Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko - PDF\nRegionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko\nDownload "Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko 2007-2013"\n1 Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko Ostrava\n2 Obsah SEZNAM ZKRATEK... 6 ÚVOD SOCIÁLNĚ-EKONOMICKÁ ANALÝZA VÝCHOZÍ DOKUMENTY A LEGISLATIVA RELEVANTNÍ PRO TVORBU ROP MS VŠEOBECNÁ CHARAKTERISTIKA REGIONU DEMOGRAFIE A OBYVATELSTVO Struktura osídlení Obyvatelstvo EKONOMIKA Vývoj hlavních makroekonomických ukazatelů v kontextu ČR a EU Průmysl Podnikání Investice Znalostní ekonomika, výzkum a vývoj, inovace LIDSKÉ ZDROJE Školství a vzdělanostní úroveň obyvatelstva Trh práce ZDRAVOTNICTVÍ A SOCIÁLNÍ PÉČE Zdraví a zdravotnictví Sociální péče INFRASTRUKTURA Dopravní infrastruktura Dopravní obslužnost Technická infrastruktura, energie Informační infrastruktura Lokality brownfields CESTOVNÍ RUCH Přírodně geografické podmínky regionu pro cestovní ruch Hlavní atraktivity jednotlivých turistických oblastí v regionu Infrastruktura cestovního ruchu Kapacita a kvalita ubytování v regionu Moravskoslezsko Informovanost a organizace a kooperace v cestovním ruchu ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ Ovzduší Voda Odpady Ochrana přírody a krajiny Environmentální vzdělávání, výchova a osvěta RIZIKA A JEJICH PREVENCE OCHRANA OBYVATEL VÝVOJ MĚST ZEMĚDĚLSTVÍ, PŘÍRODA A VENKOV Zemědělství Chráněné krajinné oblasti Venkov ANALÝZA ZKUŠENOSTÍ S REALIZACÍ PŘEDCHOZÍCH PROGRAMŮ Předvstupní programy EU v regionu Moravskoslezsko Společný regionální operační program (SROP) Další operační programy a Iniciativy Společenství SWOT ANALÝZA STRATEGIE REGIONU MORAVSKOSLEZSKO A ROP MORAVSKOSLEZSKO PRO OBDOBÍ STRATEGIE REGIONU MORAVSKOSLEZSKO PRO OBDOBÍ STRATEGIE ROP MORAVSKOSLEZSKO PRO OBDOBÍ GLOBÁLNÍ CÍL ROP MORAVSKOSLEZSKO\n3 2.4 SPECIFICKÉ CÍLE OPERAČNÍHO PROGRAMU A STRATEGIE K JEJICH DOSAŽENÍ Prioritní osa 1 Regionální infrastruktura a dostupnost Prioritní osa 2 Podpora prosperity regionu Prioritní osa 3 Rozvoj měst Prioritní osa 4 Rozvoj venkova Prioritní osa 5 Technická pomoc VNĚJŠÍ KOHERENCE ROP Vazby ROP Moravskoslezsko na Strategické obecné zásady Společenství Vazba prioritních os ROP na strategii NSRR Vazby ROP MS na Lisabonskou strategii a Národní program reforem Vazby ROP Moravskoslezsko na Strategii udržitelného rozvoje České republiky (SUR ČR) Vazby ROP Moravskoslezsko na Politiku územního rozvoje ČR (PÚR ČR) Vazby ROP Moravskoslezsko na Strategii hospodářského růstu (SHR) Vazby ROP Moravskoslezsko na Strategii regionálního rozvoje ČR (SRR ČR) Vazba prioritních os ROP na Program rozvoje Moravskoslezského kraje HORIZONTÁLNÍ TÉMATA ROP MS VAZBY ROP MS NA JINÉ OPERAČNÍ PROGRAMY A NA PROGRAM ROZVOJE VENKOVA MECHANISMY KOORDINACE ROP S TEMATICKÝMI OPERAČNÍMI PROGRAMY KŘÍŽOVÉ FINANCOVÁNÍ INOVATIVNÍ AKCE MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE KOORDINACE A PARTNERSTVÍ PŘI ZPRACOVÁNÍ REGIONÁLNÍHO OPERAČNÍHO PROGRAMU PRIORITNÍ OSY ROP MORAVSKOSLEZSKO PRIORITNÍ OSA 1 REGIONÁLNÍ INFRASTRUKTURA A DOSTUPNOST Výchozí stav a zdůvodnění prioritní osy Cíle prioritní osy Strategie pro dosažení cílů Hlavní oblasti podpory Kategorie intervencí Příjemci Forma podpory Typ podpory Flexibilita (křížové financování) Koordinace s intervencemi jiných OP PRIORITNÍ OSA 2 PODPORA PROSPERITY REGIONU Výchozí stav a zdůvodnění prioritní osy Cíle prioritní osy Strategie pro dosažení cílů Hlavní oblasti podpory Kategorie intervencí Příjemci Forma podpory Typ podpory Flexibilita (křížové financování) Koordinace s intervencemi jiných OP PRIORITNÍ OSA 3 ROZVOJ MĚST Výchozí stav a zdůvodnění prioritní osy Cíle prioritní osy Strategie pro dosažení cílů Hlavní oblasti podpory Kategorie intervencí Příjemci Forma podpory Typ podpory Flexibilita (křížové financování) Koordinace s intervencemi jiných OP PRIORITNÍ OSA 4 ROZVOJ VENKOVA\n4 3.4.1 Výchozí stav a zdůvodnění prioritní osy Cíle prioritní osy Strategie pro dosažení cílů Hlavní oblasti podpory Kategorie intervencí Příjemci Forma podpory Typ podpory Flexibilita (křížové financování) Koordinace s intervencemi jiných OP a Programem rozvoje venkova PRIORITNÍ OSA 5 TECHNICKÁ POMOC Výchozí stav a zdůvodnění prioritní osy Cíle prioritní osy Strategie pro dosažení cílů Hlavní oblasti podpory Kategorie intervencí Příjemci Forma podpory Typ podpory Flexibilita (křížové financování) Koordinace s intervencemi jiných OP VELKÉ PROJEKTY INDIKÁTORY PRO MONITORING A EVALUACI Vlastnosti a charakteristiky indikátorové soustavy Způsob měření a monitorování Indikátory kontextu Indikátory pro sledování vlivu na životní prostředí Programové indikátory Indikátory prioritních os REALIZAČNÍ ČÁST REGIONÁLNÍHO OPERAČNÍHO PROGRAMU IMPLEMENTACE PROGRAMU ŘÍDÍCÍ ORGÁN Orgány Regionální rady regionu soudržnosti Moravskoslezsko Oddělení funkcí v řídícím orgánu ROP MS Zajištění administrativní kapacity řídícího orgánu ROP MS Závazek řídícího orgánu ve vztahu k veřejné podpoře ÚKOLY PŘÍJEMCE, SYSTÉM VÝBĚRU PROJEKTŮ Úkoly příjemce Systém výběru projektů FINANČNÍ ŘÍZENÍ Systém finančních toků strukturálních fondů a Fondu soudržnosti Certifikační orgán Finanční útvar Úřadu KONTROLNÍ A AUDITNÍ SYSTÉM Auditní orgán Systém finanční kontroly MONITOROVÁNÍ Monitorovací výbor Systém monitorovacích zpráv Monitorovací systém strukturálních fondů HODNOCENÍ PROGRAMU (EVALUACE) PUBLICITA PROGRAMU FINANČNÍ ZAJIŠTĚNÍ REGIONÁLNÍHO OPERAČNÍHO PROGRAMU ALOKACE PROSTŘEDKŮ NA PRIORITNÍ OSY EARMARKING SOUKROMÉ ZDROJE FINANČNÍ TABULKY\n5 6 EX-ANTE HODNOCENÍ ROP MORAVSKOSLEZSKO SOUHRNNÝ POPIS INFORMACE O PRŮBĚHU A PARTNERSTVÍ V PROCESU EX-ANTE HODNOCENÍ ROP MS SHRNUTÍ ZÁVĚRŮ A DOPORUČENÍ VLASTNÍHO EX-ANTE HODNOCENÍ ROP MS Analýza zkušeností s realizací předchozích programů Situační analýza a analýza SWOT Zdůvodnění konzistence navrhované strategie Závěry týkající se navržených prioritních os a provedené kvantifikace Vnější koherence programu Očekávané výsledky a dopady programu Finanční rámec Závěry týkající se kvality implementačních a monitorovacího systému Závěry k ostatním okolnostem programového dokumentu ZÁVĚR EX-ANTE HODNOCENÍ POSOUZENÍ VLIVŮ PROVÁDĚNÍ REGIONÁLNÍHO OPERAČNÍHO PROGRAMU MORAVSKOSLEZSKO NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ PRŮBĚH PŘÍPRAVY A REALIZACE POSOUZENÍ VLIVU KONCEPCE NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ OBSAH DOKUMENTACE SEA Opatření přijatá k monitorování programu Vypořádání připomínek Netechnické shrnutí SEA STANOVISKO MINISTERSTVA ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ\n6 Seznam zkratek AK ČR Asociace krajů České republiky AO Auditní orgán BAT Nejlepší dostupné techniky (Best available techniques) Brownfields (pozemky a nemovitosti uvnitř urbanizovaného území, které ztratily BF svoji funkci a využití, jsou opuštěné či podvyužité, často mají ekologickou zátěž a zdevastované výrobní či jiné budovy) BIC Podnikatelské inovační centrum BSC Balanced Scorecard (nástroj pro komunikaci strategie se zaměstnanci a externími zainteresovanými o výsledcích a hybných silách výkonnosti) CR Cestovní ruch CRR Centrum pro regionální rozvoj České republiky CTV Centrum tísňového volání ČNB Česká národní banka ČOV Čistírna odpadních vod ČR Česká republika ČSÚ Český statistický úřad CZK Koruna česká EAFRD Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (European Agricultural Fund for Rural Development) EFF Evropský rybářský fond (European Fisheries Fund) EIA Posouzení vlivů na životní prostředí (Environmental Impact Assessment) Iniciativa Společenství Evropské komise (jejím cílem je vývoj a prosazování EQUAL nových prostředků boje se všemi formami diskriminace a nerovností na trhu práce EO Ekvivalentní obyvatel ERDF Evropský fond regionálního rozvoje (European Regional Development Fund) ES Evropská společenství ESF Evropský sociální fond EU Evropská unie EUR Euro FS Fond soudržnosti (EU) GS Grantové schéma HDP Hrubý domácí produkt HZS MSK Hasičský záchranný sbor Moravskoslezského kraje CHKO Chráněná krajinná oblast ICT Informační a komunikační technologie (Information and Communication Technology) Standard Investors in People (mezinárodně uznávaný standard v oblasti řízení a rozvoje lidských zdrojů, který sleduje schopnost podniku efektivně vést a rozvíjet IIP své zaměstnance. Získání osvědčení Investor in People je pro podnik zárukou špičkové úrovně řízení lidských zdrojů a důkazem, že rozvoj zaměstnanců je v souladu s rozvojem podniku.) IOP Integrovaný operační program ( ) IPRM Integrovaný plán rozvoje města Nástroj předvstupních strukturálních politik (Instrument for Structural Policies for ISPA Pre-accession) je zaměřen na financování velkých infrastrukturních projektů v oblastech životního prostředí a dopravy Klastr informačních technologií (klastr je soubor regionálně propojených IT Cluster společností (podnikatelů) a přidružených institucí a organizací zejména institucí terciárního vzdělávání (VŠ, VOŠ) jejichž vazby mají potenciál k upevnění a zvýšení jejich konkurenceschopnosti. KoP Komunikační plán (pro potřeby publicity OP) 6\n7 LFA MD MF MHD MK MMR MPO MPSV MS kraj MSC2007 MSK MSP MZd MZe MŠMT MŽP NGE NNO NOK NROS NRP NSRR NUTS Oblasti s méně příznivými podmínkami pro zemědělství (Less Favoured Areas) Ministerstvo dopravy Ministerstvo financí Městská hromadná doprava Ministerstvo kultury Ministerstvo pro místní rozvoj Ministerstvo průmyslu a obchodu Ministerstvo práce a sociálních věcí Moravskoslezský kraj Monitorovací systém strukturálních fondů , centrální modul Moravskoslezský kraj Malé a střední podniky Ministerstvo zdravotnictví Ministerstvo zemědělství Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy Ministerstvo životního prostředí Čistý ekvivalent grantu Nestátní neziskové organizace Národní orgán pro koordinaci Nadace rozvoje občanské společnosti Národní rozvojový plán Národní strategický referenční rámec Územní statistická jednotka (La Nomenclature des Unités Territoriales Statistiques) Odvětvová klasifikace ekonomických činností Operační program OKEČ OP OP D Operační program Doprava ( ) OP I Operační program Infrastruktura ( ) OP RLZZ Operační program Lidské zdroje a zaměstnanost ( ) OP PI Operační program Podnikání a inovace ( ) OP PP Operační program Průmysl a podnikání ( ) OP RLZ Operační program Rozvoj lidských zdrojů ( ) OP TP Operační program Technická pomoc ( ) OP VK Operační program Vzdělávání pro konkurenceschopnost ( ) OP VaVpI Operační program Výzkum a vývoj pro inovace OP ŽP Operační program Životní prostředí ( ) PAS Pověřený subjekt auditního orgánu Phare Program předvstupní pomoci pro kandidátské země EU PCO Platební a certifikační orgán PO Prioritní osa PRV Program rozvoje venkova ( ) PÚR Program územního rozvoje ROP Regionální operační program ROP MS Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko , ROP Moravskoslezsko RPIC Regionální poradenské a informační centrum RR Regionální rada ŘKV Řídící a koordinační výbor ŘO Řídící orgán (operačního programu) ŘKV Řídící a koordinační výbor SAPARD Program předvstupní pomoci pro kandidátské země EU pro rozvoj zemědělství a venkova SEA Posouzení vlivu strategie na životní prostředí a veřejné zdraví (Strategic Environmental Assessment) 7\n8 SF Strukturální fondy (EU) SHR Strategie hospodářského růstu SOZS Strategické obecné zásady Společenství SROP Společný regionální operační program ( ) S-RR Sekretariát Regionální rady (programové období ) SRR ČR Strategie regionálního rozvoje ČR SŠ Střední školy SUR ČR Strategie udržitelného rozvoje České republiky Analýza silných a slabých stránek a dále příležitostí a hrozeb, kterým čelí SWOT předmět analýzy (organizace, program, projekt apod.), Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats SZIF Státní zemědělský intervenční fond TEN-T Transevropská dopravní síť TOP Tematický operační program Vzdělávací, vědecká a kulturní organizace Spojených národů (United Nations UNESCO Educational, Scientific and Cultural Organisation), mj. vytváří Seznam světového (přírodního a kulturního) dědictví ÚP Úřad práce ÚRR Úřad Regionální rady VaV Výzkum a vývoj VOŠ Vyšší odborná škola ZCHÚ Zvláště chráněné území ŽP Životní prostředí 8\n9 Úvod Regionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko (dále ROP MS) je zpracován pro období let , ve kterém bude tento region patřit do Cíle Konvergence. Cíl Konvergence je určen pro podporu urychlení sociálního a ekonomického rozvoje nejméně rozvinutých členských států a regionů tím, že zlepší podmínky pro růst a zaměstnanost prostřednictvím investic do fyzického a lidského kapitálu, rozvoje inovací a znalostní společnosti, zlepšení schopnosti přizpůsobovat se hospodářským a sociálním změnám, ochrany a zlepšování životního prostředí i výkonné správy. ROP MS bude financován Evropským fondem pro regionální rozvoj. Region soudržnosti Moravskoslezsko je územně totožný s územím Moravskoslezského kraje. Usnesením Rady Asociace krajů ČR č. 371 z byl schválen záměr krajů připravovat pro programové období EU samostatné regionální operační programy pro jednotlivé regiony. Tento záměr byl znovu potvrzen na 2. zasedání Rady Asociace krajů ČR dne Regionální operační programy jsou součástí jak Národního rozvojového plánu, tak i Národního strategického referenčního rámce (NSRR), který je základním národním programovacím dokumentem pro politiku hospodářské a sociální soudržnosti pro období Usnesením vlády č. 175/2006 bylo hejtmanům krajů doporučeno zajistit zpracování regionálních operačních programů pro jednotlivé regiony soudržnosti a jejich předložení vládě prostřednictvím Ministerstva pro místní rozvoj. Toto usnesení rovněž doporučilo hejtmanům pověřit výkonem funkce řídícího orgánu regionálního operačního programu Regionální radu, vzniklou na základě zákona č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění zákona č. 138/2006 Sb. ROP MS vychází z cílů Strategických obecných zásad Společenství a je vypracován ve shodě s nařízeními ke strukturálním fondům a Fondu soudržnosti pro programové období ROP MS také odráží strategické cíle Programu rozvoje územního obvodu Moravskoslezského kraje na léta , které jsou financovatelné z prostředků Evropské unie. První verze analýzy a strategie ROP MS byla zpracována v listopadu Tato verze byla v prosinci 2005 zveřejněna na internetových stránkách zpracovatele a v lednu 2006 byla prezentována veřejnosti. V průběhu ledna 2006 bylo rovněž zpracováno stanovisko ex-ante hodnotitele k těmto částem ROP MS. Další verze ROP MS (verze 2.1) byla zpracována k datu a zveřejněna začátkem dubna Veřejnost byla informována o průběhu zpracování ROP prostřednictvím ů, které zajišťoval Sekretariát Regionální rady Moravskoslezsko a od Regionální rada regionu soudržnosti Moravskoslezsko úřad Regionální rady. Tyto zprávy byly rozesílány vždy při zveřejnění nové verze ROP, současně s informací o možnosti předkládat připomínky. V tomto období byly rovněž uspořádány kulaté stoly k problematice cestovního ruchu a venkova v Regionálním operačním programu. Celkem došlo 26 připomínek, které byly zpracovatelem vypořádány. Připomínky ex-ante hodnotitele, veřejnosti a Krajského úřadu byly zapracovány do druhé verze ROP MS, jež byla v rozpracovaném stavu projednána některými pracovními skupinami, které se v průběhu roku 2005 podílely na přípravě Programu rozvoje 9\n10 Moravskoslezského kraje. Následně byly provedeny úpravy ROP dle výsledků jednání o dělbě s tematickými operačními programy a Programem rozvoje venkova a byly zohledněny připomínky Evropské komise z jednání, která proběhla , a Pro potřeby co největšího zapojení klíčových regionálních partnerů vznikla v březnu 2006 Pracovní skupina pro přípravu a programování Regionálního operačního programu regionu soudržnosti Moravskoslezsko Jejich členové (zástupci kraje, měst, MMR a MF, vysokých škol, nestátních neziskových organizací, hospodářských komor apod.) byli vybráni na principu partnerství byl ROP schválen zastupitelstvem Moravskoslezského kraje a odeslán na mezirezortní připomínkové řízení. Na svém jednání začátkem června 2006 vzala vláda ROP Moravskoslezsko na vědomí. Ministerstvo pro místní rozvoj (dále jen MMR) následně zaslalo Národní strategický referenční rámec (NSRR) a operační programy Evropské komisi k neformálním připomínkám. V září 2006 Komise zaslala k těmto materiálům tzv. Poziční dokument. Regionální rada regionu soudržnosti Moravskoslezsko zahrnula připomínky obsažené v pozičním dokumentu a závěry dalšího kola vyjednávání mezi operačními programy do verze ROP 2.5, kterou předložila vládě ČR ke schválení. Po zapracování připomínek z mezirezortního připomínkového řízení a z dalších jednání s Evropskou komisí byla verze 3 ROP Moravskoslezsko schválena usnesením vlády č z a oficiálně předložena Evropské komisi dne Evropská komise reagovala úvodními připomínkami dne a oficiálním pozičním dokumentem k návrhu ROP MS. Na konci června 2007 byl odeslán ROP MS, verze 4, ve kterém byly zapracovány připomínky pozičního dokumentu a technického jednání k urbánní problematice s Komisí. V souladu s dohodou mezi všemi ROP byla změněna hranice velikosti obcí pro prioritní osu 4 Rozvoj venkova na obce od 500 do obyvatel a důsledku této dohody také změněna alokace mezi prioritními osami 3 Rozvoj měst a 4 Rozvoj venkova. Na základě upřesnění odhadu podílu projektů s veřejnou podporou byl revidován odhad soukromého spolufinancování ROP MS a bylo upřesněno indikativní rozdělení zdrojů ERDF dle prioritních témat podpory. Dne Komise zaslala nový poziční dokument, komentující dosažený pokrok v ROP MS verzi 4 a upozorňující na některé nesplněné požadavky Komise. V reakci na tento poziční dokument byly do ROP MS, verze 5 zapracovány změny NSRR provedené v závěrečné fázi jeho vyjednávání, doplněna stručná strategie rozvoje regionu Moravskoslezsko, včetně strategie řešení problémů v oblasti životního prostředí, koordinační mechanismy s jinými OP, do horizontálních témat byla zahrnuta problematika udržitelné energie; nová verze rovněž reaguje na pověření řídícího orgánu ROP MS výkonem některých funkcí Auditního orgánu (dle čl. 62, odst. a), b) obecného nařízení). Takto upravený ROP MS byl schválen usnesením VRR č. 9/65 ze dne Dne zaslala Komise poziční dokument k zbývajícícm problémům v ROP MS. V ROP verze 5.1, jsou zapracovány výsledky konzultací s Komisí k těmto problémům, zejména pak ujištění, že ROP přispěje částkou k rozvoji městské dopravy minimálně dle objemu v prioritních tématech 25 (Městská doprava), 28 (Inteligentní dopravní systémy) a 52 (Podpora čisté městské dopravy), doplněn závazek podporovat využití partnerství veřejného a soukromého sektoru v projektech financovaných ROP, možnost využití fondu rozvoje měst v rámci nástroje JESSICA; dále byly zapracovány indikátory stavu životního prostředí dle požadavků SEA, lisabonský earmarking a řešení administrativní kapacity. 10\n11 1 Sociálně-ekonomická analýza 1.1 Výchozí dokumenty a legislativa relevantní pro tvorbu ROP MS Návrh Regionálního operačního programu regionu soudržnosti Moravskoslezsko (ROP MS) vychází z následujících dokumentů: Strategické obecné zásady Společenství (vydané Evropskou komisí ), Strategie udržitelného rozvoje ČR z listopadu 2004 Strategie hospodářského růstu ČR Národní lisabonský program / Národní program reforem ČR, Národní rozvojový plán pro období , Národní strategický referenční rámec ČR (verze červenec 2007), Strategie regionálního rozvoje ČR z května 2006, Program rozvoje územního obvodu Moravskoslezského kraje pro období a další koncepční a rozvojové dokumenty Moravskoslezského kraje přijaté na regionální i místní úrovni. Dále byla zohledněna následující legislativa: Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (dále obecné nařízení), Nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (dále prováděcí nařízení), Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj a o zrušení nařízení (ES) č. 1783/1999, Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1784/1999, Nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o uplatňování článků 87 a 88 Smlouvy o ES vůči státní podpoře malým a středním podnikům, Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis, Nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na vnitrostátní regionální investiční podporu, Pokyny k regionální podpoře na období (2006/C 54/08), zákon č. 248/2000 Sb., o podpoře regionálního rozvoje, ve znění zákona č. 138/2006 Sb., zákon č. 129/2000 Sb., o krajích, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 250/2000 Sb., o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů, zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole, zákon č. 420/2004 Sb., o přezkoumávání hospodaření územních samosprávných celků a dobrovolných svazků obcí. 11\n12 1.2 Všeobecná charakteristika regionu Moravskoslezský kraj vznikl podle ústavního zákona č. 347/1997 Sb. k v prostoru severní Moravy a Slezska. Podle usnesení vlády České republiky č. 707/1998 představuje statistickou jednotku NUTS III a současně i statistickou jednotku NUTS II region soudržnosti Moravskoslezsko. Krajským městem je Statutární město Ostrava. Moravskoslezský kraj je vymezen okresy Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava a Ostrava-město a je rozdělen na 22 správních obvodů obcí s rozšířenou působností (tzv. obcí III. stupně), do kterých spadá celkem 299 obcí, z toho je 39 měst. Tabulka 1 - Administrativní členění kraje k Obce s rozšířenou působností Obce (tzv. obce 3) Bílovec 13 Bohumín 2 Bruntál 31 Český Těšín 3 Frenštát p. Radh. 7 Frýdek-Místek 37 Frýdlant n. Ost. 10 Havířov 5 Hlučín 15 Jablunkov 12 Karviná 4 Kopřivnice 10 Kravaře 9 Krnov 25 Nový Jičín 16 Odry 9 Opava 40 Orlová 4 Ostrava 13 Rýmařov 11 Třinec 11 Vítkov 12 MSK celkem 299 Zdroj: Český statistický úřad (2005) Pro kraj je typické, že ve větších městech nad obyvatel žije většina obyvatelstva, to je 65,8 % obyvatel kraje (12 % nad průměrem ČR nejvíce po Praze). Tabulka 2 - Podíl obyvatel v obcích Moravskoslezska (2006) Obce Počet obcí Počet obyvatel % podíl do 500 obyvatel ,9 % ,9 % obyvatel ,8 % obyvatel ,9 % nad obyvatel ,5 % celkem % Zdroj: 12\n13 Kromě výše zmíněného administrativního členění se v Moravskoslezsku nacházejí také 4 euroregiony (Beskydy, Praděd, Silesia a Těšínské Slezsko) a řada dobrovolných svazků obcí. Jejich cílem je především dobrovolná hospodářská spolupráce, rozvoj infrastruktury, ochrana životního prostředí, kulturně-vzdělávací činnost a cestovní ruch. Tabulka 3 - Základní srovnání NUTS II Moravskoslezsko a ČR k EU (2005) Ukazatel NUTS II Moravskoslezsko ČR Evropská unie (EU 25) Růst HDP (%) 8,7 6 1,8 HDP/osobu PPP (%) 61,1 73,3 100 Nezaměstnanost (%) 14,2 8 8,8 Podíl vysokoškolsky vzdělaných obyvatel (%) 7,75 8,9 21 Zdroj: ČSÚ (2006) 1.3 Demografie a obyvatelstvo Struktura osídlení Moravskoslezský kraj se svými 299 obcemi patří k regionům s nejmenším počtem obcí. V kraji se uplatňují dva značně odlišné typy osídlení: velké průmyslové aglomerace s vysokou koncentrací obyvatelstva v centrální ostravsko-karvinské části a převážně zemědělské, horské a podhorské řidčeji osídlené oblasti na západě a jihovýchodě kraje. Tomu také odpovídají rozdílné hodnoty hustoty obyvatel: obyvatel/km 2 v okresech Karviná a Ostrava-město, naproti tomu hodnoty obyvatel/km 2 v okresech Bruntál, Opava, Nový Jičín a Frýdek-Místek. Hodnota hustoty osídlení kraje 230,9 obyvatel na km 2 je téměř dvojnásobná ve srovnání s hustotou osídlení pro celou ČR 129,6 obyvatel na km 2. Průměrná rozloha katastru obce 18,3 km 2 je druhá největší v republice a je o téměř 50 % větší než katastr průměrné obce v ČR (12,6 km 2 ). V obcích do 500 obyvatel bydlí jen necelé 2 % obyvatel, v obcích od 500 do obyvatel okolo 8,8 % obyvatel, v obcích od do obyvatel žije téměř 23,5 % občanů kraje. V obcích od do obyvatel žije 19,8 % obyvatel kraje a 46 % obyvatel žije ve městech nad obyvatel. V krajské metropoli Ostravě žije přes obyvatel, tj. zhruba čtvrtina obyvatel kraje. Dalšími velkými městy s počtem obyvatel nad jsou Havířov, Karviná, Frýdek-Místek a Opava. Ačkoliv je obyvatelstvo silně koncentrováno v ostravské aglomeraci, existují i území, kde je podstatně odlišná struktura osídlení např. okres Bruntál (8 % obyvatel, nejnižší hustota osídlení v ČR). Podíl městského obyvatelstva je ve srovnání s ostatními regiony ČR nadprůměrný a k činil 76,7 %. 13\n14 Graf 1 - Struktura osídlení měst a obcí podle počtu obyvatel (2005) 1,90% 23,90% 46,50% 8,80% 19,90% do 500 obyvatel obyvatel obyvatel nad obyvatel Zdroj: ČSÚ 2006 Tabulka 4 - Hustota osídlení na 1 km 2 (2005) Moravskoslezsko ČR EU (25) Hustota osídlení na km ,7 Počet obcí 299 (4,8 % ČR) 6248 Podíl městského/venkovského obyvatelstva (%) 76,6 / 23,4 70,1 / 29,9 Průměrný počet obyvatel na 1 obec Zdroj: ČSÚ (2006) Obyvatelstvo Moravskoslezský kraj je se svými obyvateli k nejlidnatějším krajem v ČR. Na zhruba 7 % rozlohy České republiky žije 12,2 % populace. Jádrová část regionu v okolí měst Ostrava, Havířov, Karviná a Frýdek-Místek patří k nejhustěji osídleným oblastem České republiky. Tabulka 5 - Vývoj počtu obyvatel na území Moravskoslezska Rok ** Počet obyvatel Zdroj: ČSÚ (2005),,** prognóza, bez vlivu migrace Počet obyvatel kraje v posledních letech mírně klesá. Prognóza vývoje počtu obyvatel do roku 2010 předpovídá mírný pokles počtu obyvatel kraje (1 % za 10 let). Nízká porodnost je základním rysem současné populační situace nejen v Moravskoslezském kraji, ale v celé České republice. Obyvatel v Moravskoslezsku však ubývá i v souvislosti s migrací. Nejvíce obyvatel stěhováním ubývá v okresech Ostrava a Karviná a Bruntál. Úbytek obyvatel těchto okresů je způsoben nejvyšší mírou nezaměstnanosti v rámci kraje a u okresu Bruntál navíc horší dopravní obslužností a omezenými pracovními příležitostmi. Naopak nárůst počtu 14\n15 obyvatel zaznamenává okres Frýdek Místek, kam se díky dobré dopravní dostupnosti i menších obcí stěhují obyvatelé velkých měst. Přes nepříznivý vývoj porodnosti v Moravskoslezsku je index stáří (tedy podíl obyvatel ve věku 65 a více let ke skupině 0-14 let) relativně stále příznivý a dosahuje hodnoty 111,2 %, což znamená čtvrtou nejnižší hodnotu mezi kraji v ČR. Věkové složení obyvatel Moravskoslezského kraje je příznivější, než je celostátní průměr. Podíl dětí do 15 let činil v roce 2004 v Moravskoslezském kraji 15,5 % proti 14,9 % průměru ČR, obyvatel ve věku let bylo v kraji 71,6 % proti 71 % v ČR a obyvatel starších 65 let bylo v kraji 12,9 % proti 14 % celostátního průměru. Průměrný věk obyvatel kraje je 39,1 let, proti 39,8 letům úhrnu České republiky (ČSÚ 2005). Moravskoslezský kraj je výrazně multietnickým krajem. Nejvýznamnější etnickou skupinou v Moravskoslezském kraji jsou Romové. Představují zhruba 3-4 % obyvatel kraje. V porovnání s ostatními kraji České republiky žije v Moravskoslezském kraji nejvíce Romů, zhruba % všech obyvatel příslušejících k romské etnické skupině v České republice. V Moravskoslezském kraji je mnoho sociálně vyloučených romských lokalit, kde se kraj potýká s problémy sociální integrace Romů. Nejvýznamnějšími národnostními menšinami v Moravskoslezském kraji jsou polská (okres Frýdek-Místek, největší podíl v ČR, 7,9 %) a slovenská menšina (okres Karviná, největší podíl v ČR, 5,5 %). Moravskoslezský kraj je jedním ze tří krajů v ČR, kde byla na základě sčítání lidu překročena 5% hranice podílu jiných národností na složení obyvatelstva. Tabulka 6 - Ukazatele demografické struktury obyvatelstva (2006) Ukazatel (jednotka) Moravskoslezsko ČR Počet obyvatel Průměrný věk 39,1 40 Přirozený přírůstek Přírůstek stěhováním Podíl obyvatel ve věku: 0-14 let (%) 15,3 14, let (%) 71,6 71,1 65+ let (%) 13,1 14,1 Index stáří (%) 111,2 129,6 Zdroj: ČSÚ (2007) 1.4 Ekonomika Ekonomika kraje je od 20. let 19. století založena na oborech hornictví, hutnictví a těžkého strojírenství. Tuto jednostrannou orientaci průmyslu dále znásobil extenzivní rozvoj těchto oborů v letech 20. století. Nezbytná restrukturalizace a rekonverze této základny regionu z původních převažujících oborů těžkého průmyslu (doly, hutě, těžké strojírenství aj.) na efektivnější aktivity s vyšší přidanou hodnotou však přináší řadu problémů, které musí region řešit. Nedostatečná je podpora i finanční zdroje pro služby podporující rozvoj inovačních aktivit a přenos nových progresivních technologií. Je nutné zvýšit podporu nově vznikajících firem, zejména firem navazujících na výsledky vývoje a výzkumu, rozšířením služeb podnikatelských inkubátorů a technologických parků i s ohledem na to, že potenciálem technických škol a technicky vzdělaných pracovníků patří region k nejlepším v ČR. Zpracovaná regionální inovační strategie není realizována vzhledem k nedostatku prostředků na podporu navrhovaných aktivit. Jen pomalu se prosazuje spolupráce pracovišť výzkumu a vývoje (VaV) 15\n16 se soukromým sektorem a zatím tato sféra nedostatečně pružně reaguje na vznik nových oborů, směrů výzkumu a potřeb uživatelů, kteří využívají výsledky VaV. Přesto je Moravskoslezský kraj z ekonomického hlediska významným regionem ČR. Tvorba HDP v kraji byla v roce 2005 čtvrtá nejvyšší z krajů po Praze, Středočeském a Jihomoravském kraji Vývoj hlavních makroekonomických ukazatelů v kontextu ČR a EU Od roku 2000 dochází k pozvolnému růstu ekonomiky regionu, což se projevuje i nárůstem HDP. Dynamika tohoto růstu je v Moravskoslezském kraji nejvyšší z krajů v ČR (nárůst 30,69 % HDP v běžných cenách mezi lety ). Srovnatelnou dynamiku růstu HDP mezi lety měly kraje Ústecký (29,3 %), Středočeský, Plzeňský a Praha. Podíl kraje na HDP České republiky od roku 2001 mírně vzrůstá a v roce 2005 se ustálil na hodnotě 10 %. Vzhledem k masivním zahraničním investicím, které by měly být uvedeny do provozu v průběhu let a pokračující konjunktuře ve výrobě oceli i strojírenských výrobků lze nadále očekávat dynamický růst HDP kraje. V ukazateli tvorby HDP na obyvatele 82,1 % průměru ČR patří Moravskoslezský kraj k podprůměru ČR. Průměrná hodnota HDP na obyvatele v ČR je významně ovlivněna Prahou (201,8 %), proto všechny ostatní kraje mají tento ukazatel nižší, než je průměr ČR. Pozice kraje v rámci ČR se v tomto ukazateli dlouhodobě nemění. Ve vztahu k průměru rozšířené EU je HDP na obyvatele v paritě kupního standardu na úrovni 60,2 %. Dynamika růstu tohoto ukazatele v letech je rovněž pod úrovní průměru ČR (81,7 %), nižší růst měly pouze kaje Liberecký (57,8 %), Karlovarský (56,6 %) a Olomoucký (55,3 %). Tabulka 7 - Vývoj HDP regionu Moravskoslezsko ( ) HDP (mil Kč) Podíl na HDP ČR (%) 9,71 9,63 9,65 9, HDP PPS/obyvatele (EUR) HDP PPS/obyv. k průměru ČR (%) 78 77,6 77,9 77,5 81,5 81,7 HDP PPS/obyv. k průměru EU 25 50,5 51,2 52,7 52,9 57,5 61,1 (%) Zdroj: ČSÚ (2006) Poznámka: HDP hrubý domácí produkt, PPS parita kupní síly Hrubá přidaná hodnota, která charakterizuje objem vložené práce ve výrobním procesu, od roku 2000 roste a dynamika tohoto růstu je nejvyšší mezi kraji ČR (33,21 %). Struktura hrubé přidané hodnoty podle odvětví odpovídá ekonomické struktuře kraje. V porovnání s jinými kraji má Moravskoslezský kraj vysoký podíl hornictví a energetiky na tvorbě HPH, naopak nižší podíl tvorby HPH ve zpracovatelském průmyslu (zejména ve srovnání s kraji, kde je vysoký podíl zahraničních investorů) a v komerčních službách. Podíl technologicky a znalostně orientovaných oborů na tvorbě HPH Moravskoslezského kraje byl v roce 2005 třetí nejnižší mezi kraji ČR. Lze očekávat, že probíhající masivní investice 16\n17 v oblasti automobilového průmyslu, který je řazen mezi technologicky náročné obory tuto pozici kraje v budoucích letech zlepší. Hrubá přidaná hodnota na obyvatele v Moravskoslezském kraji je nižší než průměr ČR. Tabulka 8 - Vývoj hrubé přidané hodnoty v letech ČR HPH (mil. Kč) HPH/obyv. (mil. Kč) 0,19 0,198 0,213 0,225 0,237 0,259 Moravsko HPH (mil. Kč) slezsko HPH/obyv. (mil Kč.) 0,151 0,162 0,171 0,183 0,204 0,213 Zdroj: Regionální účty, ČSÚ (2006) HPH hrubá přidaná hodnota Průmysl Moravskoslezský kraj se významně podílí na průmyslové produkci ČR. Z hlediska tržeb z průmyslové výroby je Moravskoslezský kraj (13,3 %) na druhém místě v ČR za Středočeským krajem (18,1 %). Vzhledem k zahraničním investicím, které jsou směřovány převážně do průmyslu lze očekávat, že si Moravskoslezský kraj podrží charakter vysoce průmyslového regionu. Odvětví průmyslu se rovněž stále významně podílí na zaměstnanosti v Moravskoslezském kraji. Počet zaměstnaných v průmyslu v Moravskoslezském kraji se po prudkém poklesu na konci 90. let 20. století částečně stabilizoval. Přes výrazný pokles počtu zaměstnanců v průmyslu, způsobený restrukturalizací průmyslu, je tento počet zdaleka nejvyšší ze všech krajů České republiky. Tabulka 9 - Zaměstnanost v průmyslu v regionu Moravskoslezsko ( ) ČR Moravskoslezsko Podíl Moravskoslezska k ČR v % 10,5 10,7 10,5 10,6 10,3 Zdroj: ČSÚ (2006) Z hlediska územního rozložení průmyslu připadá největší počet zaměstnanců i nejvyšší objem tržeb v kraji na podniky se sídlem v Ostravě, kde jsou také koncentrovány největší podniky. V celostátním srovnání je z hlediska tržeb průmyslu okres Ostrava na třetím místě v ČR, po Praze a okresu Mladá Boleslav. Okres Frýdek-Místek je na 7. a Nový Jičín na 11 místě v rámci ČR. Rovněž okresy Opava a Karviná se umístily v první polovině celostátního pořadí okresů z hlediska průmyslových tržeb. 17\n18 Tabulka 10 - Průmyslové ukazatele okresů a kraje v roce 2005 Okres Počet podniků Tržby (mil. Kč) Počet zaměstnanců Průměrná velikost podniků (poč.zaměst.) Bruntál , Frýdek-Místek , Karviná , Nový Jičín , Opava , Ostrava-město , Moravskoslezský kraj , Zdroj: ČSÚ, Okresy České republiky (2006) Podniky nad 20 zaměstnanců Z hlediska tržeb zaznamenal nejvýraznější růst obor výroby dopravních prostředků (více než dvojnásobek mezi lety ). Vzrůstající tendenci z hlediska tržeb měl rovněž obor výroby strojů, kovozpracující, chemický a farmaceutický průmysl. Z hlediska počtu zaměstnanců rostl obor výroby dopravních prostředků a obor výroby skla, keramiky a stavebních hmot, naopak k výraznému poklesu počtu zaměstnanců došlo v textilním průmyslu. Pokles zaměstnanců v kovozpracujícím průmyslu byl ovlivněn snižováním počtu zaměstnanců především v hutích. V roce 2002 byla na území Moravskoslezského kraje z iniciativy Agentury CzechInvest provedena identifikace silných průmyslových uskupení (průmyslových klastrů). S podporou Operačního programu Průmysl a podnikání (OP PP) v kontextu Národní klastrové strategie ČR v kraji v roce 2007 v regionu působí šest klastrových organizací: Moravskoslezský strojírenský klastr, Moravskoslezský dřevařský klastr, IT Cluster, Vodíkový klastr klastr Envicrack (likvidace odpadů) a Klastr automobilových subdodavatelů Podnikání Moravskoslezský kraj má po kraji Vysočina druhý nejmenší počet podnikatelských subjektů přepočtených na obyvatel. Hlavním důvodem málo rozvinuté kultury podnikavosti je tradiční soustředění průmyslové výroby do velkých firem. K datu bylo v kraji podchyceno ve statistickém Registru ekonomických subjektů přes subjektů, což je 9,6 % ekonomických subjektů z celé ČR Z hlediska právní formy připadal největší počet na fyzické osoby, nezapsané v obchodním rejstříku (více než subjektů, tj. 74,9 % z celkového počtu), dále pak na společnosti s ručením omezeným ( ,9 %), fyzické osoby podnikající podle zvláštních zákonů ( ,6 %) a samostatně hospodařící rolníky ( ,5 %), atd. Z celkového počtu evidovaných subjektů bylo soukromých podnikatelských subjektů. Rozmístění ekonomických subjektů v Moravskoslezském kraji je značně nerovnoměrné, především pokud se týká malých a středních podniků, respektive podniků s méně než 500 zaměstnanci. Zcela jasně dominuje okres Ostrava-město, kde se nachází nejvíce ekonomických subjektů, a to ve všech velikostních kategoriích. Naopak nejméně ekonomických subjektů se nachází v okrese Bruntál. V přepočtu počtu podniků na obyvatel výrazně zaostává okres Karviná, ve kterém je tento počet 127, což je téměř o ¼ méně, než je průměr kraje. 18\n19 V mezikrajském srovnání je Moravskoslezský kraj v počtu podniků v kategorii 0-49 zaměstnanců na 4. místě za Prahou, Středočeským a Jihomoravským krajem. Stejné umístění si Moravskoslezský kraj drží i ve velikostních kategoriích a zaměstnanců. Naopak v počtu podniků s a v podnicích s více než 999 zaměstnanci je kraj druhý, hned za hlavním městem Prahou Investice Moravskoslezský kraj nebyl do roku 2005 ve středu zájmu potenciálních investorů i přesto, že na firmy, které investují na území kraje, se většinou vztahují nejvýhodnější podmínky z národních pobídkových schémat a zároveň nejvyšší možné podpory. Jednou z hlavních bariér příchodu investorů byla zejména špatná dopravní dostupnost neexistence napojení regionu na dálniční systém. Teprve zahájení výstavby dálnice D47 a rychlostní komunikace R48 na území kraje poněkud zvýšilo zájem investorů o kraj. V poslední době zájem investorů naráží na bariéru nedostatku připravených ploch pro podnikání a potenciálně i na nedostatek pracovních sil v požadovaných profesích. Regionu usiluje o efektivní marketingovou propagaci investičních příležitostí kraje s cílem přispět ke změně image regionu. V rámci investičních pobídek pro zpracovatelský průmysl bylo v období od dubna 1998 do února 2005 podpořeno v rámci MS kraje celkem 19 investorů, kteří investovali přes 15 mld. Kč a vytvořili pracovních míst. Jedná se o necelou desetinu podpořených investorů v ČR, avšak z hlediska objemu investic a počtu vytvořených míst se jedná o pouhých 5 % resp. 5,7 % za uvedené období. Doposud získaný podíl zahraničních investic nestačí k urychlení dynamiky vývoje produkce regionu, nutné pro snížení nezaměstnanosti. V první polovině roku 2007 byla na území kraje zahájena výstavba závodu automobilky Hyundai, která spolu s navazujícími investicemi subdodavatelů této automobilky situaci regionu v oblasti investic pozitivně ovlivní. Nejvíce nových investic je umístěno ve městě Ostrava a na jih od něj v okresech Frýdek- Místek a Nový Jičín. Naopak málo zahraničních investic se umisťuje do západní části kraje a v okrese Karviná. Poměrně příznivá situace je při udělování investičních podpor pro technologická centra a centra služeb. V rámci těchto investičních podpor byli v období od dubna 2001 do února 2005 podpořeni v rámci Moravskoslezského kraje 4 investoři, kteří investovali nebo plánují investovat celkem 181 mil. Kč a vytvořili nebo vytvoří přes 900 pracovních míst. V důsledku nezbytné restrukturalizace tradiční hospodářské základny regionu zde existuje velké množství nemovitostí, uvolněných po ukončení průmyslové činnosti (tzv. brownfields), které jsou v kraji systematicky sledovány a hodnoceny s cílem nalézt pro ně vhodné využití Znalostní ekonomika, výzkum a vývoj, inovace Výzkum a vývoj představuje rozhodující potenciál pro další rozvoj kraje a udržení vysoce kvalifikovaných pracovníků v regionu. Infrastruktura VaV je v Moravskoslezském kraji tvořena zejména čtyřmi vysokými školami a dalšími vzdělávacími institucemi, vysoký podíl na vývoji a výzkumu mají i firmy a jejich výzkumná a vývojová pracoviště. Speciální skupinu institucí v Moravskoslezském kraji tvoří instituce, které jsou orientovány na přímou podporu inovací a transfer technologií, v nichž probíhá dotažení výsledků výzkumu a vývoje do realizační fáze. Patří k nim budované Centrum pokročilých inovačních technologií (CPIT) při VŠB-TU, Vědecko-technologický park Ostrava a inovační centra. Z pohledu potenciálu a potřeb kraje je jejich kapacita i vybavení nedostatečné. 19\n20 Pozici Moravskoslezského kraje z hlediska dvou základních ukazatelů výdajů na VaV a počtu zaměstnanců VaV ilustruje následující tabulka. Tabulka 11 - Výzkum a vývoj v Moravskoslezském kraji ( ) Výzkum a vývoj Výdaje na VaV (mil.kč) Podíl na výdajích na VaV v ČR (v %) 4,8 7,5 6,3 5,2 Zaměstnanci VaV (fyzické osoby) Podíl na počtu zaměstnanců ve VaV v ČR (v %) 6,2 6,6 6,4 5,5 Zdroj: ČSÚ (2006) Zatímco v absolutních hodnotách uvedených parametrů je Moravskoslezský kraj na čtvrtém místě mezi kraji ČR za Prahou, Středočeským a Jihomoravským krajem, relativní ukazatelé výdajů na VaV na obyvatele, podílu VaV na regionálním HDP a počtu zaměstnanců na 1000 obyvatel (42%, 51,5%, resp. 48,5% průměru ČR) řadí kraj do druhé poloviny českých krajů. V hodnocení souhrnné inovační výkonnosti se Moravskoslezský kraj řadil v roce 2005 na 3. místo od konce mezi kraji ČR. Ve struktuře zdrojů financování VaV v Moravskoslezském kraji je, na rozdíl od Prahy a Jihomoravského kraje, kde výdaje na VaV jsou převážně kryty z vládních zdrojů a zdrojů školství, většina výdajů kryta ze zdrojů soukromého sektoru se zanedbatelným podílem vládních zdrojů. Rovněž podíl financování VaV rezortem školství neodpovídá kapacitě vysokých škol v kraji. 1.5 Lidské zdroje Školství a vzdělanostní úroveň obyvatelstva Oblast školství a úroveň vzdělávání v Moravskoslezském kraji je zabezpečena především sítí základních, středních, vyšších odborných a vysokých škol, předškolních a školských zařízení. Zřizovateli jsou kraj, obce, církve, ministerstvo, fyzické i právnické osoby. Na rekvalifikačním studiu a dalším vzdělávání se pak podílejí i jiné instituce v kraji (úřady práce, vzdělávací zařízení v podnikatelské sféře apod.). Při porovnání vzdělanostní struktury jednotlivých okresů se objevují značné rozdíly. Moravskoslezský kraj se ve srovnání s jinými kraji ČR vyznačuje podprůměrnými podíly vyučených, středoškoláků i osob s vyšším odborným a vysokoškolským vzděláním a zároveň nadprůměrnými podíly osob s pouze základním a nezjištěným vzděláním. Na 417 základních školách plní povinnou školní docházku žáků. Střední školství je tvořeno 41 gymnázii, 88 středními odbornými školami a 57 středními odbornými učilišti; doplňuje jej 12 vyšších odborných škol a 4 vysoké školy. 20\nRegionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko 2007-2013. VERZE 2 Schválena 16.12.2010 rozhodnutím K(2010) 8681\nRegionální operační program regionu soudržnosti Moravskoslezsko 2007-2013 VERZE 2 Schválena 16.12.2010 rozhodnutím K(2010) 8681 Ostrava 22. 2. 2010 Obsah SEZNAM ZKRATEK...6 ÚVOD...9 1 SOCIÁLNĚ-EKONOMICKÁ\nIII. Regionální operační program NUTS II Moravskoslezsko 2007-13. Verze 2.3\nIII. Regionální operační program NUTS II Moravskoslezsko 2007-13 Verze 2.3 Ostrava 21. 6. 2006 OBSAH OBSAH Seznam tabulek Seznam grafů Seznam zkratek Úvod 9 1 Sociálně-ekonomická analýza 10 1.1 Výchozí\nPŘEDMLUVA... 5 1 SEZNAM ZKRATEK... 7 2 SEZNAM TABULEK... 9 3 ÚVOD... 13 4 SOCIOEKONOMICKÁ ANALÝZA REGIONU... 23\nPŘEDMLUVA... 5 1 SEZNAM ZKRATEK... 7 2 SEZNAM TABULEK... 9 3 ÚVOD... 13 3.1 Cíl Konvergence... 13 3.2 Způsobilost pro čerpání... 13 3.3 Partnerství pro program... 13 3.4 Výchozí dokumenty a legislativa...


Barbora D. - hlídačka mazlíčků | Hlídačky.cz\nSŠ, Manažerská akademie, Beroun\nZdravím, jmenuji se Bára, je mi 21 let.\nJsem milovnicí zvířátek, doma mám fenku (Italský chrtík), starala jsem se ještě o jednu (Jorkšírek) , bohužel ta už odešla do psího nebe. Vcelku často hlídám sestře ještě jejího pejska (taky Jorkšírek). Před pár lety jsem pomáhala mému strýci s venčením Bulteriéra.\nVelká plemena mi vůbec nevadí, pokud mají přátelskou povahu.\nNejlépe samozřejmě zvládnu pohlídat malé a střední pejsky, ale rozhodně se nebojím velkých psů, pokud jsou přátelští. O pejskovi bych ráda věděla zda snese jiné psy (abych věděla na která místa s ním můžu jit na procházku).\nS kočkami zkušenosti nemám, křečky a jiná zvířátka mohu chodit kontrolovat pokud pojedete například na dovolenou, bude stačit pokud mi předáte informace o krmení a podobně.\nAnglický jazyk úroveň B2.\nKde jsem nejčastěji: Tmaň, Středočeský kraj


V Lulči hořela hala se dřevem, čerpací stanici hasiči uchránili — ČT24 — Česká televize\nV Lulči hořela hala se dřevem, čerpací stanici hasiči uchránili\nLuleč (Vyškovsko) – Hasiči dnes vyjeli k požáru haly se dřevem v obci Luleč na Vyškovsku. Šedesát metrů dlouhý objekt byl celý v plamenech. Hasiči vyhlásili druhý stupeň požárního poplachu, na místě zasahovalo 12 hasičských jednotek. Hořící objekt se totiž nachází v blízkosti čerpací stanice. Při požáru se zranil jeden člověk, kterého záchranáři odvezli k ošetření do nemocnice.\nHasičům se v bývalém zemědělském areálu nakonec podařilo uchránit neveřejnou čerpací stanici, v níž se nacházelo 7 000 litrů nafty. Kolem 11. hodiny se zřítila část čelní stěny haly. Protější stěna přímo sousedí právě s čerpací stanicí. Hasiči museli stěnu haly ochlazovat, nakonec se jim tak podařilo zabránit tomu, aby se požár rozšířil až k zásobám nafty. Z objektu navíc hasiči vynesli 24 propan-butanových lahví, které museli ochlazovat.\n„Hala má rozměry zhruba 60 krát 20 metrů a je v ní uskladněné velké množství dřeva. Podařilo se ochránit i auta, která byla zaparkovaná v okolí. Hasiči je odtáhli těžkou technikou,“ doplnil mluvčí jihomoravských hasičů Jaroslav Haid. Zásah hasičům komplikovalo i mrazivé počasí. „Potýkali jsme se s obtížnými klimatickými podmínkami a s nedostatkem vody, která se dovážela ze tří relativně vzdálených míst,“ uvedl Haid.\nHalu už nikdo nezachrání. „Požár zasáhl tuto halu v celém rozsahu a velice rychle se šířil,“ popsal Haid. Podle předběžných odhadů způsobil požár škodu 19 milionů korun. V hale shořelo všechno uskladněné dřevo i stroje, které byly uvnitř. V objektu fungovaly tři firmy. „Naše společnost tam měla uskladněné dřevo na výrobu dřevěných podlah. Přišli jsme o materiál v hodnotě 1 a půl milionu korun, ale jsme pojištění, takže to budeme řešit v rámci naší pojistné smlouvy,“ řekl majitel jedné z poškozených firem Pavel Lokaj, jehož společnost měla v hale zhruba 250 kubíků dřeva.\nLidé, kteří v areálu pracují, tvrdí, že si z počátku ničeho nevšimli. Z kanceláří je vyhnal až hluk, v tu chvíli už plameny šlehaly vysoko nad střechu haly. Kouř z požáru byl vidět z dálnice až 10 kilometrů daleko.\nPožár v Lulči


WhatsApp v nové verzi: nastavitelné notifikace, ztišení a emoji – Svět Androida\nWhatsApp v nové verzi: nastavitelné notifikace, ztišení a emoji\nPoté, co se v beta verzích “instantního kecálka” WhatsApp ukázala řada nových funkcí, byla v Obchodě Play publikována i stabilní verze s číslem 2.12.250. Přináší například uživatelsky nastavitelné notifikace, ztišení zvolených kontaktů, a nové smajlíky.\nNové možnosti oznámení dovolují nastavit jednotlivým chatům samostatné barvy LED a tóny oznámení, takže uživatel rychleji pozná, kdo mu píše. Dále je možné detailněji nastavovat vyskakující okna s ohledem na stav zapnutí obrazovky a ztišit (vypnout oznamování) konverzaci na určitou dobu.\nNastavení vyskakovacího okna\nZtišení konverzace na zadanou dobu\nDalším užitečným vylepšením je možnost označit konverzace jako přečtené či nepřečtené, což může přijít vhod, pokud chcete na něco reagovat později. K dispozici je také přechod na nižší kvalitu hlasových hovorů v zájmu ušetření datových přenosů.\nJste-li vášnivými odesílateli smajlíků, možná vám přijdou vhod nové možnosti nastavení barvy pleti řady obrázků. Varianty s různými odstíny kůže se otevřou automaticky v plovoucím okně. Příznivce gesta “Kalousku, jsi jednička”, jistě potěší zařazení příslušného obrázku do sady.\nNastavení barvy pleti emoji\nCo je nového v poslední verzi WhatsApp?\nNastavení vlastních oznámení chatu a ztlumení.\nMožnost označit konverzaci jako přečtenou nebo nepřečtenou.\nPřidány nové emoji. Klepnutím a přidržením některých emoji můžete vybrat jinou barvu pleti.\nPři příjmu karty kontaktu lze zprávu nebo kontakt uložit, pokud existuje na WhatsApp.\nNižší využití dat použité během volání díky možnosti nastavení.\nJazyková podpora Urdu a bengálštiny.\nNová verze je uvolňována postupně, takže doporučujeme zkontrolovat Obchod Play, zda již máte k dispozici aktualizaci. Pokud ne, můžete si nejnovější verzi WhatsApp stáhnout z APK Mirror – v takovém případě je ale nutné mít v systémovém nastavení povolenou instalaci aplikací ze zdrojů třetích stran.\nWhatsApp je jedním z nejpopulárnějších programů pro online komunikaci – z Obchodu Play si ho stáhla již více než miliarda uživatelů a průměrná známka je 4,4. Aplikaci je možné instalovat na zařízení s Androidem 2.1 a novějším.\nZdroje: Android Authority, Android Police.\naktualizacenová verzeWhatsAppWhatsApp Messenger


CESTA ZA VNITŘNÍ A VNĚJŠÍ NADĚJÍ: MEZI VODOU A SOUŠÍ\nMEZI VODOU A SOUŠÍ\nZ nejrůznějších zdokumentovaných archeologických nálezů víme s jistotou jednu věc - naši předkové, především v době bronzové, měli zvláštní vztah k místům, která leží jaksi "na pomezí". Není asi příliš těžké opustit na moment přísně vědecká fakta (která říkají, že o jejich rituálech a myšlení toho můžeme vědět hodně málo) a představit si, že taková místa znamenala symbolický předěl mezi světy. Voda a souš, minulost a součastnost, předkové a potomci...kdoví, co vše si do významu takových míst promítali.\nV každém případě je intenzivně vyhledávali a dá se říct, že drtivá většina opravdu významných lokalit z té doby je vystavěná buď na ostrozích nad řekou; na kosách, které oddělují moře a vnitrozemské laguny; na "ostrovech", které vystupují z bažinatých území (Glastonbury, vzpomínáte?); někdy na ostrovech, ale častěji na poloostrovech - a za ta úplně nejmagičtější byla považována místa, která jsou tak trochu obojí - ostrov i pevnina. Mám na mysli taková místa, která jsou buď v části dne nebo části roku přístupná a v části nepřístupná.\npři záplavách se s Glastonbury znovu stává ostrov\nzatímco Lindisfarne je ostrovem při každém přílivu\nPůvodní kulty překryla často nová tradice, pohanská místa se stala svatyněmi římskými a poté křesťanskými, ale ta určitá neuchopitelná magičnost jim zůstala. Už jsem jmenovala Glastonbury, dalším klasickým příkladem jsou skoro-ostrovy Lindisfarne či Angelsey ... a vůbec nejlepším příkladem je řada ostrovů, dedikovaných Sv. Michaelovi. Jsou jako odlitky jednoho jediného příběhu - o hoře na dohled od pevniny, přístupné za odlivu a odříznuté za přílivu. Zasvěcení vědí, kdy přejít suchou nohou, občas se možná voda sama otevře, aby propustila toho, kdo je té cti hoden, nehodní se utopí.\nNejznámějším Mnt Saint Michel je samozřejmě ten francouzský, na dohled od bretaňského pobřeží. Méně známý je jeho dvojník na jihu Cornwallu (viděly jsme ho s Tinne, Čin a Qerilkou při naší první návštěvě těch končin...no a třetí máme pár mil od domečku. Už jsme o něm mluvili, ovšem v úplně jiné souvislosti - je to totiž starý dobrý Burgh Island.\nPosuďte ostatně sami - podobnost zcela nenáhodná :-)\nA do třetice ten v Devonu\nZůstaňme ještě chvíli u toho svatého "Michala" - není to nikdo jiný, než sám archanděl Michael. Jenže ani s tím to není tak jednoduché. Některé odnože křesťanství (např. Adventisté sedmého dne) jsou přesvědčeny, že to ve skutečnosti není žádný Michal, ale jen takový eufemismus pro samotného Ježíše.\nTradičnější pojetí mu jako jedinému přiznává titul "archanděl" - tedy nejvyšší šéf přes anděly. Ten, kdo vede nebeské šiky do boje s ďáblem a jako vedlejšák fušuje do zelí sv. Jiřímu a morduje draky (jeden z výkladů vidí v zabití draka symbol porážky pohanství - což je docela zajímavý aspekt, když mluvíme o prastarých kultovních místech s velice silnou tradicí). Jeho lidštější stránkou (lze-li to říct o andělovi) je to, že je také někdy představován jako průvodce duší zemřelých, který má dokonce právo rozhodovat, kdo a na jak dlouho zůstane v očistci. Zvládá to ho prostě celkem hodně.\nKdyž ponecháme stranou žerty, faktem je, že představuje velice mocnou - možná i jednu z nejmocnějších - křesťanských bytostí. Zdá se logické, že právě takové bytosti jsou zasvěcena právě ta nejdůležitější pohanská kultovní místa, místa s nejsilnější tradicí.\nTakže až se budeme dívat na Burgh Island, můžeme si na chvíli odmyslet Art Deco hotel a slečnu Marplovou a zkusit ho vidět očima těch, pro které s naprostou jistotou před několika tisíci lety představoval tajemné místo, na pomezí světů. Avalon, Valinor, Země neumírajících, Krajina za duhovým mostem...\nPosted by verlit at 11:00\nRostislav Lang 14 February 2015 at 23:29\nNo, ale dříve, kdysi, ty ostrůvky třeba byly přístupné pořád, nebo vůbec nebyly ostrůvkama.\nSTUDNA V OBÝVÁKU, ŘÍMANÉ a KRMENÍ KACHNIČEK


Kosmas.cz Internetový obchod, e-shop - Nejlepší Ceny.cz\nKnihkupectví Kosmas.cz nabízí přes 30 000 knih, audioknih a časopisů, které jsou pro Vás skladem k okamžité expedici. Nejnovější knihy, přehled připravovaných, zlevněné knihy, pravidelné slevové akce, ukázky z recenzí v tisku.\n120 00 Praha 2Telefon: 226 519 800Telefon objednávky: 226 519 800Email objednávky: objednavky(na)kosmas(tečka)cz\nBankovní převodDobírkaePlatbaHotověPaySecPlatební karta\nČeská kvalitaMasterCard SecureCodeVerified by VISA\nInternetový obchod Kosmas.cz získal certifikát Ověřeno zákazníky, který přináší ověřené recenze a hodnocení. Recenze na obchod lze napsat přes dotazník spokojenosti, který chodí zákazníkům po nákupu.\nOvěřený zákazník5.12.2013 23:59:35\nPro: široký výběr\tProti: nemá\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 22:13:03\njsem velmi spokojena\tPro: rychlý, pohodlný nákup\tProti: nelze si knížku potěžkat\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 22:09:49\nobchod skvělý, jen Česká pošta opět zabodovala - příjem balíku nezaregistrovala, takže "stále putoval k dodací poště" - ještě, že jsem se tam šla zeptat, čtyři dny se tam zbytečně pletl\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 20:58:38\nObchod je přehledný,obsluha sympatická,ochotná a milá. Ceny více než příznivé,velký výběr zboží.\tPro: Velký výběr zboží a možnost osobního vyzvednutí,nízké ceny\tProti: Špatně vyznačena adresa pro pobočku v Novych Butovicich.\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 20:41:52\nPro: Široký sortiment\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 20:41:17\nSlušný obchod!\tPro: Dobrá komunikace\nOsobní odběr Praha\tProti: nic\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 19:40:34\nProste jsem si knihu objednal, zaplatil a do tydne byla v poradku v Anglii...\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 19:40:25\nDlouhodobá spokojenost, okamžitá expedice objednávky.\tProti: Malý výběr motivačních knih.\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 18:29:45\nSpokojen\tPro: Přehlednost\nKorektnost\tProti: Nevidím žádné\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 18:21:01\nDoporucujem\tPro: Dorucenie na Slovensko\tProti: chyba mi textovy vypis ponuky pri hladani\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 17:20:08\nOK\tPro: pohodlí objednávky z PC, částečná úspora\tProti: platba za dopravu na obchod\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 15:07:01\ndoporučuji\tPro: jsem velmi spokojena\tProti: nemám připomínky\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 14:00:02\nPro: prehledny web\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 12:23:24\nMaximální spokojenost\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 12:18:31\nAby se nebáli využít Vaších služeb\tPro: Zajištění ,abych dostala zbývající díly Velkých dějin....Přestěhovala jsem se a stávající obchod nezahrnoval službu , kterou jsem využívala v předchozím bydlišti, ale poradili my Vaš obchod.\tProti: žádné, byla jsem mile překvapena, že jste na moji objednávku nezapomněli a věřím, že se tak stane až vyjdou další díly\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 12:01:18\nProti: doprava českou poštou\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 10:55:01\nobchod tak jak má být. SPOKOJENOST\tPro: včasnost, dobrá cena , komunikativnost\tProti: nemá\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 10:36:40\nVšem bych vřele doporučil.\tPro: Přehledná nabídka a kvalitní zboží.\tProti: 6ádné jsem neshledal.\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 09:16:09\nVše v naprostém pořádku, obchod doporučuji ostatním. Byl jsem spokojený.\tHodnocení: Ověřený zákazník5.12.2013 08:33:00\nPro: Nákup z domova. Upozornění na vyjití knihy.\tProti: O žádných nevím.\tHodnocení: Strana: [ 1 ] 2 3 4 5


Víte, jak procestovat Thajsko za 120 USD? | HedvabnaStezka.cz\nCestovat se dá levně. Opravdu! Strávit 3 týdny v jižním Thajsku, přičemž většinu na turisticky „profláklém“ ostrově Phuket vypadá jako hodně „low end“. Pojďme se chvíli bavit o penězích, třeba vás o tom přesvědčím.\nDvě letenky se mi podařilo směnit za dva články do spřáteleného časopisu, a byť letištní poplatky nebyly zrovna levné, tak takové příležitosti se nedalo odolat. Když nás po mnohahodinovém letu vyplivlo letadlo na thajském ostrově Phuket, začala se naše cestovatelská dvojice okamžitě chovat podle odzkoušených pravidel. Vyměnit peníze, sebrat mapy, které byly na stojanech zdarma a rychle pryč. Pěšky!\nVšechny služby na letišti jsou předražené. Přistávací plocha je u pláže, což znamená místo na spaní. Stačí neprojít branou do NP SIRINAT, čímž se vyhnete poplatku za vstup. Najít vhodné místo pod palmami, trochu stranou od turistů, ale blízko u moře a máte nocleh i koupel zdarma. V našem případě několik noclehů včetně toho posledního, neb na letiště je to z okraje pláže cca 45 minut chůze.\nNoclehy aneb spíme, kde se dá\nMáte pocit, že výraznou položkou ve vašem rozpočtu tvoří ubytování? Proč, když všude kolem se to zelená. Stačí si uvědomit základní pravidlo, jakmile se setmí a vy jste zalezlí ve spacáku a přikrytí celtou, pravděpodobnost, že bude problém, je minimální (vyjma tak přelidněných zemí, jako je Bangladéš). Nikdo vás nenajde, neb vás nikdo nehledá!\nSpát se dá takřka všude. V extrémním případě jsme s Tondou spali (v Mexiku) jen s tím, co jsme měli na sobě, s jedním palmovým listem pod sebou a druhým přikrytí (to když jsme se nedostali ke schovaným batohům v Palenque). Jakýkoli přístřešek sběračů kaučuku, či jen dvě palmy rostoucí dost blízko u sebe, aby se dala mezi nimi natáhnout celta, může být pohodovou noclehárnou.\nPokud vás někdo pozve na nocleh, nikterak se nežinýrujte – to, že u nás je pohostinnost Popelkou, rozhodně neplatí o většině Asie. Spát za opravdu mírný poplatek se dá v klášterech. Čas od času je nutné dobít baterky (nejen ty duševní a fyzické, ale i do foťáku), takže nastává čas smlouvání. Nocleh pro dva za 10 dolarů – to je částka, o kterou se musíte v levných hostelech snažit jen málo.\nJídlo na tržnici a místních jídelnách\nJako příklad zůstaňme u NP Sirinat. Cca kilometr od plážových restaurací a bister je velké tržiště. Jídlo tam pořídíte o polovinu levněji jen proto, že se nejedná o turisticky atakované místo. Kus ryby, párky s namletým kdečím, fůru ovoce, vše levně a můžete si vybrat. ¨\nRozdíl v ceně piva v sámošce a v restauraci, kde vám přinesou naprosto stejného lahváče, činí běžně kolem 20 bahtů (100 bahtů je cca 60,-Kč). V lidových jídelnách se dosyta a dostatečně pálivě najíte za 50 bahtů. Takže jídlo na ulici, v lidových jídelnách, snídaně nakoupit v samoobsluhách a pojíst v klidu v parku.\nDobrou jídelnu poznáte snadno. Je u ní vždy plno, obsluha se má co otáčet. Znamená to, že místní, kteří mají každodenní zkušenost, se sem vracejí, protože jim chutná a zároveň je jídlo vždycky čerstvé. Na pultu se totiž dlouho nezdrží. Když vynecháte „restaurace“, tak se rozpočet stane zase o něco přívětivějším.\nZ hlediska zdravotní nezávadnosti je nejbezpečnější pít čaj, což je převařená voda, balenou vodu nebo lahvové pivo, které se „nepadělá“. Bohužel už i v Thajsku se vyskytly případy, kdy pouliční prodejci nabízeli „balenou“ vodu nabranou z čert ví jakého zdroje a jen PET lahev dobře utáhli, aby vypadala jako původní balení. Výrobci jsou si tohoto triku dobře vědomi a tak víčko obalují do umělé hmoty tak, že se při otevření lahve svrchní obal zničí.\nDoprava hlavně vlakem\nCesta vlakem na vzdálenost 60 km stojí stejně, jako jedno pivo. Už víte, jaký je ideální způsob dopravy po Thajsku? Tedy hned po o něco méně spolehlivém stopu? Jedno pořekadlo praví, že „halíře dělají talíře“. Přesně tak to je. Pokud jste skromní a ochotní se na cestě uskromnit, pak argument, že „na cestu nemáte peníze“ ztrácí na účinnosti.\nTopi Pigula absolvoval širokou škálu povolání: od kuchaře na horské boudě až k postu pedagogického pracovníka. Pracoval jako reportér Koktejlu, nyní je nezávislý publicista a stálým spolupracovníkem cestovatelského portálu HedvabnaStezka.cz. Tradici už mají i jeho fotografické kurzy.\neva 1.10.2013, 10:53:25\nJo, za jídlo a noclehy se dá ušetřit hodně. A ještě si musí člověk uvědomit, že kdyby byl doma, tak by za jídlo utratil taky. A často daleko víc.\nVojta Pitra 1.10.2013, 11:59:36\nVětšina užitečná, ale to obejiti brány do NP mi upřímně přijde jako pěkná sviňárna. Snaha ušetřit za kazdou cenu a zneužít kazdou možnou skvirku. Zabilo by vas, kdybyste zaplatil?\nPak nemáme mít všude pověst lidi, co různě po světe přespavaji týdny v chatách určených na jednu noc, neplatí v kempech, kde to po nich nikdo přímo nevyžaduje atd.\nPo návratu z ciziny nadšeně vypravime, jak jinde mají samoobslužne obchudky s kasickou na zaplaceni a světe div se, funguje jim to a lidi platí.\nA pak si člověk přečte tohle….\nJinymi slovy cestoval z pulky jak vyzirka. A jeste se tim chlubi. Presne jak pisete, pak se u nas vyklada jak jsou jinde lidi jini, poctivi, privetivi a ti sami, co to tak vychvaluji se ve svete chovaji jako burani. I kdyz by si mohli dovolit platit vic. Ty Thajce to musi jiste tesit kdyz otroci za mzdu za jakou by tenhle hosan ani nevylezl z postele a jeste je kdejaka ceska socka prijede obrat o co se da. Hnus.\nMarek 2.10.2013, 14:00:52\nneuvěřitelný. Za takový lidi, aby se člověk fakt styděl.Všechno zadarmo, a hlavně se nežinýrovat, pokud nás bude někdo chtít hostit( viz článek).\nHlavně ,prosím Vás, nikde neříkejte, že jste z Čech, děláte jen ostudu.\nTereza 2.10.2013, 14:50:46\nČlověk,kterej je schopen našetřit na letenku do Thajska,je zcela jistě schopen si tam královsky užít několik týdnů s veškerým pohodlím a gurmánskými a kulturními zážitky. Sockovat v Thajsku,jedné z nejlevnějších zemí na světe, je pro mě opravdu nepochopitelné. Pro autora je však očividně každý ušetřený šušeň orgasmickým zážitkem. Možná by měl daleko větší zážitek třeba z Královského paláce v Bangkoku, ale ty zdi jsou na přelezení fakt vysoký 🙂\ntomas 2.10.2013, 16:11:34\nJa se hochu zastavam a obdivuju je. Jediny co, tak ja bych vstup do parku zaplatil. Ja když byl poprvé před 18 lety pul roku v indii, tak sem taky mel rozpocet prumer 6 USD na den. Tehdy to stacilo na nejlacinejsi hotýlky, obycejny jidlo, dopravu a i dokonce na lod z Kalkaty na Andamany a zpet. To, ze Vas někdo pozve není ale vůbec známka vyzirkovstvi. Specialne v islámských zemich je to naprosto bezna věc. V Iranu sem stravil v jedny rodine, která nas potkala v autobuse několik dni, v Pakistanu tehdy autor lonely planet hned v uvodu psal: kdybych akceptoval všechny pozvani, jsem tam doted. A mistni to rozhodne nebrali, jako ze je vyjidame. Pohostinnost je proste soucast jejich kultury. Tady se kluci dostali zrejme do oblasti, kam vas lonely planet nezavede a cizinci tam nejsou tak bezni jako v jinych mistech a chovaj se k nim jinak.\nUznavam doba se zmenila. Specialne do JV asie ted muze jet uplne kazdej. Otazka je, jestli je to dobře, nebo spatne. Kdo z Vas by se vůbec odvazil spat v tam v lese pod sirakem? Teraza pise o kulinarskych specialitách, ale hosi mají pravdu, to nejautentictejsi jidlo je prave na ulici, tam kam chodej mistni, ty nechodej do restauraci a baru urcenych pro cizince. Kazdej si hraje na cestovatele a nakonec se po celym thajsku stejne pohybuje klimatizovanejma autobusama, který ho naberou před hotelem a před dalším ho zase vypustej ven. Kolik tzv cestovatelu, který nocujou na khao san, se vůbec obtezuje zajet na autobusovy nadrazi a dat prednost mistni doprave, před turistickym busem. Ale takhle mentalitu mistnich lidi nepoznate. To zazijete ve 3. tride vlaku a v lokálních autobusech.\nTo, ze někdo utrati za tri tydny v thasjku 1.200 USD, ještě neznamena, ze bude mit silnejsi zážitky, nez panove, kteří nocuji na plazi a usinaji za zvuku pralesa. Pravda, asi nebudou moci doma licit, jak se tam zpijeli denne do nemoty, asi ani nebudou mit zážitky z nocnich klubu, zato budou moci rici, ze poznali kousek thajska a thajce ze stranky, ze kterých je nepozna 99.9% tzv cestovatelu.\nJe mi jasny, ze v další diskusi budu narcen z vyzirkovstvi, kolenovrtstvi a taky z toho, ze sem si vse vyse uvedene vymyslel, jak uz byva na ceskych diskusnich forech zvykem a je mi to jedno. PO letech jedu ted v prosinci do thajska a mam z toho po pravde receno trochu strach jak to tam bude vypadat.\nHonza 18.10.2013, 20:54:44\nsouhlasím, dnes je tady každý druhý cestovatel, většinou to píšou lidé co trošku procestovali svět a dělají ze sebe Bůh ví co. Já cestuji 20 roků projel jsem 77 států světa, 16 měsíců v kuse jsem projížděl Asii defakto stopem vyjížděl jsem z Brna a vrátil se zase do Brna. a polovinu cesty jsem se nechal hostit od místních ………. oni jsou za to vděční, když vidí někoho jiného. To je našinec a super cestovatel by i upadnuvšího na ulici překročil.\nJakub 3.10.2013, 10:06:09\nNo poznam aj ja takych co v Thajsku hladia na kazdy bath. Vela ludi si dost myli pojem nizkorozpoctove cestovanie. Podla mna to teda neznamena prejst krajinu za par dolarov, na ukor pohostinnosti domacich, pripadne este aj doslova saskovat s obchadzanim hlavnych bran v NP atd. Pri nizkorozpoctovom cestovani ide podla mna o to aby si si vedel zvazit co je rozumna cena a co premrstena, za co sa oplati zaplatit a za co nie\nA druha vec ze nemam rad toto neustale handrkovanie, kto je a kto nie je pravy cestovatel. Pravy cestovatel nie je ani jeden z nas tu.Pravy cestovatel bol Marco Polo, Zikmund a Hanzelka, Holub a im podobny.\nNa cestovani je super ze nie je jedna definicia cestovania. Kazdy si zvoli na co ma a CO MU VYHOVUJE. Niekomu staci predrazeny hotel na plazi, niekomu ubytovna, niekomu stan, jeden cestuje za poznanim, druhy za oddychom, treti za sexturistikou, stvrty si ide na druhy koniec sveta zahrat golf. Jeden chce toho vidiet co najviac, druhemu staci to co vidi z hotela. Ja sa napr snazim cestovat nizkorozpoctovo, jedlo na ulici, miestna doprava, lacne hostely. Ale co sa tyka ubytovania pokial to ide, tak chcem mat vlastnu izbu, aby som si aj trochu oddychol. Takze uz prestanme vsetci s tym kto je a kto nie je cestovatel.\nJedi 6.10.2013, 1:21:47\nNevadi mi co robia a ako cestuju tito ludia. Len dufam zé vsade a kazdemu nezabudli povedat- ze su from czech republic …. Rofl..\nRadim 6.10.2013, 21:49:23\nTaky se snazim cestovat nizkorozpoctove, ale odtud potud. To mi prijde prehanne a zbytecne a jak uz bylo mnohokrat receno, dela nam to ostudu.\nNektere ceny v Thajsku mi prijdou premrstene (napr. vecen se zvedajici vstup do tzv. Tygriho chramu, coz je mozna extremni priklad, ale najdou se i jine), ale obecne je Thajsko (snad porad jeste, uz jsem tam 3 roky nebyl) pomerne lacine resp. muze byt, kdyz nekdo chce.\nAle nic proti luxusu, kdyz jej nekdo vyhledava, je prijemny, kdyz na to clovek ma, tim chci jen podtrhnout nazor Jakuba o tom, kdo je ci neni pravy cestovatel. Cestovat se ma pro radost a radost dela kazdemu neco jineho…\nKarakoram 15.10.2013, 19:11:36\nTak s takovejma co nám dělají takovouhle reklamu po celém glóbu jsem se potkal už dávno, od L.A. až po Manilu. Chluběj se tím kolik zemí „procestovali“ a za jak málo. Spát po škarpách, nebo se nechat kousat písečnejma blechama na plážích jim nevadí, hlavně že je to zadára. Na Filipínách kde stojí krabička cigaret 18 peso(9Kč) si v kiosku kupovali kusovky a chroustali sardinky protože jídlo v hrncárně stálo 30 peso (15Kč).A jak smrděli, v moři sice voda je ale slaná a v té se dá osvěžit ale po uschnutí je člověk celej uleptanej a na praní prádla je nevhodná. Všichni mají t-shirt ze sekáče z Evropy který jsou z relativně hrubé látky místo aby si koupili lehkou batiku či panamu na místě ale to by utratili 10 doláčů a taky nepochopím jak se dá spát ve spacáku na pláži v 30°a 90% vlkosti, to je mi teda kec.\nPotom přijedou domů s dalším nasomrovaným zářezem na pažbě a balej na to holky jak procestovali Asii nebo kde všude byly. Nedělali celou dobu nic, než se dřeli s baťohem a hledali kde se dá co nejvíc ušetřit a stejně ať byly kde byly nebyly tam déle něž měsíc, protože na delší dobu neměli prachy, tak to mě teda byl zážitek.\nCestovatel 16.10.2013, 15:31:53\nPresne tak! Somrak, kterej se musí drit s batohem a nemá na to si zaplatit nosice, nemá v asii co delat. Ubožaci, který nemaj na to spat v petihvezdickovym hotelu a delaj tak ostudu nam Cechum, by měli radsi zustat doma. Hovada, který smlouvaj a nerespektujou premrsteny ceny, at radsi sedej doma. Proste ten, kdo na to nemá, at nikam nejede. Koukejte třeba na rusaky, který maj na vsechno, panecku, ty delaj super reklamu svy zemi…ty maj prece vsude radi! Pochopte uz vsichni, ze do asie se jezdi nikoli za poznanim, ale uzivat si. Holky, chlast, vecirky, foolmoonparty, pak zajit do mekace na poradnyho hambace a hranolky, protože ty mistni palivy sajrajty se stejne jist nedaj. No a pak delat doma chytryho, jak sme celej ten svet procestovali a na vsechno vyzrali. Holub s livingstonem byli zabari. S uctou Vas moderni cesky cestovatel, který na to ma!!!!!!!!!!!\nKatka 17.10.2013, 8:57:08\nProsím vás pochopte, že každý cestuje jinak. Někdo touží po dobrodružné noci na pláží či v pralese, jiný si raději připlatí za hostel. Někdo raději připlatí za jídlo v klidu v restauraci, jiný chce při jídle pozorovat ruch tržiště. Někdo má fobii z uzavřených dopravních prostředků, a tak raději využije služeb turistických autobusů, jiný se pro setkání s místními bude s nadšením tísnit v tom nejlevnějším autobuse… Ono to totiž není jen motivováno penězi, ale také zážitkem, který si chci z dané země odvést.\nSamozřejmě není dobré jít do extrémů a vyžírat místní…\nZdara 17.11.2013, 16:52:40\nKazdy z nas nema tolik penez jako treba ty ale myslim si ze by se mel kazdy nejakym zpusobem i penezne prizpusobit na cestovani,treba i do Thajska.Jsem toho nazoru,kdyz oni se k tobe chovaji vstricne,tak bys jim to mel nejakym zpusobem oplatit.Ale zneuzivat jejich dobroty je jak vidim u nas asi normalka.Ja tam letim uz po ctvrte a mam tam porad stejne pratele,ktery se na me tesi a ja na ne,Podotykam,nejsem zadny bohac a rochcapovat se nemuzu ale spolu si to tam 2 mesice uzijem.Jde jen respektovani a slusnost mezi nami\nmashin 16.10.2013, 15:35:56\nRadime, Marku, Terezo… můžete prosím upřesnit, jakou ostudu dělá člověk, který spí v džungli či na pláži pod širákem a koupí si jídlo na ulici? Pro mě jsou tito cestovatelé vzorem, protože toto je způsob cestování, který je bohatý na zážitky. A o zážitky jde při cestování především, nebo to máte jinak? V posteli spím celý rok doma, klimatizovanou městskou dopravou jezdím denně do práce – o tyto zážitky přeci při cestování nestojím, chci zažít něco jiného! Obejít vstup uznávám, může být diskutabilní, nicméně zkuste být trochu shovívaví. Jsou lidé prahnoucí po poznání, počítající každou korunu – např. studenti. Při vstupu do parku nepřelezli žádnou zábranu, jen šli jinudy, škoda nikomu nevznikla. Až za pár let budou mít peněz více nazbyt, příště zaplatí. Kdo nám skutečně v JV Asii dělá ostudu, jsou tací, kteří si tam hrají na boháče a dávají to místním okázale najevo zcela nevhodným chováním. Příkladů jste určitě zažili mnoho, není třeba rozepisovat.\nHonza 18.10.2013, 21:01:24\npřesně …… chodit v triku s krokodýlem a smát se Thajcům, že nerozumí umí také češi, sám jsem to zažil. ale i takový člověk je cestovatel ……… :-(((\nLucie 16.10.2013, 18:25:20\nS levným cestováním se dá souhlasit za předpokladu, že se člověk nechová k místním jako vyžírka, čili například se nenechám hostit v chudých rodinách aniž bych sám pokystl protihodnotu, nesnažím se obcházet všemožně platbu vstupů do muzeí, NP atd. Člověk necestuje jen aby obohatil sebe, ale také aby něco donesl zemi kterou navštíví a často to bývá příspěvek místním průvodcům, hotelům, muzeím atd. člověk který danou zemi projede hlavně aby tam nic místním nic nenechal není úplně ten správný cestovatel.\nTereza 17.10.2013, 13:17:34\nMusím souhlasit, že jídlo na ulici je fakt super a opravdu za minimální ceny. V Thajsku jsme byli dvakrát a pokaždé se nám stalo, že jsme někde našli tržiště nebo jídelnu, kde jsme jedli s místními za babku. Když jsme s sebou měli roka půl starého syna, několikrát se nám stalo, že dostal ovoce nebo nějakou místní dobrotu na ulici zadarmo, jen proto, že jsem třeba byli zvědaví, co prodávají, zastavili jsme u stánku a prohodili pár slov. Co se týče cest vlakem, jsou pohodlné,levné a bezpečné. Bohužel míváme smůlu na zpoždění a tak se nám stalo, že jsme na vlak čekali i 4 hodiny. Co fakt obdivuji pánové, je spaní venku. Manžel by do toho asi i šel, ale je fakt, že pro mě je to není zrovna příjemná představa a taky jsme už trochu zpohodlnělí 🙂\nCo se týče cestování za pár babek – proč ne? V článku jsem si nevšimla, že by jste někde žebrali nebo někoho okrádali.\nMarek 17.10.2013, 22:17:19\nTen tzv. národní park jsem viděl, aspoň tu část u letiště. Tuctová pláž, bordel, za to chtějí poplatek? A když chtějí žít jak bezdomovci, je to jejich volba.\nVašek 23.10.2013, 11:02:35\nTo je neuvěřitelné kolik mindráků se najde na každém českém fóru 🙂 Já osobně toto low budget cestování obdivuji. Rozhodně tito cestovatelé poznají místní kulturu mnohem lépe, když jedí s místními jejich lokální jídlo a pokud je někdo pozve domů, tak jim za to něco dají a vidí život zevnitř. Několikanásobně přínosnější cestování než si válet šunky v předražených hotelích, které ani nepatří thajcům ale západním vlastníkům. Ale co vždyť remcání v hospodách u piva nebo na diskuzních fórech je naším národním sportem že :-)K příspěvku o Rusácích, za poslední dva roky se do Thajska nahrnula spousta lůzy z ruska, která naopak nic nekupuje, je arogantní a místním už také ten úsměv v řadě případů z tváře vymizel. Ptal jsem Thajců a rusáky nemají rádi. Zlatí angláni a němci 😉\nVašek 23.10.2013, 11:13:43\nVašek 23.10.2013, 11:39:54\nVašek 23.10.2013, 12:04:02\nMartin 28.10.2013, 7:52:59\nZ extrému do extrému. Jedni se jedou s hromadou peněz zpít do němoty a navštívit místní bary, ukázat, kdo „na to má“, druzí mají málo a tak se snaží vytěžit maximum.\nJá jsem začínal cestovat s málem, kdy jsem víc neměl. Dnes mám, šetřit nemusím, ale ten batoh tahám stále. Spíš doufám, že vydržím dlouho, neboť se ozývají záda. Začínáme takto cestovat i s dětma – tedy pozvolna – jet do Turecka autem, stanovat a kombinovat památky a koupání v moři je daleko dobrodružnější, než někam letět letadlem a vyplesknout se u moře – tedy pro nás.\nV podstatě nám ani nikdo nevěří, každý si myslí, že se do Turecka dá jenom letět … ale to není náš problém.\nPro nás je daleko lepší, když jsme s místními a poznáme trochu jejich život. Doba, kdy jsem spal v Íránu v Bámu pod palmama nebo v Yazdu na nádraží pod ochranou vojáků je pryč, nicméně – hlavně v Asii – jsou levné hostely. Tam se setkáme s různými lidmi a prostě pohoda. Jsou čisté, tak proč ne….\nJedno je zajímavé – tady je diskuse o tom, co komu na tom druhém vadí. Nedávno jsme byli podruhé v Indii – pozvali nás na svatbu, na které bylo více než 8000 lidí – jedna z největších indických svateb – zase s batohem (oblečení jsme samozřejmě měli svatební), pak jsme absolvovali několik obchodních jednání – s batohem – nikomu to nepřišlo divné. Jednali jsme s bohatými – někteří se sice divili, proč chceme jíst v indické jídelně, ale nikdo s tím neměl problém. Sice si myslí, že bychom měli stejně jako oni ukázat, že na to máme, ale neměli s tím problém. Pravdou je, že nás někdy „chránili před nižší kastou“, ale neměli s tím větší problém.\nKaždý je jiný a oni to tam respektují.\nChovejte se na cestách slušně a respektujte názory jiných.\nJano 1.11.2013, 21:29:33\nMne to tiez nepride nijak opovrzeniahodny sposob cestovania.V Thajsku je bezne vyberat vstupne za vzhliadnutie prirodnych zaujimavosti aj ked vacsina okolitych krajin take nieco nepraktizuje.Preco platit ludom za to co vytvorila priroda?\nStravovat sa lacno na trhu je najlepsi sposob ako podporit chudobnych obycajnych ludi a nie obchodne retazce alebo majitelov drahych restauracii a to iste plati aj o hoteloch.Zbohatlici co tam rozhadzuju bahty lopatou akurat zapricinuju rast cien a vieme tiez,ze kde su prachy tam prekvita vplyv modernej civilizacie takze ekologia ide stranou.Akurat osobne pred vlakom preferujem bicykel,tak sa naklady este znizia a zvysi sa miera dobrodruzstva aj sa zlepsia fyzicke dispozicie 🙂\nLibor 1.11.2013, 22:55:19\nTaky nerad platím vyšší vstupné do NP, ale chápu to. Neplatíš za podívání se na to, co vytvořila příroda, ale např. za údržbu cest a ochranu přírody před jinými lidmi, třeba nelegálními těžaři dřeva a pytláky. V Thajsku jsou poplatky celkem malé oproti mnoha jiným zemím jako Nepál, Srí Lanka, Kanada, USA a mnoho jihoamerických zemí (okolí Thajska neznám, ale jejich NP asi za moc nestojí). V Evropě jsou vysoké daně a ještě se žije na dluh, takže ty náklady snadno vlády uhradí.\nShoshana 2.11.2013, 7:11:44\nco takhle na jižní moravě ve vinném sklepě, když vám nabídne někdo sklenku vína? Dáte si vyžírky co? Jinak pánové super počin, my cestujeme naprosto stejně. S omezeným rozpočtem a považujeme za čest, když nám někdo nabídne své pohostinství.\ntomáš 4.11.2013, 15:36:19\nNo to bych chtěl vidět, kolik těchto lidí- vyžírek, který zneužívají pohostinnosti místních lidí- si v Čechách pozvalo domů a hostilo baťůžkáře z jiných zemí. To asi ne co, ale v cizině se nijak neostýchejte, hlavně, abyste tam byli za pár peněz.\nplácáš nesmysly. Co mas procestovanyho? Kdyby si byl nekdy v zemich jako Iran, Pakistan, Syrie kde je pozvani k nekomu domu naprosto bezna zalezitost, tak zjistis, ze te jako vyzirku vůbec neberou. U nich je totiž pohostinnost vuci cizincum nedilna soucast jejich kutury uz veky. Chapu, ze ze zorného pohledu cechacka, kterej vidi z Thajska khao san, kopipi a chiang mai, je to stezi pochopitelny, ale pobyt v rodine na par dni ti priblizi zvyky, mentalitu a obycejny život „domorodcu“ tisickrat vic, nez mesic po hotelich.\nA vůbec, pozvani nekam je vždycky zalezitost dvou stran. Kdyby te pozvat nechteli, tak te proste nepozvou. Tak proc stále mluvite o zneuzivani pohostinnosti.\ntomáš 5.11.2013, 14:49:40\nno právě, že mám procestováno hodně a proto taky vím, jak se mnoho českých baťůžkářů v cizině chová. Jeden příklad za všechny- jeli jsme ve vlaku v Indii- vedle si sedli takový ty špinavý dredaři z Čech- tak jsme se k nim ani nehlásili – hned tam ulovili jednu Indku, největší kamarádi s ní… a když šla na záchod, tak se hned česky domlouvali, jak by to jen udělali, aby je pozvala domů a oni se mohli zadarmo někde vyspat…podobný situace jsem zažil x -krát. Přesně tohle nesnáším. Jak říká můj kámoš, co bydlí na Islandu ( také po několika zkušenostech)- “ když vidím stopaře, co má rejoyce kalhoty, zásadně nezastavuju“, sorry ale je to tak.\nLibor 5.11.2013, 17:21:57\nTa poznámka o kalhotách je dobrá. Tyto jakoby záplatované kalhoty se čtverečkovým vzorem (které asi myslíš) jsem neviděl na nikom jiném než na Češích. Já bych to na sebe nevzal.\nJinak souhlasím s oběma stranami. Někde by odmítnutí pozvání bylo považováno za urážku a rozhodně by ochudilo cestovatele o poznání místních. I ve vyspělých zemích (spíše v těch méně zalidněných) někdy rádi stopaře pozvou na přespání domů. Nakonec o tom je i couchsurfing. Pokud ale lidi cestují s úmyslem takto přespávat neustále a snaží se někam vecpat, jde spíš o zneužívání, pokud třeba v rámci couchsurfingu nenabízí přespání u sebe. Asi je to ale lepší než jen ležet u TV nebo chlastat po večerech v hospodě.\nPredpokladam, ze u indky stejne nepochodili…za pul roku se mi v indii nestalo, ze by me někdo nekam, byt náznakem, chtěl pozvat. Spis naopak.\nA tak jasne jsou lidi, který dokážou zneuzit uplne vsechno. Ja teda tu debatu chapu spis jako reakci na puvodni clanek, kde je veta: Pokud vás někdo pozve na nocleh, nikterak se nežinýrujte – to, že u nás je pohostinnost Popelkou, rozhodně neplatí o většině Asie. A tak to proste je. Tady se snesla nesmyslna kritika s tim, ze ten kdo se necha nekym na něco pozvat, je automaticky branej jako vyzirka.\nk.m 10.11.2013, 19:01:10\nco máš proti rejoice ?\njediná firma která dokáže na objednávku ušít oudoorové kalhoty v prodl. velikosti za slušnou cenu(ne nemyslím ty „záplatované“..)\nDan 22.1.2014, 0:04:05\nVsechno ma sve meze a zrejme kazdy je ma nastavene jinak… Nicmene spat v JV Asii pod sirakem mne prijde zoufaly. Jsme studenti a take se snazime na cestach zbytecne neutracet, avsak prumerna cena naseho ubytovani v Thajsku byla vzdy kolem 60 korun za os./noc. Ve svem okoli mam nekolik pratel, ktere takto pri spani pod sirakem okradli, nemluve o desti a o zazemi, kde si clovek muze nechat veci… No nevim, ale porad je mi sympatictejsi dobrodruh s batohem nez snob, ktery svou marnotratnosti akorat kazi mistni lidi\nDavid 16.11.2014, 23:00:00\nChudaci kluci, po takovych komentarich bych uz asi dalsi clanek nepsal. Ale diky bohu ze to, ze ho napsali – me se libil.\nripper6 8.3.2015, 22:36:03\nMoc hezky, proc ne. Taky to tak delame. Zas je to jinej zazitek, prespat pod sirakem nekde v jinej prirode a slyset ty nocni ruchy. Nez hledat resort, ubytko vecne. Moc tomu fandim. Skoda ze tu nemaj kontakt, klidne bych jim osobne i napsal 🙂\nMartin84 30.11.2015, 9:38:31\nMoje řeč, takhle jsem cestoval všude v Evropě, rozpočet pár eur na den. Co mi ale neštimuje, není problém s hmyzem při spaní pod širákem v Thajsku? Na Kubě jsem to zkoušel dvakrát a dvakrát jsem se nevyspal kvůli malým, ale zato extrémě štípavým mravencům, byli všude. Taktéž tam byl problém najít pozemek neohraničený ostnatým drátem.\nDana 18.4.2016, 14:36:57\nPRODÁM Thajský průvodce Lonely Planet v češtině 2015. Nejaktuálnější vydání a překlad do češtiny rok 2015. Přehledný popis a nezbytný průvodce na cestu do Thajského ráje i s Bangkokem. 800 stran, výtisk obsahuje i mapy.Použitý s trochu ohnutými rohy, ale jinak zcela funkční.Původní cena 899Kč Nyní jen 450Kč. Byl mi hodně k užitku, tak ať slouží zas někomu jinému.Odběr Praha 9. Kdo má zájem pište.\nDaniel 13.12.2016, 20:13:51\nJestli je ten pruvodce jeste aktualne k prodeji tak bych mel zajem.\nvojta 7.1.2017, 11:12:55\nja tede pocitam vsude na svete na den tak 100dolaru na bydleni a 50 dolaru na jidlo a pivo


ROTH audio OLi 20 ***mimořádně nízká cena / super kvalita*** - Horizon Trading Prague sro\nDomů / Elektronika / Reprosoustavy / ROTH audio OLi 20 ***mimořádně nízká cena / super kvalita***\nROTH audio OLi 20 ***mimořádně nízká cena / super kvalita***\nZnačka: Roth audio\nZnačka Roth audio\nBarevné provedení: javor - maple\nSkladem - ihned k odběru | 181/MAP\nBarevné provedení: černý jasan - black\nSkladem - ihned k odběru | 181/CER\nReprosoustavy OLi jsou vyrobeny z tuhé MDF desky, která díky svému zaoblenému tvaru eliminuje rušivé odrazy na minimum. Jsou zde použity 25mm polymérové výškové reproduktory s velice krátkou dobou odezvy. Basové reproduktory jsou osazeny masivními hliníkovými fázovými kužely, které zlepšují rozptyl vyzařování zvuku a optimálně chladí cívku. Stabilní membrány jsou z jemně tkané laminátové textílie, která se vyznačuje vysokou tuhostí a nízkou hmotností.\n88 dB / W/m\nPOLYMER SOFT DOME\nTKANÉ SKELNÉ VLÁKNO\n315mm x 185mm x 210mm\nRoth AV Ltd. - anglické reprosoustavy\nNa celém světě se vyrábí velké množství reprosoustav. Mnoho výrobců se orientuje na tradiční konstrukční koncepci, někteří z nich usilují také o lepší využití akustických principů nebo o vytvoření kvalitního zvuku v rámci daného rozpočtu. Přístup firmy Roth audio je trošku odlišný. Tato anglická firma se sídlem nedaleko Londýna je od svého založení r.2007 úzce orientována na špičkové, velmi kvalitní zpracování za dostupné ceny všem audiofilům a příznivcům kvalitní zvukové reprodukce.\nNaše společnost spolupracuje s inženýry, projektanty a specialisty na akustiku v různých částech světa např.: Londýn, Montreal, Tchaj-wan, Zurich. Naším společným a jediným cílem je vysoká kvalita za příznivou cenu. Velkou touhou je poskytnout a vyprodukovat nejlepší audioprodukty s High-end zvukovým podáním.\nDíky prvotřídnímu výkonu, designu a unikátním technologiím DALtech si reprosoustavy získaly četná uznání a ocenění po celém světě.\nRůst a úspěch firmy Rothaudio je podložen značnými investicemi do vlastní konstrukce a výroby měničů až po finální produkty. Za vývojem reprosoustav, které se pyšní řadou ocenění a provozních kvalit, stojí zakladatel firmy James A.Roth.


Nabidka nemovitosti koupene v drazbe | Poradte.cz\nNabidka nemovitosti koupene v drazbe\nOd: tvaculka* Datum: 22.06.12 05:54 odpovědí: 1 změna: 22.06.12 06:53\nchtěl bych se prosím Vás informovat na následující stav. Plánujeme koupit nemovitost, která má v katastru nemovitostí momentálně čistý zápis, t.j. bez zástavního práva, bez exekuce, bez plomby, řízení, atd... Ale stávající majitel nemovitost koupil v dražbě, protože bývalí majitelé se dostali do exekuce. Tvrdí nám, že všechny dluhy jsou splaceny a nemovitost, kterou nabízí je prý čistá.\nJe evidence v katastru nemovitostí 100% jistotou, že je tomu tak? Nehrozili by nám v budoucnu nějaké exekuční návštěvy z titulu toho, že v historii byl dům v exekuci?\nExistuje nějaký jiný rejstřík, seznam, kde je možné ověřit, jestli je opravdu dům "čistý"? Chceme se vyhnout případným problémům, které by mohly z tohoto vyplývat.\nDá se tento stav ošetřit právní cestou u prodeje nemovitosti v kupní smlouvě?\nDatum: 22.06.12 06:53\nOsobně řeším stav domu, který je v exekuci. Je však v dědickém majetku, dědici se nepřihlásili a notář dům prodá s tím, že na dům se však vztahuje exekuce. Když jsem se notáře ptal s tím "dům prodáte, exekuci z toho splatíte a na dlům už exekuce nebude" mi řekl, že to takhle nefunguje.\nZašel bych na katastr a tam jim situaci vysvětlil, pořádně se zeptal, eventuelně se projistotu poradil s právníkem, popř. i v nějaká realitní agentuře (kde bych však neuváděl o jakou konkrétní nemovistost jde).


Strážníci v Žatci sbírali odhozené injekční jehly - Žatecký a lounský deník\nStrážníci v Žatci sbírali odhozené injekční jehly\nŽatec - Jehly mohou znamenat vážné nebezpečí především pro malé děti, které si riziko ještě neuvědomují a zvedají ze země různé předměty.\nOdhozené injekční jehly sbírali strážníci v posledních dnech na několika místech Žatce. Konkrétně to bylo v ulicích Husova, Javorová a U Odborů. K jehlám je přivolali kolemjdoucí lidé. Strážníci vždy jehlu sebrali a vložili ji do speciálního kontejneru pro likvidaci. Zároveň prohlédli i okolí a zkontrolovali, zda se tam injekčních stříkaček nenachází víc.\nInjekční jehly mohou znamenat vážné nebezpečí hlavně pro malé děti, které při hře sbírají ze země různé předměty. Pokud by šlo o jehlu odhozenou narkomanem a ten byl nakažen žloutenkou nebo jinou nemocí, další člověk při píchnutí jehlou může být také infikován. (mpž)


Aktuální nabídka dražby různých nemovitostí Ledenice denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si dražby různých nemovitostí Ledenice než Vás někdo předběhne.\nKategorie dražby různých nemovitostí Ledenice se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele dražby různých nemovitostí Ledenice neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je dražby různých nemovitostí Ledenice právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné dražby různých nemovitostí Ledenice\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii dražby různých nemovitostí Ledenice, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující různé nemovitosti Ledenice, a to různé nemovitosti na prodej Ledenice, pronájem různé nemovitosti Ledenice, dražby různých nemovitostí Ledenice.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii různé nemovitosti k dražbě Ledenice nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích různé nemovitosti Ledenice, různé nemovitosti na prodej Ledenice, pronájem různé nemovitosti Ledenice, dražby různých nemovitostí Ledenice.\ngaráže k dražbě Ledenice\nzámky k dražbě Ledenice\ngarážová stání k dražbě Ledenice\nparkovací stání k dražbě Ledenice\nmobilheimy k dražbě Ledenice\npůdní prostory k dražbě Ledenice\nVinný sklep k dražbě Ledenice\nAčkoliv se nacházíte a hledáte svoji nemovitost v dražby různých nemovitostí Ledenice, je možné že bez omezení druhu prodeje (prodej, pronájem, dražba) toho naleznete daleko více. Pokud nejste rozhodnuti pro různé nemovitosti Ledenice, zkuste si rozšířit hledání vhodné nové nemovitosti právě zde :\nNehledáte dražby různých nemovitostí Ledenice ?\nPokud jste v této kategorii dražby různých nemovitostí Ledenice omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí dražby různých nemovitostí Ledenice\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii dražby různých nemovitostí Ledenice, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr dražby různých nemovitostí Ledenice. Určitě lépe naleznete dražby různých nemovitostí Ledenice, který hledáte.


Popis výrobkuTo by se Vám také mohlo líbitTyto výrobky byly také koupenyČíslo výrobku: A15738400000004\nKaždý je zná, každý je miluje - plyšová zvířata Steiff s knoflíkem v uchu. Firma Steiff vyrábí dětské výrobky již přes 130 let. Nejslavnější jsou dozajista velmi kvalitní plyšové hračky a medvídci, kteří mají také knoflík v uchu. Aktuální sortiment od Steiff zahrnuje plyšová zvířata různých druhů, hračky pro miminka, velmi kvalitní dětskou módu a doplňky. Výrobky Steiff se vyznačují velmi kvalitním zpracováním a doprovází spoustu lidí mnohem déle než jen dětstvím. Pro mnohé sběratele je měnící se tematika velkou vášní.více od SteiffSTEIFF Girls Šaty bíléVelikost:


Ministerstvo financí: Tvorbu cen vody pravidelně kontrolujeme - Naše voda\n14.8.2012 14.55, Rubrika: Voda a naše peněženka, Vodovody a kanalizace, Statistiky a kauzy\nMinisterstvo financí: Tvorbu cen vody pravidelně kontrolujeme\nRegulace cen vody, kontroly ministerstva financí nebo možnost zřídit nového regulátora v oboru vodárenství byla mimo jiné tématem rozhovoru serveru vodárenství.cz s náměstkem ministra financí Tomášem Zídkem.\nVodárenství v ČR je typické tím, že zde existuje značné množství prodávajících (poskytovatelů služeb) různých vlastnických forem a s různým organizačním uspořádáním na řadě lokálních trhů. Věcné usměrňování cen spočívá ve stanovení závazných pravidel pro kalkulaci a sjednávání cen, na jejichž základě si prodávající sami ceny vykalkulují a sjednávají s kupujícími. Tato tržně konformní regulace vychází ze stanoveného seznamu možných uznatelných nákladových položek a předepsaného způsobu výpočtu přiměřeného zisku, tj. na základě objemu investovaného kapitálu. Tento způsob regulace současně nebrání ve vyjednávání o cenách obcemi, které mají ke spotřebiteli nejblíže a prakticky jej zastupují, což považuji za důležitý prvek naší regulace. Sjednávání ceny je neopominutelným znakem tržní ekonomiky. Navíc povinností každého prodávajícího je zveřejnit úplné informace o celkovém vyúčtování všech položek výpočtu ceny podle cenových předpisů, tedy podle kalkulace ceny prokazující dodržení regulace cen, a to ve stanovené struktuře. Tento prvek veřejné kontroly je velmi významný. Opakuji, že základním principem je universálnost, že pravidla věcného usměrňování prostě platí nejen pro velké vodohospodářské společnosti, ale i pro malé obce.\nU oprávněného nákladu je třeba prokázat nezbytnost jeho vynaložení, příčinnou souvislost s reprodukcí regulovaného zboží, dlouhodobost a obvyklost vynakládání a v neposlední řadě i přiměřenost výše ve srovnání s jinými obdobnými ekonomickými subjekty. Ne každý skutečně vynaložený náklad je ekonomicky oprávněným nákladem podle pravidel cenové regulace a ne každá výše nákladu, i když nákladu věcněoprávněného, je ekonomicky oprávněná. Čili na konkrétní dotaz odpovídám: za ekonomicky oprávněný náklad by se určitě nepovažovaly odpisy např. vozu Bugatti Veyron generálního ředitele, ale ředitel středně velké vodárenské společnosti může pro služební účely používat např. Octavii.\nAno, od příštího roku skutečně vstoupí v účinnost nové regulační pravidlo zaměřené na způsob výpočtu přiměřeného zisku zajišťujícího přiměřenou návratnost použitého kapitálu. Jsou nastavena zásadní pravidla v souladu s doporučovanou evropskou praxí, tedy odvození přiměřeného zisku z velikosti objemu investovaného kapitálu. Přitom samozřejmě platí, že do objemu kapitálu jsou zahrnována jen aktiva skutečně nezbytná a skutečně využívaná pro dodání regulovaných služeb, tedy dodávku a odvádění vody. Školicí a rekreační zařízení sem skutečně nepatří. Tato metodika pro stanovení přiměřeného zisku z použitého kapitálu, a považuji to za její významný prvek, je aplikovatelná bez ohledu na provozovatelský model, nezáleží tedy na tom, jestli si obec provozuje vodárenskou síť sama, nebo ji provozuje smluvní provozní společnost. Jsem přesvědčen, že není možné nastavovat jiné podmínky v regulaci cen pro různé provozovatelské modely, tímto bychom pouze motivovali regulované subjekty, aby usilovaly o změny provozovatelského modelu v ten aktuálně nejvýhodnější. Toto by byl nepřípustný stav, byť odpovídající přístupu, kterého jsme často svědky.\nProvádění cenových kontrol vody dodané a odvedené je zajištěno prostřednictvím osmi finančních ředitelství v regionech. Na každém finančním ředitelství je oddělení cenové kontroly o 5–8 pracovnících, které provádí nejnáročnější cenové kontroly, mezi nimiž cenová kontrola vody dodané a odvedené představuje podstatnou část. Cenovou kontrolu vody dodané a odvedené mají pravomoc provádět také krajské úřady a obce, ale ty této pravomoci zatím v podstatě nevyužívají. Cenové kontroly vody dodané a odvedené jsou zahajovány trojím způsobem, a to jednak na základě plánu cenové kontroly, který je sestavován MF pro jednotlivé roky, dále na základě vlastní iniciativy finančních ředitelství, a konečně na základě stížností. Co se týče stížností, uvedu příklad. V roce 2011 bylo prošetřováno finančnímiředitelstvími celkem 23 stížností, z toho bylo však 17 neoprávněných.\nJak detailní kontroly cen vody jsou?\nCenové kontroly jsou velmi detailní. Byly orientovány zejména na posouzení, zda do ceny jsou zahrnovány pouze oprávněné náklady a přiměřený zisk. Pokud jde o oprávněné náklady, ověřuje se jejich soulad s ustanoveními v cenovém předpisu tak, jak jsem uvedl dříve. Při posouzení výše nákladů se vychází z dokladů vedených kontrolovanou osobou podle zvláštních právních předpisů, např. z účetní evidence kontrolované osoby, z její operativně-technické evidence, případně z dalších vyžádaných informací od kontrolované osoby, ale i odběratelů a spotřebitelů. Výjimkou není ani spolupráce s daňovou správou. Čili zjednodušeně řečeno, kontrola si vyžádá sestavenou cenovou kalkulaci pro příslušný rok a ověřuje správnost a odůvodněnost naplnění jednotlivých kalkulačních položek s údaji podle účetní evidence. Přitom provádí benchmarking nákladů a způsobu zajištění procesů a činností se srovnatelnými subjekty. Ověřují se také údaje podle strategických rozhodnutí obchodních společností o investicích, plánech obnovy a rozvoje, rozdělení zisku atd. Je to vysoce profesně náročná činnost vyžadující si nemalý čas.\nV případech, kdy lze vyčíslit výši nepřiměřeného majetkového prospěchu, čili bezdůvodné obohacení, lze uložit pokutu ve výši jedno až pětinásobku tohoto prospěchu zjištěného za kontrolované období, nejvýše za dobu posledních 3 let, nebo do 1 000 000 Kč, je-li vyčíslená výše nepřiměřeného majetkového prospěchu nižší než 1 000 000 Kč. V případech, kdy výši nepřiměřeného majetkového prospěchu zjistit nelze, lze za porušení cenových předpisů při sjednávání cen vody dodané a odvedené uložit pokutu do 10 000 000 Kč.\nZde je třeba vidět problém ve dvou rovinách. Tou první je mediálně rozehraná představa nutnosti nového regulačního úřadu, abychom v budoucím programovém období získali evropské dotace. V červenci se uskutečnilo jednání u tzv. kulatého stolu, kde ze strany zástupců EK bylo jednoznačně deklarováno, že otázka budoucích dotací není svázána se zřízením nového regulačního úřadu a že EK nevyžaduje nezbytně vytváření nového orgánu. K tomu musím podotknout, že v období úsporných rozpočtových opatření není prostor pro rozšiřování státní správy, a to ani formou rozšiřování kompetencí stávajících regulačních orgánů.V případě mediálně často zmiňovaného ERÚ je třeba si připomenout, že tento orgán měl při vzniku před deseti lety rozpočet 96 mil. Kč, a dnes je to 198 mil. Kč. Některými poradenskými firmami preferovaný model britského regulačního úřadu spotřebuje ročně v přepočtu 500 mil. Kč plus odborné expertní služby při regulaci zhruba 30 firem. Jaké by byly požadavky na dohled nad zmiňovanými několika tisíci vodárenských subjektů, to si asi každý dokáže představit. Dnes konstatujeme a jsme naprosto přesvědčeni, že ministerstvem financí uplatňovaná cenová regulace je dostatečná a vhodně přizpůsobena na naše specifické podmínky. Musíme si uvědomit, že komplexní regulace tohoto odvětví je postavena nejen na cenové regulaci a její kontrole prováděné (záměrně) z úrovně nezávislého průřezového rezortu, ale že technologickým pilířem vodárenství je především odvětvové ministerstvo zemědělství. Druhou úrovní problému je upozornění na potřebu vyššího stupně koordinace zúčastněných resortů,zastřešení základních postupů, zdůraznění nástrojů ke zvyšování kvality dodávek a efektivnosti fungování infrastrukturních sítí, zvyšování odbornosti zástupcůměst a obcí ve vodárenských společnostech apod. To je společný úkol pro kooperující ministerstva, aby společně hledala instrumentárium nástrojů, jak tyto oblasti zlepšovat. Závěrem je třeba zdůraznit, že regulace musí být stabilní, předvídatelná a uplatnitelná napříč trhem, přičemž by měla být uplatněna v maximálně limitovaném rozsahu. Sebelepší regulace nedokáže plně nahradit tržní realitu. Žádný systém regulace či zásahy regulátora nemohou v plném rozsahu nahradit fungující tržní prostředí, a nedokážou to ani ceny vypočtené normativy v excelovské tabulce. Stěžejním úkolem regulátora by mělo být vytvořit a uplatňovat nákladově efektivní regulaci, která odůvodňuje svoji vlastní existenci tím, že přináší benefity chráněným subjektům – spotřebitelům.


Fender 70th Anniversary Esquire MN WBL jen za 54890 Kč - Kytary Bazar.cz\nVýjimečné zboží, Fender 70th Anniversary Esquire MN WBL od populárního výrobce Fender - tento produkt posíláme extra výhodně za 54890 Kč. Nabídku e-shopu pro vás připravuje tým odborníků. Populární nabídka se vrátila, balné a poštovné nehradíte už u objednávek nad 3000 Kč. Ať vám ušetřené korunky udělají hodně radosti.\nHit z katalogu: Fender 70th Anniversary Esquire MN WBL od společnosti Fender - tento artikl čeká na vás po slevě za 54890. Vybírat zboží v akci můžete z pohodlí vašeho domova. Naplníte-li košík zbožím nad tři tisíce, okamžitě máte ZADARMO dopravu až k vám. Přejeme vám příjemné nakupování..