Matkama, Lõuna-Aafrikasse! • Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Matkama, Lõuna-Aafrikasse! – Go Traveli reisikirjad\nAugustis, kui meil oli Stellenboschi äriülikoolist pikemalt vaba aega, suundusime koos kolme kursusekaaslasega riigi läänekaldale ja sealt edasi Cederbergi mägedesse. Kindlat plaani ei olnud, kaasas oli Lonely Planeti reisiraamat ning mõtetes lilleväljad ja mägimatk. Kuna teele jäänud väikestes linnades me midagi põnevat ei leidnud, siis võtsime üsna pea suuna West Coast National Parki poole. See oli hea otsus, sest rahvuspargis avanesid imeilusad vaated ookeanile ja sinisele laguunile, nägime ära oma esimesed Aafrika loomad ning nautisime lummavaid lillevälju.\nEnne õhtu tulekut sõitsime edasi, et ikkagi reisi sihtpunkti, Cederbergi mägedesse jõuda. Ööbisime Citrusdali linna lähedal tsitrusefarmis, mille viljad moodustasid osa meie hommikusöögist ja järgmise päeva lõunalauast. Hommikul alustasime teekonda Albergosse, sest just sealt pidime ostma matkapileti ja end registreerima. Putka juures kohtasime kohalikku matkaaktivisti, kelle soovituste järgi asusime rajale, mis viis kõrgele mäekünka otsa. Rada algas ootamatult järsult ja keskpäevane päike ei aidanud hoogsale kõnnile samuti kaasa. Treenitud või mitte, sellel rajal olime üles jõudes kõik piisavalt väsinud, et maaliliste vaadete taustal tunnine lõunapaus teha. Allatulek algas juba üsna hoogsalt, kuid matkasellide näod muutusid aina murelikumaks, kui rada vales suunas hoopis kaugemale kulges. Loojuv päike lisas piisavalt muremõtteid ja sundis peas reisikindlustuse tingimusi meelde tuletama. Lõpuks pöördus rada aga ikkagi õigesse suunda, maapind paistis juba lähemal olevat ning vahetult enne kottpimedust jõudsime tagasi auto juurde.\nAugusti lõpus ootas meid juba pikem reis, mis algas lennuga Kaplinnast Durbanisse. Durban asub riigi idakaldal ning on tuntud oma hindude kultuuri ja suurepäraste surfirandade poolest. Durbanis me oma reisil pikemalt ei peatunud, võtsime hoopis suuna Draakonimägede (Drakensberg) poole. Esimese öö veetsime Sani Passi ääres, mis on tuntud teelõik Lesothosse sisenemiseks. Tuntud on ta eelkõige kaunite vaadete poolest. Hommikul tõttasime hoogsalt rajale, mille nimi oli Balancing Rocks. Olime juba varasematel matkamistel märganud, et märgistused on radadel küll olemas, kuid kas tõesti nii ebaloogilised või olime meie lihtsalt algajad, aga õige tee leidmine ei olnud alati lihtne. Sellel rajal suutsime teha äraeksimiste rekordi ning päris sihtkohta, Balancing Rocksi juurde me ei jõudnudki. Vaatamata sellele oli teekond meeleolukas ja piisavalt ekstreemsusi täis, sest teerajalt kõrvalekaldumine viis meid kaljuseina äärde, millest edasiminemine oli võimatu ja tuli leida kõige mõistlikum viis, kuidas sealt olematute oskuste ja abivahenditeta alla saada. Samuti tuli meil kasutada sillaehitusnippe, et saada üle kahest jõest. Lõppes kõik väga hästi ning enne hostelisse tagasi jõudmist üllatas meid kaunis kosk.\nSani Pass jääb Drakensbergi mäeaheliku lõunaküljele. Järgmisel päeval liikusime edasi põhja poole, et seal järgmine mäetipp vallutada. Hostelis kohatud sakslase soovituste järgi valisime raja nimega Amfiteater (Amphitheater). Rada algas 2500 meetri kõrguselt ja tipp ehk Mont-Aux-Sources on 3254 meetri kõrgusel. Seega oli meil päris kõrge, umbes 750 meetrine tõus. Päris tippu jõudmiseks oli vaja kasutada mäe külge kinnitatud paarikümnemeetriseid kettredeleid. Suhteliselt hirmuäratav turnimine võttis küll jalad veidi nõrgaks, kuid üles jõudes tekkinud võimas tunne tegi selle tuhandeid kordi tagasi. Tipust voolab alla 948-meetrine Tugela juga, mis on maailmas kõrguselt teisel kohal (pärast Venezuelas asuvat Angel Fallsi). Talvehooajal, kui meie sinna jõudsime, ei olnud vaade küll midagi erilist, sest juga tilkus piinlikult hõredalt. Kogu matk võttis kokku veidi üle viie tunni.\nDraakonimäed on Lõuna-Aafrika Vabariigis vapustavalt kaunis piirkond, mida soovitan kõikidele matkafännidele. Rajad on hästi hooldatud ja registreerimine enne rajale asumist annab kindlust, et päris hätta ei jää. Sellegipoolest tuleb hoolikalt kuulata juhiseid ja võimaluse korral teha rajakaardist mõni foto kaasa, et ära ei eksiks ja ikka õigesse sihtpunkti jõuaks. Minu kogemuse põhjal on päris kerge (isegi kaarti kasutades) rajalt kõrvale kalduda. Lisaks tuleb alati varuda piisavalt aega ning alustada võimalikult vara. Aega võtab nii kohale jõudmine kui ka registreerimine. Samuti võib lõõmav päike tempot kõvasti alla võtta.\nDraakonimägedesse tagasi jõudsin ühe korra veel. See oli oktoobri alguses, kui olime pikemal reisil läbi Lõuna-Aafrika Vabariigi. Sellel korral suundusime mäestiku keskosasse Cathedral Peaki. Osa eelmise lõigu näpunäidetest tulebki selle kogemuse põhjal, sest päris tippu me ajapuuduse tõttu ei jõudnudki. Vaatamata sellele oli see väga nauditav kogemus, sest nägime teistmoodi külge Draakonimägedest. Kõik minu matkad olid erinevad ning loodetavasti jõuan nendesse mägedesse kunagi tagasi, sest Draakonimäed on imelised.\nFantastilisi matkaradu leidub aga terves riigis. Blyde River Canyon on üks piirkond, millest saab maksimumi võtta just matkates. Mägede kõrval leiab huviline ilusaid kohti ka ranniku ääres, näiteks Garden Route’il Port Elizabethist Kaplinnani. Table Mountaini rahvuspargis Kaplinnas on ohtralt eri pikkuste ja raskustega radu, mida mööda Lõuna-Aafrika ilu avastada. Külastamata ei tasu jätta ka Lesothot või Svaasimaad, sest mõlemad väikesed riigid on omamoodi eriilmelised. Svaasimaal on hulk rahvusparke, Lesotho asub aga lausa pilvepiiril ning mägisest õhust ja puutumata loodusest seal puudust ei ole. Kindlasti ei tohi seejuures unustada turvalisust, sest inimtühjad kohad meelitavad ligi pätte, kes seal agaralt „tööd” teevad. Ühel korral Draakonimägedes matkates kohtasime kolme sõjaväelast, kes seal pättide eemalepeletamiseks kolm korda nädalas patrullimas käivad. Kaplinnas olev Table Mountaingi pidavat kubisema turiste tühjendavatest paharettidest. Enda kogemusi ma õnneks siinkohal tutvustada ei saa, sest kuritegeliku kontingendiga kokkupuudet mul selle viie kuu jooksul ei olnud.\nMina käisin kahes rahvuspargis: Hluhluwe-iMfolozi ja Krügeri rahvuspargis. Hluhluwe-iMfolozi on väiksem ja ühe päevaga saab teha ringi peale. Kõik tuntud loomad on seal esindatud, sealhulgas big 5 (Aafrika viis kõige ohtlikumat looma: elevant, lõvi, leopard, ninasarvik ja pühvel). Sõitsime ringi renditud Toyota Avanza pereautoga ning enamik teid olid sellega läbitavad. Parki sisenesime päikesetõusul, kui väravad avati, kuna hommik on loomade märkamiseks kõige soodsam aeg. Esimese poole tunniga kerkis minu ja mu reisikaaslaste silmile juba kerge pettumusemaik, sest nägime vaid kuivanud maastikku, kuid peagi päästsid olukorra ringi kappavad impalad (Aafrikas ohtralt esindatud antiloobid). Seejärel tuvastasime kaugustest binokli abiga ninasarviku ning edasi nägime gnuusid, tüügassigu, kaelkirjakuid, ahve, sebrasid, pühvleid, kudu (samuti Aafrikas esinev antiloop) ning vahvaid linnuliike. Enne lõunat sattusime ühte varjendisse, kus kohtasime kohkunud vanapaari. Selgus, et nad olid vaid mõni tund tagasi sealsamas näinud kaheksat lõvi, kes neid umbes tund aega jälgisid, siis aga oma teed läksid. Safari on tõsine loterii, sest kui oled õigel ajal õiges kohas, võid saada fantastiliste once in a lifetime elamuste osaliseks, oled aga vales kohas, lahkud pettununa. Seetõttu on kogenud giidiga tuuri tellimine kindlam variant kui ise ringi seiklemine.\nKrügeri rahvuspark on Lõuna-Aafrika suurim ning selle läbikammimiseks kuluks nädalaid. Oma reisil veetsime seal kokku kaks päeva ning seiklesime kesk- ja lõunaosas. Kohtusime seal juba eelmisest rahvuspargist tuttavate loomadega, kuid nägime ka elevante, jõehobusid, krokodille, lõvisid ja hüääni. Elevante oli seal hulgaliselt ja üldiselt karjakesi koos – suured ja väiksed üksteisega lõbutsemas. Lõvi nägime otse tee äärest teisel pool kuivanud jõge rahulikult puu varjus puhkamas. Poleks aga olnud kolme autot juba enne meid seal teda binoklitega jälgimas, siis oleks loomade kuningas meil arvatavasti märkamata jäänud. Kuna olin varem Hluhluwe rahvuspargis käinud, siis olin loomade suurepäraste varjumisoskustega osaliselt tuttav ning märkasin loomi kergemini kui eelmisel korral. Päev läbi silmade pingutamine võtab õhtuks väga läbi ning mugavam on seetõttu broneerida reis koos giidiga, kes töö sinu eest ära teeb. Vaatamata sellele märkasime puu taga varjuvat kaelkirjakut või veest piiluvat krokodilli.\nLoomade nägemiseks on parim aeg talv, kui on kuiv ning loomad koonduvad veekogude äärde. Rahvusparkidest soovitan Krügeri rahvusparki, mis on suurim ja kus võiks veeta vähemalt kolm päeva.\nÜhistranspordi süsteem ei ole riigis väga hästi korraldatud. Seevastu on olemas väga hea ja hooldatud teedevõrgustik, mida mööda on mugav rendiautoga ringi liikuda. Kindlustuslepingud tasub enne rentimist üle lugeda, sest rahvusparki minnes on väga lihtne loomadele otsa sõita ja seeläbi auto kahjusid katta.\nLõuna-Aafrika Vabariigi rahaühik on rand (1 EUR ≈ 10 ZAR). Rahatähti kaunistavad nimetuse big 5 alla koonduvad loomad: elevant, lõvi, leopard, ninasarvik ja pühvel.\nLõuna-Aafrika hinnatase on võrreldav Eestiga. Soodsa majutuse leiab seljakotiga reisija, sest backpacker-tüüpi hostelites ööbides võib hakkama saada 10–15 euroga öö eest.\nSvaasimaa külastamiseks on hea teada, et see on viisavaba. Lesothosse sisenemiseks on Eesti kodanikul vaja viisat.\nLisaks Aafrika traditsioonilistele loomadele saab väga lähedalt näha vaalu ja pingviine. Vaalu näeb Hermanuse linnas. Vaatlemiseks on parim aeg juulist oktoobrini. Pingviinide koloonia on end sisse seadnud Hea Lootuse Neemel asuvas Simonstownis Bouldersi rannal.


Garmin Forerunner 945 Tri Bundle nutikell\n» RATTASÕIT»Pulsikellad ja rattakompuutrid»Pulsikellad»Garmin Forerunner 945 Tri Bundle\nMitmekülgne nutikell, mis on loodud kirglikule entusiastile. Kaasas on 2 pulsivööd - swim ja tri ning kiirkinnitus komplekt.\nKuumakse al. 23.33€\n1 lisa kellarihm (must)\nUue funktsioonina võimaldab Forerunner 945 treeningkoormuse fookus sorteerida su hiljutise treeningajaloo erinevateks kategooriateks trennistruktuuri ja intensiivsus alusel.\nForerunner 945 GPS nutikellal on Garmin Pay, mis lubab sul sisseostude eest maksta oma kellaga viibates. Kasuta seda kõikjal, kus on viipemakseterminalid. Nüüd võid jätta rahakoti koju, ilma et peaksid ilma jääma jooksujärgsest kohvist. Lihtsalt viipa ja mine.


Chrysler Club Foorum • Vaata teemat - Lancia Thema ost\nTänane kuupäev Reede 29 Mai, 2020 7:18\nLancia Thema ost\nTeema pealkiri: Lancia Thema ost\nPostitatud: Kolmapäev 08 Jaan, 2020 20:33\nOskab keegi pajatada lähemalt sellisest autost nagu Lancia Thema 3.0D 176kw 2013 aasta. Niipalju olen ise kuulnud, et pimenurga anduritega neil jamad kogu aeg ja maksavad palju. Samuti on olnud juhuseid kus kütusepump hakkab metallipuru tootma. Igasugune kriitika on teretulnud, nii hea kui halb.\nTeema pealkiri: Re: Lancia Thema ost\nPostitatud: Kolmapäev 08 Jaan, 2020 21:37\nKere on eelmise põlvkonna oma, veermik samuti imevähe muutunud. No lisaks see, et universaali enam ei saa.\nBensukas on etem.\nSee 3.0 siin kapoti all ei ole enam mersu oma, vaid VM Motori (hahaa) koopia ning lisandunud on mõned itaaliapärased vimkad. Kui mootor käib, on mõnus sõita. Olen sõitnud sama mootoriga Grand Cheroga, tõmme on hea. Aga siinkohal ka rõõm lõpeb - hoolduskulu on üle keskmise, pigem isegi soodne, arvestades auto klassi. Aga tüüpvead on kallid peale garantii lõppu ja ootamatuid vigu on samuti.\nKas käiguvalits on see tulukestega joystick, või on veel kulissiga vanakooli oma? Igatahes see joystick laguneb, on kallis välja vahetada. Garantii ajal vahetati need tasuta välja, et kui sul oli D peal, siis ukse avanedes läks automaatselt P, ilgelt tüütu, kui tahad tõstuki vahele sõita, et õli vahetada, pärast enam ei mahu autosse, et seda käivitada ja parkingust kätte saada..\nAga see abinõu tehti selleks, et ameerikas said paljud surma oma auto all, sest see sõitis peale, kuna idikas jättis D sisse kui läks väravat avama...\nIgatahes - kui leiad kontrollitud ajalooga auto, usun, et saad hea sõbra. Üpris öko oli see mootor ka GC peal, arvestades muidugi tolle auto kaalu 11 sajale keskmine ei ole eriti öko, aga mersu 3.0 eelmise põlvkonna oma ei olnud ka just eriline säästumasin.\nVeermik on vanast üle tulnud osaliselt, eriliselt kallim ei ole, mõni detail võib olla kallim, kokkupuude puudub, aga saab ka usast vajadusel sillatükke. Ma ise tellin ka usast asju, sest kui siin kohalik tahab 600.- per sild, siis 500ga on võimalik saada mõlema silla kaikad üle ookeani...\nKilomeetri hind on diiselautol igal juhul kallim, kui ostad V8 bensuka. Hea, kui leiad Eesti ajalooga masina, siis on ka mingi hooldusajalugu teada, muul juhul saad pead valutada või kasuta mobile24 abi, seal on Kuldari nimeline noormees, kes oskab välja aidata ka välismaalt toomisega, see seltskond vähemalt oskab ajalugu kontrollida, teised on lihtsalt raha peal väljas, et sinult see ruttu kätte saada.\nUSA variant 300C nime all oleks erilisem, neid siin liigub vähe, kuid diislit sa ei saa. Viimase põlvkonna 5.7 Hemi oskab ka keskmiselt 8-9 liitrit sajale sõita ja see meeldib mulle rohkem, kui traktori lõgin ja külm salong talvel.\nNahksisu pead tihedalt hooldama, Chrysleri nahksisu on kurikuulus oma kehva vastupidamisega, kui regulaarselt ei piimata.\nÜldiselt, tee oma valik, aga olgu see korralik.\nPostitatud: Neljapäev 09 Jaan, 2020 23:26\nKas käiguvalits on see tulukestega joystick, või on veel kulissiga vanakooli oma? Igatahes see joystick laguneb, on kallis välja vahetada. Garantii ajal vahetati need tasuta välja...\nMidagi seal ole välja vahetatud ja ei lagune. Puhas tarkvaraline teema....\nPostitatud: Reede 10 Jaan, 2020 9:39\nAsendi andur koos klikisüsteemiga laguneb üpris kiirelt ära, olen mõned vahetanud, lahti võttes kukub kogu krempel laiali. Kõige ägedam on see, et juhtub just peale garantii lõppu.\nPostitatud: Reede 10 Jaan, 2020 21:02\nSilma jäi see auto https://www.auto24.ee/used/2984083\nSellel käigukang kulissiga. Homme lähen vaatama.\nPostitatud: Pühapäev 12 Jaan, 2020 17:52\nKäisin, vaatasin ,katsusin, sõitsin. Sigamugav ja vaikne, väljaarvatud mingi kiuks tagasillas. Omaniku sõnul vahetatud kõik kettad-klotsid. Ja käigukasti õli jahutusradikas mis pidi koos kliima radikaga ühes tükis olema. Reedel Silberisse kontrolli ja siis vaatab mis saab.\nPostitatud: Esmaspäev 13 Jaan, 2020 0:14\nNo käigukast on sama W5A580, mis minu Magnumil, chrysleri, jeepil ja paljudel mersudel ja ssangyongidel. Kindlasti ära "chiptuuni", sest kast ei pea vastu, 580 nimes viitab max. väändele 580Nm ja see v6 multijet toodab ise juba 550Nm, ehk siis käigukast on piiri peal niigi. Muidu hea kast, õlivahetused peavad olema õigeaegsed (linnaautol ~40 000km, tavapärane 60 000km).\nRadika jutt on kahtlane, kasti jahutus on ikka põhiradikas, kliimaradikasse ei ühendata kunagi midagi.\nPostitatud: Esmaspäev 13 Jaan, 2020 19:45\nSee poleks esimene Chrysler millel kasti radikas kliima radikaga kokku ehitatud. Diisel Dodge Nitrol on ka nii.\nPostitatud: Esmaspäev 13 Jaan, 2020 23:23\nEnamus Jeep, Chrysler, Dodge mudelitel 2005-> on kombineeritud AC ja käigukasti radiaator.\nPostitatud: Teisipäev 14 Jaan, 2020 18:07\nJärelikult siis õli ja freoon segunesid?\nKastis õli vahetatud ja uus freoon ka sees.\nKui sellise seguga sõideti siis kast varsti ribadeks?\nPostitatud: Teisipäev 14 Jaan, 2020 18:27\nVaevalt külmaine ja atf segunesid. Ühe raami sisse on kaks radikat lihtsalt pandud. Pakun et vahetati sellepärast, et kärg pudenes välja.


18-22. juunil 2011 toimus Pärnu lähedal Uulus\nKäesolevat meditatsioonilaagrit (tib. drubchen – suur teostumine) palus Pärnu Budismikeskusel korraldada Kjabže Garchen Rinpotše, kes on meie keskuse vaimne juht. Ta ütles, et see toob kasu siinsetele olenditele ja on meie arengus oluline tingimus, et jõuaksime järgmisesse etappi. Sellise juhise andis ta oktoobris 2010, kui ta külastas Pärnut. Garchen Rinpotše nägemus on, et me peaksime seda praktikat tegema ritriidina ning kasutama Drikungi Pealaama Chetsang Rinpotše koostatud teksti - Kuningliku Ülekande-liini 1000-käelist Avalokitešvarat, mis pärineb Songtsen Gampolt. Tšetsang Rinpotše enda poolt läbiviidud drubcheni kohta on teada imelisi juhtumisi. Kohalolijad tunnistasid selle praktika erilist õnnistust, mil mandalasse on korduvalt ilmnenud imelisel viisil ringselid – pärlilaadsed moodustised, mida peetakse äärmiselt pühadeks.\nAvalokitešvara on bodhisattva, kes kehastab endas kõikide budade armastust ja kaastunnet. Gartšen Rinpotše ütleb, et Avalokitešvara on kõikide budade isa ja tara on kõikide budade ema. Avalokitešvara mantra "Om Mani Padme Hung" on nii Tiibetis kui ka kogu maailmas ilmselt kõige populaarsem, kuna see ei ole keeruline ning õnnistus on väga kiire ja vahetu.\nTuhandekäelise Avalokitešvara harjutuslaagris osales 32 inimest. Tänud kõigile osalejatele!


Euroopa strateegiline autonoomia: poliitiliste visioonide kakofoonia – Diplomaatia\nEuroopa strateegiline autonoomia: poliitiliste visioonide kakofoonia\nStrateegilise autonoomia poliitika aitab Euroopa Liidu riike ühe laua taha tuua.\nEuroopa Liidu (EL) julgeoleku- ja kaitsekoostööd on selle algusaegadest peale saatnud ebakõlad. Viited iseseisvale kaitsevõimekusele ja küsimused, mida see praktikas õigupoolest tähendama peaks, on neis debattides olnud läbivaks jooneks. See temaatika tõusis taaskord teravamalt esile 2016. aastal, mil EL defineeris Euroopa strateegilise autonoomia ametliku osana oma välis- ja julgeolekupoliitikast.1 Olgugi, et tänasel päeval ei kuule me fraasi „strateegiline autonoomia“ ehk mitte nii tihti kui aasta-paar tagasi, ei ole selle idee päevakajalisus end minetanud. Põhjaliku analüüsi Euroopa strateegilise autonoomia erinevate dimensioonide kohta võib leida näiteks RKK hiljutisest raportist.2 Päevapoliitilisel tasandil tõstatus teema taaskord ka Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroni novembrikuises intervjuus, kus ta viitas NATO ajusurmale.3 Mitte ainult EL, vaid kontinent tervikuna näib otsivat teatavat tasakaalupunkti ümbritsevas volatiilses julgeolekukeskkonnas, mida iseloomustavad nii pinged suurvõimude vahel, ebastabiilsus Euroopa naabruses kui ka üldisemad väljakutsed reeglitepõhisele maailmakorraldusele. Kuid kus täpselt see tasakaalupunkt asub ja kuivõrd sõltuv on see Euroopa autonoomsest tegutsemisvõimekusest julgeolekumaastikul, näib olevat üks neist miljoni dollari küsimustest, millele selge vastus puudub. Või vähemasti ei ole liikmesriigid selle vastuse osas üksmeelel.\nSamad sõnad, teine viis: erinevad arusaamad „strateegilise autonoomia“ tähendusest\nAmbitsioon strateegiliselt autonoomsest Euroopast on tekitanud vastakaid arvamusi nii siin- kui sealpool Atlandi ookeani. Sõnamängud „autonoomiaga“ ajal, mil sidusus ja tugevad partnerlussuhted on olulisemad kui iial varem, võivad arusaadavalt tekitada segadust, isegi vastumeelsust. Kuid strateegilise autonoomia kui mõiste ja veelgi enam, poliitilise eesmärgi probleemkohad ei peitu ainult selle sõnapaari vastuolulisuses, vaid ka ebamäärasuses. Sellest johtuvalt on nii poliitikakujundajate kui ka teadlaste hulgas võrdlemisi tavapäraseks muutunud väide, et ELi liikmesriigid omistavad strateegilise autonoomia mõistele väga erinevaid tähendusi. Iseenesest on see mõttekäik enam kui loogiline. Liikmesriikide strateegilist mõtlemist kujundavad eriilmelised strateegilised kultuurid, varieeruv ohutunnetus ja poliitiline omahuvi. Sellest ka tähenduste paljusus. Ometigi jääb teadmisest, et Euroopa strateegilise autonoomia mõistet on võimalik mitmeti tõlgendada, väheks. Sellest olulisem on nende erinevate arusaamade sisu ja mõju ELi kaitsekoostööle praktilisel tasandil. Nendest küsimustest lähtudes viisin möödunud kevadtalvel läbi 23 intervjuud Prantsusmaa, Hollandi, Saksamaa, Soome ja Eesti julgeoleku- ja kaitsepoliitika ekspertide ja praktikutega. Siinkohal annan ülevaate uurimistöö4 olulisematest leidudest.\nEuroopa Liidu (EL) julgeoleku- ja kaitsekoostööd on selle algusaegadest peale saatnud ebakõlad. Viited iseseisvale kaitsevõimekusele ja küsimused, mida see praktikas õigupoolest tähendama peaks, on neis debattides olnud läbivaks jooneks.\nArutelu Euroopa strateegilise autonoomia teemal on pea võimatu läbi viia peatumata Prantsusmaal. Ajalooliselt tugeva Euroopa leeri esindajana, kelle siseriiklikesse kaitsepoliitilistesse doktriinidesse on strateegilise autonoomia põhimõte sisse kirjutatud juba 1990. aastate keskpaigas, on Prantsusmaa poliitikakujundajatel sellest ambitsioonist ehk kõige selgem visioon. Lühidalt öeldes nähakse Prantsusmaal strateegilist autonoomiat eelkõige kui poliitilist printsiipi, mis väljendub võimes vajadusel üksi toimida – lugeda strateegilist pilti, langetada kiireid otsuseid ja rakendada sõjalist võimekust konfliktiolukorras. Selle kõige saavutamiseks peetakse ühtviisi oluliseks nii materiaalset kaitsevõimekust kui ka ühtse strateegilise kultuuri omamist. Prantslaste arusaam strateegilisest autonoomiast ei viita isolatsioonile või soovile liitlastest kaugeneda. Pigem nähakse seda kui tugisammast, mis võimaldab luua tugevaid koalitsioone. Kuid siinjuures tuleb siiski silmas pidada üht eripära rõhuasetuses: Prantsuse poliitikakujundajate jaoks on strateegiline autonoomia otseselt seotud sõltuvuste vähendamisega. Seega praktilised sammud Euroopa kaitsevõimekuse tugevdamisel eeldavad nende jaoks siiski teatavat eksklusiivsust, olles miski, mis peaks sündima Euroopa riikide koostöös, kas siis ELi raamistikus või ka väljaspool seda, ning mitte olema otseselt avatud kolmandatele osapooltele.\nPrantsusmaad saab mõnevõrra lihtsustatud viisil vastandada tugevate transatlantiliste traditsioonidega Hollandile. „Strateegiline autonoomia” kui mõiste on Hollandi poliitikakujundajate seas pigem negatiivse konnotatsiooniga ning sarnaselt Soomele (vt allpool) eelistaksid nad rääkida Euroopa strateegilisest vastutusest, mis hõlmab nii suuremat panust piirkondlikku julgeolekusse kui ka valmisolekut olla tugev liitlane. Hollandlaste visioonis ei ole esikohal niivõrd strateegiliselt autonoomne Euroopa (mis puhtalt kontseptuaalsel tasandil seostub siiski eelkõige iseseisva tegutsemisvõimekusega), vaid pigem senisest tõhusam ja sidusam Euroopa, kelle ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) peaks alati arenema kooskõlas NATOga ja eesmärgipäraselt säilitama senist tugevat Atlandi-ülest sidet. Siinkohal on oluliseks märksõnaks olemasolevate meetmete ja vahendite senisest efektiivsem kasutamine. Üldjoontes on Hollandi poliitikakujundajate jaoks kõige tähtsam kaitsealase koostöö avatus. Nende hinnangul ei saa rääkida tugevamast ja võimekamast Euroopast, jättes kõrvale meie partnerid ja liitlased. Sellest lähtuvalt leiavad hollandlased, et puhtpraktilistel lisandväärtusest lähtuvatel kaalutlustel peaksid ELi kaitsepoliitika initsiatiivid olema paindlikud kolmandate osapoolte kaasamisel. Hollandlaste positsiooni strateegiliselt autonoomsema Euroopa suhtes võtavad hästi kokku ühe intervjueeritava sõnad: „It should be about better Europe, not more Europe“.\nSaksamaal, keda võib sageli näha balansseeriva jõuna transatlantilise ja Euroopa-keskse äärmuse vahel, on Euroopa strateegilisest autonoomiast võrdlemisi huvitav arusaam, mida mõjutavad sakslaste pühendumus Euroopa integratsioonile ja nende keerulised suhted sõjalise jõu kasutamisega. Sakslaste jaoks on Euroopa strateegiline autonoomia paljuski sõltuv ELi ühtsusest ja tugevast poliitilisest raamistikust, mida võib näha kui eeltingimust mistahes võimekuste arendamisele ja rakendamisele. Niisiis on see justkui osake laiemast Euroopa integratsiooni projektist. Teatavast Euroopa-kesksusest hoolimata ei ole see suunitlus ÜJKP edendamisel Saksa ekspertide seisukohast vastuolus tugeva transatlantilise partnerlusega. Pigem nähakse positiivseid arenguid ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitikas mõlema osapoole jaoks kasulikuna.\nSiinkohal võib siiski näha teatavaid siseriiklikke erimeelsusi, kus tugevama transatlantilise hoiakuga poliitikakujundajad kutsuvad üles olema oma sõnades ja tegudes ettevaatlikumad. Sakslaste visioonis on küll teatav ruum Euroopa sõjalise võimekuse ja kaitsetööstusliku baasi arendamisel, kuid sealjuures ei anta üldjuhul liiga suuri lubadusi. Pehme jõu efektiivne kasutamine on sakslaste hinnangul aga äärmiselt oluline osa strateegilisest autonoomiast. Niisiis jääb “strateegiline autonoomia” Saksamaal selgelt poliitilise maiguga mõisteks, mis võiks ideaalis tuua liikmesriigid tihedamalt kokku ühtse Euroopa lipu alla.\nSoome ja Eesti näol on tegu mitmes osas sarnase, kuid kaitsepoliitiliselt suunitluselt siiski kahe väga erineva riigiga – esimene nimetatuist ei kuulu NATOsse, teine on alliansi pühendunud liige. Euroopa strateegilise autonoomia ideest rääkides jäävad Eesti ja Soome arusaamad aga taaskord võrdlemisi samasuguseks. Mõlema riigi jaoks on asjakohasem ja strateegiliselt mõistlikum rääkida Euroopa strateegilisest vastutusest. Eriti rõhutavad seda Soome poliitikakujundajad. Olgugi, et strateegiline autonoomia kui selline viitab nii eestlaste kui ka soomlaste jaoks iseseisvale tegutsemisvõimekusele, ei nähta seda kui ELi esmaprioriteeti või kui midagi, mida oleks realistlik lähiajal saavutada. Siinkohal on Eesti eksperdid ehk isegi skeptilisemad. Küll aga toetavad mõlema riigi poliitikakujundajad Euroopa kaitsevõimekuse järkjärgulist arendamist ja olemasolevate meetmete efektiivsemat rakendamist. Väga oluliseks peetakse mõlemas riigis ka kaitsekulutuste kandmisel võetud kohustuste täitmist. Kui üldjoontes leiavad nii Eesti kui ka Soome eksperdid, et asjale õigesti lähenedes on strateegilise autonoomiaga seotud põhimõtete rakendamine kasulik nii ELile kui ka NATOle, siis eestlaste jaoks on võimaliku halva kommunikatsiooniga seotud probleemkohad mõnevõrra teravamad. Kokkuvõtlikult peaks mõlema riigi poliitikakujundajate arusaamade kohaselt Euroopa strateegilise autonoomia (või vastutuse) visioon alati käima käsikäes tugevate partnerlussuhete, sidususe ja läbimõeldud koostööga.\nLugedes kokkuvõtteid erinevate liikmesriikide arusaamadest Euroopa strateegilise autonoomia mõiste tähendusest, leiame end sõnade virvarrist, kus on palju kordusi, kuid ka selgeid erisusi. Mida see kõik õigupoolest tähendab? Üldjoontes näitab see seda, et strateegilist autonoomiat ümbritsevad erimeelsused ei puuduta niivõrd seda abstraktset mõistet ennast, vaid pigem selle võimaliku realiseerimise tagajärgi. Selle mõiste peamine tähendus on kõikides analüüsitud liikmesriikides sarnane, viidates ELi iseseisvale tegutsemisvõimekusele julgeoleku- ja kaitsepoliitika küsimustes. Sealjuures on liikmesriikide poliitikakujundajad paljuski omaks võtnud analüütikute ja teadlaste poolt välja toodud strateegilise autonoomia kolm peamist dimensiooni: poliitiline, operatiivne ja kaitsetööstuslik autonoomia.5\nLahknevused liikmesriikide arusaamades kerkivad esile aga reflektiivsemate küsimuste osas: kas strateegilise autonoomia tulemuseks peaks olema Euroopa suhteline iseseisvus oma julgeoleku tagamisel või on järkjärguline kaitsevõimekuse arendamine juba eesmärk omaette, kuidas paigutub strateegilise autonoomia ambitsioon Euroopa koostööpartnerite suhtes (eksklusiivsus/inklusiivsus) ja kas püüdu strateegilise autonoomia suunas nähakse kui potentsiaalset ohtu transatlantilistele väärtustele? Iseenesest ei ole ka need erimeelsused midagi täiesti uut, olles kas otsesemal või kaudsemal kujul saatnud ELi kaitsekoostöö debatte juba aastaid. Küsimuseks jääb aga, kas neist on ka väljapääs.\nSõnadest tegudeni: ELi kaitsekoostöö piirid\nOlgugi, et need kaks on omavahel tihedalt seotud, on maailmapoliitikas sõnadest lõppude lõpuks siiski olulisemad teod. ELi riikide kaitsekoostöö praktika on seni olnud tagasihoidlik. Viimastel aastatel on aga selles vallas tehtud mõningaid edusamme. Umbes samal ajal, kui „strateegiline autonoomia“ leidis tee ELi dokumentatsiooni ja poliitikute sõnavõttudesse, käivitas EL ka mitu olulist kaitsealgatust, millest kolm olulisemat on alaline struktureeritud koostöö (PESCO), Euroopa Kaitsefond (EDF) ja kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise (CARD) mehhanism.\nNeid initsiatiive ei saa võrdsustada strateegilise autonoomia saavutamise põhimõttega, kuid laias plaanis teenivad nad siiski sama eesmärki – Euroopa iseseisva kaitsevõimekuse suurendamist. Ka ELi esindajate enda sõnavõttudes on nimetatud kaitsealgatustele (siinkohal esmajärjekorras PESCOle) sageli viidatud kui strateegilise autonoomia saavutamiseks vajalikele mehhanismidele. Kõik see kõlab teoorias enam kui uhkelt – ELil on olemas ambitsioon ja nüüd ka instrumendid, mille abil selle suunas liikuda –, praktikas jääb aga endiselt küsitavaks, kuivõrd on võimalik toimivat koostööd ehitada ümber eesmärgi, millest puudub liikmesriikidel ühine arusaam.\nÜks on kindel: ÜJKP vallas on suveräänsuse aspekt liikmesriikidele jätkuvalt ülioluline. Samal ajal on ELi-üleste julgeoleku- ja kaitsepoliitiliste otsuste vastuvõtmiseks vajalik liikmesriikide konsensus. Niisiis päädib erinevate poliitiliste visioonide põrkumine sageli suluseisuga, jättes paljud ELi kaitsealased ambitsioonid vaid trükimustaks paberil. Kui lõputööd kirjutades sellel teemal oma intervjueeritavatega peatusin, uurides neilt, kuivõrd nad tajuvad, et koostöö kõige hiljutisemate kaitsealgatuste raamistikus on taaskord langenud häguste eesmärkide ja erinevate arusaamade ohvriks, jäi enamik neist oma vastustes pigem äraootavaks.\nPoliitikakujundajad kõigist viiest liikmesriigist tõdesid, et viimastel aastatel on kaitsealases koostöös toimunud edasiminek ja ELi vastavad vahendid ja algatused omavad märkimisväärset potentsiaali. Samas oldi ka üksmeelel, et praegu on koostöö alles arengujärgus ja selleks on vaja palju rohkem ära teha, et EL ja liikmesriigid saaksid hakata jätkusuutlikust kaitsealasest koostööst ka kasu lõikama. Sealjuures nentisid eksperdid, et ka Brüsselis tajutakse, et hetkel ei valitse liikmesriikide seas siiski täielikku üksmeelt ELi kaitsealaste ambitsioonide reaalse sisu osas ja strateegilise autonoomia mõiste, mis kõige sellega kaasas käib, sageli vaid suurendab valitsevat segadust. Ometigi ei soovi praktikud sõnadesse liialt kinni jääda, rõhutades, et lõpuks on just ühistegevus ja reaalne koostöö see, mis toob enesega kaasa suurema selguse ja aitab kindlaks määrata liikmesriikide kollektiivse arusaama seatud eesmärkide tähendusest.\nEuroopa strateegilist autonoomiat ei saa vaadata ainult kui valikut, vaid paljud selle ideega seotud põhimõtted võivad osutuda möödapääsmatuks vajaduseks.\nStrateegilise autonoomia visioonist kasvõi kaudselt inspireeritud koostööd ei saa niisiis juba ennatlikult läbikukkunuks kuulutada. Teemasse veidi enam süüvides näeme aga, et juba praeguses koostööfaasis on esile kerkinud mõned teravamad lahkhelid, mis peegeldavad paljuski neid samu erimeelsusi, mis olid välja toodud strateegilise autonoomia mõiste tähendustel peatudes. Laias laastus mahuvad need kahe märksõna alla: ambitsioonikus ja partnerite kaasamine.\nMõnevõrra konkreetsemalt saab neid probleemkohti lahti seletada, peatudes PESCO raamistikku puudutavatel arengutel. Ambitsioonide osas on siinkohal peamiseks erisuseks liikmesriikide arusaamad piisavalt sisukatest ja olulistest ühisprojektidest, jättes lahtiseks selle, kui palju soovitakse PESCOt tõemeeli rakendada nii, et sellest sünniksid paremad ühisvõimed. Veelgi selgepiirilisem on aga liikmesriikide lahknemine kolmandate osapoolte kaasamise küsimuses. Inklusiivsuse ja eksklusiivsuse temaatika on PESCOt saatnud selle väljatöötamise algusest. Kui esialgu oli arutelukohaks liikmesriikide enese kaasamise maht (kõik vs. teotahtelisemad), siis nüüdseks on fookus liikunud partneritele väljastpoolt.\nSuurem osa liikmesriikidest eesotsas Hollandiga pooldab siinkohal paindlikku lisandväärtuse põhimõttest lähtuvat lähenemist. Teine leer eesotsas Prantsusmaaga kõneleb suletuma lähenemise eest, kus väljastpoolt partnerite kaasamine peaks olema pigem range erand. Tasakaalu leidmine selles küsimuses on osutunud äärmiselt keeruliseks, jättes õhku rippuma stsenaariumi, kus neile ebasobiva lõpptulemuseni jõudmisel viivad riigid kaitsekoostöö taaskord ELi raamistikust välja, muutes senised pingutused paljuski olematuks.\nELi kaitsekoostööd puudutavate sõnade ja tegude vahelist halli ala uurides peab taaskord tõdema, et ELi institutsionaalne ülesehitus on samaaegselt nii selle võlu kui valu. Kahekümne seitsme väga erineva taustaga liikmesriigiga ühise poliitika kujundamine on sageli enam kui keeruline. Niisiis ei ole üleliia imestusväärne, kui ELi doktriinides välja käidud suured sõnad jäävad oma reaalselt sisult tihti palju tagasihoidlikumaks. Siinkohal võib aga välja käia ka mõtte, et äkki on need suurejoonelised ambitsioonid teatud määral siiski ka vajalikud. Olgugi, et oma olemuselt hägune ja mõneti lausa konfliktne, on strateegilise autonoomia mõiste aidanud kaasa liikmesriikide sama laua taha toomisele ja ELi kaitsekoostööga edasiliikumisele. Nüüd on peamiseks küsimuseks see, kuidas leida tasakaal erinevate ambitsioonide ja paljuski ka erinevate murekohtade vahel. Siinkohal aga on võtmesõnaks poliitiline tahe, mitte niivõrd strateegilise autonoomia üheselt mõistetav tähendus.\nKuhu edasi? Tänasel päeval on ELil olemas teatavad struktuurid ja vahendid kaitsevõimekuse arendamiseks. Seal kõrval on olemas liikmesriigid, kes teavad, mida nad tahavad, ja liikmesriigid, kes teavad, mida nad kohe kindlasti ei taha. Strateegilise autonoomia skeptikutel on mitmeid vettpidavaid argumente, olgu selleks siis viited ressursside piiratusele või ELi liigse kaitsepoliitilise fookuse ebapraktilisusele.\nKuid siinkohal ei tohiks me mööda vaadata selle idee eestvedajate ühest olulisemast väitest: Euroopa strateegilist autonoomiat ei saa vaadata ainult kui valikut, vaid paljud selle ideega seotud põhimõtted võivad osutuda möödapääsmatuks vajaduseks. Muidugi jääb siia ridade vahele alati peidetuks autonoomia suhtelisuse piirang. Kuid see ei olegi ehk antud hetkel kõige olulisem. ELi liikmesriikide seisukohast on tähtis mõista, et tänases julgeolekukeskkonnas ei saa jääda täielikult lootma kellegi teise kaitsvale vihmavarjule, samuti ei saa Euroopa endale lubada olla nõrk liitlane. Valitsused muutuvad, prioriteedid muutuvad, strateegilised visioonid muutuvad, kuid (riiklik) omahuvi on selle kõige keskel võrdlemisi jääv.\nNiisiis ELi liikmesriikide omahuvist lähtuvalt on siiski oluline leida pidepunkte, mille najale erimeelsustest hoolimata ehitada toimivat Euroopa julgeoleku- ja kaitsekoostööd, kaotamata end sealjuures tühja retoorika sügavustesse. Seda ei pea ja ehk ei tohikski teha autonoomia-lipu all, kuid selle vajalikkust ei saa ka eirata.\nVaata: European Union, Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe. A Global Strategy for the European Union’s Foreign and Security Policy, 2016. http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/eugs_review_web.pdf. ↩\nP. Järvenpää, C. Major, S. Sakkov, European Strategic Autonomy. Operationalising a buzzword, RKK/ICDS, 2019. http://icds-ee.vserver.zonevs.eu/european-strategic-autonomy-operationalising-a-buzzword/. ↩\nEmmanuel Macron warns Europe: NATO is becoming brain-dead – The Economist, 07.11.2019. https://www.economist.com/europe/2019/11/07/emmanuel-macron-warns-europe-nato-is-becoming-brain-dead. ↩\nE. Libek, The European Union’s quest for strategic autonomy: divergence of understandings across member states and its implications for cooperation, Tartu Ülikool, 2019. Antud uurimistöö valmis Kaitseministeeriumi toetusega 2018. aasta kaitselaste magistritööde stipendiumikonkurssi raames. Töö on kättesaadav: https://dspace.ut.ee/handle/10062/64327. ↩\nNäiteks: R. Kempin, B. Kunz, France, Germany, and the Quest for European Strategic Autonomy: Franco-German Defence Cooperation in A New Era – Notes du Cerfa, No. 141, 2017, IFRI. ↩


Postitas Larana » Esmaspäev Apr 03, 2006 09:49\nOstsime 3toalise ahjuküttega korteri ja hakkame seal remonti tegema, sooviks teada teie vigu kodu kujundamisel, et neid ise vältida. Mis teid häirib peale remonti, mida oleks võinud teisiti teha, mida tegemata jätta jne\nPostitas Dii. » Esmaspäev Apr 03, 2006 10:36\nVoodi asukoht - algselt planeeritud kohas polnudki hea magada, voodiga mööda tuba ringi rallides katseeksituse meetodil leidsime hea koha. Aga nagu ikka on valgustus ammu paika pandud....õnneks sai seegi lahenduse.\nRohkem vigu ei meenugi et oleks teinud, aga aitas see, et kõik oli korralikult läbi mõeldud, pilt oli täiesti selge silme ees.\nEnda visiooni arutasin tuttavate arhitektidega ja ainus asi, millel nemadki tähelepanu pöörasid oli voodi asukoht,hiljem selle rallimise käigus selgus, et nende soovituski polnud hea. Aga olen ka alati "tagurpidi" maganud.\nPostitas Dharma » Esmaspäev Apr 03, 2006 10:58\nMa lasin enamiku vigu kohe ära parandad, st enne remondi lõppu ümber teha. Et vältida seda olukorda, kus remont on läbi aga mõni asi ikka häirib. Näiteks värvisin vannitoa lage 3 korda uuesti enne kui sain sobiva mustri ja värvitooni ja lasin toonitud põranda uuesti üle lihvida ning teise tooniga katta, sest esimene oleks hiljem häirima jäänud. Hea planeeriminea aitab alati aga ka aega peab olema. Kui kiire on taga siis jääbki mõni asi hiljem häirima. Ma arvan, et kõige rohkem jäävad ikka häirima värvitoonidega seotud asjad, sest neid valida väikse näidise järgi ikka suht raske. Väike okas jäi hinge mõne ideega, mida ehitajad väitsid, et "nii ei saa ju teha" ja siis hiljem näed, et sedasama ideed on kuskil ajakirja-kodus edukalt kasutatad. Ainuke tõsisem asi oli ehk see, et köögi jaoks veetorude, kanalisatsiooni ja elektripistikute paigaldamise ajal oli mul planeeritud köök ühtpidi aga hiljem tuli palju parem idee, mille järgi peaksid need torud-juhtmed täpselt vastupidi olema. Nüüd ei teagi, mis teha.\nPostitas trumm » Esmaspäev Apr 03, 2006 11:53\ntorude-pistikute-lülitite asukohad on oluline. kõike muud saab hiljem suhteliselt lihtsa vaevaga muuta.\nkui tahad mingeid sisseehitatud lahendusi, siis seda pead enne teadma. samuti seda, kui tahad seinale kappe-riiuleid kinnitada - et nende taga sobival kõrgusel oleks sobiva tugevusega konstruktsioon.\nmärgades ruumides põrandaplaadi alla põrandaküttekaabel.\nPostitas tiuxxx » Reede Apr 07, 2006 21:44\nSee voodi asukoht on minu arust ka väga tähtis. Meil sama asi, et panime lambid ja pistikud voodi kohale ära(juhtmed krohhvisimeseina sisse) nüüd kui voodit liigutada jääb kole, aga magada selles kohas polegi eriti mõnus. Niiet, ära alahinda voodi tähtsust, seal vaja ju palju aega veeta...\nPostitas siblija » Pühapäev Apr 23, 2006 14:42\nsoovitan elada natuke aega sees ja siis alles remonteerida...\nsiis on selgem ettekujutus.\nPostitas karuott » Esmaspäev Apr 24, 2006 15:12\nElektri- telefoni ja telekakaabli pistikupesi tasub igatahes suure varuga planeerida.\nTeinekord tekib soov mööblit ümber tõsta, või saate mõne uue elektriseadme vms.\nArvutikaableid tasub kah peoga ülearu vedada - seda võib kasutada DTV jaoks, telefonile ja muudele nõrkvooluseadmetele.\nVee- ja äravoolutorud tuleb aga tõesti väga põhjalikult läbi mõelda. Neid ju varuga ei paigalda..\nPostitas lihtne » Teisipäev Apr 25, 2006 12:47\nKautatud odavad, mittekvaliteetsed materjalid, valed kohad pistikutele-lülititele, vales kohas torustik, kvaliteetne töökarras ahi vahetatud kökatsi kamina vastu ...\nInglased ütlevad, et nad pole nii rikkad, et osta odavaid asju.\nPostitas kelluke » Neljapäev Apr 27, 2006 20:35\nmeie tegime suure vea kui paigaldasime põrandale laminaatparketi. Külm, kalk, tehislik (kuigi ei ostnud mitte kõige odavamat)puhastamisel tuleb jälgida, et poleks liigset niislust. Igati ebamugav.Õnneks sai pandud vaid ühte tuppa (kahjuks on tuba suur) ja suurde trepi fuajeesse. Rohkem seda enam oma elamisse ei paigalda mingil juhul. Ainult naturalsed põrandakatted. Ka reliin koridoris on sobivam ja jalale mugavam.\nPostitas anweli » Teisipäev Mai 02, 2006 21:28\nvanem tütar tahtis sinist tapeeti valgete träpsudega. panime .... , aga päikest paistab tuppa vähe aega. tuba tundub külm, kale , steriilne. väike ruum ja sinine on liiga pealetükkiv.\ntütar kolis teisele korrusele ja nüüd on ruum kasutuses minu töötoana\n( õmblemine, triikimine jne.) esimesel võimalusel vahetan tapeedi rõõmsa , sooja tooni vastu. läheb ka töö ladusamalt.\nkööki seinavärvi valides, otsustasime liiga kiiresti .... tulime koju, tegime paar triipsu ja ,..... mis mööda see mööda. värvi oli segatud 7 liitrit ja siis hakkas klaperjaht kuidas tooni sobivamaks saada. õnneks ehituspoes tubli kaastundlik müüja andis meile värvisegamise pigmendi purgijäägi ja saime asja korda.\nkaminaruumi palkasime ehitusmehe , kellel kogemusi vähe ja nii meie kamin suitsu sisse ajab. millal korda saab ....


Õpetajate Lehes sel reedel: miks üha rohkem noori käib kooli kõrvalt tööl? - Arvamus\nÕpetajate Lehes sel reedel: miks üha rohkem noori käib kooli kõrvalt tööl?\n7. veebruar 2019, 15:36\nÕpetajate Lehes 8. veebruaril:\nÕpetajate Leht 8.02\nÜha rohkem noori jagab end kooli ja töö vahel, mis koolide poolt vaadates segab õppetööd väga. Kas üks põhjus, miks noored soovivad kiiresti iseseisvuda ja endale lisaraha teenida, võib olla see, et liiga vanalt käiakse veel üldhariduskoolis?\nTeadussõnum 1: John Hattie ja nähtav õppimine\nEelmise aasta sügisel kutsus Tartu Ülikooli haridustehnoloogia professor Margus Pedaste Eesti teadlasi üles kirjutama lugusid laiemale lugejaskonnale tutvustamist väärivatest teadlastest ja nende töödest. Tööde esitajate seas oli nii noorteadlasi kui ka väga kogenuid, nii doktorante kui ka professoreid nii Tartu kui ka Tallinna Ülikoolist. Järgneva poolaasta jooksul avaldame järgemööda nende artikleid. Alustuseks valisime Tartu Ülikooli doktorandi ja nooremteaduri Pihel Hundi artikli John Hattiest.\nMuuseumid üle Eesti tutvustavad oma haridusprogramme ja uuenenud väljapanekuid. Näiteks ERMi külastas 2018. aastal õpilasgruppidega üle 14 000 õpilase. Muuseumihariduse programm «Ajarännak 1918» oli eelmise aasta parimate algatuste seas ja näitas, et Eesti koolid hindavad muuseume õpikeskkonnana aina enam.\nJulius Seljamaa on tagasi oma koolimaja ees\nSindi gümnaasiumi ees avati mälestusmärk riigimehele Julius Friedrich Seljamaale.\nKutsekeskharidus pakub valikuvariante ja võimalusi\nNoored on vähe informeeritud sellest, et kutsekeskharidust saab omandada enam kui poolesajal erialal. HTMis koostatud tabelist on näha kõik õppekavad, kuhu on kahel viimasel aastal õppima võetud. Kutsekeskhariduse omandamise võimalust pakutakse 26 kutsekoolis ja kõigis maakondades peale Hiiumaa


★★★ 32 Vähe tuntud fakte Betty White'i kohta ★★★\n"Mul polnud aimugi, et oleksin siiani umbes üks asi, aga mul oleks ikkagi veel piisavalt privilegeeritud, et olla selles äris veel . Ja see on selline privileeg. Ja ma arvan, et televisiooni äri on see, et kui sa pole tõeline halb muna, on see nii lõbus. See on tõesti nii. Tänan teid, tänan teid südames. "- Betty White oma 2015. aasta eluaja saavutuste auhinna vastuvõtmise kõnes Emmy auhindadel. Me kõik armastame Betty White'd ... nii et siin on mõned meie lemmikfaktid tema elust!\n32 . Aww, poorikas kutsikas\nBetty kire loomadele on nii vastupanuvõimeline, et ta ei võta filmirolli vastu, kui skript nõuab potentsiaalset loomade kuritarvitamist. Ta keeldus Helen Hunt ema rollist nii hea kui see saab , sest Jack Nicholsoni tegelaskuju lööb kutsika koer alla pesupesemisruumi.\n31. Armastuse jagamine\nAlgselt peeti Betty sekspoti rolliks "Blanche" The Golden Girls (1985). Ent Betty oli juba agressiivne "Sue Ann Nivens" versioonil Mary Tyler Moore (1970) ja Rue McClanahan oli mänginud introvertset Vivianit Maude (1972). Kõige parem oli arvata, et need kaks näitlejat pole sarnased. Seepärast sai Betty osa naiivsest "Rose Nylund" ja Rue mängis oversexed "Blanche."\nKuldne palve (1992), Kuldsed tüdrukud (1985), Kuldsed tüdrukud (1985), Õed (1991) ja Tühi pesa (1988). Ta tunnistab, et enne Kuldsed tüdrukud\n(1985) on operatsioon läbi viidud, ehkki programm oli vananemise ja probleemi puudumise tõttu.\nta teab, et\n29. Suure südamega, suured veokid?\nEnne kui ta oli edukas koomik, näitleja ja loomade aktivist, kuulus ta Ameerika Naiste vabatahtlik teenistusse, kus ta sõitis II maailmasõja ajal PX-veoauto.\n28. Hea teenitud tunnustus\nBetty on võitnud kuus Emmy auhinda ja sai oma karjääri jooksul 18 emmi kandidaati, mille kestus oli üle kuuskümmend viis aastat. Ta on tärniga Hollywoodi kuulsuste galeriis koos oma hilja abikaasa Allen Luddeniga tähega. 1995. aastal sai ta televisiooni kunsti- ja teadusakadeemia kuulsuste galeriisse.\n27. Inglite City alates pakkumise noorusajaga\nKomöödia näitleja Betty Marion White Ludden sündis 17. jaanuaril 1922 Oak Parkis, Illinois. Ta kasvas üles nagu ainus lapsehoidja Horace ja Tess White, elektriinsener ja kodune. Kui ta oli 2, läks ta oma perekonnaga Los Angelesse.\n26. Humble beginnings\nValge sai hakata töötama kohaliku telekanali assistendina. 1950. aastate alguses käivitas ta esimese teleseriaali Life with Elizabeth, mille ta arendas George Tibblesiga. "Ta kirjutas ja ma teenisin," selgitas White, et Hollywood Reporter. "Ma olin üks esimesi Hollywoodis naissoost tootjaid." Näituse eeldus tulenes visandist, mida ta varem kohalikus televisioonis teinud.\n25. Naljakad sulle!\nLisaks Clevelandis tema tööle Hot'is töötab ta ka Betty White'i väljalülitatud Nende Rockersi. Selles varjatud kaameranäituses on küpsetest rõõmsamad prankstersid, kes mängivad nalju noorematel põlvkondadel. Valges võttis 2012. aastal väljapaneku Emmy auhinna nominatsiooni.\n24. Bo on õnnelik päev\nKui ta kohtus president Barack Obamaga Valges Majas 2012. aastal, veetis ta poole tunni jooksul koos presidendivalimiste koeraga Bo tema ringil. Kui küsitakse, milline oleks tema elukutse, kui näidisüritus oleks lauast lahkunud, siis ta ei kõhkle: zookeeper, töö, mis ei olnud naistele kättesaadav, kui ta üles kasvatas.\n23. Kellel on vidistama mäng?\nTa võib eelistada kirjutada pikka aega, kuid ta on ikka puus: esimesel 24 tunni jooksul pärast Twitteri konto käivitamist kogus ta 118 000 jälgijat. See number on praegu kuni 1,3 miljonit ja kui kontot käivitasid tema reps ja seal on tasulised sotsiaalmeediaprofessionaalid, kes propageerivad tema esinemisi ja panevad temale reeturse ja hashtagid, seal on ka mõni tõeline Betty.giphy\n22. See on linnapea Betty teile\nBetty on tuntud esimeseks. Ta oli üks naissoost esinejate kategoorias Emmy kategoorias nomineeritud naiste 1950. aastal. Ta oli üks esimesi naisi, kellel oli täielik loominguline kontroll enda telesaate (Life With Elizabeth, mille ta koostati, toodi ja mängis tärniga kui ta elas kodus koos oma vanematega). 1955. aastal Hollywoodi aukonsulikuks saamise esimene naine, kes esitas sitamikat.\n21. Kolmas kord on võlu\nTa on tuntud rahulikult, kuid ta on ka romantiline. 1945. aastal abiellus ta U.S. armee pilootiga Dick Barkeriga, et nad saaksid magada koos. Nad veetsid kuus kuud voodis koos, ütleb ta ja siis lahutas. Tema teine abielu oli agent Lane Allen, kuid see oli kolmas, mis oli tõeline asi.\n20. Ära unusta tassi Ta armastab head pokkeri mängu ja on regulaarselt loodud hulga vanade sõpradega. Nad mängivad edasimüüja valikut ja White'i lemmikuks nimetatakse Screw Thy Neighbor\n, kus sul on võimalus hoida kaart või edastada see teisele mängijale. Grupil on messingist tassi, mis on graveeritud sõnadega "Pico Poker Club", ja selle saab koju, kui see, kes öösel lõpeb. Kui võitja unustab, et järgmine kord mängu tagasi viiakse, on nad võlgu "2000 dollarit või surma, olenevalt sellest, kumb on sobivam."\ndmwdirect 19. Betty on\nBetty pole midagi lühem. See on tema tegelik nimi. Tema vanemad andsid talle nime Betty välja hirmust, et teda nimetatakse Elizabetti tuletiseks, nagu Liz, Beeth või Lizzie. Nii otsustas Betty parim.\n18. Mõnda aega lõõgastuda\nTa valab endale einestamise kokteili. Valge ütleb, et jook ööbimisel lõõgastub.\n17. Betty teeb seda, mida ta tahab.\nTema kogemus hilisõhtusel televisioonis on tema lemmikkülastaja Tonight Show vastuvõtjariist Jack Paar Jay Leno avanemisele tagasi programmi juurde tagasi, kus ta oli esimene inimene, kes teeb lõbusat NBC-st. Miks? Sest ta on Betty White, ja ta saab seda teha.pinterest\n16. Vabandust, ma arvan, et olukord on lihtsalt tõsine.\nTa ei vaata varsti Jersey Shore'i episoodi. Valge on viimastel aastatel teada andnud, et ta pole reaalselt telesaate fänn. Ta ei ole täpsustanud, miks.\n15. Kõige kogenum mees, kellel on näidendustegevus\nRekorditegevuse 2014. aasta väljaandes sai Valge oma show-business'ile rohkem kui 70 aastat (ja lugedes) tiitli "Pikim TV karjäär" meelelahutuseks (naine). Eelmisel aastal andis Guinness pikaajalise Briti televisiooni vastuvõtjariigi Bruce Forsyth'ile pikaajalise telekanali meelelahutajaks (Mees). Nagu mõlemad hakkasid oma karjääri aastal 1939, nad oleksid kaela ja kaela pealkiri, kui nad ei eraldatud sugu.\n14. Kummalised ja ebatavalised ajad Enne kui ta televisioonist startis, töötas Valge teatris, raadios ja mudelina. Kuid Teise maailmasõja ajal jätkas ta oma ambitsioone ja liitus Ameerika Naiste vabatahtlike teenistustega. Tema päevad olid pühendatud tarnimisele PX-veoauto kaudu kogu Hollywoodi mägedes, kuid tema ööd kulutati väljakutsetele, mis visati välja, et anda sõjaväelastele välja saata suured saatjad. Sellest ajastust rääkis ta Clevelandi ajakirjandusest\n, "See oli kummaline aeg ja tasakaaluga kõik."\n13. Tervislik toitumine on võti, eks? Vananemise võti on graatsiliselt puudu tervisega seotud toidust, kui tegemist on valgega. 2011. aastal võttis tema White's snackide harjumustes oma Hot in Clevelandi\nkaaslane Jane Leeves: "Ta sööb punaseid viinapuid, kuumtõugu koeri, friikartulit ja dieetkoka. Kui see on võti, võib-olla ta säilib kõigi säilitusainete tõttu. "Kaasomanik Wendie Malick nõustus, öeldes:" Ta sööb punast Lagritsiat, nagu naeruväärselt palju. Tundub, et ta eksisteerib koertel ja friikartulitel. "\n12. Oh, Robert Betty tahab Robert Redfordit. Betty andis selle põneva ülestunnistuse: "Minu vastus mis tahes päikese käes, nagu" Mis te ei ole teinud ettevõttes, mille olete alati tahtnud teha? " on Robert Redford. "Kuigi ta on filmograafias üle 110 filmi- ja televisiooniprogrammi, ei ole Valge kunagi töötanud Aafrikast\ntäht, kes on 14-aastane noorem.\n11. Kas Betty ei saa midagi teha? Betty on tuvastanud oma lemmiklooma nagu L. Frank Baum, kes kirjutas raamatuid Oz , mis inspireeris 1939. aasta filmi Oz'i võlur . Ta on kirjutanud kuus raamatuid, sealhulgas tema viimast, Kui sa küsid minult: (ja muidugi mitte)\n, mis ilmus eelmise aasta mais.getty images\n10 Suurepärane ja noor\n1930. aastate lõpul hääletas Betty oma klassikaaslaste parimat nägu. Enne oma karjääri alustamist töötas ta näidisena koos oma esimese kontserdiga Los Angeleses Bliss Haydeni väikesel teateril.\nminu kolmekümnele kohale\n9. Life kahetseb ... Betty teatas, et tema suurim kahetsusväärne elu puudutab Allen Ludden, tema hilja abikaasa, kes suri 1981. aastal maovähk. 93. aastal, kui ta rääkis Oprah Winfrey'ga tema pühapäeva näitusel Oprah: kuhu nad nüüd on?\n, näitas ta, et aasta varem oli Alleni abiellumine tema suur kahetsusväärne. Nad veetsid kaheksateist aastat koos, enne kui nad läksid edasi. Ta oli raisanud terve aasta, et ta oleks võinud olla koos Alleniga, öeldes, et ta ei peaks teda ühe aasta jooksul abielluma tema ettepanekutega.\n8. See on parem alasti\nKuumad koerad tunduvad olevat tema lemmiktoit.\n7. Pink's Hot Dogs - Hollywoodi ajalooline Hot Dogi restoran, mida Betty sageli kogeb, austas teda, luues "Betty White Naked Dogi", mis oli riietatud täpselt nii, nagu ta neile tellis: ilma maitseaineta. Elu õnnistused ...\nBettyel ei ole bioloogilisi lapsi. Enne Allen Luddeniga abiellumist sai Betty kahe lapsepuhkusega abielu. Teiselt poolt läks Allen Ludden abielu kolme lapsega. Betty ütleb, et ta loeb jätkuvalt oma kolme lapselapsi õnnistuseks oma elus.\n6. Heate sõber\nBetty on geiõiguste tugeva toetajana. Tegelikult on ta tsiteeritud, öeldes, et kui paar on pikka aega koos olnud, ei näe ta, miks nad ei taha abielluda. Ta lisas isegi, et mõned homoseksuaalsed suhted kestavad tegelikult kauem kui heteroseksuaalsed ning et on ebamõistlik, kuidas mõned inimesed võivad midagi sellist vastu võtta. Hoolitse omaenda asjade pärast, mõtle oma äri ja hoidke oma käte muude inimeste muredest.\nvaimsus ilma piirideta\nTa armastab paraadi. Aastatel 1962-1971 võõrustas Betty koos Bonanza enda Lorne Greene'iga Macy'i tänupüha paraadi (mille sponsoreeris NBC). Veelgi enam, ta veetsid kakskümmend aastat (ajavahemikul 1956-1976) värvide kommenteerijana iga-aastasel Roses Parade turniiril, mille sponsoreeris ka NBC.\n4. Usalda Bettyle\n2011. aasta küsitlus, milles osales 2000 ameeriklast, näitas, et Betty oli kõige usaldusväärsem kuulsus. Lisaks sellele tunnistas 44% nendest inimestest, et nad tõenäoliselt kalduvad konkreetse ettevõtte või toote poole, kui see oleks seotud Bettyga. See näitab, et isegi kui Betty on veel 90+ aastat vana, on see\n3. Öelge mida nüüd?\nMitte sellepärast, et tema mitmekesine repertuaar on, sellepärast, et tal on kõik selle valdamine, on valgetel pilt hämmastav. Varsti pärast tema portilist Super Bowl'i hetke sai Oregonis ajakirja katendi disaini uurimus korjata Betty White'ist ... metallist bikiinidesse ... libastades kettsaed ... ratsutas John Ritteri pea kentauriga. See kõik oli mõistlik ... välja arvatud Ritteri osa.\n2. Liiga vana, milleks?\nKui Betty White küsiti, kas sa oleksid seksuaalse soovi jaoks liiga vanaks saanud, vastas ta tegelikult: "Kas soov jääb vanaks ära? Ma ootan seda tuleval päeval. "Ta lisas:" Seksuaalne soov on nagu vananemine. Palju on siin siin. "\n1. Vana ja uhke Betty omab erilist au olla vanim inimene, kes võõrustab Saturday Night Live . Ta ei tahtnud näidata esimest korda, kutsudes seda väljakutseks. Enne populaarse hostimise platvormi vastuvõtmist pöördus tootja Lorne Michaels kolm korda alla. Sel ajal oli ta 88, võites välja Miskel Spillman, kes oli 1977. aastal võistlusel 80. Valges ütles SNL\noli "kõige hirmus asi, mida ta kunagi teinud", hoolimata sellest, et varem oli ta live-ad-libi näituse korraldanud kuus päeva nädalas viis ja pool aastat, Hollywoodi televisioonis alates 1949. aastast. pinsdaddy


21. juuli 2017 kell 9:00\n"Mis oli seitse aastat tagasi idee, on nüüd üle 100 miljoni dollarilise käibega ettevõte," möönis TransferWise’i kaasasutaja ja äsja tegevjuhi ametist lahkunud Taavet Hinrikus.\nEi ole üllatav, et pangad veavad neid sama palju alt kui tarbijaid.\n"Kas järgmiseks miljardikäive?" seadis Hinrikus enda lahkumiskirjas eesmärgiks ja lisas, et paari aasta pärast saabub aeg tõsiselt mõelda ettevõtte IPO-le. "Nii nagu tugevaimad ja enim usaldatud finantsinstitutsioonid on," tõdes ta.\nKui nii otsustataksegi, märkis Hinrikus, lähtutakse kahest küsimusest: kuidas aitaks IPO ettevõtte kliente ning kuidas aitaks see täide viia TransferWise’i missiooni luua globaalne ja vahendustasudeta rahavahendusplatvorm.\n"Oleme siia jõudnud läbi kõva töö ja järjekindluse. Nagu oleksime jooksnud maratoni, aga sprindikiirusel,“ iseloomustas Hinrikus oma seitset aastat ettevõtte eesotsas.\nEttevõtte igapäevase juhtimise võtab temalt üle TransferWise'i kaasasutaja Kristo Käärmann. Hinrikus asub juhtima ettevõtte nõukogu. "Nõukogu esimehena, küll poole kohaga, jään ma TransferWise'iga lähedalt seotuks,“ kinnitas ta.\nÜlejäänud aja kavatseb Hinrikus pühendada oma sõnul tegevustele, mida ta armastab: status quo raputamine ning tehnoloogia arengule kaasaaitamine. "Kindlasti on elus teisigi suuri ja häid asju? Jätkuv vajadus õppida ja areneda tõukab mind tagant," kirjutas Hinrikus.\nTükk tööd veel ees\nHinrikuse sõnul on TransferWise veel noor ning talle näib, et mitmes mõttes alles tee alguses. Ees ootab pikk teekond, möönis Hinrikus\nVerstapostina toob ta välja TransferWise’i turuosa saavutamise – kui praegu kuulub neile 10% Suurbritannia turust, siis järgmine siht on saada enda kätte kümnendik kogu maailma rahaülekannetest. "TransferWise’i abil saab raha saata 38 riigist ning seda vastu võtta 61s riigis. Enda missiooni tõeliseks täitmiseks peame jõudma kõigi inimesteni, kes meid vajavad,“ selgitas TransferWise'i asutaja.\nEesmärgi saavutamiseks tuleb kõvasti tööd teha kohalike finantsregulaatoritega ning tuua oma nii-öelda lipu alla enam väikeettevõtteid. Hinrikuse sõnul on viimastel samad vajadused mis neilgi: kiired, madala tasuga ja hõlpsad rahaülekanded.\n"Ei ole üllatav, et pangad veavad neid sama palju alt kui tarbjaid," leidis Hinrikus, kelle sõnul on nad juba eelmisest aastast saati töötanud just väikeettevõtetele mõeldud toote kallal, mille turuletoomiseni on aga veel aega.


Gor Flex Squeaky Ball 9 cm, Blue/Red - Koertekeskus\nTPR-kummist tehtud palli on mõnus närida ja ära tuua.\nSitke ja elastne ning mõeldud kestma ükskõik millistes tingimustes\nSee väga vastupidav pall pakub su koerale pikalt lõbusat tegevust.\nGor Flex Squeaky Ball 9 cm, Blue/Red kogus\nTootekood: 5055163114441 Kategooria: Pallid\nGor Flex Bouncy põrkav pall, 9 cm, värvivalik\nGor Flex toodete valmistamisel on kasutatud TPR-kummi (termoplastiline kumm: kummi ja plastiku kombi), mis teeb mänguasjad väga tugevaks ja samas ka elastseks. Bouncy pallid on koeraomanike ja muidugi koerte seas väga popid, sest lisaks headele põrkamisomadustele on pallil ka pehmed ogad, mis teevad palli haaramise ja hoidmise mugavaks. Pall sobib väga hästi viska-too-ära mängudeks.\nMõõdud: raadius 7,5 cm\nNB! Kirjuta ostu sooritades ostukorvi lahtrisse, millist värvi sa eelistad. Võimalusel täidame su soovi.


Ajalehe väärtust hinnatakse faktitäpsuse järgi\nJohannes Valk • 4 aprill 2006\nKirjutan seoses Laheotsa talu teemalise artikliga "Lõviosa juurikatest tuleb eestlase toidulauale Laheotsa talu maadelt" (15.03.). Kahjuks on loosse sattunud mitu olulist viga.\nSõna "lõviosa" kasutatakse eelkõige juhul, kui mingi asi hõlmab tervikust rohkem kui poole, mis antud kontekstis on muidugi võimatu. Kui räägitakse "palkade maksmisest", siis tulnuks lisada, et jutt käib summast ühe töötaja kohta. Kuna tegemist on ikka majanduslehe lisaga, pole täpsus üleliigne.\nHoopis halb on see, kui J. Valk väidab, justkui oleks Eesti põllumajandus olnud kogu aeg teiste maadega võrdsetes konkurentsitingimustes. J. Valk on kogu aeg väitnud vastupidist ja seda ka Äripäevas. See, et meie kliima sobib eelkõige heintaimede kasvatamiseks, on ammu teada tõsiasi. Heina sööb ikka veis ja mitte siga. Piimasaadused tulevad piimatööstusest, põllumajanduses toodetakse ikka piima, mida viimasel ajal nimetatakse ka toorpiimaks. Lõpuks ka foto valik pole kõige õnnestunum.\nEks iga asja kallal saab muidugi norida, kuid ise olen küll seisukohal, et kui parimat (või vähemalt head) ei taotle, läheb asi tihti untsu.\nMinu jaoks on just põllumajandus selline teema, mida arvan hästi tundvat, kuna oman vastavat kõrgharidust ja pikaajalist kogemust. Lugedes artikleid ajakirjanduses, näen ma liiga tihti ja mitte just väikesi möödalaskmisi artiklites, mis kajastavad põllumajanduse ja maaelu teemasid. Olen enda jaoks teinud kaks põhijäreldust: esiteks - põllumajandusteema on meie ajakirjanike jaoks tundmatu maa ja teiseks ajakirjandust pole suurt mõtet üldse lugeda - pigem võib sealt saada desinformatsiooni.\nÜks lugeja rohkem või vähem - no problems, võidakse öelda. Tegelikult kirjutatakse aga väga paljudel spetsiifilistel teemadel, võiks öelda, et lausa seinast-seina ja see käib eriti majanduslehe kohta. Seega võivad teisedki lugejad teha analoogilisi järeldusi, seda enam, et loetakse eelkõige kirjutisi erialastel teemadel. Selle tagajärjel tekivadki ajakirjanduse kohta jutud, mida tegijad ise ilmselt liialduseks peavad.\nNõukogude ajaga võrreldes täidetakse kogu lehe mahust rohkem oma palgatud töötajate poolt ja vähem küsitakse kirjutisi spetsialistidelt, kelle jaoks jääb tavaliselt vaid väikesemahuline arvamuslehekülg. Kuna ajakirjanduse kogumaht on kasvanud kümnetes kordades, siis on täitsa loomulik, et vastavas koguses kõrge kvalifikatsiooniga ajakirjanikke pole kusagilt võtta, seda enam, et väga tõsistele tegijatele pakutakse tööd mujaltki.\nPakuksin olukorrale leevendust eelkõige sel teel, et ajalehed kutsuks oma veerge täitma rohkem tippspetsialiste. Arvamused, eriti tavakasutusel olevatest erinevad, peavad olema põhjalikult argumenteeritud. Kõige parem aga on, kui tuginetakse faktidele.\nUsaldus kaob justkui iseenesest, selle tagasivõitmine vajab aga meeletut tööd.


Jacques Paul Migne – Vikipeedia\nJacques Paul Migne, E. Taillandi gravüür\nJacques Paul Migne [žak pol minj] (25. oktoober 1800 Saint-Flour, Cantali departemang – 24. oktoober (teistel andmetel 25. oktoober) 1875) oli prantsuse preester, kes avaldas soodsa hinnaga ning laialdaselt levinud teoloogilisi tekste ja entsüklopeediaid.\nTa andis oma trükikojas 1840–1845 välja piibli raamatute kommentaaride sarja "Scripturae sacrae cursus completus" ("Pühakirja täielik kursus") ning sarja "Theologiae cursus" ("Teoloogiakursus"), mis mõlemad hõlmasid 28 köidet. Samuti avaldas ta kristlike autorite tekstide sarja "Collection des auteurs sacrés" ("Pühade autorite kollektsioon", 100 köidet, 1846–1848) ning väljaande "Encyclopédie théologique" ("Teoloogiaentsüklopeedia", 171 köidet, 1844–1846).\nTuntuim ja väärtuslikem on Migne'i toimetatud kirikuisade tekstide väljaanne "Patrologiae cursus completus" ("Patroloogia täielik kursus", Pariis, 1844–1866), mis koosneb kahest sarjast. "Series Latina" ("Ladina sari") ehk "Patrologia Latina" ilmus 221 köites perioodil 1844–1855. "Series Graeca" ("Kreeka sari") ehk "Patrologia Graeca" avaldati esmalt ladina tõlkes (85 köidet, 1856–1857) ning seejärel kreekakeelse paralleeltekstiga (165 köidet, 1857–1858). Ehkki hilisemad uurijad on neid väljaandeid kritiseerinud, on need jäänud aastakümneteks põhiliseks aluseks, mille põhjal kirikuisade tekstidele viidatakse.\nMigne'i väljaandeid lehel Documenta Catholica Omnia\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Jacques_Paul_Migne&oldid=5572817"\nLehekülje viimane muutmine: 7. märts 2020, 02:24


LUGEJA FOTO | Eesti õllehind jõudis Soome tasemele - kommentaare 1-20\nEks oligi ju eesmärgiks rahvatervise parandamine maksumuudatuste läbi? Valimislubadus täidetud. Tehtud!\nei saa aru-le\nEks seepärast peavadki oma palku tõstma, et õlu on kuradima kalliks siin läinud ja Lättist toomas käia, sest vaja soojal maal EV-le promot tegemas käia.\nIse käite Lätis ja siis veel vingute?\nReform ei sobinud teile.Valisite Sotsid ja Keski.Palun!!!\nsisserännanud oss hõõrub heameelest käsi...\nAga mida Rõivas valesti ütles? Lätlased meie viina ära ei joo - FAKT. Kõik viin jääb meile - FAKT!\nUut ja tarka valitsust on vaja, Reformierakonna juhtimisel tõuseksime fööniksina ja mööduksime isegi Lätist!\nKesk-ekre trollid on hullumas\nkratt ilmus välja ! Iiri politsei ei hoidnudki kaua kinni ? Ju siis onanism bussipeatuses ei ole kuritegu ?\nEestlastele müüdav õlle on mitu korda kallim, kui soomlastele müüdav. Soomlased saavad ju mitu korda rohkem palka, kui meie saame.\nNahhu ja Pohhu lasnakalt\nja avaldame sügavat kaastunnet:\nmeil on sündimisest saadik kummalgi pool toopi hinge all,\nteie peate iga kord nullist alustama.\nAlkohol on saatanast\nKeskmiselt saab Soomes nii 2.5x rohkem palka kui Eestis.\nVarsti tulevad tagasi 80-date lõpu ajad kui tuli käia Soomes KOFF IVB toomas.\nkui ise teha\nsiis korraliku saab euro liiter\nkui eriline gurmaan pole,siis tunduvalt odavamalt\neuro liiter poes on kräpp. isegi lätis\nÕlut ei joo aga viina olen oma tarbeks, aastaid ise teinud 2€ L 45% parem kui poeoma, ilma lisaaineteta (mis pea haigeks teevad).\nsee mis lätis\non euro liiter,on ise tehes vähem kui 10 senti liiter.\neuro eest saab ise teha ikka väga korraliku õlle\nAlkoholikud jookse juba Läti elama\nKratil on varsti minek, põis ei pea ja pampersite jaoks raha napib. Las põiehaige toksib veel mõnda aega siin oma lõbuks.....\nkuule krat või mis iganes sa oled - õpi eesti keel ära, oled ju integratsiooni etalon enda arvates :) saan aru, et võõrastele on meie keel raskevõitu, aga no proovi ikka.\njooma ajab see suur üleriigiline õlletamine ja õlutitamine\nNimelt tangin oma autot ja täiendan oma alkovarusid Lätis. Kahju on anda sellisele valitusele midagi, VÄGA KAHJU.\nA uvitav, et tööl käiakse ikka soomes, mitte lätis..\nsee ei ole valitsus- eurovärdjate parv! koos selle euroseenelisega!\nPolitseissse ei saagi varsti helistada enam, pead aja broneerima, juhuks kui äkki keegi sulle kallale tuleb või röövib, siis on hea kohe minna, bronnitud aeg ja puha.\nnu kui rumalaid jagub et täita herra Noobli niigi suurt rikkust, eks siis olge rumalad, teiseks ei tasu ikka osta enda keha tapmiseks selleks, et osadele rikkust kasvatada, oijohhaidiii neid ajukesi. Kas ilma joomata siis ei osata olla humoorikad selle imeliku ebavõrdsuse keskel, mis kohati ongi juba koomiline, joomine siin ei aita nagunii, ennem siis lolli jura ja neid kasumiihkajaid irvitada.\nEesti riigil jäävad maksud saamata ja soomlased ostavad Eestist vähem. Eelarvesse laekub vähem ja seetõttu tuleb Eestis veelgi maksukoormust suurendada. Lõuna-Eesti ääremaadel poed kaovad, sest käiakse Lätis ostmas. Kui kaob pood, lahkuvad paljustki ka inimesed.\nKui eesmärgiks oli lisaks "tervise säästmisele" ka Eesti riigi majanduse põhjalaskmine ja ääremaadelt inimeste lahkumine, siis see on täitumas.\nsoome turiste hakkab vähem käima, ega nad ainult joo - majutus, toitlustus, vaba aja veetmine - kõik see saab oma paugu. Sotsid - palju õnne, loodan, et eelarve lappimiseks ei hakata laenu võtma.\nSommid käivad nüüd bussireisidega otse lätis - meile jäetakse vaid pussuhais ja diisliving !\nSaksas Rewe kauba keti poest ostad kast õlut hinnaga 7 euri. Tagastad kasti koos taaraga, maksad uue kasti eest 3,7 euri. Seega liitri hind 37 senti !!! Hea Warsteineri õlu, vot nii.\nEi hakka siin detailidesse minema aga suures pildis on saksas nii, et selline kusi nagu meil saku ja alecoq on 0,5 l 25senti pluss pant. Õlle moodi asja saab kätte 50 senti 0,5l. Euro pooleliitrise eest makstes võid juba gurmaanide kogunemise organiseerida.aga te tegelege siin väheusutava ja matemaatikaga.\nAga meil on tervis parem!\nhea baierimaa õlle saab kätte kuni 1 eur koos pandiga, odavate lurride hindu ma ei tea..\nsoomes peabki ju olema odavam ,kuna seal pant kallim .Soomlane ei jõuaks ju muidu osta:)\nNaljasoont sul on.\nAga veel sel sügisel oli Helsingis minu Alepa kodupoes 0,33l Karjala õlu 1 euro.Sellest purk 15 senti teeb õlle hinnaks 85 senti.Tallinnas selle hinna eest enam 0,33l õlut ei saa.\nHuvitaval kombel on 0,5l õlu kallim kui Eestis.Aga kauaks sedagi?\nhttps://www.foodie.fi/entry/karhu-tumma-i-2-8--3... Hind 0,89 sisaldab panti\nMeite Prismas täna sama õlu 82 senti koos pandiga. Soome Prismas siis...\nElu kisub ikka päris absurdiks siin riigis.\nÄrge jamage! Vahet pole mis bande valitsuses on! Nii kui nii hinnad oleks tõusnud! Saage kord juba aru, et Eesti riik on vaene nagu kirikurott! Selle asemel ,et tehaseid ehitada ja rahvale tööd anda minnakse kõige rumalamat teed- hinna tõus!\nHullule. Mida pekki keerati? Aktsiisi tõusu oli paika pannud veel refkommarist sinisokk! Kesikud lihtsalt sammuvad edasi reffi rada!\nLubage irvitada! Maga kaineks :-)\nTallinki laevalt saab rohelise kaardi ehk Tallinki töötaja kaardiga A. Le Coq 24-packi (kohver) 6.66 euro eest :D\nSee on tase! Päeva suurimaks uudiseks on õlle hind. Masendav on vaadata, kuidas keskmine eestlane on lihtsalt joodik. See ei ole joomine meelelahutamise eesmärgil. See on haigus, kus inimene ei suuda kainelt peeglisse vaadata ja tunnistada kui jobu ja saamatu ta on. Selle asemel, et tegeleda enda harimisega lihtsalt juuakse ja hädaldatakse, et ülemus peaks palka tõstma.\nŌlle ja siidri hind puudutab ka edukaid inimesi ning juhte, kõik me teeme korra nädalas kodus sauna ja ōlled-siidrid kuuluvad asja juurde. Ei näe pōhjust üle maksta, kui saab mujalt kui Eestist osta odavamalt.\nJa just siis kuluks see aktsiist ja käibemaksust saadavad 200-300 milj ära!!!! Praegu viiakse see raha LÄTTI NII NAGU KUNAGI SOOMLASED SEDA MEILE TASSISID.\nKas sulle jõuab kohale, et see 200-300 milj on vaja mujalt saada!! Ehk tõst teisi makse\nSelle haiguse ravime välja,\ntõusku hind 10 või 100 kordseks.\nKas sellist VALITSUST me tahtsime!!!!\nEi ole vist keeruline järeldada, et paljude siinsete ja teiste temaatiliste kommentaaride tagant kipuvad välja paistma alkotootjate kõrvad. Eesti suured alkotootjad on üldiselt suuremate välismaiste alkotootjate alluvuses, eksport lähivälismaa turgudele on piiratud (emafirmad ees ja Eesti toodete maine, kvaliteet pole laialt tuntud), mistõttu siseturu (sh. Soome alkoralli) kahanemine on Eesti alkotootjate kasumle märkimisväärne probleem. Ajakirjanduses on räägitud, et Läti alkoralli teema meedias ülevalhoidmise taga võivad olla Eesti alkotootjad, et lõppkokkuvõttes nii valitsusele survet avaldada. Nende puhul, kes elavad piiri lähedal või kes reiside tõttu peavad tihti Lätit läbima, on loogiline eeldada, et Lätist ostetakse midagi kaasa. Kindlasti esineb ka nn. spekulante, parandamatuid joodikuid, baaripidajaid, kes püüavad kinnist õlut Läti kaudu odavamalt sisse osta. Vastupidiselt siinsetele kommentaaridele, ei ole aga nt. enda tutvusringkonna põhjal näha/kuulda, et see Lätiralli oleks mingi prevaleeriv teema. Pigem juuakse vähem ja etteplaneeritumalt.\nImelikud tuttavad siis, kui Läti odavam hind teemaks pole. Ehk siis maksate tuima näoga kinni kõik, mida vaid küsitakse?? Enamus ei protesteeri mitte selle tõttu, et nad joodikud on. Kuidas kallima kütuse vastu protestijaid kutsuda?\nKui toasooja hinnatõusu vastu kisa tuleb, kas siis sõimatakse neid inimesi kõigusoojasteks? Aga mõni egoga tegelane käiks vist isegi Aafrikast ämbriga sooja toomas. Saaks vaid kõvatada, kuidas ta selle hinna lõdva randmega kinni maksab ja üldse kõva tegija on.\nPaljud ajavad totaalselt segi põhjuse ja tagajärje.\n> enne kui siia oma rumalaid kommentaare kirjutama hakkate\n"Eesti õlu valmib Lätis"\nKõigi maade asotsiaaldemokraadid, ühinege!\nEi taha õel olla, kuid valitsuse pederastia haippimise puhul kisub mõte vägisi Ossinovski igatsuste poole!\nNojaa, eks taole. Nõukogude ajal sai teist ostetud kohe kast korraga ja kuna tegemist oli nn. elava õllega, siis tuli kohe ära ka manustada. Sestap poed tühjad olidki\nNüüd, uuel Eesti ajal sai teist osta kilekotiga, jagus , kuid tegemist oli juba konserveeritud õllega. Edukäik jätkub, nüüd saab osta pudel korraga, et kodus ikka vaatamiseks oleks ja....meenutuseks edulugude taustal. Edaspidi vist mitte enam.....minu kaastunne nn. parmudele, kes peavad arstiabi juba otsima, aga aega ju on. Aitäh, härra Ossinovski, seegi rõõm ja lõbu kadumas, kui just Läti.....laseb veel hingata.....\nSelle alekoki sodi ri kôlba juua niikuinii, aga mis teema nende prismadega on? Täna sikupillis letid täitsa tyhjad... suured augud sees kala ja vorstilettides, piimaleti juures suur hunnik mingit inglise joga...\nJa inglise joga tükk maad kallim, kui inglusmaal.\nTäitaa tsirkus kuubis.\nSelle eest meie tervis on korras! Rahvas joob vähem.\nMe tõstame hinda veel...! Eesmärgiks on eestis joomine täielikult lõpetada.\nTulevikus maksab eestis viinapudel 100 euri ja õllepudel 50 euri.\nKes soovib juua HAKKAB maksma! Näitame kõigile maailmas eeskuju!\nValige sotse -meie kaotame eestis joomise, samas on kõigil tervis korras.\nTobujussile - gorba mihkel proovis seda , terve riik hukkus ! Sommid ja ajukääbikud rootsis katsetavad seda edutult - käib selline koduõlle ja samaka keetmine et aitab . Sakslane on aga alko hinna odava hoidnud - tobunowski arusaama järgi peaks sakslased juba ammu väljasurnud olema , aga võta näpust - ei olegi !\nKuule Oss, kui sellised hinnad tulevad, siis hakkavad kodused pruulikojad ja piiritusevabrikud ilusti õitsema!\nt ratas ja sossikovski\ntõstame muid makse pole hullu


Epilepsia 13.05.05 / Neuroloogia\nPalun Teie seisukohta järgmisele tekkinud olukorrale: olmetrauma tagajärjel tekkis patsiendil hulgaliselt verevalumeid jalgades, seejärel süvaveeni põletik (nn. trombide leiuga) mõne aja möödudes. Tuvastati lihaste ja meniski vigastused, koljuluu lineaarmurd, puusaliigestes artroosi märke.Uuringute käigus tehtud EEG alusel diagnoositi epilepsia. Ravimitest seni marevan vähemalt kuueks kuuks ja valuvaigistid. Enne seda ja ka praegu pidevad probleemid kroonilise põskkoopa- ja otsmiku põletikega (ka opereeritud). Kas on põhjendatud põletikuvastaste ja ka epilepsiahooge ennetavate ravimite kasutamise peatamine ning kas pea- või mõne muu piirkonna valude kannatamine mõjutab epilepsiahoogude teket; kas pikemat aega kestnud unehäired või mõni muu põhjus võivad anda EEG uuringus epilepsiale sarnase tulemuse. Lugupidamisega, Teid ette tänades.\nEpilepsiale viitav leid EEGs võib esineda juhuleiuna pärilikku epilepsiat kandva suguvõsa liikmetel. Leid ei ole põhjenduseks ravi alustamiseks kui epilepsiahoogusid esinenud ei ole. Uneta ööd süvendavad tavaliselt muutusi EEGs ja ka hoovalmidust, kuid ei ole iseenesest nende põhjustajaks.


Vooremaa Palamuse õpilased pakkusid Euroopale värskeid ideid\nPalamuse õpilased pakkusid Euroopale värskeid ideid\nMöödunud nädalal korraldas Avatud Eesti Fond Palamuse Gümnaasiumis mõttetalgud pealkirjaga Värsked Ideed Euroopale, kus 19 gümnaasiumiastme õpilast energia säästmisega tutvus. Ettevõtmine päädis reedel “valimistega”.\nMõttetalgute käigus tutvustati koolinädala jooksul õpilastele energia- ja keskkonnasäästlikkuse temaatikat. Õpilased moodustasid kolm parteid ning valisid valimisplatvormid, millega Europarlamenti kandideerida.\nProjekti üks eestvedajaid Kadri Ollino selgitas, et projekti idee on mängida läbi 2020. aasta europarlamendi valimised, kuhu kandideerivad projektis kaasa löövad Palamuse kooli õpilased. “Aastal 2020 on praegused gümnaasiumiõpilased piisavalt vanad, et ka reaalselt valimistel kandideerida,” lisas Ollino. Samal ajal viidi sarnane projekt läbi ka kaheksateistkümnes Euroopa Liidu liikmesriigis.\nPress “kaevas välja” erakondade musta pesu\nMõttetalgud päädisid reedel valimisdebati ja hääletamisega, kus osalesid ka teised Palamuse kooli õpilased. Projektis osalenud noored moodustasid isekeskis kolm parteid, kellel igaühel omad visioonid, valimislubadused ning tõekspidamised. Valimistel osales Keskglobaalne erakond, Euroopa Sotsiaaldemokraatlik erakond ning valimisliit Gorillaz. Lisaks erakondadele moodustati projektis osalenutest ka NGO (non-governmental organization ehk valitsusväline organisatsioon) rühm, kes tegutseb keskkonnasäästlikkuse huvides. Erakondade tegemiste üle valvas kohalik ajakirjandus ning oma hinnangu andis parteide tegevusele ka õpilastest moodustatud sotsiaalteadlaste rühm. Seega loodi projektis kaasa löönutest kõik institutsioonid, mis reaalses eluski valimiste ajal olulised.\nEnne valimisdebati algust läks eetrisse erakorraline valimisteemaline uudistesaade, mis oli täis pikitud vastuolulisi väiteid ning heitis nii mõnelegi erakonnale kahtlast varju. Näiteks selgus uudistesaatest, et Keskglobaalset erakonda rahastavad kahtlased allikad ning sotsiaaldemokraadid ei kipu oma valimisplatvormist lõpuni kinni pidama. Projekti juht Kadri Ollino selgitas, et press pidi valimisi kajastama. See, et uudistesaate juht otsustas erakondade kohta kompromiteerivaid materjale avaldada, oli täielikult tema enda otsus. “Tegelikult tehakse ju seda ka. Valimiste ajal ikka kiputakse meedias üht või teist erakonda mustama või kandidaatide kohta vürtsikaid eraelulisi fakte välja kaevama,” nentis Ollino. Keskkonnafanaatikutest NGO tunnistas, et nii mitmedki erakonnad on neile andnud katteta lubadusi ning sotsiaalteadlaste rühm leidis, et kõigil parteidel on võrdsed võimalused võita.\nAuhinnaks reis Brüsselisse\nEnne hääletamist said kõik erakonnad ka oma tegevusplaane tutvustada. Keskglobaalne erakond selgitas, et nende peaeesmärgiks on propageerida taastuvenergia kasutamist. Euroopa sotsiaaldemokraadid lubasid seista ühiskonna nõrgemate liikmete eest ning valimisliit Gorillaz lubas aidata läbi viia koolireformi, säästa energiat ning aidata soovijad välismaale tööle. Kui Keskglobaalne erakond ja sotsiaaldemokraadid olid oma ettekandes poliitiliselt üsna korrektsed, siis Gorrilaz liikmed vürtsitasid oma ettekannet humoorika slaidiesitluse ning üsna propagandistliku kõnega. Populistlik lähenemine tõigi valimisliidule Gorillaz võidu.\nKoolinädal oli sisukas ja lõbus, lisaks saab üks projektis osalenud Palamuse Gümnaasiumi õpilane kevadel loosi tahtel tasuta reisi Brüsselisse, kus muu hulgas külastatakse ka Europarlamendi hoonet ning kohtutakse parlamendi saadikutega. Reisile saavad mõttetalgulised ka teistest Euroopa riikidest.


Sagedusmanipulatsioon, See on binaarne valik\nOhutu kas on\nTrade Wolverine Options\nSee on binaarne valik. Rühm (matemaatika)\nPidage meeles, et kõik olid varem teada saanud, mis nad on binaarvalikud ja ma suunan selle artikli sellistele inimestele. Kui kuskil veebis leiad stiilis küsimuse "tasub investeerida binaarvalikud?\nPraegu turul pakutavad PLCd on kohandatud kliendi kasvanud nõudmistele ja on kasutatavad peaaegu igas rakenduses. Sõnaraamat ettevõtja binaarne võimalusi ja Forex: slängi ja terminoloogia Millist krüptovaluutat investeerida Investeerida bitcoinidega tagatud väärtpaberitesse kuidas investeerida raha bitcoinidesse parim krüpto investeerimiseks pikaajaliselt Kas saate teenida raha digitaalse valuuta kaevandamisel?\nKas see on seda väärt investeerida binaarne võimalusi?, Lihtne viis Forex\nKuidas kurat! Ma ei taha illusioone luua kas binaarne valik on ohutu seda öelda binaarvalikud see on kiire viis miljonite saamiseks - investeerimine ettevõtted, mis investeerivad bitcoini lihtne, aga usu mind, see on seda väärt.\nKui teil on võimeline investeerima binaarvalikud siis on sul võimalik teenida väga head raha, mis aasta jooksul võimaldab krüptokaubanduse liikuvad keskmised näiteks uue auto või kallist kella. Mõne aja pärast ma viskan väga lihtne viis raha teenimiseks regulaarselt ja ma arvan, et isegi inimene, kellel pole ettevõtted, mis investeerivad bitcoini arenenud, peaks rahunema.\nLihtne, mitte maagiline, ainult konkreetne krüptovaluuta investeerimisriskid - üksikasjad varsti. Võite öelda "hea, hea, kuid täpselt, kui palju ma teen teen?\nOlete ilmselt leidnud mõne asendusartikli, milles keegi rääkis sellest, mis on parem investeering bitcoin või pulbitsemine ta hakkas teenima paarsada eurot päevas tänu binaarsetele võtmetele - see on võlts. Valikud on järgmised:.\nKirjalikult käesoleva mõtlen ohutute Arv liigub piirdub vaid mõne positsioone avatakse päevas. Binaarne iq variant ei andnud mu raha muidugi mängida rohkem riskivalmidust, et avada mitu positsioone, kuid vähe kogemusi selles osas ei saa. Ärgem lask end ise.\nKaubandus Ameerika binaarsete voimalustega\nMa näen seda lahkumisest - minu jaoks binaarvalikud nad on mõnevõrra "igav", sest ma ei oska See on binaarne valik pakutavaid keerukamaid ülesandeid. See muidugi ei tähenda, et ma teaksin kõike binaarsete valikute kohta. Sellised väärtpaberid on pankadevahelistes suhetes ja spetsialiseeritud turgudel väga levinud. Kõnevõimalused Ostuoptsioon ostja võimalus on leping, mille üks osapool saab õiguse alusvara osta.\nJust teatud etapil on uute teadmiste saamine uute strateegiate õppimine, hinnatõus või parimad bitcoini investeerimisprogrammid segmentide arutluskäigud.\nForex on palju keerulisem rahastamisvahend ja binaarvalikud need on ideaalsed lahendused investeeringutega tutvumiseks. Kui alustate foreksa kasutamist, võite seda algaja krüptovaluutaga kauplemine liiga keeruliseks ja teid häirib krüptovaluuta investeerimisriskid. Kuid kummaline see ei binaarsed valikud d see on fakt. Investeerimine börsil nõuab vaimset jõudu ja seoses turul.\nBinaarsete optsioonidega kauplemine forexis Mis On Binaarse Optsiooniga Joeli sõnul läks ta pettuse pärast politseisse.\nKui kaubanduse automatiseerimise krüpto on ennasttäis või kuidas krüptovaluuta röövimise ajal rikkaks saada liiga palju enesehinnang on alustada investeerida väga kiiresti koputama teid põlvili ja sundida neid sobiva suhtes. Selleks peate olema ainult esimene, kes teab kursuse kõikumistest, suutma ennustada selle muutusi ja omama teavet, mida teised ei tea.\nIsiklikult ma olen fänn arendada oma oskusi, sest sa ei tea kunagi täpselt, millal nad tulevad mugav. Kui see kujundab tema iseloomu teha ise parem inimene, parem inimene ja on uskumatult aitab äri.\nPaljude inimeste jaoks selles küsimuses on täiesti sobimatu, kuid uskuge mind, kui saad olukorda, kus oma sissetulekut sõltuvad teiste inimeste hääldatakse.\nHome Kas binaarne valik on ohutu Ohutu kas on Mida kõrgem on varade kas ma saan kaubelda krüptovaluutas floridas korrelatsioon, seda eztrader - binaarsed valikud on mitme optsiooni optsioonide preemia. Vikerkaarevõimaluste lihtsaim on kahevärviline, s. See ei ole päris tavaline võimalus selle sõna tavapärases tähenduses nagu lepingkuna sellel puudub streigihind. See võimalus sarnaneb müügilepingus sisalduva reservatsiooniga, kus abisaajal on võimalus pakutud varade nimekirjast müüa kas binaarne valik on ohutu kallim osta kõige odavam. Vahetatavad optsioonid annavad omanikule õiguse lepingu täitmisel vahetada üks vara teise vastu vahetada esimene vara teise vastu.\nKliendid, bosssiis aru, mida ma mõtlen. Nagu näete, on sellel investeerima bitcoini fnb-sse põhjust, vähemalt püüan investeerida binaarvalikud. Ma tean, et paljude jaoks on isiklik areng täiesti ebaoluline, kuid olen veendunud, et see lihtsalt tuleneb teadmatusest ja teadmatusest, kui palju see võib olla kasulik era- ja avalikus elus.\nIr verts ieguldit e-postiaadressi ei avaldata. Witryna internetowa.\nSoovin järgmised märkused e-posti teel. Soovin uute ametikohtade e-posti. Otse sisu juurde. Lihtne, kuidas bitcoini saada ja seda müntidena kasutada ning kuidas investeerida ja raha teenida maagiline, ainult konkreetne statistika - üksikasjad varsti Võite öelda "hea, hea, kuid täpselt, kui palju ma teen teen? Valikud on järgmised: Raha teeb raha.\nLihtne viis Forex Ärgem lask end ise. Kui alustate foreksa kasutamist, võite seda pidada liiga keeruliseks ja teid häirib asjatult Binary Valikud ja isikliku arengu Kuid kummaline binaarse See on binaarne valik praktika ei kõla see on fakt. Ma tean, et paljude jaoks on isiklik areng täiesti ebaoluline, kuid olen veendunud, et see lihtsalt tuleneb teadmatusest ja teadmatusest, kui palju see võib olla kasulik era- ja avalikus elus Jaga: Jaga Twitter avaneb uues aknas Klõpsake jagada Facebook avaneb uues aknas.\nInvesteering teadmistesse tasub huvides? Teil võib olla selliseid postitusi. Kuidas kopeerida kauplejaid PocketOptionisse? PocketOption - parima See on binaarne valik vahendaja? FiNMAX - binaarsete optsioonide maakleri ülevaade. Mida binaarvalikuid asendada? Binaarvalikute keeld.\nInvesteerida krüptoettevõtetesse kommentaar Tühista vastus Sinu e-postiaadressi ettevõtted, mis investeerivad bitcoini avaldata. Tasub nüüd bitcoini investeerida optsioonide vahendaja eurooplastele Vaata.\nLahjendatud EPA investeerimata stock valikuid


Triin Soometsa rahu\nKüllap on igaüks meist viidud kesk kõige rahulikumat unenägu mingile lapsepõlve rajale, mis eksisteeris kunagi paljude aastate eest ja mille rohelust ja lopsakust me ehk isegi enam ei usu.\nLapsepõlve ere ja varjundiline valgus on tänapäeva asjalikule ja ruttavale inimesele võõraks jäänud, värvid ja lõhnad, mis aastakümnete eest erutasid, on ammu surnud ja kuhugi maha maetud.\nKuulakem Triin Soometsa: «Rohelist valgust täis ruumid ujuvad läbi aju. Jooksen neist läbi, / hyydes: «Ema! Isa! Ma sain viie!» / Keegi ei kuule. Päike loojub rohelise toa nurgas ja paneb / selle lainetama. Tunnen teravat kadedust, / sest päike suudab vähemalt loojuda, / aga mina olen löödud naeltega laudade kylge / ja taipan, et see tähendabki täielikku objektistamist.»\nTriin Soomets mõtestab siin igiammust olukorda, samas aga lõikab sisse nüüdisaegne reaalsus: toimus objektistamine, kriisisituatsioonid, tüdrukust sai naine, kaasaja kiirustamine haaras ta endaga kaasa.\nHiljem, olles varustatud kõikide teadmistega, pöördub subjekt tagasi selle puhta poole, mis lapsepõlves oli, vaatab seda täiskasvanulike silmadega ja teeb siis eriti «targa» otsuse, näiteks midagi ülikeerulist: toimus ee «subjekti deterritorialisatsioon».\nLoomulikult on see repliik mõeldud ainult kiituseks, sest me otsimegi targast luulesõnast võimalust millegagi samastuda ja mõelda probleemidest, mille üle juureldud ajast aega. Triin Soometsa kontseptsioon näib olevat lihtne: väike tüdruk seisis siis kordumatu ilu serval, aga haarata ta seda ei suutnud.\nTriin Soometsa luule sisu on sageli kaheteraline, «Öö tunneb mind, tõstab meres vett» on selle üks näide. Pole siin aru saada, kas poetess on lihtsalt näinud lummavat vaadet või on tegemist vihjetega mingile seksuaalsele elamusele. Minu arvates on tegemist allegooria meistritööga, ilus on seegi, et aru saada pole, kas seda kõike tundev keha on Oma või Teine.\nMis oli, mis on, mis tuleb\n«Toormaterjal» kummutab ühe müüdi. Arvatakse, et luulet vormib luuleks valu, surm ja ahastus, et luuletajad loovad mingis ekstaatilises uimas, millest välja viib neid vaid luuletuse sünd. Aga «Toormaterjali» Triin Soometsa puhul näeme hoopis üht teistsugust tegevust. Lausa mõõdetud rahu ja asjalikkusega räägib ta meile, mustlase kombel väljendudes, «mis oli, mis on, mis tuleb».\nTriin Soomets on kindel ja stabiilne. Minu elukogemus aga näitab, et hingekindlad ja stabiilsed loojad saavad tulevikus veel selliseid väljakutseid, mida nad ise oodatagi ei oska.\nArne Ruben, Postimees 15.01.2005\n/---/ reedel tuleb ema see ongi kõige põhjus ja mõte vanaema on öelnud: kui te pole head lapsed mis siis ema ikka tuleb nyyd tean et emad armastavad ka halbu lapsi et emad ei armasta ka häid lapsi kaheksakymnendate alguses ma seda ei tea ma raiun leppa esimese menstruatsioonini on kolm aastat kuvvass logiseb kirvesilm näeb kahtlane välja esimese suudluseni kuus aastat riidas on igal halul oma koht, ytleb vanaema armastuseni igavik ja riit püsib /---/\nSee on katke Triin Soometsa „Toormaterjali“ (Verb, 2004) nimiluuletusest, mis rabab oma lihtsuse, teravuse ja siirusega (pole tähtis, kas see kõik on autoriga toimunud, lugeja kistakse sesse pilti kaasa). See uus raamat on parim ja hoogsaim, mis Soomets seni kirjutanud, täis elu ja tuld. Siin on päris palju sürrealistlikke katkeid, ekspressiivseid pilte ja karjatusi, vormistatud vaid mõnerealiseks luuletuseks, n-ö inimmõtlemise ja taju toormaterjali, neid kilde, millest elu koos seisab. Aga ka täiesti selgeid realistlikke ja lihtsaid mälupilte. Sekka musta huumorit, mis iseenesest on elutõde: nektariin mädaneb laual/ isa mädaneb metsakalmistul / vistrik mädaneb põsel / tädi mädaneb hooldekodus / kõik läheb nii kergesti mädanema (lk 48). Igatahes on see väga emotsionaalne raamat, arvatavasti nii autorile kui lugejale, selline valus asi. Ja, nagu Soomets on oma loomingus ka varem viidanud ? valu on elus olemise tajumiseks sageli nii põrguvajalik.\nJürgen Rooste, Sirp 07.01.2005


MTV saatesarja 'Kui kaugel on tätoveering kaugel' 7 kõige halvemat tätoveeringut ... Siiani - Meelelahutus\nVäga ohtlik on lasta sõbral, partneril või pereliikmel otsustada, mida kehale püsivalt tinti teha. Ja need võistlejad MTV's Kui kaugel on tätoveering ei hoia end tagasi, kui on tegemist NSFW-ga üksteise kinkimisega ja lausa jubedate tätoveeringutega.\nHosted by Jersey kallas ' s Nicole 'Snooki' Polizzi ja Noorem täht Nico Tortorella, vaatajad jälgivad, kuidas kaks inimest otsustavad, millise kunstiteose partneri kehale tätoveeritakse, paljastades alles tulemused ja tähenduse, mis neil on pärast lõpliku tindiga otsustamist. Tissidest kuni sõna otseses mõttes pornograafilise pildini pole populaarses telesaates reegleid ega armu.\nEesti naasmise auks Kui kaugel on tätoveering - neljapäeva õhtul kell 9.00 ET MTV-s - vaatame tagasi sarja absoluutselt halvimatele tätoveeringutele.\n1. Sellel peotüdrukul on olnud liiga lõbus ...\nShavonna võib pärast seda tätoveeringut kaine olla. Otsustades trükkida sõnumi, mis oli „sõbralik” meeldetuletus mitte üle juua, valis see BFF oma tegevuseks oksendava tüdruku autoportree.\n2. Midagi lõhnab räigelt ...\nHaisev jalgevahe? Reie siseküljel annetati sellele võistlejale prügikasti tätoveering. Ta elab igavesti koos nendega räme naljad ...\n3. See on põhjus, miks sa ei peta ..\nAllikas: Youtube / MTV\nJeni poiss-sõber on teda mitu korda petnud. Niisiis valis ta tasuvusajaga autoportree tätoveeringu, kus ta võttis endale kaka. Boonusena oli tal allpool kirjutatud sõna “dumping”. 'See on see, mis ma sulle piilun. Kui te mind üks kord petate, hakkan teid minema laskma, '' ütles ta.\nKas sa arvad, et ta sai selle teate?\n4. Trump sai tagasi?\nSee pole eriti presidendivalitsus ...\nIlmselt võib president Trump tõusta madalale (rohkem kui me arvasime). See inimene otsustas, et Nicki Minaj-i staatuse kaudu Donald Trumpi alaline tätoveering oli tema jaoks tätoveering. Yikes!\n5. Hammustamine rohkem kui ta suudab võtta ...\nLaialdaselt kasutatud baklažaanide emotikonid on Jordani beebiootel Jessile kange ärkamiskõne. Selle asemel, et talle suuliselt öelda, et hambad pole magamistoas teretulnud, otsustas ta Jessi kehale tindiga trükkida, et edastada teade. Olge tähelepanelik, Jordan, teie BFF võib pärast selle tätoveeringu vaatamist proovida teid hammustada.\n6. Kolmanda eluga maas?\nNäituse ühes kõige šokeerivamas tätoveeringus otsustas Jasmine paljastada, et on oma BFF-i armunud, paludes tal (kehale püsiva tindi abil) harrastada oma ja tema poiss-sõbra (kes juhtub olema mees Dom pole kunagi varem kohtunud). Käed alla, lepime Snookiga kokku: 'See suudeti üles tõmmata.'\n7. Plastiliste operatsioonide asemel on siin ...\nNeed poolõed lootsid oma suhteid parandada. Jazmine polnud aga kindlasti õnnelik, kui tema õde otsustas talle selja rind kinkida. Jah, tema seljal on üksikasjalik tindiga portree.\nNüüd pole ta kindel, kuidas ta seda liiga rangele isale seletab.\nMe ei kujuta ette, mida 2. hooaeg laos hoiab ...


VIDEO! Popov: Eestis saaks praegu päevapealt tööd 2000 meditsiiniõde – Pealinn.ee\nVIDEO! Popov: Eestis saaks praegu päevapealt tööd 2000 meditsiiniõde (0)\n"On pisut optimistlikumad prognoosid ja on ka üsnagi karmid ja mustad prognoosid. Ma pakun, et suurema tõenäosusega näeme 1.–2. detsembril Eesti haiglates 200–220 või isegi rohkem haigeid, see number pole kindlasti väiksem kui 200, sellega peab arvestama!" ütles Lääne-Tallinna keskhaigla juht ja terviseameti hädaolukorra meditsiinijuht Arkadi Popov saates "Tallinna Panoraam".\nLääne-Tallinna keskhaigla juht ja terviseameti hädaolukorra meditsiinijuht Arkadi Popov ütles, et koolide distantsõppele minek oli ette ennustatav. “Viimasel ajal nägime, et haigestumine progresseerub vanusegrupis 15 kuni 30 ehk noored haigestuvad rohkem,“ sõnas ta.\n“Muidugi, noored on aktiivsed inimesed, kes väga palju suhtlevad omavahel. Aga kahjuks toovad nad ka koju infektsiooni ja kodus on vanemad inimesed, kes on vanusegrupis 50+. Ja kahjuks just need inimesed moodustavad suurema osa nendest patsientidest, kes vajavad haiglaravi,“ selgitas Popov.\nPopovi sõnul aitab gümnaasiumide distantsõppele minek kaasa sellele, et vähem inimesi satub haiglaravile.\nSiinkohal tekib küsimus, et noored inimesed käivad ju ka klubis-kinos-teatris, kus on suured rahvahulgad ja erinevad vanusegrupid. Kas neid ei peaks sulgema?\nPopov ütles, et saalide täituvus peab praegu olema poole võrra väiksem ja see omakorda soodustab seda, et inimesed kohtuvad omavahel vähem.\nTa rõhutas maskide kandmise olulisust: “Kaitsemaskid kaitsevadki inimesi avalikus kohas kinnises ruumis ja see on eriti oluline nendes regioonides, kus nakatumismäär on kõige kõrgem.“\nMaskikandmise kohta rõhutas Popov ka seda, et kui maski kasutada järjest rohkem kui kolm tundi, siis läheb see tavaliselt niiskeks ja tuleb kindlasti välja vahetada.\nPrognoos: 1.–2. detsembriks haiglas mitte vähem kui 200 inimest\n“Me pidevalt jälgime olukorda ja meil on olemas plaan hospitaliseerimiste osas ja ka voodifondi eskaleerimisse osas,“ ütles Popov.\n“See plaan oli meil tegelikult koostatud juba maikuus ja nüüd me uuendasime seda ja kooskõlastasime haiglatega, sh Tallinna linnahaiglate ja regionaalhaiglatega,“ lisas ta.\nPopov ütles, et on olemas selge visioon, kuidas voodikohtade arvu suurendada, lähtuvalt sellest, kui palju inimesi vajab haiglaravi.\n“Kui me räägime tänasest päevast, siis praegu on meil 185 voodikohta üldpalatites ning esimese ja teise astme intensiivides. Lisaks veel 32 intensiivravi voodikohta üle Eesti, aga juba ülehomsest lisanduvad täiendavad kohad,“ täpsustas ta.\n“Ma võin täna kindlalt väita, et need inimesed, kes vajavad haiglaravi seoses COVID-isse haigestumisega, ei jää mitte mingil juhul ilma ravita,“ kinnitas Popov.\nTa ütles, et prognoosid tuleviku suhtes on erinevad: “On pisut optimistlikumad prognoosid ja on ka üsnagi karmid ja mustad prognoosid. Ma pakun, et suurema tõenäosusega näeme u 1.–2. detsembril Eesti haiglates 200–220 või isegi rohkem haigeid, see number pole kindlasti väiksem kui 200 – sellega peab arvestama!“\nEestis leiaks päevapealt tööd 2000 meditsiiniõde\nPopov lisas, et kuna kõige suurem epideemia levib praegu just Tallinnas, Harjumaal ja Ida-Virumaal, ning just need piirkonnad näitavad nakatumise osas kõige kõrgemad trendi, siis tuleb just neis kohtades olla eriti hästi ette valmistunud.\n“Me panustame praegu ka Tallinna linna haiglate ravivõimekuse tõstmisesse,“ sõnas ta.\nPopov ütles, et on välja arvutatud, kui palju meditsiiniõdesid praegu kohe rakendust leiaks. “Meil Eestis leiaks endale praktiliselt päevapealt töökohta 2000 õde, juhul kui nad oleksid Eestis olemas, aga reaalne vajadus on tegelikult veelgi suurem.“\n“Praktiliselt kõik haiglad ja ka kiirabiasutused kogevad praegu seda, et need inimesed, kes töötavad mitmes töökohas mitme tööandja juures, on täiendav risk tervishoiusüsteemi jaoks, arvestades sellega, et inimesed võivad haigestuda ja tegemist on nakkushaigusega,“ tõi ta välja.\n“Aga me peame sellega toime tulema, nii et jälgime seda ja infektsiooni kontroll haiglates töötab väga aktiivselt,“ sõnas ta.\n“Mida me täna näeme? Rohkem esineb haiglavälist nakatumist, mitte haiglasisest ja mingit suurt puhangut meil üheski haiglas veel ei ole,“ kinnitas ta.