HIIDLASTE KOOSTÖÖKOGU: Eesti sült Euroopasse!\nAllikas: Reet Kokovkin, Hiidlaste Koostöökogu\n21. veebruar 2017. a\nMis meid eristab lätlastest? Ei, mitte see, mida teie arvate! Hoopis lätlastel on praeguseks juba pea kümme kohalikku toidutoodet tähistatud Euroopa Liidu garanteeritud toote (GTT) tähisega, rääkimata kolmest tähistatud alkoholist ja 16 tähistusest Leedus. Meil ei ole aga ühtegi toitu veel tähistusega kaitstud, vaid Moe viin on jõudnud märgi taotluse menetluseni.\nSiiski hakkab tunneli lõpust paistma valgust. Hiiumaal on LEADER toetusel algatatud kuulsa hiiu viiuli (mis äraseletatult on vinnutatud lamba kints) kvaliteedikava ja mõte on ka Euroopa märki taotlema hakata\n„Mitmetel kodumaistel toodetel oleks potentsiaali taotleda Euroopa Liidu kvaliteedimärke“, ütles Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna peaspetsialist Ülle Eplik. „Märke võiks taotleda näiteks karask, sõir, sült, mulgipuder, vürtsikilu, borodino leib, hiiu lambaviiul, saare õlu, kanarbikumesi, kama, hiiu leib, mulgikapsas, mõdu ja kali“.\nMaaeluministeerium pakub igakülgset abi kvaliteedimärgi taotlemise protsessis ning toetab tegevusi, mis kasvatavad tarbija teadlikkust. Ülle Eplik selgitab: „Kvaliteedimärki kandvate toodete tutvustamiseks on võimalik taotleda erinevaid toetusi, mis muuhulgas võimaldavad osaleda välismessidel ja aitavad neid tooteid turundada välisturgudel, samuti tagab märgi taotlemine ligipääsu taotlemaks erinevaid toetusi sihtpäraste tegevuste läbiviimiseks“.\nLähenemas on Eesti 100. Kingime Eestile ühe korraliku süldipeo iga külas ja igas peres!\nVäike algatusrühm Eesti toidu edendajatest igast Eesti nurgast on alustanud tööd, et sillutada tee Eesti süldi tähistamiseks Euroopa Liidu kvaliteedimärgiga. Milleks seda vaja on? Ühelt poolt on tagumine aeg väärtustada ja edendada traditsioonilist Eesti sülti, mille retsepti kuluvad sea- ja veise- või kanaliha ning erinevad kallerduvad subproduktid, sibul, porgand, pipar ja sool. Ja ei mingeid želatiine ega konservante. See on võimalik, sest Hiiumaa Tarbijate Ühistu köök just sellist sülti keedab, pakendab ja müüb edukalt üle Eesti. Lisaks on veel väiketootjaid, nagu Matsimoka ja Paju Poed OÜ, kes samuti saavad hakkama päris Eesti süldi tootmisega.\nTeisalt hakkab meilt kaduma nn pika laua traditsioon ehk süldipidu heas mõttes, kus inimesed saavad kokku suguvõsade ja sõpruskondadega ühise laua taga, söövad päris meie oma toitu ja laulavad peast kõik neli salmi igast laulust selge ja kõlava häälega ära.\nMillist kasu Euroopa Liidu toidumärk võiks tuua nii tootjale kui tarbijale? Kindlasti aitab märk väärtustada toote kvaliteeti läbi kohaliku tooraine ja traditsiooniliste valmistusviiside; aitab ettevõtetel tõsta oma turuväärtust läbi lisandväärtuse; annab tarbijale paremat teavet toodete omaduste, töötlemisviiside ja eripära kohta; kaitseb registreeritud päritolunimetusi, geograafilisi tähiseid ning traditsioonilisi tooteid.\nEuroopa Liidus on registreeritud juba 4686 tähist (2017.a jaanuarikuu lõpu seisuga): neist piiritusjookidel 251, veinidel 2885 ja -põllumajandustoodetel ja toidul 1550. Tuntumad meile on vast parma juust, šampanja ja konjak, aga ka karjala pirukas, mozzarella juust ning nüüd ka Lätist silmud ja nende pirukas sklandrausis. Kõige rohkem märke on taotlenud ja saanud oma maa toodetele Itaalia, Prantsusmaa, Hispaania, Kreeka ja Saksamaa. Miks me Eestit nende riikide seas ei kohta?\n14. veebruaril toimus Hiiumaal teabepäev lihatoodete märgistamisest ja Eesti süldi kvaliteedimärgist.\nInfo Hiidlaste Koostöökogu veebilehel koos ettekannetega\nLink Maamajanduse Infokeskuse pildigaleriile.\nTEAADAANNE Otsitakse tootjaid, kes toodavad sülti ilma želatiinita. Palun võtke ühendust Ülle Jukk´iga (ylle@jogevamaa.ee)\nMärtsi keskpaigas on kesk-Eestis (koht ja aeg täpustamisel) plaanis ka teine infopäev Eesti traditsioonilise süldi teemal.\nEPKK korraldab Maaeluministeeriumi tellimisel 2. märtsil Tartus ja 6. märtsil Tallinnas infopäevad „Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad ning Euroopa Liidu geograafilised tähised“. Info ka Maamajanduse Infokeskuse veebilehel www.maainfo.ee/index.php\nKvaliteedikavade kohta on infot koondatud ka Maamajanduse Infokeskuse teemalehele.\n20.04.2020 EUROOPA KOMISJON: ELi geograafiliste tähistega kaitstud toodete müügiväärtus on 75 miljardit eurot\nEuroopa Komisjoni avaldatud uuringu kohaselt müüakse kokku 74,76 miljardi euro väärtuses selliseid põllumajanduslikke toiduaineid ja jooke, mille nimetused on Euroopa Liidu geograafiliste tähistega kaitstud. Rohkem kui viiendik sellest summast pärineb ekspordist väljapoole Euroopa Liitu. Uuringust selgub, et kaitstud nimetusega toote müügiväärtus on keskmiselt kaks korda suurem kui samalaadsel kaitsmata tootel. Põllumajandusvolinik Janusz Wojciechowski ütles: „Euroopa geograafilised tähised pee\n07.10.2019 MAAELUVÕRGUSTIK: Kas pärast sõira saab EL geograafilise tähise sült?\nKohe alguses tuleb ära mainida, et Eesti on ELis jätkuvalt ainukene riik, kus ei ole ühtegi toidutoodet, millel oleks EL geograafiline tähis. Küll sai selle tähise käesoleva aasta alguses Eesti viin - Estonian Vodka. Sõirale tähise saamiseks on taotlus Maaeluministeeriumisse esitatud. Oktoobri alguses korraldas Maaeluministeerium EL geograafiliste tähiste teemalise seminari, kuhu oli kutsutud rääkima Euroopa Komisjoni esindajad. Lisaks andis ülevaate olukorrast Eestis Kadi Raudsepp Maaeluminist\n04.09.2019 MAAELUMINISTEERIUM: Eesti taotleb geograafilist tähist nimetusele „sõir“\nEesti sõiratootjatest koosnev huvirühm esitas Maaeluministeeriumile uuendatud taotluse kaitstud geograafilise tähise taotlemiseks nimetusele „sõir“. Kui eelnevalt taotleti nimetuse „Vana-Võromaa sõir“ ja „Setomaa sõir“ registreerimist, siis nüüd on taotluses tehtud muudatus. Kaitstud geograafilise tähisena soovitakse nüüd registreerida nimetus „sõir“, kuna tootjad ja tarbijad kasutavad seda ka igapäevaselt ilma piirkonna nimele viitava täiendita. „Sõir on omapärane ja tervislik puhtast piima\n20.06.2019 MAAELUMINISTEERIUM: Eesti sõiratootjate kaitstud geograafilise tähise taotluse menetlemine jätkub\nKuuest sõiratootjast koosnev huvirühm esitas Maaeluministeeriumile taotluse nimetuse ’Vana-Võromaa sõir’ ehk ’Setomaa sõir’ registreerimiseks kaitstud geograafilise tähisena. Novembris esitatud taotlusele andis Euroopa Komisjon tagasisidet, et seda tuleb täiendada. „Meedias levinud väide, et Euroopa Komisjon olevat lükanud tagasi taotluse saada nimetusele ’Vana-Võromaa sõir’ ehk ’Setomaa sõir’ kaitstud geograafiline tähis, ei vasta tõele. Tänavu mais edastas Euroopa Komisjon taotlejatele\n03.04.2019 MAAELUMINISTEERIUM: Eesti esimene kaitstud geograafilise tähisega toode sai Euroopas lõplikult registreeritud\n27. märtsil jõudis lõpule Eesti esimese ja seni ainukese geograafilise tähise „Estonian vodka” pikk registreerimisprotsess. Geograafilise tähise taotlusprotsessi algatasid Estonian Spirit OÜ ja Remedia AS „Eesti esimese geograafilise tähise registreerimine on suur tunnustus Eesti toidusektorile, mis loob head eeldused Eesti geograafilise tähisega toote ekspordiedule,“ ütles Tarmo Tamm. „Euroopa Liit panustab eelkõige just kolmandate riikide turgudel olulisel määral geograafiliste tähiste ja\n16.08.2018 MAAELUMINISTEERIUM: Võro- ja Setomaa sõiratootjad taotlevad kaitstud geograafilist tähist\nKuuest sõiratootjast koosnev huvirühm esitas Maaeluministeeriumile taotluse nimetuste ’Vana-Võromaa sõir’ / ’Setomaa sõir’ registreerimiseks kaitstud geograafilise tähisena. Toote nimetuse registreerimine kaitstud geograafilise tähisena annab märku sellest, et toode pärineb kindlast piirkonnast ning sellel on omadused, mis tulenevad geograafilisest päritolust. Lisaks peab vähemalt üks tootmisetapp toimuma määratud geograafilises piirkonnas. „Kaitstud geograafiliste tähiste kava aitab anda\n27.10.2017 MAAELUMINISTEERIUM: Eesti sai esimese kaitstud geograafilise tähisega toote\nEuroopa Komisjon kiitis heaks Estonian Spirit OÜ ja Remedia ASi taotluse registreerida kaitstud geograafiline tähis "Estonian Vodka". Sellega sai Eesti endale esimese kaitstud geograafilise tähisega toote. „Tähise saamine on suur kiitus Eesti toiduainesektorile. See näitab, et oskame teha tooteid, mis väärivad tunnustust kogu Euroopas,“ ütles maaeluminister Tarmo Tamm. „Kaitstud geograafiline tähis muudab toote väärtuslikumaks ja see tuleb kindlasti kasuks toote eksportimisel ja konkurent\n03.08.2017 HIIDLASTE KOOSTÖÖKOGU: Ilmus voldik Traditsiooniline eesti sült\nValminud on infovoldik "Traditsiooniline eesti sült" , trükis on saadaval ka inglise keeles Voldiku eesmärgiks on teadvustada avalikkusele Eesti toidupärandi olulist osa – sülti. Sült väärib, et taotleda Eesti süldile Euroopa traditsioonilise toote tähistust! Voldikus tutvustatakse süldi valmistamise ja söömise ajalugu Eestis, eriti Hiiumaal ning antakse lugejale süldi pärandretsept. Voldiku koostajaks o\n03.03.2017 MAAELUVÕRGUSTIK: Euroopa Liidu kvaliteedikavad - garanteeritud kvaliteet!\nViimasel ajal on toimunud mitmed infopäevad EL kvaliteedikavade teemal ning lootust on, et ehk saab ka Eesti lõpuks endale tooted, mille on EL kvaliteedimärk. 2. märtsil toimus infopäev Tartus, info ja ettekanded saadaval ka Maamajanduse Infokeskuse veebilehel www.maainfo.ee/index.php Järgmine infopäev juba esmaspäeval, 6. märtsil Tallinnas - www.maainfo.ee/index.php Lisa\n16.02.2017 MAAELUVÕRGUSTIK: Viime Eesti süldi Euroopasse!\nHiidlaste Koostöökogu eestvedamisel käivad ettevalmistused, et ka Eesti saaks oma toidutoodetele EL geograafilised tähised. Hetkel on selles suunas aktiivsed tegevused käimas kahe toote osas: traditsiooniline Eesti sült ja Hiiu viiul. Hiidlaste Koostöökogu tegevjuhi Reet Kokovkini sõnul tuli idee 2015.a lõpus maaeluvõrgustiku korraldatud kogemusreisist Lätti, kus tutvuti Läti toodetega, millel on EL kvaliteeditähis ning uuriti nende tähiste saamise lugu. Bussis pandi pead kokku ning leiti, et\n04.02.2015 PÕLLUMAJANDUSMINISTEERIUM: Eesti võib saada esimese geograafilise tähisega toote\nPÕLLUMAJANDUSMINISTEERIUM PRESSITEADE 4. veebruar 2015 Eesti võib saada esimese geograafilise tähisega toote Põllumajandusminister Ivari Padar allkirjastas käskkirja, millega edastab Euroopa Komisjonile geograafilise tähise Estonian Vodka registreerimise taotluse. Kui taotlus saab heakskiidu, saab Eesti endale esimese geograafilise tähisega toote. „Geograafiline tähis aitab ettevõtetel tõsta konkurentsivõimet, väärtustades Eesti viina kvaliteeti ning andes tarbijale paremat teavet valmi\nPMK: Eesti põllumajanduse konsulendid on tasemel!\nVALGAMAA PARTNERLUSKOGU: Lõppes ettevõtlusmeetme taotlusvoor\nPRIA: Noortaluniku toetus määrati 93 noorele ettevõtjale kokku summas 3 718 644 eurot\nMAAELUMINISTEERIUM: Homme kuulutatakse välja tänavused parimad mahetootjad ja mahetooted\nPÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU: Harjumaa aasta tegijaid 2020 on selgunud\nROHELISE JÕEMAA KOOSTÖÖKOGU: Rohelise Jõemaa Koostöökogu liikmed olid parimate talude valimisel väga edukad!


EKKMi 16. hooaeg avaneb 13. aprillil - Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum\nEKKMi 16. hooaeg avaneb 13. aprillil\nEKKMi 16. hooaeg toob tugevad isikunäitused ja värske annuse rahvusvahelisust, mida viivad ellu uuendatud meeskond nii muuseumis kui ka baaris.\nEKKMi laiendatud kollektiiv 16. hooajal. Alt vasakult paremale: Johannes Valdma, Jonathan Peterson ja Mihkel Matkevicius (EKKMbaar), Evelyn Raudsepp, Kadi Kesküla, Maria Helen Känd. Ülevalt vasakult paremale: Johannes Säre, Maria Muuk, Anita Kodanik, Aaro Veiderpass. Foto: Kristina Õllek\nEesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi (EKKM) 16. hooajal täitub maja foto- ja videokunsti ning tehnoloogiliselt ambitsioonikate projektidega. Hooaja avab 13. aprillil läti-eesti kunstniku Diana Tamane esimene isikunäitus Tallinnas „Puudutuse tüpoloogia” (avatud kuni 5.06), kus Tamane loob EKKMi kolmekorruselist planeeringut arvestades enda kolme varasema põlvkonna esiemasid käsitleva tundliku mõtiskluse. Teoste kaudu moodustub nii kunstniku perekonna koondportree. Näituse kuraator on Peeter Talvistu.\nRahvusvahelise laengu toob EKKMi Evelyn Raudsepa kokkukutsutud näituseprojekt „Valitud hitid” (18.06 – 7.08). Projekti raames valivad kuus Eesti kaasaegse kunsti kuraatorit näitusele isikliku subjektiivse lemmikteose, mida nad enim igatsevad taaskogeda või mis nende arvates on oluline antud ajahetkes. Osalevad kuraatorid: Maria Arusoo, Marten Esko, Maria Helen Känd, Triin Metsla, Siim Preiman, Maria-Kristiina Soomre.\nAasta lõpus võtab näitusesaalid üle legendaarne EKKMi asutajaliige Marco Laimre koos sõpradest kunstnikega. 28. oktoobril avaneva rühmanäituse märksõnad on tehistegelikkus, postapokalüptilised digitaalmängud ja düstoopiad.\nMuuseumi uuendusmeelsele vaimule omaselt toob hooaeg kaasa ka muutusi institutsioonis endas. Püsivalt on EKKMi meeskonnaga liitunud uus kuraator-projektijuht Maria Helen Känd. Värskenduskuuri on läbinud EKKMi koduleht (WWW Stuudio) ja visuaalne identiteet, mille on loonud Indrek Sirkel ja Ott Kagovere. Selle identiteedi raames alustab loomingulist tööd EKKMi esimene hooajaline graafiline disainer Aaro Veiderpass.\nSel aastal jätkuvad EKKMis regulaarsed kolmekeelsed giidituurid (est, eng, rus), muud publikuprogrammide sündmused ja kunstikool, mis kuulutatakse välja koos vastavate näituste infoga. Plaanis on korraldada ka ukrainakeelseid tuure, mida viib läbi haridusprogrammide koordinaator Anita Kodanik.\nKohvikualal lükkavad endise Kultuuriklubi Kelm tegijad käima EKKMi baari, mida saab külastada ka pärast näituse sulgemist. Juba teist aastat järjest on EKKMi hoov avatud naabruskonnale ja linlastele, kus võib ööpäevaringselt näha teoseid EKKMi kollektsioonist, baari lahtiolekul külastada terrassiala ning toimib kogukonnaaed EKKMi uue hooajalise peaaedniku Maria Muugi hoolsa silma all. Muuseumi katuse all jätkab tegutsemist kohalikku ja rahvusvahelist kunstialast uudiskirjandust vahendav Lugemiku raamatupood.\nEKKM on näituste ajal avatud teisipäevast pühapäevani kell 12:00–19:00 ning meie külastamine on publikule jätkuvalt tasuta.\nEKKMi baar on avatud ka näitustevahetuse perioodil, teisipäevast pühapäevani keskpäevast hilisõhtuni.\nEt hoida end jooksvalt kursis meie tegevusega soovitame jälgida EKKMi Facebooki lehte ja Instagrami või liituda EKKMi meililistiga meie kodulehel.\nEKKMi tegevust 2022. aastal toetavad Eesti Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital ja Tallinna linn.\nEKKMi tegevustoetuseks saavad annetada kõik soovijad: Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseum MTÜ, EE507700771005906564


Eksperdid: sobiv aeg e-valimisteks on 2007. a - Äripäev\nEksperdid: sobiv aeg e-valimisteks on 2007. a\n10. aprill 2001, 16:38\nRaimo Ülavere 10. aprill 2001, 16:38\nE-valimiste tehnilisi võimalusi uurinud spetsialistid soovitavad internetivalimised läbi viia alles 2007. aastal, samas justiitsminister loodab e-valimisi kasutada juba 2003. aasta Riigikogu valimiste eelhääletuse ajal, kirjutab Postimees Online.\nJustiitsministeeriumi jaoks internetivalimiste võimalusi uurinud Helger Lipmaa ja Oleg Mürk soovitavad valitsusel teha otsus e-valimiste kohta 2007. aasta Riigikogu valimiste ajal. 2003. aastal peaks nende hinnangul Riigikogu valimiste ajal läbi viidama e-referendum.\nValitsus saatis täna internetivalimisi võimaldavad seadusemuudatused Riigikokku. Samas tegi valitsus teede- ja sideministrile ning justiitsministr Märt Raskile ülesandeks lüüa kokku projekti arenduskulud ja vaagida, millise aja jooksul oleks võimalik kogu tehniline problemaatika läbi töötada.\nJustiitsminister loodab internetivalimisi kasutada esmakordselt 2003. aasta Riigikogu valimistel.


Scapula ja kael valutavad: põhjused ja ravi - Radikuliit 2022\nSelle haigusega kaasnevad valu kaelas ja vasaku abaluu all ilmnevad söömisel, kuumuse mõjul või antikolinergiliste ravimite võtmisel. Valulikkus võib avalduda perioodiliselt, kasvades ja vähenedes või täielikult kadudes. Kõige sagedamini antakse valu kaelale, vasakule abaluule ja rindkere selgroole. Söögikordade sageduse ja ajakava, aga ka portsjonite suuruse analüüsimisel on võimalik diagnoosida varajased, hilised või näljased valud, mis aitavad haavandit lokaliseerida.\nValulikkuse ravi kaelas ja parema abaluu taga ei saa olla efektiivne, kui ei tehta põhjalikku uurimist ja haiguse tegelikke põhjuseid ei diagnoosita. Kui osteokondroos välja arvata, kajastuvad valud looduses, see tähendab, et tegelik allikas eemaldatakse abaluust (selle lähedal pole siseorganeid). Ravi jaoks peate pöörduma terapeudi poole, kes suunab eriarsti juurde või määrab pärast esialgset läbivaatust põhjaliku uuringu.\nPea pöördes abaluude valu\nPatsientide peamiseks kaebuseks on valusümptomid: pea pööramisel või pidev valutav valu, pea pööramisel kaelas olev krigistamine, valu pea kuklapiirkonnas. Sõidate oma autoga, aken on lahti, teil on palav ja higistate. Kuid teie selg ja kael saavad selles süvis suurt annust jahutust. Kõik see viib lihasspasmide tekkeni. Järk-järgult lihased üle pingutavad ja näivad kangenevat (lihtsal viisil). Ja saate tulevikuprobleemi, teie kael muutub halvaks.\nMilliste haiguste korral on valu pea pööramisel:\n1. Emakakaela ja rindkere lülisamba osteokondroos. Emakakaela ja rindkere piirkondade muutusi iseloomustab tugev valu kaelas ja pea tagaosas. Valud on püsivad, valutavad oma olemuselt ja on teatud olukorras sageli halvemad, eriti pikaajalise füüsilise koormuse korral. Iseloomulik sagedane pearinglus, iiveldus, tinnitus, tuimus sõrmedes, valu kätes. Mõnikord võib südame piirkonnas esineda isegi valu, mille on esile kutsunud ebamugav rüht. Samuti võivad ilmneda valu ülakõhus, kogu seedetrakti organite aktiivsuse häired. Sageli kurdavad patsiendid kaela piiratud liikuvust, pea keeramisel kaelas krigistamist. Kaelavalu ravimisel peate kasutama nii füüsilise kui ka psühholoogilise mõjuga meetodeid, samuti manuaalteraapiat ja massaaži.\n2. Valu pea pööramisel täheldatakse teise emakakaela selgroolüli esimese murru astmel. Patsient kurdab pea pööramisel kerget valu ja ebamugavustunnet kaelas. Seda seisundit võib komplitseerida kaela korduv vigastus, kui nihe suureneb..\n3. Teise kaelalüli selgroolüli traumaatilise spondülolisteesi korral kaebab patsient valu kuklakujulises piirkonnas pea pööramisel, pea ja kaela liikumise piiramist.\nSpondüülolistees on selgroolüli nihkumine ette, taha või küljele selgroo suhtes. Seda vigastust nimetatakse hukkaja luumurruks. See ilmneb lülisamba kaelaosa järsu pikendamisega, kui samal ajal on liikumisel takistus. Näiteks kui pidurdate järsult ja lööte pea esiklaasile. Sel juhul puruneb kõige sagedamini teise emakakaela selgroolüli kaar ja selle keha nihkub edasi.\n4. Atlase ümber lülisambaarteri keerdumise tagajärjel pea pööramisel ilmnevad järgmised basilaarse arteri puudulikkuse sümptomid:\n- keha (ühel küljel), käte, jalgade, mõnikord mõlemalt poolt tuimus.\n5. Skaala eesmise lihase sündroom avaldub valul, mis levib mööda õla, käsivarre ja käe sisepinda sõrmuse- ja väikese sõrmega. Mõnikord kiirgub valu (edastatud) pea tagumisse ossa, eriti pea pööramisel, mõnikord rinnale, mis tekitab stenokardia kahtlust. Valud on halvemad sügava hingeõhu ajal, kui pea pööratakse tervislikule küljele, öösel. Valu suureneb käe liigutamisel märkimisväärselt, eriti kui see on röövitud. Iseloomulikud on raskustunded, käe nõrkus, kaelalihaste pinge. Uurimisel juhitakse tähelepanu supraclavikulaarse fossa tursele, aeg-ajalt - õlavöötme "kalle". Eesmise skaalalihase toon on suurenenud ja pikaajalise sündroomi korral suureneb lihase maht. Järk-järgult liituvad veresoonte häired: külm jäseme, tsüanoos, tuimus, tursed, rabedad küüned, juuste vähenemine, pulsi nõrgenemine ja mõnikord pulsi kadumine, kui tõstetakse käsivart ja kallutatakse pead samas suunas või kui pea on maksimaalselt pööratud vastassuunas. Pea pööramisel valulikule küljele lõdvestub pinges skaalane lihas (kui juur on pigistatud, põhjustab pea pööramine valu ja paresteesiat). Sümptomid leevenevad novokaiini lahuse sisseviimisega eesmisesse lihasesse.\n6. Peavalu koos aju abstsessiga on üks haiguse varajasi märke. See ilmneb järk-järgult patsiendi heaolu üldise halvenemise taustal: on halb tuju, depressioon; isu puudumine, üldine nõrkus. Peavalu levib sageli kogu pea ulatuses, mõnel juhul võib peavalu suureneda ükskõik millises pea piirkonnas. Mõnikord on valu pulseeriv. See suureneb liikumisega, eriti pea pööramisel. Koputades sõrmedega pähe, võib valu suureneda mädaniku piirkonnas. Peavalude eripära aju abstsessidega on see, et see kasvab tavaliselt ühtlaselt. Pillide võtmine peavalu jaoks ei too leevendust.\n7. Tservikobrachiaalse radikuliidiga märgitakse valu pea tagaosas, õlas, abaluus, suureneb pea pööramisel, käe liigutamisel, köhimisel. Rasketel juhtudel on käe nahas tuimus, põletustunne ja kipitus; tundlikkus on häiritud. Rindkere ishias on üsna harv nähtus, mis väljendub rindadevahelistes ruumides esinevast valust, mida süvendab liikumine.\n8. Kuklaluu neuralgia peamine sümptom on kuklaluu piirkonnas esinev paroksüsmaalne valu. Valu kiirgub kaela ja selja, kõrva, alalõua külge. Pea pööramisel, köhimisel ja aevastamisel suureneb valu järsult. Sageli püüab patsient mitte pead pöörata, et mitte põhjustada intensiivse valu rünnakut. Kui kuklaluu närvi neuralgia kestab pikka aega, on sageli patsientidel suurenenud tundlikkus (hüperesteesia) kogu pea kuklakujulises piirkonnas.\nKuklaluu närvi neuralgia põhjus on kõige sagedamini emakakaela selgroolülide haigused, osteokondroos, spondüloartroos. Olulist rolli mängivad hüpotermia ja nohu..\nPeavalu koos kuklaluu närvi neuralgiaga on oma olemuselt paroksüsmaalne. See on terav ja rebenev, andes kõrva ja kaela. Pea, kaela, kere pööramisel ja köhimisel muutub valu tulistavaks. Rünnakute vahelisel ajal kogevad patsiendid pidevat suruvat valu pea tagaosas. Uurimisel on kaela lihastes pinged ja kuklaluu naha tundlikkus suurenenud..\nSee on veel üks salakaval haigus, mille korral võib patsiendil tekkida valu kaela vasakus servas ja vasaku abaluu taga, kiirgades käe ja alalõua poole. Ravimite kasutamine vasodilatatsiooniks ei anna sel juhul mingit mõju, kuna need ei kõrvalda stenokardia põhjuseid. ja vasakpoolses abaluus ja kaelas ilmnevad valu pärast tugevat psühholoogilist või füüsilist pingutust.\nÄrge proovige ise ravida, vaid pöörduge arsti poole konsultatsiooni. Võimalik, et peate läbi vaatama kardioloogi, neuropatoloogi, gastroenteroloogi, psühhiaatri, vertebroloogi ja traumatoloogi, kuid parem on alustada terapeudist, kes teie kaebuste põhjal teeb ligikaudselt kindlaks valu kaelas ja abaluus..\nMiks valutab kaela pea pööramisel ja kuidas seda ravida\nKõige sagedamini ilmneb see valu selgroo või lihastega seotud haiguste tagajärjel..\nHaiguse piisavaks raviks, millega kaasnevad need sümptomid, on vaja välja selgitada, mis on selliste kõrvalekallete põhjustaja..\nMiks tekib kaelavalu? See võib ilmneda selliste haiguste ja vigastuste tagajärjel:\nOsteokondroos. lülisamba song või osteoartriit. Nende haiguste korral arenevad hävitavad protsessid, mis põhjustavad lihasspasme ja närvilõpmete kinnijäämist. Ja liigeste, kõhrede ja osteofüütide arengu kahjustused lõppevad lülisambakanali kitsenemise ja mitmete struktuuride elundite innervatsiooni rikkumisega. Samal põhjusel on pagasiruumi keerates tunda seljavalu..\nVenitus vigastuse või suurenenud füüsilise koormuse tõttu. Selles seisundis kaasneb iga pea pööramise katsega tugev valu lihastes..\nNeelu mädaniku juuresolekul (sagedamini esineb see lapsel, kes on nõrgenenud haiguse või halva toitumise korral), tugev valu, kuna kudede elastsus muutub. Samal ajal on kõrge temperatuur ja joobeseisundi tunnused..\nKilpnäärme märkimisväärne suurenemine koos selle hüperplaasia või türeotoksikoosiga põhjustab ka valulikke aistinguid.\nAju limaskesta põletikuliste muutustega (meningiit) kaasnevad sarnased sümptomid. Samal ajal märgitakse ka kuklaluu lihaste jäikust ja muid märke..\nTrapetsiumi lihase põletik või müosiit, mille korral pea keeramisel tekkiv valulikkus ilmneb mitte ainult kaelas, vaid kiirgub ka kahjustuse, pea õla või selja küljelt rinnakorvi piirkonda. Põhjus võib olla tavaline nohu, süsteemne või endokriinsed haigused.\nKaelavalu korral kaebab patsient tavaliselt järgmist:\nPea pööramisel kael valutab, valu tugevneb pärast und.\nSümptomid ilmnesid pärast hüpotermiat või SARS-i tagajärjel.\nLihasevalu kaela paremas servas vasakule painutamisel.\nPärast öist und ei saa pead liigutada.\nValu tekib neelamisel või söömisel.\nEbameeldivad aistingud tekkisid pärast treeningut või pikema töötamise ajal laua taga.\nKelle poole selliste kaebustega pöörduda?\nEsiteks tasub pöörduda terapeudi poole, pärast mida ta uurib ajalugu, analüüsib peamisi sümptomeid ja määrab vajalikud uuringud. Diagnoosi täpsustamiseks peate vajama röntgenograafiat, CT, MRI.\nMõnikord, kui on ajuvereringe kahjustuse tunnuseid, on soovitatav teha emakakaela veresoonte ultraheli (Doppleri ultraheli).\nPärast seda saadab arst mõnel juhul konsultatsiooni teiste spetsialistide juurde - neuroloogi, endokrinoloogi, otolaringoloogi, traumatoloogi..\nKuidas abi antakse?\nMida teha, kui pea keerates kael valutab? Selles olukorras kasutatakse konservatiivset ja kirurgilist ravi:\nLülisammas tekkivad probleemid peatavad MSPVA-d ja valuvaigistid. Kui valu muutub väljakannatamatuks, kasutatakse novokaiiniblokaadi või epiduraalanesteesiat. Ravi hõlmab ka paikselt kasutatavate põletikuvastaste ravimite kasutamist geelide ja salvide kujul. Pärast ägeda seisundi leevendamist on soovitatav kasutada füsioteraapiat ja terapeutilisi harjutusi. Ägedal perioodil tuleks füüsilist aktiivsust võimalikult palju piirata..\nNeelu mädaniku kujul esinevat ägedat seisundit saab ravida ainult operatsiooni abil. Selleks avatakse fookus ja mädane mass imetakse sellest välja. Seejärel lülituvad retsidiivi vältimiseks laia toimespektriga antibiootikumide võtmisele..\nMeningiidi korral on vajalik kiireloomuline haiglaravi ja antibiootikumravi kasutamine, sõltuvalt haiguse etioloogiast. Paralleelselt toimub võitlus joobeseisundi (parenteraalsete lahuste manustamine) ja ajuturse eemaldamisega (diureetikumide ja hormonaalsete ravimite abil).\nKui müosiidi tagajärjel ilmnevad pea pööramisel kaelavalu, kasutatakse peamiselt kohalikku ravi. Kuid mõnikord muutuvad lihased nii spasmiliseks, et valuvaigisteid ja põletikuvastaseid ravimeid tuleb võtta suu kaudu või intramuskulaarselt. Hea tulemuse annavad salvid ja geelid, samuti massaaž. füsioteraapia ja kompressid, kasutades looduslikke abinõusid.\nSeisundi korrigeerimine raske goiteriga patsiendil viiakse läbi kirurgiliselt. Selleks viiakse läbi kilpnäärme täielik või osaline eemaldamine. Tulevikus kasutatakse hormoonasendusravi.\nPaljudel juhtudel kasutatakse kaelavalu korral traditsioonilise meditsiini tehnikaid. Ja isegi arstid, kes järgivad ametlikku ravi, soovitavad haigusseisundi leevendamiseks kasutada taimseid koostisosi..\nKuid tuleb mõista, et selline abi võib olla ainult abistav ja ei asenda mingil juhul põhiteraapiat..\nSisekasutuseks kasutatud infusioonid ja dekoktid, kompressid ja salvid, samuti tinktuurid ja õlid, millest mõnda saab apteegist osta või iseseisvalt valmistada.\nAinult spetsialist teab, kuidas ravida pea pöörde ajal esinevat kaelavalu. Kuna sellel haigusseisundil on palju põhjuseid ja paljud neist nõuavad viivitamatut tegutsemist, ei tohiks te ise ravida.\nNii võite oma tervisele korvamatut kahju tekitada. Terviklik ravikuur mitte ainult ei vabane probleemist, vaid hoiab ära ka valu arengu tulevikus..\nMeeldis? Seejärel uurige ka neid materjale:\nAllikad: http://med36.com/pain/one/324, http://www.sportobzor.ru/sportivnaya-medicina/boli-v-shee-i-lopatkah.html, http://osteohondrosy.net/ pochemu-bolit-sheya-pri-povorote-golovy-i-kak-ee-lechit.html\nKuidas jalad sügelevad diabeediga\nKuidas suhkru sügelusega edasi toime tulla.\nKui nad satuvad diabeediga koomasse\nMillisel veresuhkru tasemel kooma tekib? Järgmine hüpoglükeemiline kooma.\nKas Staphylococcus aureus võib põhjustada atoopilist dermatiiti?\n11. mai 2010 00:34 Ekaterina küsib: rohkem atoopilist dermatiiti.\nValu abaluude vahel pea ettepoole painutamisel\nValu õlas, kui pead painutada, tõmmates abaluude vahele.\nArvan, et hüpotermia ja närviline stress toimisid provokatsioonina teie selgroo olemasoleva probleemi tuvastamiseks. Ma eeldan, et teil on kerge skolioos. tehke röntgen. Ma ei eksi, kui juhite istuvat eluviisi ega tugevda lihaskorsetti, mis peaks kaitsma ja säilitama struktuuri terviklikkust, mille sees asub kesknärvisüsteemi oluline osa - seljaaju!\nSümptomite järgi otsustades võib teil olla osteokondroos ja rindkere lülisammas.\nKahjuks kipub lihaskorsetiga kaitsmata selg kohanema olemasoleva igapäevase koormusega ja varisema ning võib ka kasvada oma kargud osteofüütide kujul - need on luukasvud.\nMa tahan teid hoiatada, normaalne aju verevarustus sõltub emakakaela lülisamba seisundist..\nOled noor naine ja kogu elu on sinust ees, hoolitse enda lülisamba eest, tugevda seda lihaskorsettiga, hoia seda pidevalt heas vormis ja ela rõõmuga!\nJuba mitu aastakümmet olen seda teinud lülisamba korrigeerimine füüsiliste harjutuste abil ja mul on oma metoodika, mis aitab inimestel vabastada meditsiinilisi komplekse DVD-l kodus harjutamiseks. Minu veebisaidil saate valida ja soovi korral tellida sobivaid komplekse. Soovitan tellida Wellness kompleksi 1 kuur ja kaela terapeutiline võimlemine. neid tuleb vaheldumisi vahetada.\nParimate soovidega, Elena Pluzhnik,\nValu põhjused kaelas ja abaluude vahel\nVäga sageli kogevad inimesed, olenemata soost ja vanusest, kapslitevahelises piirkonnas valu. See võib olla valutav valu või sellel võib olla iseloomulik lumbago, mis päeva jooksul ei vabane või ilmneb teatud tingimustel..\nKui valu ei ole tugev ja on lühiajalise iseloomuga, siis reeglina ei pöörata sellele tähtsust. Meditsiiniasutuse külastuse edasilükkamiseks on alati vabandusi. Kuid sageli harjuvad inimesed selle olukorraga ja uurimise asemel leiavad nad selle valu jaoks palju vabandusi, mis nende arvates ei kujuta endast tõsist ohtu ja mööduvad iseenesest. Millised on peamised valu põhjustajad kaelas ja abaluude vahel ning kui vastuvõetav on selline hoolimatu käitumine teie tervisele.\nTegelikkuses on valu lihase reaktsioon mis tahes patoloogiale, mis selles piirkonnas ilmneb..\nPeamised valu põhjustajad kaelas ja abaluude vahel\nKaela struktuur hõlmab: kaela lihaseid, lümfisüsteemi näärmeid, paratüreoidi, kilpnääret, arterite, veenide, hingetoru, kõri, söögitoru. See koosneb seitsmest emakakaela selgroolülist, mis ümbritsevad selgroo lülisambakanalit. Ja nende selgroolülide ketaste vahel ja läheduses asuvad kaela närvilõpmed. Kaelavalu põhjuseid võib seostada ühe selle struktuuri kahjustusega (selgroolülide kettad, selgroolülid, närvid, lihased) või reageerida valu külgnevates kehaosades.\nValuga võib kaasneda jäik kael, surisemine või tundlikkuse nõrgenemine, mis näitab närvisüsteemi häireid.\nVõimalikud valu põhjustavad haigused:\nLülisamba degeneratiivsed-düstroofsed kahjustused\nNendes piirkondades valu põhjustajaks võivad olla lülisamba patoloogiad, näiteks:\nValu iseloom võib olla erinev - vaevavalt valutavast kuni ägedani, kuid samal ajal on see tingimata seotud liikumisega. Kui teete oma peaga painutusi või pöördeid, mitmesuguseid kätega kiigutavaid liigutusi, siis valu suureneb. Kui pea on ettepoole kallutatud, võib valu tunda ka rindkere selgroos ja öösel intensiivistub.\nEnamasti põhjustab neid valusid hüpotermia või pikaajaline füüsiline pingutus, mis on seotud vajadusega jõuda pikka aega ühte asendisse. See on autojuhtide, õmblejate, tornkraanade operaatorite, inimeste, kes veedavad palju aega arvuti taga, patt jne. Samal ajal ei näita analüüsid kõrvalekaldeid ja kehatemperatuur püsib normis..\nSelliseid valusid põhjustab lihaspinge (hüpertoonilisus), mis tagavad keha püsimise kindlas asendis. Kahjustuse uurimisel ilmneb valulikkus mitte ainult kaelas või abaluude vahel, vaid ka rindkere lülisammas ja paravertebraalsetes punktides (asuvad 2 põiki sõrme rindkere ja nimmepiirkonna spinoosprotsessidest vasakul ja paremal)..\nDiagnoosi kindlaksmääramiseks määratud röntgen võib näidata skolioosi esinemist rindkere lülisambal, spondüloartroosi või osteokondroosi. Mitmel üksikul juhul võib olla vajalik lisauuring magnetresonantstomograafia näol.\nValu kõrvaldamiseks on ette nähtud põletikuvastased ravimid, B-vitamiinid, lihasrelaksandid, Kuznetsovi aplikaatorid, hõõrumine ja kuumus. Pärast ägeda valusündroomi kõrvaldamist on soovitatav läbi viia protseduurid, mis aitavad valu lokaliseerida - massaažikuur, ujumine, füsioteraapia harjutused, spaa ravi..\nTeine valu põhjus võib olla osteoporoosi areng. Selle haiguse sümptomatoloogia on mõnevõrra erinev - valu ei ole tingimata seotud liikumisega, see on pidev, valutav. Liigesed võivad haiget teha ja luud valutavad. Reeglina on eakad inimesed selle haiguse suhtes vastuvõtlikud. Ravina on ette nähtud kaltsiumipreparaadid, bisfosfonaadid, kondroprotektorid.\nAbaluude ja kaelapiirkonna vaheline valu võib viidata ebatüüpilisele müokardi infarktile. See võib levida vasakule käele ja anda rinna vasakpoolsesse külge. Võimalik on südame löögisageduse ja vererõhu tõus, õhupuudus või arütmia.\nSelle haiguse esinemist on võimalik tuvastada elektrokardiogrammi (EKG) abil. Kui diagnoos kinnitatakse, on vajalik haiglaravi ja spetsialiseeritud ravi.\nSelle seisundi põhjuseks on gaasi või õhu kogunemine pleura ruumis. See võib esineda purustatud ribide, tuberkuloosi, rindkere vigastuste (püss või haavahaavad), bronhiaalastma, kopsuhaiguste (kasvajad, kopsupõletik), emfüseemi, tsüstilise fibroosiga. Haiguse areng võib olla spontaanne. Valu on tavaliselt terav, laskmine läbi rindkere ja sissehingamise ajal kiirgab abaluude vahel. Võimalik tahhükardia, kaela veenide turse, vererõhu langus, õhupuudus.\nVajalik on kiireloomuline hospitaliseerimine meditsiiniasutuses.\nSellised haigused nagu: larüngiit, tonsilliit, trahheiit, farüngiit võivad põhjustada valu kaelas ja interdigitaalses tsoonis. Selliste sümptomite esinemisel, millega kaasneb kurguvalu ja neelamisraskused, palavik, kähedus, on vajalik visiit otolarüngoloogi vastuvõtule. Kõrvapõletiku korral on valu ühepoolne. Vajalik on ka visiit arsti juurde.\nLisaks neile põhjustele võib olla ka teisi:\n- herniated kettad;\n- kopsuhaigused (bronhiaalastma, pleuriit, obstruktiivsed haigused);\nÄrge viivitage arsti visiidiga, et tuvastada haigus varases staadiumis.\nAllikad: http://www.pluznik.ru/bol-v-pleche-pri-naklone-golovy-tyanet-mezhdu-lopatok.html, http://www.vashaibolit.ru/5061-prichiny-boli-v- shee-i-mezhdu-lopatok.html, http://www.sportobzor.ru/sportivnaya-medicina/boli-v-shee-i-lopatkah.html\nPityriasis samblike ravi peas\nPityriasis versicolor peas Pityriasis versicolor on haigus veelgi.\nKõige tõhusam viis varbaküünte seenhaiguse raviks\nJärgmine on kõige tõhusam seenhaiguste parandamise vahend.\nInimese selgroolülide struktuur


Kutseeksamid - Eesti Turismifirmade Liit\nReisikonsultandi 5.taseme kutseeksam (2016)\nEksami toimumise aeg: täpsustamisel\nEksami toimumise koht: täpsustamisel\nMaksumus: 182 €\nAlus: Reisikonsultant, tase 5 kutsestandard (lisa 1, lisa 2, lisa 3)\nEeltingimus: keskharidus ja vähemalt 1-aastane erialane töökogemus või keskharidus ja õppeperioodil sooritatud erialane praktika.\nmaksekorraldus või muu kinnitus kutse andmisega seotud kulude tasumise kohta,\nharidust tõendavate dokumentide koopiad,\ntööalast kompetentsust tõendavad dokumendid: CV, senise tööalase tegevuse kirjeldus.\nDokumendid esitada Eesti Turismifirmade Liidule e-maili teel (info@etfl.ee) või postiga (Pärnu mnt 20, 10141 Tallinn, Eesti). (Dokumentide esitamise tähtaeg täpsustamisel.)\nKutseeksami tasu (182 €) kanda Eesti Turismifirmade Liidu arvelduskontole EE171010052037429003. Selgitusse märkida taotleja nimi ja märgusõna „Kutseeksam“.\nEksam koosneb 3 osast:\n1) Praktiline ülesanne - osakaal 40%\nKoosneb 2 osast: hinnakalkulatsioon (tabelarvutus) ja kirjalik reisipakkumine kliendile.\nAeg: 90 minutit.\n2) Test - osakaal 20%\nKoosneb 20 valikvastustega ning 5 vabatekstina kirjeldatavast küsimusest. Lävendiks 16/20 ja 4/5 punkti.\n3) Teenindussituatsioon - osakaal 40% (3.ülesannet pääsevad sooritama vaid need, kes on edukalt läbinud 1. ja 2. ülesande)\nÜlesanne on sooritatud, kui etteantud situatsioon on lahendatud.\nAeg: kuni 15 minutit.\nEduka eksami sooritamise korral omistatakse taotlejale reisikonsultandi 5.taseme kutse ning väljastatakse seda tõendav kutsetunnistus. Kutse saanud isikud kantakse Kutsekoja kutsetunnistuste registrisse.\nLisainfo: Eesti Turismifirmade Liit, info@etfl.ee, +372 6 313 013\nReisikonsultandi 5.taseme kutseeksamid (2014)\nReisikonsultandi 5. taseme kutseeksamid toimusid 30. mail 2014 Tartus (Tartu Kutsehariduskeskuses) ning 3. juunil 2014 Tallinnas (Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkoolis). Eksamite tulemusena on Eesti Turismifirmade Liidu Kutsekomisjon omistanud reisikonsultandi 5. taseme kutse järgnevatele isikutele:\nKõik kutsetunnistused on leitavad Kutsekoja kutsetunnistuste registrist.\nKutse põhineb reisikonsultant, tase 5 kutsestandardil (lisa 1, lisa 2, lisa 3)\nReisikonsultandi 4. taseme kutseeksamid (2013)\nEsimesed reisikonsultandi 4.taseme kutseeksamid toimusid 27.mail 2013 Tallinnas (Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkoolis) ning 30.mail 2013 Tartus (Tartu Kutsehariduskeskuses). Nende tulemusena on Eesti Turismifirmade Liidu Kutsekomisjon omistanud reisikonsultandi 4. taseme kutse järgnevatele isikutele:


Lae alla viirused_ja_bakterid.odt\nViirused ja Bakterid (1)\nMiks saavad viirused paljuneda ainult elusrakkudes?\nMillal on võimalik täheldada viirusosakesi?\nMis on viiruse genoom ja milliseid geene see sisaldab?\nMillised on viirusvalkude peamised ülesanded?\nMillest koosneb viiruse kapsiid?\nMilliseid funktsioone täidavad viiruse kapsiid ja ümbris?\nKus toimub viiruse genoomi repliktasioon?\nMillised protsessid toimuvad viiruse genoomi replikatsiooni varases ja hilises staadiumis?\nMilles seisneb viiruslike RNA-polümeraaside iseärasus ja mis sellest tuleneb?\nMilles seisneb viiruse lüsogeense elutsükli tähtsus?\nKuidas on omavahel seotud viiruste lüütiline ja lüsogeene elutsükkel?\nKuidas kontrollib loomade ja inimese immuunsüsteem viiruse paljunemist organismis?\nMilles seisneb vaktsineerimine?\nMilliseid haigusi tekitavad herpesviirused?\nMillised haigusi tekitavad pappilloomviirused?\nMilliseid hagusi põhjustavad HIV 1 ja HTLV-I?\nMilliseid viiruse omadusi kasutatakse geenitehnoloogias?\nMis on viirusvektor ja milleks neid kasutatakse?\nMilles seisneb haiguste geeniteraapia?\nMillised on transgeensete organismide kasutusvaldkond?\nMillised bakterid 3kuuluvad arhede hulka?\nMille poolest erineb prokarüootide bakterite nukleoid eukarüootide tuumast?\nMida nimetatakse plasmiidideks ja mis on nende ülesanne?\nMis ülesanne on bakterite gaasivakuoolidel ja endospooridel?\nMilliseid varuaineid koguvad bakterid?\nMiks ei ole endospoorid paljunemisvahendiks?\nKui suured on bakterid?\nMilliseid kogumeid võivad moodustada kokid?\nMida iseloomustab bakteri generatsiooniaeg?\nMilliseid bakteritel esinevaid paljunemismooduseid oskad nimetada?\nKüsimused ja vastused viiruste ja bakterite kohta.\nviirused , bakterid , viiruste elutsükkel , viirusvalkude ülesanded , nakatumine , viiruste tekkimise hüpoteesid , bakterite peamise kujurühmad , generatsiooniaeg\nosadel viirustel, viiruslikud rna, niisugustnähtust, tütotoksilised t, htlv, elektronmikroskoopilised vaatlused, kerabakterid\nteevemand: väga hea õppematerjal


Pelle Pohlak: Flora tuleb Eesti meistriks ka järgmisel aastal | Linnaleht\nPelle Pohlak: Flora tuleb Eesti meistriks ka järgmisel aastal\nKristjan Roos, kristjan.roos@linnaleht.ee 09.11.2017, 16:22\nJalgpalliklubi Flora president Pelle Pohlak pakatab nädal pärast tiitlivõitu enesekindlusest: me tuleme ka järgmisel aastal Eesti meistriks.\nMullu maist Flora presidendiks saanud Aivar Pohlaku poeg Pelle lisab, et Flora suudab tiitlit kaitsta juhul, kui ei korrata vigu, mis tehti 2016. aastal või vigu, mida tegi tänavu Infonet tiitlit kaitsma minnes. „Mõlemal puhul mindi favoriidikoorma all lõhki. Kui me sellest õpime, siis tuleme meistriks,“ märgib Pelle Pohlak.\nKui tõenäoline on see, et Flora peatreenerina jätkab meeskonna meistriks tüürinud hollandlane Arno Pijpers?\nKõik sõltub tema elukorraldusest. Praegu on ta vennad aidanud Hollandis ema eest hoolitseda. Arno plaanibki nendega nüüd läbi rääkida, kas ta saaks ka järgmisel aastal sama teed jätkata. Huvi on mõlemapoolne, kuid otsus sõltub tema võimalustest.\nIlmselt on olukord Pijpersi jaoks väga keeruline?\nTäpselt. Elus on vähe asju, mis on tähtsamad kui jalgpall, aga pere on see üks.\nKas just Pijpersi peatreeneriks tulek tõi Florale tiitli?\nKindlasti on Arno selles väga tähtis lüli. Samas on ta ise kuskil intervjuus öelnud, et kui võtad hea või kogenud treeneri, kuid pole häid mängijaid, siis tiitlit võita ei saa.\n2016. aastal oli Flora peatreener Norbert Hurt, kes on ka praegu treenerite tiimis ja klubi spordidirektor. Tema peatreeneriajal olid mängijad mingil määral kammitsetud, mida ta on ka ise tunnistanud. Vahetasime poole hooaja pealt peatreenerit ja tõime selleks Levadia duubelmeeskonnast Argo Arbeiteri. Temaga olid mängijad emotsionaalselt väga vabad, aga üldine distsipliin hakkas kaduma. See väljendus ka platsil, kus me hakkasime järjest rohkem väravaid sisse laskma.\nHakkasime Norbertiga arutama võimalikke variante ja leidsime, et Eestist ei ole kedagi leida. Jõudsime välja Arnoni. Esimest korda saime temaga Belgias kokku samal õhtul, kui Eesti kaotas Belgiale 1:8. Esimesel korral ei andnud ta üldse lootust. Pärast vahetasime sõnumeid, ta tuli kolm korda lennukiga Eestisse, et asju arutada, läksime teemades süvitsi ja detsembri lõpus oli ta ettepanekuga nõus. Meil oli olemas ka plaan B, aga tagantjärele võib öelda, et tugeva distsipliiniga, samas head õhkkonda väärtustava kogenud treeneri toomine oli ainuõige otsus.\nKujutan ette, et Pijpers tunnetab, et tema töö Floras on veel pooleli.\nHollandlasest peatreeneri Arno Pijpersi rolli tänavuses Flora tiitlivõidus on raske ülehinnata. „Tugeva distsipliiniga, samas head õhkkonda väärtustava kogenud treeneri toomine oli ainuõige otsus,“ tunnistab Flora president Pelle Pohlak. (Alar Truu)\nKindlasti. Plussiks on seegi, et tänu meistrikstulekule saame mängida meistrite liiga eelringi mänge ja see on igale treenerile huvitav. Järgmisel aastal saab meistrite liiga eelringis mängiv meeskond vähemalt neli mängu Euroopas, sest kui meistrite liigast välja langetakse, saab jätkata veel Euroopa liiga eelringis. Selline reegel on esimest aastat.\nHooaja alguses ei peetud Florat favoriidiks, aga tundub, et Flora ise teadis oma headust juba siis. Kahe hooaja vahel niipalju mehi ka ei lahkunud ning sisuliselt oli tegemist sama meeskonnaga, kes tuli meistriks 2015. aastal.\nKahe hooaja vahel lahkusid meilt Nikita Baranov, Markus Jürgenson ja Andre Frolov. Jürgensoni asemel tuli põhikoosseisu Joseph Saliste, kes oli juba 2015. aastal meistriks tulles põhimõtteliselt põhimängija. Meeskonnaga liitusid veel Joonas Tamm ja Brent Lepistu. Viimane oli 2015. aastal, kui tiitli võitsime, sõjaväes. Teisisõnu – oleme kindlasti noor meeskond, aga muudatus kahe aasta taguse ajaga ei ole suur.\nHooaja alguses peetud Superkarikafinaalis jäi Flora kindlalt 0:5 Infonetile alla ja paljud kandsid rohevalged maha. Hooaeg näitas, et asjatult. (Jörgen Norkroos)\nSamas ma valetaks, kui ütleks, et hooaja alguse superkarikafinaali 0:5 kaotus FC lnfonetile ei tekitanud muremõtteid. Kuna oli teada, et esimeses liigamängus ootasid mängukeelud, tuli Arnol proovida superkarikafinaalis natuke teistmoodi mängida.\nKuna me Premium-liiga esimeses kahes mängus Levadiale ja Nõmme Kaljule ei kaotanud (mõlemad 1:1 viigid), siis sisuliselt oli terveks hooajaks loodud väga hea pinnas. Võib-olla vastased alahindasid meid. Võtame sellesama Infoneti, kus üks vanem mängija ütles pärast superkarikafinaali, et Floraga ei saa arvestada, sest nad on noortevõistkond.\nTundus, et Flora nautis olukorda, et keegi neid favoriidiks ei pidanud. See võttis mängijatelt psühholoogiliselt pinge maha.\nAasta varem, kui läksime hooajale vastu tiitlikaitsjana, kirjutati ja räägiti igal pool teise ja kolmanda koha saajast, ei kaheldud, et Flora saab esikoha. Aga jäime neljandaks. Tänavu ei olnud mängijatel sellist koormat õlgade peal.\nKas lõppenud hooajast on meelde jäänud mõni eriline hetk?\nPelle Pohlaku sõnul saaks kogu Eesti jalgpall teha suure hüppe noortetööle panustades (HEIKO KRUUSI)\nKui mõelda 2016. aasta hooaja peale, siis kaotusseisu jäädes olime iga kord murtud. Aga üks eriline hetk tänavusest hooajast oli kohtumine Viljandiga, kui jäime 0:2 taha, aga tulime üleaja väravast 3:2 võitjaks. Võrreldes eelmise aastaga, uskus meeskond endasse ja suutis kaotusseisust välja tulla. Mängijad said aru, et mäng saab läbi koos lõpuvilega. Need hetked näitasid, et meeskond on vaimselt ergas, on soov midagi saavutada ja see paistab silma. Teine sarnane hetk oli kohtumine Levadiaga, kus olime 1:3 kaotusseisus, aga saime kätte 3:3 viigi.\nKas tahaksid tuua välja mõne mängija, kes on praeguse tiitli võitnud meeskonna võtmemängija?\nMa ütleks niimoodi, et kui meeskond mängib hästi, siis on tunne, et kõik mängijad on atraktiivsed. Aastal, kui jäime neljandaks, olid mängijad samad, aga tunne oli vastupidine. Meeskonna edu puhul on kandvas rollis olevatel mängijatel lihtsam särada, need on mängijad, kes on meeskonna selgroog – väravavaht, keskkaitsja, poolkaitsja ja ründaja. Ainult meeskonna hea mäng ja tulemus loovad eelduse, et nad saavad olla pildil.\nKas meeskonnal on mängijate hulgas liider, kellele teised saavad toetuda?\nGert Kams – Flora „vanake“, kellele nooremad mängijad said raskel hetkel toetuda (Martin Ahven)\nKindlasti on ja neid mängijaid on palju. Gert Kams ei olnud sellel aastal küll kapten, aga hooaja lõpetamisel toonitasid poisid palju Gert Kamsi kui kõige vanema mängija rolli rasketel hetkedel. See oli siis, kui saime hooaja teises pooles paar kaotust ja mängisime 2:2 viiki Viljandiga. Tollal said nooremad mängijad väga palju tuge vanematelt mängijatelt ja Kams oli üks neist.\nÜldiselt on Floral soov anda võimalus noortele mängijatele. Samas on Kams hea näide vanemate mängijate tähtsusest. Kas olete mõelnud, et veel mõni koondislane võiks Floras karjääri lõpetada?\nPalju sõltub mängija positsioonist, iseloomust ja tema ambitsioonidest. Kui ta tuleb Eestisse tagasi suhtumisega, et nüüd on kõik ja hakkab juba ukse poole vaatama, siis ta meile ei sobi. Aga kui mängijal on ambitsioon midagi veel saavutada, on kindlasti variant olemas. Eelmise aasta talvelgi oli kõne all, et kui Enar Jääger jääb Norras lepinguta, siis võiks ta Floras mängida. Meil ei ole toas tahvlit, kus on kirjas number, millest vanemaid ei tohi võtta. Meeskond ei saa tugineda ainult noortele, aga ka mitte ainult vanadele. Peab olema hea sümbioos teotahtelistest ja areneda soovivatest noortest ning vanematest mängijatest, kellel on veel säilinud kirg ja nälg.\nOn räägitud, et mitu praeguse Flora võtmemängijat on valmis minema välismaale. Kas olete nende lahkumiseks valmis?\nMängijatega on sellest räägitud, et kui minna, siis peavad kõik asjad klappima. Pakkumine peab olema nii klubile kui ka mängijale normaalne.\nOn näiteid, kus välismaale on mindud tormates. Eestist on mõistlik minna välismaale siis, kui on korralik klubi, kus saab kohe sammu või kaks edasi astuda, kui mängija on keskkonnas, kus teda toetatakse, õpetatakse, arendatakse ja kasvatatakse. Hea näide on Karol Mets, kes on edasi liikunud samm sammult: Florast Norrasse Vikingisse, kus ta sai hea lepingu ja korralikult mänguaega, sealt edasi Hollandisse Bredasse. Lihtsalt välismaale minek iseenesest ei saa olla eesmärk. Mängijad peavad kindlasti minema välismaale, aga õigel hetkel ja õigesse kohta.\nPelle Pohlak usub, et ka tuleval aastal võib Flora meistriks tulla (HEIKO KRUUSI)\nSaan aru, et praeguste Flora parimate mängijate vastu on huvi olemas, pigem on küsimus selles, et leida neile välismaal hea keskkond.\nJah. Ütleme nii, et hoiatavaid näiteid on olnud liiga palju. Veel 4–5 aastat tagasi tahtsid kõik välismaale minna, õnneks enam nii ei ole, mis on positiivne. Näiteks Gert Kams mängis kaks aastat Soomes, ta nägi välismaa asja ära ja ütles, et ei ole nii, et põhja pool oleksid pudrumäed.\nFlora tegi peaaegu unelmate hooaja, aga võinuks minna ka teisiti, sest eurosarja pääsemine ei sõltunud teist ja tiitliheitlustki jätkus peaaegu hooaja lõpuni.\nFlora kindlustas meistritiitli liiga eelviimases voorus, kui Lillekülas alistati Tartu Tammeka 2:0. Juba siis võis võitu tähistada. (Alar Truu)\nMitte ainult jalgpallis, vaid spordis üldse sõltub kõik lõpuks väikestest kildudest, kas pusle saab kokku või ei. Kui rääkida Euroopasse pääsemisest, siis naljaga pooleks võiks öelda, et Infonetil oli meie ees auvõlg. Eelmisel aastal võitsime meie karika, et nemad saaks Euroopasse, sel aastal nemad, et meie saaksime Euroopasse.\nEuromängude kontekstis on räägitud, et meil võiks Eestiski olla oma superklubi. Ütlesid Päevalehele, et Eestis ei ole mõtet superklubi luua ja nüüd tuli uudis, et Levadia ja Infonet ühinevad. Kas sündis just superklubi, aga ambitsiooni näib neil olevat.\nHuvitav on näha, kuidas nad meeskonna komplekteerivad ja millised on taustajõud. Pressikonverentsist jäi mulje, et Aleksandar Rogic on väga professionaalne treener ja tal on taustajõudude puhul suured soovid. Ka meie oleme suhteliselt palju panustanud taustajõududesse, just sellepärast, et mängijatel oleks platsil lihtsam oma tööd teha.\nKui palju olid konkurentide ühinemisplaanidega kursis?\nEelmisel õhtul (eelmise nädala reede – toim) hakkas teiste klubide mängijate kaudu info liikuma. See tundus nii ootamatu ja uskumatu. Järgmisel päeval Levadia-Flora mängul Levadia inimesed rääkisid asjast juba ise. Intervjuudest võis aru saada, et otsus on vastu võetud hiljuti. Meie fännid näitasid alles välja oma pahameelt, et Infonet pidi järgmisel aastal tulema A Le Coq Arenale oma kodumänge mängima. See oli kolm nädalat tagasi. Seega pidi ühinemisprotsess toimuma väga kiiresti.\nMida Levadia ja Infoneti ühinemine Flora jaoks tähendab? Mõnes mõttes on üks kõva meeskond meistriliigas vähem ja Flora jaoks ka neli tugevat mängu vähem.\nOlen nõus, et nüüd on neli tugevat mängu vähem. Huvitav on näha, kas liigas tekib ette kolmik. Küsimärke on palju. Näiteks milline on Tallinna Kalevi perspektiiv? On olnud kuulujutte, et osade mängijatega on juba suvest kokkulepped, juhuks, kui Kalev tõuseb meistriliigasse. Mingis mõttes loodus tühja kohta ei salli. Kui TVMK kadus ära, siis Kalju tõusis kohe järgmisel aastal meistriliigasse.\nMängijaid jääb üle ja see peaks teistpidi tugevdama ülejäänud meistriliigat. Arvan, et pikas perspektiivis saavad Levadia ja Infonet koos tugevamatele jalgade ja usun, et keegi täidab Infoneti koha. Lõpuks on ju mängus neljas eurokoht. Kindlasti on klubisid, kes seda tahavad, näiteks Paide ja Narva.\nViktor Levada ütles, et uue ühendklubi eesmärk on Euroopa liiga alagrupiturniir. Milline Eesti klubi võiks esimesena sinna jõuda?\nTeised klubid saaks kindlasti mu peale vihaseks, kui ma ütleks, et kõige tõenäolisemalt võiks selle saavutada Flora. Siis tuletatakse meile meelde, et oleme oma eksistentsi jooksul ainult ühe korra eurosarjas järgmisse ringi saanud. Eurosarjade eelringide reformimise tõttu on nüüd Euroopa liiga alagrupiturniirile raskem pääseda. Levadia ja Nõmme Kalju on sellele kõige lähemale jõudnud ja seetõttu panen favoriidikoorma nende õlgadele. Kõik teised klubid peaksid õnnelikud olema, kui alagrupiturniirile jõuaks mistahes Eesti klubi. See oleks midagi väga head mitte ainult sellel klubile, vaid Eesti jalgpallile. Kuid kui küsida, mida ma tahan, siis muidugi seda, et meie oleksime esimesed.\nKuigi fännid nagistavad omavahel, siis Eesti omapära tundub olevat selles, et kui Euroopas mängitakse, siis võib Flora fänn rõõmustada ka Levadia euroedu üle.\nSiin on mitu põhjust. Kõik klubide fännid on Eesti koondise ja Eesti jalgpalli fännid. Ja kui näiteks Kalju või Levadia on Euroopas edukad, siis toovad nad koefitsiendipunkte ka teistele Eesti klubidele, esindades sel hetkel Euroopas Eesti jalgpalli.\nKas näed midagi, milles Floral on potentsiaali veel paremaks saada?\nLaiendaksin teemat, mõeldes kõikidele Eesti klubidele. Jalgpalliliidu koolitussüsteemiga on noortetöö märgatavalt arenenud, võrreldes ajaga 10–15 aastat tagasi, kui ise noor olin ja jalgpallitrennis käisin. Praegu õpetatakse poisse 4–5 korda paremini kui siis. Arvan, et just noortetöö ja järelkasv on see, mille pealt kogu Eesti jalgpall saaks teha suure hüppe.\nKui võtame Islandi jalgpalli fenomeni, siis edu üks võti oli otsuses, et kõige noorematega saavad tegeleda ainult väga hea koolituse läbinud treenerid. Lapse arengu kõige tähtsamal hetkel tegelevad nende baasvundamendi ülesehitamisega oma ala tipud. Ja tulemus on käes.\nKas Floral on luksus endale noortetreenereid valida?\nEestis on klubisid, kes sisuliselt otsivad ükskõik keda, kes lapsega tegeleks. Lapsi on jalgpalli juures nii palju, et võib öelda, et jalgpallis on tööjõu puudus. Treenereid on vähe.\nFloras tegeleme sellega, et noortetreenerite hulgas oleks konkurents. Alati ei ole tähtis, et noored peaks võitma, tähtis on arenguprotsess – siis on konkurents. Kui sa ei ole omal kohal piisavalt hea, siis tuleb keegi teine. Meil on klubis ligi 800 noort ja igal sügisel tuleb lapsi juurde. Suur probleem on see, et meie Kotka halli baasi lagi on käes ja peame leidma koostöös linnaga võimalusi, et saada juurde veel treeningkohti või kohti, kuhu saaks rajada kunstmurustaadioni. Muidu oleme varsti olukorras, kus me ei saa enam lapsi juurde võtta, sest ei ole lihtsalt ruumi. Sama probleem on ka Nõmme Kaljul ja Levadial.\nKas Floras klubi tasustab noortetreenereid või teevad nad tööd eelkõige missioonitundest?\nÜhtpidi peavadki nad töötama missioonitundest ja kõik muu on boonus. Raha ei saa olla ainuke motivaator, sest vastasel juhul ei suuda treener iseendale ja mängijatele maksimaalselt kasulik olla. Samas on meil loodud süsteem, kus pärast jalgpalliliidu koolituse läbimist treeneri palk tõuseb. Mida kogenum on treener ja mida rohkem on ta läbinud koolitusi, seda kõrgemal on ta palgaskaalal. Süsteem on loodud treenerite motiveerimiseks, et nad püüdleksid kõrgemale tasemele.\nKas oled toonud presidendina Florasse muutusi?\nMidagi kindlasti. Kasvõi see, et olen toonud kontorisse silmapaari. See võib tunduda paljude jaoks naljakas, aga kuni eelmise aastani, kui mu isa oli klubi president, oli aeg, kus ta viie aasta jooksul polnud sisuliselt kordagi kontoriruumides käinud. Nüüd on president kontoris olemas ja asjad jooksevad paremini, on rohkem kontrolli all. Isa ütles kunagi ühes intervjuus, et 85 protsenti energiast läks tal jalgpalliliidu asjadele ja 15 protsenti Florale. Ma arvan, et see oli tugevalt ülepaisutatud ja klubi sai vähem kui 15 protsenti.\nFlorale oli klubi tänavune Eesti meistritiitel klubi ajaloo 11 tiitel. (Alar Truu)\nKui mullu tuli uudis, et sinust saab Flora president, tuli käibele väljend – pereklubi –, mille üle tehti nalja. Samas on Flora eelkõige ikka terve kogukonna klubi?\nJah, sel aastal oleme kõvasti vaeva näinud kogukonnaga. Just see, et meie oma piirkonna lapsed ja lapsevanemad leiaks tee klubi juurde, staadionile, ühisüritustele. Et tekiks kogukond, kus inimesed tahavad viibida ja olla. See on meeletult tähtis. Mingil määral on ühiskond killustunud, igaüks mõtleb vaid enda peale ja naabrile vaadatakse viltu. Tahame, et oleks positiivse auraga kogukond, kuhu inimesed tahavad tulla ja kus viibida. Ja mängijad ütlevad uhkusega – ma olen florakas.\nKui Eestis visati natuke nalja, et Flora on pereklubi, siis ma tooks näite Gibraltarilt. Mullu kohtusime eurosarjas Gibraltari klubi Lincolniga. See on 45 aastat vana klubi ja nemad tegutsevad puhtalt pereklubina: seal on kõik suguvõsa liikmed klubi töösse rakendatud ja kaasatud on ka Gibraltari kogukond. Suvel mängisime euromänge Sloveenia klubi Domžalega. Nemad ütlevad samamoodi, et neil on pereklubi mudel, kus tegutsevad isa ja poeg. Isa on president, aga käib lihtsalt tribüünil mänge vaatamas, klubi veab tema asepresidendist poeg, kes on minust aasta vanem. Nii on tekkinud perekondliku tundega kogukond.\nRauno Sappinen on hetkel Flora võtmemängija. Ta lõi sel hooajal meistriliigas 27 väravat, jagades liiga väravalööjate tabeli esikohta Infoneti ründaja Albert Prosaga. (Martin Ahven)\n11-kordsel Eesti meistril Floral on oma filosoofia, mida Pelle Pohlak kirjeldab lühidalt järgmiselt: „Meie soov on saavutada edu peamiselt Eesti päritolu mängijatega, kes oleks ambitsioonikad. Ambitsioonikus seostub tihti noortega, kuna neil on suurem soov jõuda kõrgemale tasemele mängima. Juurde tulevad teotahtelised vanemad mängijad, kes soovivad anda klubi eesmärkide teostamisse oma panuse. Meie jaoks on tähtis mängijate arendamine ja karjääri planeerimine. Iga mängija saab igal aastal väga selged juhised ja ideed, kuidas teha arengus järgmine samm. Hea näide on Rauno Sappinen, kelle tänavuse hooaja eesmärk oli tekitada kaasmängijatele väravavõimalusi. Kui eelmisel aastal tegi ta 6–7 väravasöötu, siis sel aastal peaaegu 20.“\nFlora presidendiamet – kas unelmate töökoht?\nLisaks Flora presidendi ametikohale on Pelle Pohlak veel ka Oru põhikooli huviringi õpetaja ning ühe noortegrupi treener (HEIKO KRUUSI)\n„Unelmate töökoht,“ muigab Pelle Pohlak Linnalehe küsimuse peale ja selgitab siis, et lisaks tööle Flora presidendina on ta tegev Oru põhikooli huviringi õpetaja ning ühe noortegrupi treenerina. Samal ajal loodab Pohlak lõpetada Tallinna ülikooli kehakultuuri õpetaja eriala magistriõppe. „Ma ei oska käed rüpes istuda. Minu jaoks on kõige tähtsam, et oleksin kogu aeg tegevuses,“ tõdeb Pohlak. Ta on tegelikult klubis aktiivne olnud juba 2013. aastast, kui treenis Flora U19 võistkonda. „Olen sellest ajast Flora asjadega kursis, tean, mis toimub Flora kontoris ja mis on klubi probleemid. See, et 2016. aastast tuli ametinimetus, ei muutnud üldist pilti.“


Riskianalüüs - Telli teenus meilt - Abiteenused – Riskianaluus\nTÖÖKESKKONNA RISKIANALÜÜS PEAB OLEMA IGAL ETTEVÕTTEL, KELLEL ON VÄHEMALT ÜKS LEPINGULINE TÖÖTAJA.\nOn ettevõtte töötervishoiu ja tööohutuse korralduse alusdokument. Hästi koostatud riskianalüüs aitab süsteemselt leida töökeskkonnas kõik ohud, mis võivad tekitada kahju töötaja tervisele või keskkonnale (sh ka ettevõtte varale), hinnata taolise sündmuse tekkimise tõenäosust ja tekkiva kahju suurust. Ohtude käsitlemiseks tuleb riskianalüüsi osana koostada riskianalüüsi tegevuskava. Riskianalüüs ja tegevuskava koostatakse, et maandada tööst tekkivaid riske: haigestumised, tööõnnetused, õnnetusjuhtumid ja et töötajatel ei tekiks tööga seotud kutsehaigestumisi.\nRiskianalüüsi kohta saab täpsemalt lugeda: https://www.tooohutus.ee/blogi/koostoopartner\nKui tihti tuleb riskianalüüsi uuendada?\nKui töötingimused on muutunud, töövahendeid või tehnoloogiat on vahetatud või uuendatud, kui on ilmnenud uued andmed ohuteguri mõju kohta inimese tervisele, kui õnnetuse või ohtliku olukorra tõttu on riskitase esialgse tasemega võrreldes muutunud või kui töötervishoiuarst on tervisekontrolli käigus tuvastanud töötaja tööga seotud haigestumise või muutub seadusandlus. Kuid mitte harvem kui üks kord aastas tuleb vaadata üle riskianalüüs ja viia sisse muudatused.\nRiskianalüüsi tuleb säilitada 55 aastat.\nTegemist on keskmise eeldatava tööeaga ja see on aeg, mille jooksul võivad ilmneda töötajal võimalikud tööst põhjustatud kutsehaigused.\nRiskianalüüs ja riskianalüüsi tegevuskava tuleb esitada Tööinspektsiooni iseteenindusportaalis: https://iseteenindus.ti.ee/login\nTeeme koos töökeskkonna ohutuks ja koostame põhjaliku riskianalüüsi.\nHästi koostatud riskianalüüs on sisendiks väga paljudele osapooltele. See on rohkem, kui ainult seaduse täitmine. Esmalt kindlasti töötajatele suunatud, et töötaja teaks ja arvestaks võimalike riskide ja ohtudega töökohas.\nAbiteenused OÜ Kontakt


Kuidas valida parim Kotimasin pilu tihendi ja kaustaga ning EPC lahtik tootja, tarnija, hulgimüüja, turustaja ja Kotimasin pilu tihendi ja kaustaga ning EPC lahtik tehas?\nKummalise kujuga kotimasin\nAlumise tihenduskoti masin\nPakkimiskott ja sildistamismasin\nKülgmiste tihenduskottide masin\nKotimasin pilu tihendi ja kaustaga ning EPC lahtik\nmudel - SV-CTE Series\nPiluga koti valmistamise masin-Tihend\nE.P.C.seade kombineerituna kerimisseadmega,selle funktsioon on tundlik ja stabiilne,lihtne operatsioon.\nKerimise kiirust pole vaja reguleerida.\nKolmnurkne voltimisseade voldib ühekihilise kile sujuvalt kahekordseks.\nValik kattuva EPC ja kolmnurga voltimisseadme,hõivatud turvalise paigaldusruumini.\nMitme funktsiooni segakasutus,saab toota palju erineva stiiliga kotte.\nStandardvarustus on:topelthuulte voltimisseade,põhja kiilu seade,küljele avamise seade.(Kärpimine või külgmine avamine)\nSpetsiaalne pöörleva tihendusnoa disain,muuta tihendusnoa puhastamine ohutuks,mugavus,kiire ja lihtne.\nSpetsiaalne pneumaatiline värav ja pressimisrulli seade,teha koostööd põhimasinaga, mida saab teha ja läbi viia-sööda blokeeritud valmistoodet.\nTugev ja kerge struktuur,ja teha koostööd piduriga veereva rattaga,saab hõlpsasti kohta vahetada.\nValikulised seadmed on:ise-liimiseade,pärli sisestamise seade,stantsimisüksus,kahekordne tihendusseade,blokeerima-söödaseade.\nSPETSIFIKATSIOONID:P.S.Kohandamine võib olla saadaval.\nMudel Koti suurus(mm) Tootmise kiirus\nFilm(mm) Servo mootor Vajalik võimsus Masina suurus\nPikkus Laius Ülemine kokkuklapitav Altpoolt\nSV-800HC 65~760 76~770 Kuni 75 mm Kuni 65 mm 30~250 0.01~0.2 2.9kw 7.5 kW 4.6x1.55x2.0\nSV-1000HC 85~960 4.4kw 9.0 kW 4.6x1.75x2.0\nSV-1200HC 100~1150 4.4kw 9.7 kW 4.6x1.95x2.1\nEPC koos automaatse lahtikerimisega\n※Tehnilisi andmeid võidakse ette teatamata muuta.\n999999999 http://schema.org/InStock USD 2020-12-31 https://www.carrybagmachine.com/et/bag-machine-with-slit-seal-and-folder-and-epc-rewinder.html\nSHENG-FON PLASTIC MACHINE CO., LTD. on juhtiv tootja, tarnija ja eksportija Kotimasin pilu tihendi ja kaustaga ning EPC lahtik in Taiwan mis on loodud kasutades kõrge hinne tooraine, mis on pärit meie kinni müüja baasi, millel on aastatepikkused kogemused turul. Lisaks tootmise neid standard mõõtmed, pakume oma klientidele võimalust kohandades neid tooteid kohta oma konkreetsed nõudmised. Meie toode on saadaval väga mõistliku hinnaga.\nMeie peamised tooted on igasuguseid\nJa nad on hästi vastu Hiina ja rahvusvahelisel turul. Me tervitame teid meiega rohkem teavet ja ootan tööpäeva teiega!\nkuni: SHENG-FON PLASTIC MACHINE CO., LTD.\nKiire universaalne külgmise tihenduskoti masin\nParima Kotimasin pilu tihendi ja kaustaga ning EPC lahtik leidmiseks ja ostmiseks peate teadma tootja, tarnija, hulgimüüja, turustaja, OEM-i ja ODM-i kõrgeimat kvaliteeti tehases Taiwan\nKotimasin pilutihendi ja plaastriseadmega\nUniversaalne külgmise tihenduskottide masin


DVD mängija ühendamine vanemapoolse teleriga\nTeema: DVD mängija ühendamine vanemapoolse teleriga\nmul on üks natuke vanem telekas, millel pole SCART pesa. On vaid sellised pesad:\nNing DVD mängijal sellised:\nKas ma peaksin ostma SCART kaablile mingi ülemineku nendesse Video_IN ja Audio_IN pesadesse? Või saaks kvaliteetsema pildi DVD S-video väljundit kasutades? Või kuidas saaks kõige kvaliteetsema pildi sellest DVD mängijast sellesse telekasse?\n12-01-08, 12:19 #2\nVs: DVD mängija ühendamine vanemapoolse teleriga\nostad juhtme,kus ühes otsas on scart,teises rca otsad.juhtme valikul pead vaatama et scart jääka signaaliallika poole.kui kahtled,siis osta selline juhe,kus on lüliti küljes või kus on kuus rca otsa.\ns-videot selles teleris kasutada ei saa.\nvõid osta ka lihtsalt rca juhtmed,mängijal on ka selline väljund olemas\n12-01-08, 14:32 #3\nostad juhtme,kus ühes otsas on scart,teises rca otsad.juhtme valikul pead vaatama et scart jääka signaaliallika poole.kui kahtled,siis osta selline juhe,kus on lüliti küljes või kus on kuus rca otsa.\nvõid osta ka lihtsalt rca juhtmed,mängijal on ka selline väljund olemas\nok. Aga kas on signaali kvaliteedi vahet RCA --> RCA või SCART --> RCA? Ning stereo signaali ma selle telekaga vaadata siis vist ei saa?\nViimati muutis m4rtin : 12-01-08 kell 14:38\n12-01-08, 14:39 #4\nkummalt poolt on õun magusam-vasakult,või paremalt?\n12-01-08, 14:50 #5\nok, siis vist pole vahet, kumba kasutada. Kuigi ma ise arvasin, et võibolla on SCART puhul pildi RGB signaal(värvid) lahku löödud ning see annab parema pildi, kuid samas kuna telekal on ainult composite analog sisend, siis liidetakse need signaalid niikuinii selles üleminekukaablis kokku ja lõpptulemus oleks sama.\nLisaks veel seda, et kui sellelsamal telekal oleks SCART sisend, siis kas pildi kvaliteet oleks märgatavalt parem kui composite analog videosignaali puhul(sest SCART'il on ju punane, roheline ja sinine eraldi juhtmetes)?\n12-01-08, 16:55 #6\nEsmalt postitatud m4rtin poolt\nParem siis, kui telekal RGB või S-Video sisendid on SCART pesas olemas. Muidu pole vahet.\nPildi kvaliteet paremast halvemaks:\n1. RGB -> kolm põhivärvi eraldi kaablitega\n2. S-Video -> värv ja heledus eraldi kaablitega\n3. Composite -> värv ja heldus koos ühes kaablis\n12-01-08, 16:58 #7\nsellel teleril on ainult üks ühendusviis-komposiitvideo\n18-01-08, 11:52 #8\nHeli lased üle takistite kokku ja saad nii ühe kanali. Kuskil on võibolla sarnane adapter ka.\n18-01-08, 12:06 #9\nÄrge ajage asja keeruliseks. Läheb vaja 2 RCA kaablit. Teleka sisendid ühendada DVD "MIXED AUDIO OUT" vasaku kanali heli ja video väljundiga (valge ja kollane)\n18-01-08, 12:32 #10\nTuleb sealt ikka mono välja?\n18-01-08, 13:21 #11\nTegelikult võiks heli ühendada hoopis mingisse stereosse mitte sellesse telekasse. Millegipärast soovitatakse mono jaoks ühendada vasaku kanaliga, DVD heli menüüs saab muuta monoks, kui vaja.\n18-01-08, 13:42 #12\nVahel ongi kirjas, et "left (mono)". Minu telekal on näiteks selline sisend. Kui paremasse kanalisse heli ei tule võetakse vasakust mõlema kõlari jaoks.\nAga kui menüüst mono peale panna saab siis on ju hoopis lihtne.\nDVD mängija toite remont\nViimane postitus: 30-11-07, 19:58\nEnn poolt foorumis Video- ja telefoorum\nViimane postitus: 27-01-07, 17:51


Imogene talumaja/SunnySide 'i salong - Airbnb\nImogene talumaja/SunnySide 'i salong\nImogene, Iowa, Ameerika Ühendriigid\nKogu külaliskorter, mille majutaja on Rita\nPuhka võrkkiiges väljas ja vaata, kuidas kornitsed tuule käes ujuvad või kariloomad karjuvad. Lauamängud, kaardid, plaadid ja kiudoptiline wifi, mis pakuvad sulle sees olles meelelahutust. Kööginurk/baariala, kus lõõgastuda ja päeva seiklusi korraldada. Asub 1,6 km kaugusel Imogene 'ist, väikesest, kuid võimsast Iiri kogukonnast. Broneeri ekskursioon mäel asuvas vapustavas Püha Patricku katoliku kirikus, märgi oma vile Emerald Isle Bar & Grillis või jaluta/kõnni läbi puudega ääristatud Wabash Trace' i loodusraja.\nSajandi talu asub oma kolmandal põlvkonnal, kes elab talumajas. Kui meie perekond ära kolis, teadsime, et peame oma majutuskohta renoveerima ja jagama teistega, et seda nautida. Meie lemmikkoht, mida me kutsume SunnySide Salongiks. Seal on 1920. aastate algsed köögi ülemised kapid kööginurgas/baarialal asuvast talumajast. Salong on varustatud väikese valamu, mikrolaineahju, röstimisahju ja minikülmikuga 6 istekohta, mis võimaldavad suurt tööruumi ja avanevad eluruumidesse, sealhulgas kaks väljatõmmatavat diivanit, kiikuv lamamistool, teler, plaadimängija, algne aknaiste ja lugemisnurk. Enne ülakorrusele minekut leiad esimesed vannitoad.\nÜlakorrusel ootavad sind täiendav vannituba ja kolm magamistuba. Märtl on kaks täisvoodit, Annis on kaks laia kaheinimesevoodit ning Frankis ja Lucys neli narivoodit! Naudi igas toas ajaloolisi lugusid nende kohta, kes nautisid neid majutuskohti 1930. aastate alguses.\nLasteraamatud ja mänguasjad lastele vanuses 2–5-aastane, 5–10-aastane ja üle 10 aasta vanune\n7 ööd naabruskonnas Imogene\nEla Iowa osariigis. Asub rulluvate mägedega kruusateel, vaid 2,5 miili kaugusel kõnniteest. Me oleme töötav talu, nii et olenevalt hooajast võid näha traktoreid, veokeid või kombineerida rada üles tulemas või kuulda kariloomade nuhkimist ühes krundidest.\nPiirkonnas olles naudi ringkäiku "Prairie pärlis", St. Patricku katoliku kirikus Imogene 'is. Ekskursioonid on saadaval kokkuleppel. Tavalised teenused pühapäeviti kell 8.30 ja 2. ja 4. laupäeviti kell 17.00.\nMeie talumaja asub Imogene (1 miil), Shenandoah (10 miili), Farraguti (13 miili), Tabori (13 miili), Malverni (18 miili) ja Sidney (21 miili) lähedal. Igal väikelinnal on oma ainulaadne säde. Lemmikkohad söömiseks/joomiseks/ostlemiseks nendes linnades: Emerald Isle-Imogene, Baile Market-Imogene, Donut Stop-Shenandoah, Elm St. Grill-Shenandoah, Dirt 's Bar-Shenandoah, Retro Sundaes-Shenandoah, Serenity Studio & Spa-Shenandoah, Harbor Cafe-Farragut, Yeyas-Tabor, Rustic Seven Boutique-Tabor, Classic Cafe-Malvern, Wine Room-Malvern, Penn Drug-Sidney, Farmer' s Daughter-Sidney\nSaadaval tekstsõnumite kaudu. Anna meile teada, kui midagi vajad. Meil oleks väga hea meel, kui saaksime kohtuda ja rohkem teada saada, kes seda majutuskohta naudivad, kui sa seda teed. Me tahame austada ka sinu privaatsust, seega on sinu otsustada, kas soovid meiega kohtuda, et saada ülevaate piirkonnast!\nSaadaval tekstsõnumite kaudu. Anna meile teada, kui midagi vajad. Meil oleks väga hea meel, kui saaksime kohtuda ja rohkem teada saada, kes seda majutuskohta naudivad, kui sa sed…


TALVEPÄEVLASE PÄEVIK - Pluss\nHome » Frontpage » TALVEPÄEVLASE PÄEVIK\nEile oli 2015. aasta Talvepäevade esimene päev. Pärast kahetunnist sõitu, tabas meid bussist välja astudes mõnus karge Põltsamaa õhk. Festival algas registreerimisega, kus oli tore kohata palju sooje tuttavaid nägusid ja üpriski rohkelt uusi tundmatuid. Noori oli kohale tulnud Tartust Hiiumaani ning ei puudunud ka välismaised tegelased – noored Soomest ja Norrast. Sisseseadmisel on juba tavaks saanud, et midagi on ikka koju jäänud. Ja sel aastal oli see paljudel ühine – madrats. Õnneks suudeti kamba peale ja üheskoos kõikidele pehme magamisase leida. Kohale jõudes saime kohe ka kõhud täidetud ja seadsime sammud kiriku poole, kus toimus avamine ja Emmause missa. Muidugi ei puudunud programmist Ice Break mängud- sel aastal olid need eriti mõnusad, sest kõik olid nii entusiastlikud ja üldine tunne oli suurepärane. Õhtuprogrammis astus lavale Last Weekend, TP housebänd, kes ajas publiku käima ülistusrokiga. Õhtu jooksul kuulsime ka jagamislugu Joel Luhametsalt. Kultuurimajas olevale programmiosale pani punkti Daniel Levi, kelle publik võttis vastu sooja südamega ja kes pani nii mõnegi jala saalis keerutama. Ööpoolikul, pärast kontserti, saime süüa mesilaste kodukootud suupisteid, mis olid ülimaitsvad, ja mõnusalt muljetada möödunud päevast. Õhtu mõnusaks lõpetuseks sai ülistustuba, kus sai ülistada Jumalat ja olla osaduses. Väga lahe oli ka see, et julgeti jagada spontaanseid tunnistusi. Selle aasta Talvepäevade põhisõna on armastus, eelkõige Taevalik armastus. See sõna sai juba tähenduse tänase päeva jooksul ja ootan ootusärevuses homset!\n“Kes peab tema sõna, selles on tõesti Jumala armastus saanud täiuslikuks. Sellest me tunneme ära, et oleme Temas. Kes ütleb enese püsivat temas, see on ka ise kohustatud käima nõnda, nagu tema on käinud.” 1Jh 2:5-6\n7.02.2015, teine päev.\nHommikul äratati meid, noori kauamagajaid, mõnusalt vara ja aeti õue värskendavale hommikuvõimlemisele. Edasi läks päev hommikusöögi, housebändi ja hommikumõtisklusega. Kell 10 olid meil seminarid, kuhu meid jaotati vanuste järgi ja mille teemat me arutasime pärast ka väikerühmades. Täna tegime Talvepäevadel midagi, mida varem pole siin kunagi tehtud- videointervjuud Põltsamaa inimestega. Päeval toimusid veel superlahedad rühmatööd: zumba, breik dance, bändi töötuba, fotograafia, kokkamine, jututuba, eneseväljendus. Samuti tegime gruppides, millese meid esimesel päeval jaotati, õhtuprogrammiks sketšid. Õhtuprogramm oli väga värvikirev: toimus jagamise lugu, esitati rühmatöödes tehtud asju, esines housebänd, toimus vabalava, toodi lavale sketšid, esines Tiit Kikas, kelle muusika ja muusikategemise viis oli nii kõrvailu ja silmailu. Valiti ka iga-aastane Talvepäevade superstaar, kelleks sel aastal osutus Anna-Katariina Vaino. Pärast kontserti toimus kirikus mõnus õhtut kokkuvõttev Taize palvus. Ööpoolik enne magamaminekut sai ka seekord veedetud kohvikus, kus sai head kohalikku burksi ja muud suurepärast kraami. Pikk ja tegus päev on seljataga ning kindlasti on homselt oodata veel palju imelist!\nRõõmusta, noor mees, noores eas ja su süda tundku rõõmu su nooruspäevil! Käi oma südame teedel ja oma silmavaate järgi, aga tea, et Jumal viib sind kohtusse selle kõige pärast! Saada siis tusk ära oma südamest ja hoia paha eemal oma ihust, sest lapsepõlv ja noorus on kaduvad! (Kg 11: 9-10)\n8.02.2015, kolmas päev.\nTäna möödus päev väga rahulikult. Välja ärvatud äratus. Mesilased äratasid laagrirahva pottide-pannidega, nii et paljude jaoks algas päev väga kärarikkalt. Aga edasi läks päev mõnusalt – toimus hommikune ülistus, Kristjan Luhamets jagas sõnumit, näidati videointervjuusid ja ka eilses töötoas tehtud lühifilmi. Talvepäevad lõpetati jumalateenistusega. Selle aasta talvepäevad olid midagi väga head – tõesti oli tunda seda Taevalikku armastust. Ja kindlasti jääme pikisilmi ootama järgmisi Põltsamaa Talvepäevi!\nVaata kõiki fotosid Põltsamaa talvepäevadest:\n← Videointervjuu: Markus Haamer ja Kristel Leppik – Põltsamaa talvepäevad 2015\nLühifilm – Üks mees kukkus auku →


Arutlusõhtu: Mis toimub? EPA 2007\nArutlusõhtu „Maast ja Ilmast“\nKokku said EMÜ üliõpilasesindus, kolme EMÜ seltsi (EMÜS, EMEÜS, KÜS) esindajad ning MEI ja PKI direktorid Paavo Kaimre ja Illar Lemetti. Diskussiooni viis läbi teadusprorektor Andres Koppel.\nArutluse korraldamise ajendiks oli uue esinduse tutvustamine, kokkusaamise eesmärgiks aga leida omavahelise suhtluse kitsaskohti ja mõelda, kuidas parandada infovahetust üliõpilaste, esinduse ja instituutide vahel.\nAlustuseks andsid osapooled hinnangu senisele üliõpilaste kaasatusele ülikooli juhtimises (teave ülikooli uue arengukava koostamise kohta) - osalust hinnati pigem halvaks.\nLeidsime koos, et põhjus, miks üliõpilased ei tunne uut arengukava ja ei ole olnud teadlikud, et neil (eelkõige läbi esinduse liikmete) on olnud võimalus öelda kaasa arengukava koostamises, on vähene omavaheline suhtlus - esindus ei teavita üliõpilaskonda piisavalt oma tegevusest ja üliõpilased ei ole omapoolset huvi piisavalt üles näidanud.\nEriarvamusi tekitas infovahetuse paremaks toimimiseks listide loomise idee - kellele, kes haldakas, mis infot seeläbi siis vahetada ja kuidas vältida rämpsposti levitamist.\nEsinduse tegevusest teavitamiseks on võimalik luua liste valdkondade kaupa -sport, kultuur, õppetöö arendamine jne. Üliõpilane valib, millist infot ta esinduse töö kohta teada soovib. Võimalik on ka igasse õppehoonesse esindusest tuleva info jaoks teha eradi teadetetahvel.\nInstituutide direktorid tõid välja, et neil praktiliselt puudub kanal, kuidas teavitada oma üliõpilasi nt mõnest üritusest. Praegu toimib suhtlus eelkõige seltsidega.\nÜks võimalus, kuidas parandada nii suhtlust, kui kaasata rohkem tudengeid otsustusprotsessidesse, on instituutidesse nn üliõpilasnõukogude moodustamine. Erimeelsused tekkisid siingi. Kui nõukogus oleks esindaja igalt kursuselt, siis kuidas tagada, et need üliõpilased ei teeks seda vastumeelset, olles poolkohustuslikult oma kursuselt saadetud. Mis oleks sellise nõukogu eesmärk ja kuidas näeks välja nende tegevus? Kas me leiame piisavalt üliõpilasi, kes oleks nõus oma aega ohverdama ülikooli õpitingimuste parandamiseks?\nKõigest, millest plaanitud, me ajapuudusel rääkida ei jõudnud. Sai selgeks, et selline kokkusaamine on vajalik tasub korraldada ka edaspidi. Tõdesime koos, et on vajalik üksteisega rohkem suhelda, üksteist toetada ja kõrvalseisjana ettepanekuid teha. Loodetavsti sai osalejatele selgemakas mõnede probleemide olemasolu, tõsidus ja ehk ka lahendusviisid.\nPildid aadressil: http://picasaweb.google.com/keskkonnayliopilasteselts/MisToimubEPA2007


KAKS ELU NÕUDNUD NARVA SURMAPÕLENG: jooming käis pidevalt | Õhtuleht\nKAKS ELU NÕUDNUD NARVA SURMAPÕLENG: jooming käis pidevalt\nStas Kuznetsov, 28. juuli 2021 09:19\nSamal ajal, kui uurijad kahtlusalust üle kuulavad, on aastane kass oodanud mitu päeva peremeest.Foto: Karin Jaanus\n„Kuulsin karjumist: vaatasin aknast välja ja seal hoidsid kaks meest naist kinni. Teda ei lastud majja. Hetk hiljem tuli katuse alt suitsu ja leegid hakkasid läbi murdma,“ räägib Narva lähedal aianduskülas „Energetik-3“ elav Niina laupäeval aset leidnud suvila süütamisest, mille arvatav põhjustaja on kahe inimese tapmise kahtlustatuna vahi alla võetud.\nTänaseks on uurijad lõpetanud sündmuskohal töö, kuid tragöödia tagajärjed on näha: teeäärsete põõsaste taga on näha põlenud hoone, millest alles on ainult seinad. Samal ajal, kui uurijad kahtlusalust üle kuulavad, on aastane kass oodanud mitu päeva peremeest.\nMeest kahtlustatakse kahe inimese mõrvas ja veel kolme tapmiskatses


RAVI- ja ILUVANNID - Elupluss keskus Viimsis\nTervendav ravivann, mis parandavad tervist, noorendavad keha ning pikendavad eluiga. Lisaks erilistele Siberi taimedele sisaldavad ravivannid ka Altai haruldast droogi.\nSelle vanni stroogi koostis sisaldab rikkalikke olulisi vitamiine ja mineraalaineid, mis on vajalikud juuste, naha ja küünte seisundi parandamiseks. Rikas vitamiinide koostis hoolitseb teie naha eest: B-vitamiinid mõjutavad ainevahetust.\nTaastav ja lõõgastav Altai taimevann\nVanni koostis on eelkõige mõeldud stressist vabanemiseks ning immuun-taseme tõstmiseks, samuti kasvuperioodi pingete leevendamiseks ning organismi turgutuseks pingeliste perioodide ning väsimuse korral.\nPiim sisaldab piimhapet, toitaineid ja vitamiine, mis niisutavad ja toniseerivad nahka, muutes selle pehmeks ja elastseks. Vanni lisatav lavendliõli annab lisaniisutust ja aitab nahal säilitada kollageeni ning võidelda peenikeste kortsude ja enneaegse vananemisega.\nMagneesiumi- ja mineraalidega nanomullivann\nMagneesium on üks meie keha toimimise alus. Tänu magneesiumile on meie keha võimeline erinevaid aineid omastama, nagu D-vitamiin ja kaltsium, ja teostama ainevahetusega seotud protsesse.


Tammeka ei taha Põlvale rohkem punkte enam loovutada - Sport - Lõuna-Eesti Postimees\nTammeka ei taha Põlvale rohkem punkte enam loovutada\nNaiste meistriliigas ootavad laupäeval ees järjekordsed kohtumised.\nJalgpalli naiste meistriliigas kohtuvad laupäeval Lõuna-Eesti vastasseisus Põlva FC Lootos ja Tartu JK Tammeka.\nEesti Jalgpalli Liidu kodulehekülje andmeil toimub mäng värskelt uue katte saanud Lootospargi kunstmuruväljakul algusega kell 14. Senised vastasseisud on kulgenud tasavägiselt - maikuus lepiti väravateta viiki ning augusti keskel teenis Põlva 1:0 võidu. Tabelis hoiab Tammeka 14 punktiga viiendat kohta, Lootos paikneb 12 punktiga seitsmendal positsioonil.\nKell 16 saab avavile mäng Kambjas, kus Tartu SK 10 Premium võõrustab JK Tulevik ja Suure-Jaani Unitedi ühendnaiskonda. Liigatabelis asuvad naiskonnad lähestikku - ühendnaiskond on 12 punktiga kuuendal kohal ning SK 10 jääb kaheksandal positsioonil maha vaid kolme punktiga. Omavahelistest mängudest on mõlemad korra kirja saanud võidu.\nPäeva keskses kohtumises võõrustab liigaliider Tallinna FC Flora Lilleküla I harjutusväljakul kell 15.30 oma lähimat jälitajat Pärnu JK naiskonda. Liigatabelis lahutab võistkondi seitse punkti ning kokku on pidada veel viis vooru.


Toidu kuu ERMis — keskaeg, 1930. aastad ja Vana-Võromaa - Maitsemeel - sõbranna.ee\nToidu kuu ERMis — keskaeg, 1930. aastad ja Vana-Võromaa\n12. september 2019, 9:07\nMida söödi keskajal, kuidas teha ise sõira ja milline näeb välja stiilne 1930ndate pidulaud? September on Eesti toidu kuu ja ERMist leiab vastuseid ning saab ka ise käe külge panna.\nTallinna Ülikooli Keskaja keskus ja Eesti Rahva Muuseum korraldavad toiduprojekti ühisseminari «Sotsiaalsed toitumismustrid keskaja hakul Kukruse kalmistu näitel». Keskaja toidu seminar toimub 17. septembril kell 16.15 Jakobi 2–217. On selgunud, et 12.–13. sajandi elanike toidulauda iseloomustavad teatud soo- ja vanusepõhised toitumisharjumused. Millised täpsemalt ja kuidas keskaja inimeste toitumise kohta üldse infot kogutakse, saab seminaril vastuse. Seminaril esineb Tartu Ülikooli analüütilise keemia vanemteadur, arheokeemik Ester Oras.\nVana-Võromaa maitsete päev on 18. septembril. Nimelt kannab sel aastal Eesti toidupiirkonna tiitlit Vana-Võromaa. Õppida saab sõirategu ja teada, kuidas on see ajas muutunud. Põnevatele õpitubadele ja ettekannetele lisaks linastuvad filmikatkendid Võrumaa toidupärandist.\nÕpituba «Uued tuuled toidulaual. Retsepte 1930. aastate ajakirjadest ja vihikutest» peetakse 27. septembril. Nami-Nami retseptikogu looja Pille Petersoo juhendamisel kaetakse 1930. aastate klassikaline toidulaud. Menüüs, mis valmib kohapeal, on muuhulgas moodsad kiluleivad ja tol ajal populaarsed köömnesaiad.\nPerenaiste grupipilt, 1934\nFOTO: Jaan Vinnal / ERM fotokogu\nEsimene ja teine sündmus on osalejatele tasuta, 1930. aastate õpituba maksab 6 eurot inimese kohta.


Alaska Bushi inimeste jõulupakkumine: avastamisele jõudmine! - Tähed\nAlaska Bushi inimeste jõulupakkumine: avastamisele jõudmine!\nVeel Alaska Bushi inimesed on teel!\nvalge krae 6. hooaja 4. osa\nAlaska Bushi inimesed S sünge lõhe eksisteerib väga mõjuval põhjusel, kuid sarja ja Browni perekonna fännid on peagi puhkust saama. Kuid me ei räägi 8. hooaja filmimisest. Veel mitte.\nPruunid tulevad tagasi Alaska Bush People'i jõulupakkumisega. Aga ... kas see hõlmab Ami?\nJõulud on Browni perele suur asi.\nMitte ainult sellepärast, et nad on kristlased, ja mitte ainult sellepärast, et jõulud nii ilmalikus kui ka usulises vormis on Ameerika kultuuris täiesti üldlevinud.\nJa ka mitte ainult sellepärast, et nad on tõsielustaarid, kelle produtsendid teavad, et „hea enesetundega” jõuluepisood on sageli edu retsept.\nOleme natuke rääkinud Browni pere noorimast liikmest Rain Brownist. Ta on nüüd sotsiaalmeedias, nii et näeme tema selfisid koos tõsisemate postitustega selle kohta ta pole kindel, kas tema ema saab hakkama .\nNoh, Raini sünninimi pole „vihm” ega „vihmane”.\nTema täielik nimi on ja me ei mõtle seda välja: häid jõule Katherine Vihmapiis 'Vihmane' Brown.\nNüüd nimetas ta seda sündinud aastaaja tõttu - Raini 15. sünnipäev on vaid kümne päeva pärast, inimesed! - aga teda pole nimetatud Tänupüha Brown või Pööripäev Brown või Päeva sünnipäev Sol Invictus Brown .\nNii, jah, see on üsna eriline aeg aastas.\nSee aasta tuleb veelgi suurem tehing, sest Alaska Bushi inimesed filmib, mitte Alaskal, vaid Colorados.\nMe ütlesime teile, et pruunid olid fännide poolt võltsinguks nimetatud nende kolimise tõttu Coloradosse.\nNeed fännid tundsid, nagu oleksid ekraanil ekraanil mänginud Brownide perekonna ellujäämismeel, kuid tegelik elumugavus lollide jaoks. Nende jaoks oli viimane õlekõrs perekonna kolimine üldse teise osariiki.\nJa muidugi me teame seda pruunide pere elab nüüd Beverly Hillsi mõisas suurelt . See on omamoodi vastand sellele, et see on 'karedaks tehtud'.\n(Kuid see pole tegelikult üllatav - Ami Browni keemiaravi ei saa juhtuda kõrbes ja nad on raha teeninud seitse tõsielusarja aastaajad)\nTV Insider aruanded et selle aasta Bushmase eripära on peaaegu kogu Browni perekond ja see on juba filmitud.\nSee on põnev uudis! ... enamasti.\n(Ausalt öeldes on 'Bushmas' kui nimi viga ... see kõlab vähem kui täisväärtuslik pere eriline ja pigem nagu eriti pidulik kubemekarv)\nUuest hooajast pole ametlikult teada antud ja tõenäoliselt teame sellest enne Ami Browni võitlus terminaalse kopsuvähiga on lahendatud.\nBushmase erisaade jõuab eetrisse 15. detsembril.\nPruunid on varemgi jõuluepisoode teinud, kuid see saab olema omaette eripära.\nSee saab olema Colorados.\nJa ... kas see hõlmab Ami?\nNagu me ütlesime, ei taga aruanne, et iga Brown on kohal. Ja Alaska Bush People on kuulus oma ringlussevõetud materjalide poolest, nii et kindlasti on sellest ka osa.\nAga Ami Brown on pildistatud Colorados hiljuti. Billy Brown süttis vastuolude tulekahju, kuvades taskus silmatorkavalt oma eelistatud sigarettide marki, samal ajal kui tema naine suri kopsuvähki.\nSellised varjutatud küsimused, miks Ami seal oli.\nNüüd tundub tõenäoline, et Ami oli seal.\nLoodame lihtsalt, et see 'Bushmas' ja sellele järgnevad tegelikud jõulud ei jää talle viimaseks.\nTõeline müsteerium on see, kas Bam Bam või Noah, keda mõlemaid väidetavalt hiljuti Colorado linnas märgati, tegid lõigu või mitte.\nkuidas surid 16-st ja rasedad\nlask armastuse bobbysse


Inno ja Irja kohvik: Euroopas eelistatakse kristlastele muslimeid? Kristlased saadetakse Kreekast tagasi Türki\nEuroopas eelistatakse kristlastele muslimeid? Kristlased saadetakse Kreekast tagasi Türki\nAjal, kui Eestis räägitakse, et migrantide juures eelistatakse kristlasi, näitab tegelik elu, et pigem eelistatakse Euroopas muslimeid ja kristlased saadetakse tagasi Türki.\nNagu vahendab Daily Mail, olid Süüriast pärit kristlased, õde-venda Roula ja Malek Abo juba veendunud, et saavad koos Rooma paavstiga Kreeka Lesbose saarelt Itaaliasse, kui viimasel hetkel otsustai ringi ja nende asemel võeti kolm muslimi perekonda. Nüüd ähvardab Roulat ja Malekit tagasisaatmine Türki, kuna Euroopa Liit leppis nõnda Türgiga kokku.\nIgal juhul, nagu selgub artiklist on Roula ja Malek praegu veel Lesbosel, nii et Eesti võimudel pole raske neid sealt ära tuua, kui on tahtmist. Aga nagu paistab, eelistatakse ka Eestis rohkem muslimeid.


Teenuse ohutus | Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet\nVaba aja veetmise võimalusi pakutakse tarbijatele järjest enam, see annab võimaluse aja sisustamiseks nii ekstreemsete kui ka vähem ekstreemsete tegevustega. Tarbijana on oluline teada oma õigusi ja kohustusi erinevate vabaajateenuste kasutamisel.\nTarbijana on sul õigus:\nsaada teenust, mis vastab nõuetele, on sihipärasel kasutamisel ohutu elule, tervisele ja varale ning selliste omadustega, mida tarbija tavaliselt õigustatult eeldab\nTeenus peab vastama kehtestatud nõuetele. Juhul kui erinõuded kehtestatud ei ole, ei tohi teenuse sihipärane kasutamine seada ohtu tarbija elu, tervist ja vara.\nsaada pakutava teenuse kohta vajalikku ja tõest teavet (ka teenusega seotud riskide kohta)\nAntav teave võib olla nii suuline kui kirjalik (kasutamistingimused infostendil, leping vms). Teenuse pakkuja peab korraldama info andmise sellisel viisil, et teenuse kasutaja sellest ka aru saab. Näiteks kui teenuse kasutajateks on lapsed, siis info tuleb edastada lihtsamas vormis ja tekstile/piktogrammidele lisaks ka suuliselt.\nKui teenuse kasutaja tunneb, et soovib veel midagi täpsemalt teada teenuse omaduste, kasutamistingimuste või sõlmitava lepingu kohta, on tal alati õigus seda küsida. Ja teenuse pakkujal on kohustus küsimustele vastata.\nTarbijale antav teave peab olema eesti keeles, kui tarbija ei ole nõustunud selle esitamisega mõnes muus keeles. Samas kui teenust pakutakse ka eesti keelt mittevaldavatele isikutele, peab kogu ohutusalane teave olema edasi antud ka teenuse kasutajale arusaadavas keeles.\nsaada teenuse osutamist tõendav dokument\nKui teenuse eest tasutakse koheselt (mitte arvega), on tarbijal õigus saada teenuse osutamist tõendav dokument kas kirjalikus vormis (paberkandjal arve, ostutšekk vm) või tarbija nõusolekul kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (nt dokument saadetakse e-postiga).\nJuhul kui teenus maksis vähem kui 20 eurot ja tarbija soovib dokumenti, siis tuleb seda ise küsida. Suurema summa puhul on teenuse osutajal kohustus see küsimata väljastada.\nJuhul kui pakutav teenus ei vasta lepingutingimustele, ei ole selliste omadustega, mida tarbija eeldab või teenuse kasutamise käigus juhtub õnnetus, on tarbijal õigus pöörduda teenuse osutaja poole kaebusega.\nÕigus esitada kaebust on tarbijal ka siis, kui teenuse osutaja on nt lepingus või infotahvlil välja toonud, et teenuse kasutamine on omal vastutusel. Teenuse osutaja vastutab ALATI, et teenus vastab kehtestatud nõuetele ning on sihipärasel kasutamisel ohutu tarbija elule, tervisele ja varale.\nEi tasu unustada, et lisaks õigustele on igal tarbijal ka kohustused:\nJärgi juhiseid ja piiranguid\nEt teenuse kasutamine oleks ohutu, tuleb kinni pidada kõikidest kehtestatud reeglitest ja piirangutest.\nPiiranguid võib olla väga erinevaid nt pikkuse- ja/või kaalupiirangud, füüsiline võimekus, tervislik seisund jne. Piirangud ei ole seatud kellegi kiusamiseks, vaid võttes arvesse teenuse pakkumisega seotud riske. Näiteks kui batuuditeenuse pakkuja on seadnud kasutajatele pikkusepiirangu, soovib ta välistada kasutaja võimalust batuudi tõkkeseinte peale või seintest üle ronida ja seeläbi kukkumist ja vigastusohtu.\nJuhiste täitmine tagab kasutaja enda ja ka teiste kasutajate ohutuse.\nOska näha ohumärke\nMitte kõik teenuse pakkujad ei pruugi pakutava teenusega seotud ohte läbi analüüsida Ja teisest küljest ükskõik kui turvaliseks on teenused muudetud, ei saa õnnetusi täiesti välistada.\nMõned soovitused, mille järgimine aitab kaasa ohutumale lõbutsemisele:\nTeenuse pakkuja peab oskama anda teavet teenuse ja selle riskide kohta. Kui teenuse pakkuja ei ole valmis või ei oska anda sulle vajalikku infot, tasub kaaluda, kas teenuse kasutamine on kõige parem mõte.\nPiirangute mittejärgimine võib jätta hätta. Näiteks kui seiklusrajale lubatakse alates 140cm pikki kasutajaid, ei ole mõtet lühemaid pikemaks rääkida, ta lihtsalt ei pruugi ulatada ennast igal rajaosal turvatrossile kinnitada.\nJälgi millises seisus on atraktsioonid. Kui need on kulunud/amortiseerunud ja määrdunud, on see ilmselge ohukoht.\nKui pakutakse kaitsevarustust, kas see on saadaval ka erinevas suuruses. Ainult õiges suuruses ja nõuetekohaselt paigaldatud kaitsevarustus tagab kaitse.\nJälgi, millises seisukorras on pakutav kaitsevarustus. Narmendavad köied ja rakmed on ohukoht. Samuti kui isesulguvad karabiinid ja rullikud ei toimi korrektselt, palu need välja vahetada.\nHinda oma võimeid ja austa teiste otsuseid\nMitte iga vabaajateenus ei pruugi olla jõukohane igale kasutajale, samuti võib tervislik seisund seada piiranguid teenuse tarbimiseks. Seega tasub järgi mõelda, kas pakutav teenus on jõukohane ja sobilik.\nMitmed seiklusteenused on seotud hirmude ületamisega (kõrgusekartus, kitsaste ruumide kartus, pimedusekartus). Seega tasub enne läbi kaaluda, kas see teenus on just see mida tahetakse. Sõprade, lähedaste toetus on teretulnud, kuid kui sellest saab survestamine, ei ole see enam õige. Otsuse peab tegema siiski iga teenuse kasutaja ise. Survestamise tagajärjel teenuse tarbimine ei ole kasutajale enam nauditav ning võib kaasa tuua tõsiseid tagajärgi – hirmu ajel võivad ununeda ka kõige lihtsamad ohutusreeglid.\nSamuti kui teenuse kasutaja tunneb ennast halvasti, väsib teenuse osutamise ajal või hindab oma võimeid üle, tuleb sellest teenuse pakkujale koheselt teada anda ja võimalusel teenuse kasutamine katkestada.


Maakondade kõige edukam firma\n1. november 2013 kell 4:08\nÄripäev avaldas täna maakondlike edetablite kõige edukamate firmade pingerea.\n1. Eesti Energia Õlitööstus AS - keemiatööstus (Ida-Virumaa)2. Milectria Est OÜ - tootmine (Pärnumaa)3. DBT AS - ekspedeerimine (Harjumaa)4.-5. Kuressaare Soojus AS - soojuse tootmine (Saaremaa)4.-5. Barliman OÜ - renditeenus (Lääne-Virumaa)6. Sadala Agro OÜ - põllumajandus (Jõgevamaa)7. Väätsa Prügila AS - jäätmekäitlus (Järvamaa)8. Kodumaja AS - ehitus (Tartumaa)9. Sleipner Lain OÜ - transport (Valgamaa)10.-11. Autostils Tehnika OÜ - renditeenus (Põlvamaa)10.-11. Delux OÜ - mööblitootmine (Viljandimaa)12. Cristella VT OÜ - toiduainetööstus (Võrumaa)13. Timberston Ehitus OÜ - ehitus (Raplamaa)14. Morobell OÜ - kalandus (Läänemaa)15. EstPak Plastik AS - plastitööstus (Hiiumaa)16. Linda Nektar AS - toiduainetööstus (Võrumaa)\nMetoodika: edetabel koostati maakondlike edetabelite võitjate põhjal. Võrumaalt on pingereas kaks ettevõtet, kuna Võrumaa TOPi 1. ja 2. koht läks jagamisele Linda Nektari ja Cristella VT vahel.\nÄripäeva maakondlike TOPide lähteandmed on viimase aasta käive ja ärikasum/kahjum, rentaablus ning varade tootlikkus. Edetabelisse pääsemiseks peab ettevõte asuma või omama tootmistegevust vastavas maakonnas ning olema tegutsenud vähemalt kolm viimast aastat.\nTänane Äripäev kirjutab ka, millised perefirmad on Eesti edukamad ja miks Hiiumaa perefirmade rohkusega silma paistab.


”Oranž” mesilasflamenko sündis Tartu tarus - MAALEHT\n”Oranž” mesilasflamenko sündis Tartu tarus\nkultuuriuurija ja flamenkofänn\n17.oktoober 2019 00:00\nEmamesilase rollilahendus mõjus “Oranžis” veenvalt.\nUsun, et paljud tulid Kalli Pikase flamenkolavastust “Oranž” vaatama, et pimedate päevade peletamiseks täita end erksat värvi energiaga.\nTantsulavastus “Oranž” oli autor Kalli Pikase omamoodi kummardus ema Tiina Pikasele, kelle falmenkostuudio Duende on aastaid töötanud nagu mesilastaru, kus emamesilane on tantsu õpetanud nii oma tütrele kui sadadele teistele naistele. Samas oli see ka oma loomingulise tõekspidamise lugu. Et tarus toimub põlvkondade vahetus ning et noore koreograafi soov on liikuda tarditsioonilisest flamenkost kaasaegse loovtantsu poole.\nKaasaegse flamenkotantsu etendus.\nLavastaja ja koreograaf Kalli Pikas. Falmenkostuudio Duende tantsijad. Kunstiline juht Tiina Pikas. Muusika Andre Maaker, vokaal Anu Taul.\nEesti Rahva Muuseumis 3. oktoobril.\nVärvidest ja rekvisiitidest\nAutori käsitluses näeb oranži kõigepealt apelsinides. Orange on ju inglise keeles apelsin, huvitav keeleline kokkusattumus, mille lavastaja muutis kujundiks/rekvisiidiks, näidates seda lõunamaist vilja enamasti naiseliku pehmuse, mahlakuse ja järelkasvu viljakuse tähenduses. Hämaras saalis tekkis mulje, et oled sattunud mesilastarru, oli tunda meeldivat mee ja taruvaigu lõhna, mis mõjus meelelise aistinguna. Saali lõhnastamisega juhiti tähelepanu mesilindudele, kes pimedas tarus orienteeruvad lõhna järgi ja tunnevad õige partneri ära.\nLava vähene valgustamine tekitas illusiooni taru pimedusest, kuid selle tõttu jäid tagaplaanile vahtraoranži värvi kärjemaketid, milles oli hunnik apelsine. Tantsijate kostüümidelt peegeldusid meeldivalt vastu mee erinevad kuldsed ja rusked toonid,\nKostüümid olid Kalli Pikase kavandite ja Tiina Pikase lõigete järgi detailideni läbi mõeldud ning meisterlikult valmistatud. Mesilase ülakeha kujutati kohvipruuni pihikuga ning keha alaosa tatramee värvi triibulise ees- ja tagapõllega. Tiivad olid õhukesest siidist alt laienevate varrukatega. Kõik see sobis hästi mesilastaru miljööga.\nKui üldiselt jäi flamenkolik temperament sordiini alla, siis noore emamesilase Kalli ja teda saatva rühma tantsus võis näha korraks bulerías’e bravuuri ja väljakutsuvat seelikuga võrgutamist. Uue emana juhtiva positsiooni saavutamist mesilastarus ja vana taandumist näidati emotsionaalselt ema ja tütre kontratantsuga, kus viimane ähvardas oma astlaga ema, kelle käes oli apelsin (võim tarus).\nMetafoorselt tähendas see võitlust oma stiili ja õpilaskonna saavutamiseks. Noore ema apelsiniga lõputantsus olid nauditavad nn traditsioonilise flamenko elemendid, pehmete naisekäte tants, mis meenutasid “Sevillanase” ja “Rumba” liikumist. Kuigi tantsuelementides, ka muusikas oli puhas flamenko jäetud taotluslikult tagaplaanile.\nAndre Maakeri “Andalusian Illusion” polnud küll loodud septsiaalselt sellele lavastusele, aga oli ikkagi kaunis ja ehe, pigem põhjamaine meditatsioon metsaoja vulina saatel. Kuid tasaselt sumiseva mesilastaru metafoori ja eestimaise miljööga sobitus see mahedalt.\nTantsulavastus "Oranž" oli autor Kalli Pikase omamoodi kummardus ema Tiina Pikasele.\nKa taru aru (mesilaste kollektiivne mõistus, mis reguleerib pere elu) kehastanud Anu Tauli vokaalsetes vahehelletustes ei kuulnud kordagi flamenkole omast “Ay!” ega “Olé!” hüüet, kuid seal oli tunda cante hondo’t, sügavat hingest tulevat rinnalaulu, mis meeldivate häälevarjunditega ja mahlase elujaatusena tekitas tunde, nagu kostuks see üle Eesti roheliste maastike ja õitsvate niitude.\nÕnneks võltsi duende’t ei üritatudki, nagu seda võib kohata Andaluusia odavates tavernides. Jäädi oma liistude juurde, tantsiti ausalt, ilma ägedate zapateado’deta, s.t kingakoputusteta, oma põhjamaise temperamendi piirides. Au tuleb anda harrastustantsijatele, kes töömesilaste nimetust igati väärivad.\nFlamenkolikult oli lahendatud vana emamesilase roll (Tiina Pikas), kes istus troonil mõnuleva näoga, kuldne kuningannakroon peas (teatavasti on ju emamesilased mõnede mesinike poolt märgistatud), aga jalad laiali nagu mustlasmatroonil, kes naudib oma positsiooni.\nKa päriselus on ta “emamesilane”, kes on kümmekond aastat oma Tartu tarus tantsu õpetanud. Esialgse flamenkohariduse sai ta 20 aastat tagasi Tartu Ülikooli kunstide keskuses flamenkokultuuri kursuselt. Hiljem on ta ennast koos tütrega mitme Eesti ja Hispaania õpetaja juures täiendanud ning oma stuudio õpilastega ja tütrega järjepidevalt lavastusi loonud. Tema kõige suuremaks saavutuseks pean, et tütar Kalli pole ainult ema käe all silmapaistev tantsija, vaid mitmekülgsete annetega kunstnik (lõpetanud Tartu Kunstikooli maalieriala ja Ida Tantsukooli balletistuudio, samuti TÜ Viljan-di kultuuriakadeemia koreograafi ja tantsupedagoogina), kes iga aastaga järjest kindlamalt omal rajal astub ning suudab laval elama panna teemasid, mis südant puudutavad.\nPronksiöö: Ilves vaatas pronkskuju äraviimist pealt (17) 13.10.2016\nKERSTI KREISMANN: olen alati suurelt unistanud (8) 26.01.2017\nVABA LAVA: Nii publik kui teatritegijad tahavad avastada uut 05.09.2015\nDraamalt Särinale: kaks “liivakasti”, maailmavaated ja kaks festivali 19.09.2019\nJÜRI KRJUKOV 65: Merle Karusoo seni avaldamata mälestused andeka näitleja koolipõlvest (6) 05.09.2019\nSUUR LUGU | Üks põrutav elamus teise järel – Evald Okase muuseumis on see tavaline 11.08.2019\nReporter Tarmo Tiisler: positiivne emotsioon sööb sind samamoodi nagu negatiivne (4) 18.07.2019\nRahvatantsija Rein Sikk: ja nüüd pika-pika kõrge hüpaksammuga üle staadioni! (4) 04.07.2019\nBanaanivabariik puu- ja köögiviljalettidel: maksukoormus trügib Eesti aednikud konkurentsist välja (25)\nSeaküla Simson teeb Eesti sünnipäevaks Toila-Orule Konstantin Pätsi monumendi (12)\nMart Järviku teekond kuristiku ääreni (155)\nMingit möödasõitu ei olnud, veok oli risti teel. Signe Lahteinil polnud võimalustki (77)\nMart Järviku suur plaan: 50 miljonit eurot ja 15 000 hektarit maad üle Eesti (83)