeldada oma perekonda, teisi inimesi ja elutingimusi ning väljendada oma vajadusi.\nMõistab kõike olulist endale tuttaval teemal, nagu töö, kool, vaba aeg vm. Saab enamasti hakkama välisriigis, kus vastavat keelt räägitakse. Oskab koostada lihtsat teksti tuttaval või enda jaoks huvipakkuval teemal. Oskab kirjeldada kogemusi, sündmusi, unistusi ja eesmärke ning lühidalt põhjendada-selgitada oma seisukohti ja plaane.\nMõistab keerukate abstraktsel või konkreetsel teemal tekstide ning erialase mõttevahetuse tuuma. Suudab spontaanselt ja ladusalt vestelda sama keele emakeelse kõnelejaga. Oskab paljudel teemadel luua selget, üksikasjalikku teksti ning selgitada oma vaatenurka, kaaluda kõnealuste seisukohtade tugevaid ja nõrku külgi.\nMõistab pikki ja keerukaid tekste, tabab ka varjatud tähendust. Oskab end spontaanselt ja ladusalt mõistetavaks teha, väljendeid eriti otsimata. Oskab kasutada keelt paindlikult ja tulemuslikult nii avalikes, õpi- kui ka tööoludes. Oskab luua selget, loogilist, üksikasjalikku teksti keerukatel teemadel, kasutades sidusvahendeid ja sidusust loovaid võtteid.\nMõistab vaevata kõike kuuldut ja loetut. Oskab resümeerida eri tüüpi suuliste ja kirjalike allikate teavet ja sõnastada neis esitatud põhjendusi ja arutlusi. Oskab end spontaanselt, ladusalt ja täpselt väljendada, eristades ka keerukamate situatsioonide peenemaid tähendusvarjundeid.


Klimov Vladimir sai kuulsaks ehitus lennukimootoreid. Ta tegi asendamatu panuse võidu Suures Isamaasõjas, mitte ainult oma disaini, vaid ka isiklikud säästud.\nLisaks oma põhitegevusele, ta oli esindaja Teaduste Akadeemia NSVL liige Ülemnõukogu liige Teaduste Akadeemia NSVL.\nSündinud Moskvas Klimov Vladimir 1892/11/07 aastal. Vanemad tulevikus teadlane olid põllumehed provintsist pärit Vladimir. Ema, Praskovya Vasilyevna ka hails talupoeg pere. Isa, James A., lapsepõlve jättis oma küla Moskvasse. Ta suutis tõusta õpipoiss käsitööline ühistud. Tänu raske töö tegi ta raha, kes on ostnud maa pealinnas. On see, et ta on ehitatud korterelamu ja hakkas võtma korteri.\nVladimir oli üks kaheksa last. Tema haridus noorte sai Komissarovskom tehnilise kooli ja hiljem riik Tehnikaülikool Moskva.\nKlimov alustas tööd alates 1917. Võtmepositsioonidel, et ta on leidnud:\ndisain insener Kolomna tehase;\nTa töötas nõukogu Rahvamajanduse tegelevad lennuki mootorid;\nTa juhtis komisjon, kes tegelesid hanke litsentside välismaa mootorid Pariisis ja Berliinis;\nTa õpetas Moskva Kõrgem Tehnikum, Lomonosov ülikooli Akadeemia Air Force;\nTa juhtis osakonna Moskva Aviation Instituut projekteerimine lennukimootoreid.\nLisaks sellele osaleb arengu erinevate mootorid, nagu M-12, M-13, M-23, M-100, M-105, EC-107, EC-108 ja teised. nad arenenud paigaldatud mootorid pommitajad, kes edukalt võidelnud Teise maailmasõja.\nPanus võitu Hitleri\nKuna alguses Suures Isamaasõjas tehases, kus ta töötas Klimov Vladimir, evakueeriti Ufa. Ta sai juht Ufa Motor Plant №28. Teadlane ei ole mitte ainult luua seeriatootmises on juba tõestanud mootorid, vaid ka neid parandada. Pärast iga lahingumissioonis sõjalennukid teadlane oli võimalik kontrollida mootori tööks praktikas ja kõrvaldada vead esinevad. Umbes 90% sõjalennukid lendasid mootorite Vladimir Klimov.\nSõja-aastail ta investeeris ehitamiseks sõjalennukid üle seitsekümmend tuhat rubla isiklikud säästud. See teatas ta Stalini kirja ja sai vastuseks kinnitamiseks.\nPärast sõda elus Vladimira Klimova uus etapp. Ta tegeleb loomise reaktiivmootorite. Esimene prototüübid loodi hilja neljakümnendates kahekümnenda sajandi.\n1951. teadlased olid mõeldud VK-1F. See nimi oli üks esimesi maailmaturul turboreaktiiv. Leiutis oli mitmeid funktsioone:\nkasutusele siseruumides vedelikjahutussüsteem meetodit;\nõhupump drive kahe kiirusega;\nParem gaasi jaotusvõrku;\nReaktiivmootorid, mis olid välja töötatud teadlaste Klimov Vladimir, kasutati MiG-seeria. Nad võitlesid piloodid andis positiivse tagasiside. On selle mootoriga pardal MiG-17 esimest korda olid jõudnud ülehelikiirust lennu ajal.\nAastal 1956, Vladimir Klimov nimetati General Designer lennukimootoreid Euroopa Liidus. Ta jäi direktor №117 taim. Lisaks disaini, ta tegeleb uuringute, näiteks uuritud teooria määrimine.\n1960. aastal läks ta hästi teeninud puhata. Viimane aastat oma elust Moskvas. See ei saanud silmapaistev teadlane 1962/09/09 aastal. Ta maeti kodulinna Novodevitšje kalmistu kõrval tema abikaasa. On hauakivi on nikerdatud pea teadlane. On see, et ta on kujutatud noormees.\nPärast surma teadlane olid tema leiutised, teaduslikud tööd. Neid kasutatakse tänaseni. Mälu tema saavutused on säilinud tänaseni:\nAastal 2002 Ukraina linna Zaporozhye hüüdis teadlase nimi. See asub Shevchenko linnaosa. Samas linnas on park nime akadeemik.\nDesigner nimi on teadus- ja tootmiskeskus Association. On hoone mälestustahvel paigutatud taim. See avas 2002. aastal.\nAuks teadlane nimega ala Peterburis.\nMoskvas, büst Klimova Vladimira. Foto projekteerija pole palju. Asub ristumiskohas büst ja Aviamotor Soldier tänavatel, ees Keskinstituut aviamotorostroeniya. Avalikustati monument 1976. aastal. Skulptor tehtud Filippov, arhitekt - Skokan.\nKlimov oli osa suurest ajastu õhu uurimise. Inimesed ei saanud lihtsalt ärkama maapinda ja suutsid sõita suure kiirusega. Olulise panuse sellele tehtud ja Vladimir Ya. Mootorid, mille ta lõi, lubatud Venemaa kursis teiste riikide õhusõidukite, aitas võita sõda. Tänu inimesed Nõukogude riigi kuulutas end maailma.\nAjalugu Tšetšeenia iidsetest aegadest\nHea ratsanik Hõbedane jyepo - valitseja Shambhala: ajalugu ja huvitavaid fakte\nShah Sultan: elulugu õde joonlaud\nSuurim lahing Suure Isamaasõja (tank jne)\nTeodor Ruzvelt: Lühike elulugu USA president\nNCC: lugu pealkirjas\nGeorgia, Mtskhetat: vaatamisväärsuste, loodus, ajaloomälestised\nAlexander Maslyakov: elulugu jätkuva juhtiv KVN\nPeamised admin meeskond "Maynkraft"\nKuidas anda mahu juuksed kiiresti ja lihtsalt\nLaste ujumisriided tüdrukutele\nSupp oad rõõmu täiskasvanute ja laste\nGilgan Joseph: Tattoo mälestusmärk\nMis värvi värvida seinad korteri? Liigid ja tunnused seinavärvist\nInternational Day of the arst - pidu kogu planeedi arstid\nKuulus "Caesar" - salat kanaga\nViolet "Esmeralda": kirjeldus, hooldus\nKuidas transportida vastsündinud autos: valida auto iste


Rokk'n'Ropp: Avameelselt valmistest, ehk aus ülestunnistus, ehk - mea culpa.\nAvameelselt valmistest, ehk aus ülestunnistus, ehk - mea culpa.\nJa jälle ühed valimised maha magatud.\nÄrge nüüd arvake, et mind poliitika ei huvita - huvitab ikka.\nLihtsalt selleks, et huvitamine pihta hakkaks, pean ma ennem kõvasti jooma, aga joomakäivitajana on poliitka ja isegi valimised sutike niru argument.\nSeekord oli mul muuseas isegi plaan valima minna.\nOtsustasin valida reisi, sest kellele siis reisimene ei meeldiks.\nPealegi, noorusrumalusest saigi juba kord reismise vastu hääletatud, aga kes on öelnud, et vigu ei anna parandada.\nIkka annab ja isegi kui alati ei saa, siis annab ikkagi.\nParaku on valimistest osavõtmine äraütlemata raskeks tehtud, kuna moraalsete kaalutluste tulemusena leian ma, et päris igale poole seda ID-kaarti nüüd ka vast toppima ei peaks ja ma ei usu, et see kedagi üllatab, aga igaks juhuks mainin ära, et teadupärast eelneb pidupintsaku ja vaskmansettidepäevale ju valimispäevaeelne periood.\nSee aeg, ehk ajajärk, mil linnaelanik ei saa majauksest paari sammugi astuda, ilma-et talle mõnda vulgarisme täiskritseldatud vimplit rinda ei üritataks kleepida.\nNiisama pasundajatest või kommionudest rääikimata ning polegi siis midagi imestada, kui mitmevärvilises kadalipus juhmistatud kalevite soo kange esindaja kaubanduskeskusse siseneb, esimest ettejuhtuvat LHV'last embab ning silmapilgutamata kõigele alla kirjutab, mille too talle enne täielikku kokkuvarisemist ette jõuab lükata.\nMuuseas, LHV paberitele allakirjutamist võib vabalt nimetada pikaajaliseks enesetapuks ning enesetapule viimine on minu teada meie riigis kuritegu, aga see selleks nagu 9 või 10 miljonit muud pisasjagi.\nTõlgendamise küsimus, nii öelda.\nKultuurse inimesena mulle lihtsalt ei meeldi paberitele alla kirjutamine ja LHV paberitele alla kirjutamine ei meeldi mulle kohe üldse.\nLHV ise ka ei meeldi.\nNad naeratavad kole palju ja naeratav inimene on teadupärast, kas just alati kõhedustekitav, aga pea alati üsnagi ebameeldiv nähtus.\nIgal juhul tuleb tunnistada, et valimiseelset aega saab hingerahu säilitades veeta ainult silmini täis olles või ennast ümbritsevast isoleerides. Kuna aga valmisteeelne joomine võib viia piinlike fotodeni iseendast, kandmas paljastavat oravakostüümi ning rohelist salli, siis säänsete piinlike situatsioonide vältimiseks joon ma enne valimisi vaid oma psühhiaatri ettekirjutusel.\nSenini poel säänseid ettekirjutusi aga ette kirjutatud, kahjuks, kuna teda ega tema kaaskondlasi ei paista minu valimisaktiivus väga huvitavat, aga...\nVõib-olla olekski tulnud alustada sealt, ehk suunata kõigepealt kogu valitavaskond, koos ümmardajate ja toapoistega, juba mainitud eriarstide jutule, et nad oma ülemäärasuse aktiivsusega valimispäeva juba ette ära ei rikuks, aga - mis sest enam.\nLaev läinud, arvuti ilusti kapi otsas, hunnik raamatuid läbi loetud ja kabinetid endiselt normaalseid inimesi täis...\nLe Leible' : 2014, Arvad et sul veab?\nTrixi May 31, 2014 at 9:28 AM\nHäbi sul olgu ja (orava)saba sul tulgu!\nKalmsten June 1, 2014 at 5:54 AM\nÄrr kutsu kurja sappa!\nAugust (2) June (3) May (2) August (1) July (3) December (1)\nGenevieve Cogmani "Nähtamatu raamatukogu"


LASER TATTOO REMOVAL WOMEN - LäBIMURRE - DAILYBEAUTY - ILUAMET - KEHA - 2019\nNagu palju naisi, sai Jody Baratz nooremate tätoveeringutega.\n"Sel ajal tundus see hea idee, kuid see on liiga suur ja see pole tegelikult see, mida ma tahtsin."\nNüüd tahab Baratz seda ära minna, kuid tal on mingeid kahtlusi selle kohta, mida täpselt see hõlmab. "Ma tean, et saate selle maha lasta, aga ma kardan valu [see asub tema jalgal]. Samuti olen kuulnud, et sinine tint on üks kõige raskemaid värve, mida eemaldada, ja see on päris peamine värv. Valu ja kulud hoiavad mind tagasi. "\nSamuti võite meeldida: 2 Naha hädaolukord, mida peate teadma\nStatistika ei valeta: Numbers teatab, et kõikidest USA inimestest, kes läbivad tätoveeringu eemaldamise, on 70 protsenti naisi. Veelgi enam, Ameerika esteetilise plastilise kirurgia selts ütles, et menetlus suurenes 2015. aastal märkimisväärselt ja kasvas 37 protsenti.\nWillowbrook, IL, dermatoloog Jessie Cheung, MD, ütleb, et ta on absoluutselt näinud „alaealiste naisi, kes tulevad oma tätoveeringute eemaldamiseks,” kuid ta kohtleb ühte ala palju rohkem kui ülejäänud: „Nad tulevad tätoveeringutesse oma madalama tramp-tempel. Kuna laserid muutuvad üha ebakindlamaks ja ravi on efektiivsem, saavad naised aru, et nad ei pea elama tätoveeringutega, mis pärinevad eelmisest elust. "\nTa ütleb ka, et Baratzi hirm eemaldamisega seotud valu pärast on peaaegu alati "alati muret tekitav." "Süstitud anesteetikumid võivad muuta laseri interaktsiooni kudedega, nii et enamik pakkujaid ei tummuta süstitava lidokaiiniga tätoveeringut. Hea uudis on see, et turul on praegu väga tugevad aktuaalsed tuimastavad kreemid, mida saab tätoveeringule rakendada enne ravi, nii et teil on tõesti mugav kogemus. "\nSamuti võite meeldida: kiireim nahka noorendav laser kunagi!\nCheryl Halper, 54, ütleb, et kui ta sai tätoveeringu ära, oli valu minimaalne. „See kahjustab kindlasti vähem kui tegeliku tätoveeringu saamine. Ma kirjeldaksin seda kummipaelana, mis lööb teie nahka kiirelt edasi. See kõlab isegi nii. "\nKuigi Halper ütleb, et tal on ka teisi tätoveeringuid, mida ta ei kahetse, oli see eriti algusest peale vale.\n“Alates hetkest, kui ma sain selle oma Zodiac-märgi randme tätoveeringust - teadsin, et see oli liiga suur ja mul oli õigus. Ma elasin sellega paar aastat, aga kui mu tütar abiellus, teadsin, et see oli midagi, mida ma vajasin. "\nEnne ravi alustamist kirjeldab Halper ennast kui kedagi, kes oli teadlik tätoveeringuid eemaldanud laseritest, kuid ei tundnud protsessi või kulusid.\nTema suurim üllatus: „Pärast teist istungit olin ma tegelikult pettunud, sest ma ei näinud mingit vahet - siis selgitasid nad, et kui tätoveering eemaldatakse, siis on vaja näha erinevust [ta jõudis kokku nelja raviga]. Peale selle, kui hooldus on väga oluline, nagu siis, kui saad tegeliku tätoveeringu, tahad, et teie uus, tindivaba nahk paraneks korralikult. "\nSee on peamine asi, Troy, MI, plastist kirurg Anthony Youn, MD, ütleb, et enamik inimesi ei mõista laser-tätoveeringute eemaldamist - see ei anna kohe tulemusi. „See toimib laseriga, mis hävitab pigmendi tätoveeringus, lubades seejärel kehal hävitada hävitatud pigmendi looduslike vahenditega,” lisab ta. „Iga tätoveeringu värv hävitatakse laseris erineva lainepikkusega, kuid kuni viimase ajani võib see nõuda mitme laseriga keerulise tätoveeringu puhastamist koos 10 või enama raviga mõnikord. Uued laserid, picosecond laserid, töötavad palju kiiremini ja tõhusamalt kui vanemad laserid. Need võivad tätoveeringuid tõhusamalt puhastada ja vähem ravimeetodeid - mõnikord poole või vähem ravi - kui vanemad nanosekundilised laserid. ”\nNii on Halper rõõmus, et ta sai oma tätoveeringu ära? "Absoluutselt! See oli algusest peale vale ja isegi kui see maksis tätoveeringu eemaldamiseks mulle neli korda rohkem, kui ta seda tegi, oli mul hea meel, et seda võimalust oli. "\nCopyright 2019 \_ et.womanfitness.info \_ Alla-tagasi tätoveeringud, mis langevad Vogue'st välja, on naised neid eemaldamas


Pühadus - 09. august | gei.kristlased.ee\nPühadus - 09. august\nJa Aaron pangu oma mõlemad käed elusa siku pea peale ja tunnistagu tema peal üles kõik Iisraeli laste süüteod ja kõik nende üleastumised kõigis nende pattudes ja pangu need siku pea peale ning saatku see ühe kõlvulise mehe käe kõrval kõrbesse.\n3. Moosese raamat 16:21\nMa usun, et me tekitame kirikule suure dilemma sellega, et me jaatame oma terviklikkust seksuaal-spirituaalsete olenditena usukogukonnas. Kristlaste esialgne reaktsioon võib olla homofoobia, kuid lõpuks nad vastavad meile lähtudes oma erotofoobiast, nagu Carter Heyward seda nimetab, oma seksuaalsuse hirmust. Meist saavad nende ärevuse patuoinad.\nNäited: koguduse liikmed panid põlu alla naise, kes tõstis häält vaimuliku poolt koguduse naisliikmete seksuaalse ahistamise üle. Pastor juhtis võitlust geide ja lesbide ordinatsiooni vastu, olles samas paljudes heteroseksuaalsetes suhetes koguduseliikmetega. Pastor, kes püüdis sundida geisõbralikku kogudusetööd „muutma“ homoseksuaale, tunnistas hiljem, et ta võitles iseenda homoseksuaalsete tunnetega.\nIisraellaste preester heitis rahva patud siku peale, kes saadeti kõrbesse. See „ekskommunikatsioon“ ehk pagendus kogukonnast tähendas kindlat surma ilma vee ja toiduta.\nJuhid vahetuvad, põhimõtted jäävad.\nJumal, too paranemine neile, kes on hirmunud meie seksuaalsuse ja spirituaalsuse püha terviklikkuse jaatamisest.\n‹ Pühadus - 08. august üles Pühadus - 10. august ›


KimMonroex profiil | CHATPORN.CLUB\nViimase sisselogimise aeg: 02.06.20 15:43:56\nKlõpsates nupul, tõstad KimMonroex esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. KimMonroex hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nKIM MONRROE 5 fotot 5 photos\nOluline info kasutaja KimMonroex kohta\nKasutaja KimMonroex tööaeg\nKasutaja KimMonroex amatöörvideod


Lauren Myracle. “The infinite moment of us” (Amulet Books, 2013) – Triinu raamatublogi\nLauren Myracle. “The infinite moment of us” (Amulet Books, 2013)\njuuni 3, 2016 Triinu raamatublogi\nRaamat on inglise keeles ja eesti keelde pole seda tõlgitud. Võtsin selle lugemise väljakutse raames, muidu poleks ilmselt lugenud.\nRaamat räägib noortest, kes on äsja lõpetanud meie mõistes gümnaasiumi. 18-aastane Wren Gray on ideaalne tütar nende vanemate jaoks. Pole poiss-sõpra ja ta sai sisse vanemate jaoks heasse kolledžisse, et õppida arstiks. Kõik tundub ideaalne, aga natuke enne lõpetamist saab Wren aru, et see on rohkem tema vanemate soov, kui tema enda oma. Seega ta ütleb kolledžile ära ja liitub hoopis ühe vabatahtlike projektiga. See muidugi ei meeldi tema vanematele ja nad püüavad tema enesekindlust õõnestades panna Wreni ümber mõtlema.\nSelle eest on Charlie Parker väga kindel, mida tema tahab. Ta tahab tundma õppida Wreni, keda ta on armastanud esimesest hetkest peale, kui teda nägi. Charlie on samuti 18-aastane õrn, natuke ebakindel poiss, kellel on keeruline minevik. Ta pelgab Wrenile läheneda, sest arvab, et tüdruk ei tuleks temasugusega kunagi välja. Lõpuks peale gümnaasiumi lõppu ta võtab siiski julguse kokku ja neist saab paar.\nSelline mõnus ajaviite lugemine. Natuke klišeelik lugu, kus kohtuvad õrnade hingedega noored inimesed, nende esimesed kohtingud ja natuke naljakad sõbrad. Muidugi juhtub neil ka igasuguseid jamasid. Nauditav lugemine esimesest armastusest.\nPrevious postHelen Rappaport “Neli õde” (Varrak, 2016)\nNext postLiina Metsküla. Maailma peal ripakil (2016)


Värske Tartu salong ametlikult avatud — City Motors\nVärske Tartu salong ametlikult avatud\nTartu esinduse juhataja Raivo Mahoni sõnul võeti niivõrd mahukas investeering ette eelkõige just seetõttu, et 1995. aastal ehitatud hoonet kaasajastada ning praeguste normidega vastavusse viia. „Tegemist on esimese Tartusse ehitatud autode müügisalongiga, mis vajas mitte ainult kosmeetilist remonti vaid tõsisemat ettevõtmist. Vaheseinte ja ripplagede lõhkumise ning Renault brändinormatiivide järgimise tulemusel on meil nüüd kaasaegne ning avar müügiesindus,“ ütles Mahoni.\nAvar müügisalong annab võimaluse seda ka teisiti kasutada kui vaid sõidukite presenteerimiseks ja müümiseks. „Tartu ja Lõuna-Eesti inimeste jaoks on tegelikult nüüd ka üks kontsertpaik rohkem, sest alustame 4-osalise kontsertsarjaga, kus annavad täispika kontserdi andekad noored Eesti muusikud (Koit Toome, Iiris, Birgit Õigemeel, Lenna), keda me toetame,“ lisas Mahoni.\nRenault Polska Baltikumi müügidirektori Janusz Chodyla sõnul on värskelt renoveeritud müügiesindus igati valmis elektriautode saabumiseks 2012. aastal. „Tuleval aastal on kõik oodatud proovisõitudele Renault elektriautodega, mis on heitmevabad, tavaauto suurused, liikumisel vaiksed ning sobivad igati kaunisse ajaloolisse Tartu linna,“ ütles Chodyla.\nTartu renoveeritud salongi avamine on meile tänavu juba teine sellelaadne üritus. Käesoleva aasta märtsikuus avasime Tallinnas Baltimaade suurima Dacia esinduse.\nVaata videot ürituse kohta SIIT.


Red Bull võib loobuda F1 sarjast Le Mansi kasuks - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRed Bull võib loobuda F1 sarjast Le Mansi kasuks\n26. detsember 2018, 17:39\nRed Bull võib tulevikus F1 sarjast loobuda\nRed Bull võib järgmiste aastate jooksul vaheta vormel 1 sarjas sõitmise välja hoopis Le Mansi 24 tunni sõitude vastu.\nEnergiajoogi valmistaja poolt üle võetud Jaaguari vormel 1 meeskond alustas oma tegevust 2005 aastal ning aastatel 2010-2013 võideti järjest neli MM-tiitlit nii tootjate arvestuses kui ka individuaalses arvestuses. Pärast seda pole Red Bulli aga edu saatnud ning nüüd ollakse mõlgutamas mõtteid ka muudes suundades.\nRed Bulli meeskonna juhtisik Helmut Marko andis teada, et tuleviku osas on meeskonna plaanid lahtised: «Hetkel on meil leping aastani 2020. Kuniks pole selgunud mootorite nõuded tulevikuks, et hakka meie ega Honda otsuseid vastu võtma.»\n«Meil on alati variant lõpetada tegevus täielikult või teha midagi hoopis teistsugust, võib-olla võtta osa mõnest teisest motospordiga seotud sarjast. Le Mans on üks variant, mida teha,» rääkis Marko.\n«Me ei soovi oma töötajate hulka vähendada, mis tähendab, et F1 sarjas loobudes leiaksime neile kasutust näiteks Le Mansi sarja juures. Vaatamata sellele, et me pole kunagi Le Mansi 24 tunni sõitudel osalenud, oleme sellest huvitatud,» andis Marko mõista.