UUDISED — Vrky\nKuulutus sisestati 06.01. 2022.a\nRakenduskava ja strategeia muudatused\nKuulutus sisestati 17.11.2021.a\nKuulutus lisati 13.05 .2021.a\nKuulutus sisestati 03.12.2021.a\nStrateegia muudatuste ettepanekud - N-Jõesuu sadama ankeet\nRakenduskava muudatuste ettepanekud - Rahaliste vahendite jaotus tegevussuundade lõikes\nRakenduskava ja strateegia muudatused kinnitatakse vastavalt üldkoosolekul tehtud otsustega.\nKuulutus lisati 16.09.2020\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing kuulutab välja EMKF meetme "Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine" 2020. aasta esimese taotlusvooru.\n1. Kalapüügi- või vesiviljelustoodete väärindamine või turustamine - 80 000 eurot\n2. Majandustegevuse mitmekesistamine - 72 524, 51 eurot\n3. Kalasadamate uuendamine - 18 514 eurot\n4. Sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi edendamine - 25 000 eurot\nProjektitoetuse taotlusi saab esitada läbi e-pria 15. 04. – 27. 04. 2020. a\nNõustamine toimub telefoni või e-kirja teel.\nKontakt ja info: +372 5330 3930, info@vrky.ee, www.vrky.ee\nKuulutus lisati: 16.03.20\nMartin Kesleri esitlus - Ülevaade lõhest, meriforellist ja teistes rannikumere kaladest Soome lahes\nRedik Eschbaumi esitlus - Kalavarust Soome lahel\nKuulutus sisestati 23.10.2019\nkuulutus sisestati 31.08.2019.a\nKalanahkade parkimise õpituba.\n03.-04.09 toimub Kalaranna puhkemajas Eismal kalanahkade parkimise õpituba.\nÕpituba algab mõlemal päeval kell 9.30 ning kestab kella 17.00-ni.\nÕpituba on praktilise suunitlusega, osalejad teevad kogu parkimisprotsessi omakäeliselt läbi.\nParkimistarvikud ja toorme (kalanahad) tagab juhendaja.\nÕpituba viiakse läbi soome keeles, tõlge tagatakse eesti keelde.\nJuhendajaks on Ossi Kumpulainen (Kalaparkki OY, www.kalaparkki.fi).\nÕpituba sisaldab energia- ja lõunapause ning kaugemalt tulnutele ööbimist Kalaranna puhkemajas.\nOma osalemis- ja majutussoovist andke palun teada saates vastavasisuline kiri mulle - info@vrky.ee\nOtsutama peab kiiresti, sest kohtade arv on piiratud.\nVirumaa Rannakalurite Ühing MTÜ koostöös Harju Kalandusühinguga korraldab õppe- ja tutvumisreisi Lõuna-Prantsusmaale ja Prantsuse ning Hispaania Baskimaale (koostööprojekt „Kohalik kala taldrikul“). Reis toimub 30.09-05.10.2019.\nEsialgne päevakava on siin.\nMeie ühingust saab osaleda 12 inimest.\nRegistreerimine käib põhimõttel, kes ees see .... saab reisile.\nPalun saatke oma osalemissoov ja isikukood. Samuti õige nime kirjapilt, mis peab olema kontrollitud reisidokumendi järgi (ID kaart või pass).\nÜhe inimese reisimaksumus on 1262,95 eurot, millest omaosalus 20% ehk 252,59 eurot\nReisist osavõtmise tingimus on, et osaleja tasub reisi kogusumma ehk siis 1262,95 eurot VRKÜ arvelduskontole - EE471010220095527012 (selgitus Prantsusmaa + osaleja nimi)\nReisi lõppedes, kui PRIA on teinud tagasimakse, saab osaleja tagasi toetuse osa ehk siis 1010,36 eurot\nkuulutus sisestati 29.05.2019.a\n26.06.2019. a Üldkoosoleku otsusega rakenduskava muudatused\n26.06.2019. a Üldkoosoleku otsusega tehtud strateegia muudatused:\nstrateegia lk 40\nstrateegia lk 50\nstrateegia lk 59\nstrateegia lk 61, strateegia lk 62, strateegia lk 112\nstrateegia lk 113\nstrateegia lk 121-123\nHindamiskoisjoni töökorra muutmine seoses e-priale üleminekuga.\n26.06. 2019. a Üldkoosoleku otsusega tehtud hindamiskoisjoni moodustamine ja töökorra muudatused\nHindamiskomisjoni liikmete volitused lõppevad 03.07.2019. a\nSellega seoses toimub VRKÜ üldkoosolekul hindamiskomisjoni liikmete volituste pikendamine ja uute liikmete valimine.\nKellel on huvi osaleda hindamiskomisjoni töös, siis palun saatke oma soovivavaldus hiljemalt 24.06 e-posti aadressile info@vrky.ee. sooviavaldusele kirjutage palun huvirühm, keda te esindate ning hindamisvaldkond.\nNoorte kalandus- ja merenduslaager Nuoret Seprat\nNoorte kalandus- ja merenduslaager Nuoret Seprat toimub\n16.-20.juuni 2019 Kalaranna puhkemajas, Eismas, Lääne-Virumaal.\nLaagrisse ootame 12-14 aastaseid noori, keda huvitab rannakalandus ja meresporditegevused.\nLaagris saavad lapsed teadmisi rannakalandusest, Virumaa kaladest, merepäästest ja esmaabist.\nRegistreerumine toimub põhimõttel "kes ees, see mees".\nLapse registreerimiseks palume saata e-mail aadressile info@vrky.ee\nE-maili palun kirjutage lapse nimi, sünniaeg ja elukoht, lapsevanema nimi, telefon ja e-mail.\nKui lapse elukoht ei ole Virumaa Rannakalurite Ühingu tegevuspiirkonnas, palun lisage info lapse seotusega Virumaa Rannakalurite Ühingu tegevuspiirkonnaga.\n12.06-15.06.2019 toimub Soomes kalanduslaager noortele.\nOodatud on noored 16-30.\nLaagri maksumus 50 eurot (omaosalus)\nJagage palun teavet piirkonna noortele. Registreerimine kestab 31. maini.\nKoostöös Harjumaa kalanduspiirkonnaga toimub ühine reis Hiiumaa kalanduspiirkonda. Reis leiab aset 24.05. - 26.05.2019.\nHiiumaale sõiduks stardib buss reedel, 24.05 hommikul kella 8 paiku Võsult Tallinna kaudu 13.00 väljuvale praamile. Pühapäeval kell 16.00 väljub praam mandrile.\nSõidu eesmärk on tutvuda kohaliku kala ja toiduga. Selle raames külastame "Tuulekala festivali" (vt http://hiiukala.org/index.php?page=tuulekala-festival) ning piirkonna parimaid näiteid. Ööbimine on broneeritud Konnaoja Puhkemajas, organiseeritud on toitlustus.\nKohapealne kava on täpsustamisel.\nVRKÜ-st saab osaleda 12 inimest ja nagu ikka käib registreerimine kiiruse peale.\nPäris tasuta reis ei ole, selleks tuleb esialgu tasuda omaosalus 100 eurot\n12.06-15.06.2019 toimub Soomes kalanduslaager noortele. Laagris osalevad 16. - 30. aastased noored.\nSellega seoses otsime oma noorte saatjaks grupijuhiti.\nOma soovist andke palun teada helistades telefonil 53303930 - Reili või siis\nsaatke oma osalemissoov aadressile info@vrky.ee\nSaarte kalandus koostöös Virumaa Rannakalurite Ühinguga korraldab õppereisi Islandile, mis toimub 03. - 08. juuni 2019.\nMeie ühingust saab osaleda 16 inimest.\nPalun saadke oma osalemissoov ja isikukood. Samuti õige nime kirjapilt, mis peab olema kontrollitud reisidokumendi järgi (ID kaart või pass).\nÜhe inimese reisimaksumus on 1661, 49, millest omaosalus 20% ehk 332,30\nReisist osavõtmise tingimus on, et osaleja tasub 10.maiks reisi kogusumma ehk siis 1661,49 VRKÜ arvelduskontole - EE471010220095527012 (selgitus Island + osaleja nimi)\nReisi lõppedes, kui PRIA on teinud tagasimakse, saab osaleja tagasi toetuse osa ehk siis 1329, 20\nSeoses Avatud sadamate päevaga, mis toimub 27.04 Võsu sadamas otsib Virumaa Rannakalurite Ühing MTÜ järgmiseid teenusepakkujaid:\n- lava ja helithenika rent;\n- lasteala tegevuste läbiviija;\n- traditsiooniliste püügivahendite tutvustaja\nHuvi korral võtke palun ühendust info@vrky.ee või telefonil 53303930 - Reili\nkuulutus sisestatud 14.02.2019.a\n07.02.2019 Üldkoosolekul plaanitavad strateegia ja rakenduskava muudatused:\nSeoses määruse muudatusega läheb strateegias muutmisele taotluste vastuvõtu tingimused. Selgitus: alates 01.03.2019 saab algatusrühmade, koostöötegevuste ja projektitoetuse taotlusi esitada ainult läbi e-PRIA. Muul viisil neid siis enam esitada ei saa. Projektitaotluste puhul tähendab läbi e-PRIA esitamine seda, et taotlejad esitavad läbi e-PRIA taotluse algatusrühmale ja sealt algab taotluse edasine menetlus uues süsteemis niikaua, kui PRIA otsused teeb.\n- vastavalt rakenduskava muudatustele, muuta ka strateegias tegevussuuna vahelisi protsente;\n- vastavalt määruse paragrahvi 14 lõike 3 punktide 1–5 muutumisega asendada tekstiosa „tulumaksuseaduse § 8” tekstiosaga „haldusmenetluse seaduse § 10;\n- tõsta hindamiskomisjoni liikmete töötasu (hindamiskomisjoni esimehe tasuks 200 eurot neto ja tavaliikmele 160 eurot neto).\nRakenduskava muudatusettepanekud on järgnevad:\n- kanda 2018. a jäägid 2019.a eelarvesse.\n- muuta rakenduskava B-osa (hindamiskomisjoni liikmed)\n- tõsta II tegevussuunast I-sse tegevussuunda 181 153,05 eurot. II-tegevussuunda jääks 15 000 eurot (Lisa leht 1)\n- muuta koostööprojektide eelarveid (Lisa leht 2)\nLisa - Rakenduskava muudatused\nVRKÜ üldkoosoleku ja infopäeva täpsustatud päevakava:\n*07.02. 2019 neljapäev\n*13.30 kogunemine, tervituskohv\n*14.00 üldkoosolek, mille päevakord on järgnev:\n1. VRKÜ rakenduskava 2015-2022 muudatuste tutvustamine ja kinnitamine\n2. VRKÜ strateegia 2015-2022 muudatuste tutvustamine ja kinnitamine\n3. Informatiivsed küsimused - selle päevakorra punkti all esinevad Ain\nSoome ja Liis Reinma (Maaeluministeerium), Erik Parts (Keskkonnainspektsioon) ja Liivika Näks (Keskonnaministeerium). (esinejad ootavad teilt küsimusi, mis teemadel rääkida)\n09.30 Sergei Gordejevi kaluritalu külastus\n*NB! Buss väljub Võsult neljapäeval kell 11.30 ( võtab ka tee äärest soovijad peale - Võsu-Haljala-N-jõesuu) ja tagasi sõidab reedel u 10.30.*\nNeed, kes tulevad kaugemalt ja ööbima ei plaani jääda, peavad tulema autoga.\n*Palun saatke vastused alljärgnevatele küsimusete:*\nKas tulete bussiga?\nKas osalete õhtusöögil?\nKas soovite ööbimist?\nkuulutus sisestati 10.01.2019.a\nkuulutus sisestati 13.11.2018.a\nKonkurss uute kontoriruumide leidmiseks\nVirumaa Rannakalurite Ühing MTÜ Võsu kontori leping aadressil Sadama 2 lõppes 31.augustil.\nSellega seoses kuulutame välja konkursi uute kontoriruumide leidmiseks.\nPakkumisi ootame 15. oktoobrini aadressile info@vrky.ee.\nkuulutus sisestati 29.08.2018\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing ja MTÜ Peipsi Kalanduspiirkonna Arendajate Kogu korraldavad 22.10-25.10 Pariisi toidumessi SIAL külastuse.\nPariisi toidumess SIAL https://www.sialparis.com/ toimub 21-25 oktoober Prantsusmaal Pariisis. Tegemist on ühe suurima toidu innovatsiooni messiga maailmas, kus on suur osa ka kalatoodetel ning erinevatel konservidel/säilikutel. Messi külastus annab osalejatele hea ülevaate, millised on toidutrendid maailmas ning loodetavasti saavad osalejaid häid ideid kala jm. mereandide väärindamiseks.\nKuna kohtade arv osavõtjatele on piiratud (VRKÜ-st -3 osalejat)\nEelisjärjekord on nendel, kes pole sellel aastal veel ühestki reisist osa saanud.\nRegistreerimine toimub peale antud kuulutuse avaldamist laekunud soovide järjekorra alusel aadressil info@vrky.ee\nkuulutus sisestati 16.05.2018\nMuudatustega rakenduskava (16.05.2018)\nOTSIME LAAGRIS OSALEVATELE LASTELE SAATJAT\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühingu rahvusvahelises projektis „Nuoret Seprat – Noored Sõbrad“ raames korraldatavas rahvusvahelises noortelaagris Soomes Virolahtis.\nLaagri toimumisaeg: 03.06-08.06.2017\nLaste vanus: 13-17 a.\n- peamine ülesanne on olla laste kõrval, olla neile vajadusel abiks;\n- laagris toimuva info vahendamine lastele (tõlkimine);\n- vajadusel öövalves olemine;\n- eesti keele valdamine kõrgtasemel;\n- inglise või soome keele oskus suhtlustasandil;\n- varasem lastega töötamise kogemus;\n- hea suhtlemis- , väljendus- ja juhtimisoskus.\n- muud kandideerija poolt vajalikuks peetavad dokumendid.\nKandideerimisdokumendid saata aadressile info@vrky.ee\nLisainfo: +372 5330 3930 Reili\nLaager korraldatakse LEADER ning EMKF rahastuse toel ning toimub rahvusvahelise koostööprojekti raames, kus osalevad 2 projektipartnerit Eestist ja 2 Soomest.\nProjektil on ka oma Facebooki lehekülg - https://www.facebook.com/Nuoret-Seprat-Noored-Sõbrad-18305…/ Kuulutus sisestati 15.05.2018\nVirumaa Rannakalurite Ühing kuulutab välja Eesti-Soome rahvusvahelise koostööprojekti Nuoret Seprat - Noored Sõbrad sellesuvised noortelaagrid.\nLaagrite sihtgrupp on Virumaa Rannakalurite Ühingu piirkonna noored vanuses 13-17. Kumbagi laagrisse ootame osalema 5 piirkonnas elavat või suvitavat noort.\nSoomes Virolahtis 03.07-08.07 ja\nEestis Uljastel 23.07-27.07.\nSoome laagris, mis keskendub sel aastal kultuurile, on noortel võimalus harjutada kätt video- ja fotokunstis, saada osa Sõbralaada korraldamise planeerimisest ja ka ise laadal osaleda. Laagrit tutvustav video: https://www.facebook.com/nuoretseprat/videos/2024120847847073/\nKõik kultuurihuvilised – registreeruma, kes ees, see mees.\nEesti laagrisse Uljastel ootame noori, kellel ettevõtlik vaim, kes hindavad ühte raju metsaseiklust ja kes ei pelga nädalaks ennast looduskeskkonnas proovile panna. Instruktorid on juba elevil ja peavad plaani. Ootame seiklust täis nädalat!\nNB! registreerimine kuni 31.05.2018\nLisainfo ja registreerimine e-postil: info@vrky.ee või tel: 53303930\nAvatud Kalsadamate päeva programm\nLaupäev 28.aprill 2018.a. kell 10.00 – 14.00\n· Kalakoka õpitoad kell 9.30-10.30 ja 11.00-12.00 - registreerimislink -\njuhendab Wöse peakokk Mart Klaas\n· Kell 10.00-13.00 teeb taustamuusikat Kert Krüsban akordionil\n· Kalasupi valmistamine VRKÜ kalurite eestvedamisel\n· Püügivahendite õpituba\n· Võsu vabatahtlik merepääste\n· Lasteala – meisterdamine Sagadi looduskooli juhendajatega ja mobiilised töötoad Merkuur OÜ juhendamisel\n· Kohalikud väiketootjad (kohalik toit, käsitöö)\nKell 13.00 Jaan Pehk’i kontsert\nSeoses Avatud sadamate päevaga, mis toimub 28.04 Võsu sadamas otsib Virumaa Rannakalurite Ühing MTÜ järgmiseid teenusepakkujaid:\n- traditsiooniliste püügivahendite tutvustaja ja\nKeskkonnainspektsiooni ettekanne - Erik Parts\nPüügiandmete esitamise rakendus kaluritele e PERK - Keno Kaasiksoo, Maaeluministeerium\nKala üleandmisdeklaratsiooni koostamine ja registreerimise kohustus - Ain Soome, Maaeluministeerium\n2018 kalapüügikvoodid - Kaire Märtin, Keskkonnaministeerium,\n27.02.2018 kontor avatud 11,30 - 15.00\nKuulutus sisestati: 02.02.2018.a\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing koostöös MTÜ Peipsi Kalanduspiirkonna Arendajate koguga korraldab 31.03-08.04.2018 õppereisi Rumeenia ja Bulgaaria kalanduspiirkondadesse.\nKoostööprojekti eesmärgiks on saada nii teoreetilisi kui praktilisi teadmisi tutvudes Bulgaaria ja Rumeenia kalanduspiirkondade ettevõtmistega, nt. kalandusega seotud toodete ja teenuste väljatöötamine, tootmine ja turundamine; turismi, sh. kalandusturismi teenuste ja toodete pakkumine ja turustamine; kuidas on korraldatud ettevõtjate, omavalitsuste ja organisatsioonide vaheline töö ja koostöövõrgustike toimimine jms.\nKuna kohtade arv koolitusest osavõtjatele on piiratud (14 inimest), siis igast ettevõttest saab osaleda vaid üks inimene. Registreerimine toimub peale antud kuulutuse avaldamist laekunud soovide järjekorra alusel aadressil info@vrky.ee või telefonil 53303930\nKuulutus sisestati: 09.11.2017.a\nMuudatusettepanekud: 08.12.17 toimuvale üldkoosolekule:\nVRKÜ strateegia muudatusettepanekud- Seoses VRKÜ juhtimisstruktuuri muutmise ja töö ümberkorraldamisega on tekkinud vajadus muuta VRKÜ strateegiat. Muudatustega strateegia\nV tegevussuuna muudatusettepanekud, muudatused.\nPõhikirja muudatusettepanekud- muutmisele läheb punkt 4.3.5 ja seoses VRKÜ juhtimisstruktuuri muutmise ja töö ümberkorraldamisega on tekkinud vajadus muuta VRKÜ põhikirja. Ettepanek on jätta põhikirjast välja punkt 4.9, mis puudutab tegevjuhti ning tema töökohustusi.\nStrateegia rakenduskava muudatusettepanek: 2017. aastal on toimunud kaks taotlusvooru. Taotluseid ei ole laekunud vastavalt 2017. aasta plaanitud eelarvele. Sellega seoses kanda 2017. aasta taotlusvooru eelarve jäägid tegevussuundade lõikes 2018. aasta projektikonkursi eelarvele. Muuta rakenduskava C osa, mis puudutab töötajaid - rakenduskava\nKaluritele hügieeninõuete täitmise meelespea!\nVeterinaar- ja Toiduamet on koostanud kaluritele hügieeninõuete täitmise osas väikese meelespea. Toiduohutusnõuded esmatootjatele tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustest (EÜ) 852/2004 ja 853/2004.\nKalurite meelespeas on määrustes toodud nõuded lihtsamalt lahti seletatud. Juhend on koostatud nii eesti kui ka vene keeles.\nSiiamaani on Veterinaar- ja Toiduamet kontrollinud hügieeninõuete järgimist vaid traallaevadel. Nüüd alustavad Veterinaar- ja Toiduamet ning Keskkonnainspektsioon hügieeninõuete täitmise jälgimist ka teiste kalurite ning nende püügialuste osas.\nKaluritele hügieeninõuete täitmise meelespea (eesti keeles)\nKaluritele hügieeninõuete täitmise meelespea (vene keeles)\nTulenevalt 24. oktoobril 2017. a Riigikogus vastuvõetud kalapüügiseaduse muutmise seadusest tegeleb alates 1. detsembrist 2017. a kutselise kalapüügi korraldusega Maaeluministeeriumi asemel Veterinaar- ja Toiduamet. Täpsemalt saab infot siit.\nSel aastal jõustus kalapüügiseadus, millest tuleneb vajadus jõustada lossitava kala kaalumise nõuded.\nKutsume arutelule, mis toimub 10.11.2017 alates kell 10, Keskkonnaministeeriumi III korruse saalis (Narva mnt 7a, Tallinn).\nNõupidamisele on oodatud kastmõrra- ja traalpüüdjad.\nPalun registreerida eelnevalt koosolekule hiljemalt 8.novembriks e-posti aadressile siret.kurvet@envir.ee\nInfo VRKÜ liikmetele!\nNarva – Jõesuu Silmufestivali külastusprogramm 23. septembril 2017\nMeie ühingul on selle festivali külastamine saanud traditsiooniks.\nSilmufestivali külastuseks sõidab buss järgneval marsruudil ja kellaajal:\nKäsmu bussijaam 08:30,\nVõsu keskuse bussipeatus 08:35,\nVergi, Altja 08:50,\nKunda tehase ees 09:30,\nViru-Nigula bussipeatus 09.40\nKõrtsialuse (Aseri teerist) 09.50\nPurtse bussipeatus 10.00\n11.00 Oleme kohal Narva-Jõesuus\n11.00 – 14.00 Festivali külastamine.\nSilmufestivalil kostitavad kohalikud kalurid külalisi tasuta silmusupiga, mida valmistatakse suures katlas ürituse toimumise ajal. Laval esinevad erinevad loomekollektiivid ning toimub laat.\nNB! Ajad on orienteeruvad ja parem on natuke varem kohal olla.\nPalume soovijatel endast enne telefoni või meili teel märku anda, et teaksime millises peatuses keda oodata. Info tel. 533 039 30 Reili Soppe\n23.septembril 2017 toimub Narva-Jõesuus silmufestival. Kuna selle külastus on VRKÜ-l juba traditsiooniks kujunenud ei saa ka seekord minemata jätta.\nEsialgne plaan on järgmine, et buss hakkab 23. septembri hommikul Lääne-Virumaalt liikuma ning võtab tee äärest soovijad peale.\nEt seda kõike ladusalt korraldada sooviksin ma teada, kes on tulemas. Palun andke oma osalemissoovist hiljemalt 15.09.2017 teada, kas meili teel või helistades numbrile: +372 5330 3930\nKuulutus sisestati: 25.08.2017.a\nSeoses kootsööprojektiga "Nuoret Seprat" toimub 13. -15. oktoobril Soomes Kotka piirkonnas teemanädalavahetus „Kala“, kus kohtutakse Soome kaluritega, külastatakse sadamaid ning kalakasvatusi.\nVRKÜ piirkonnast on võimalus osa võtta viiel huvilisel (ettevõtjal).\nKuna kohtade arv on piiratud, siis toimub registreerimine põhimõttel „kes\nees, see mees“. Registreerumiseks kirjutage palun oma nimi ja sünniaeg e-maili aadressile: reili@vrky.ee\nVirumaa Rannakalurite Ühingu piirkonna lastel (Aseri, Kohtla, Kunda, Lüganuse, Narva-Jõesuu, Narva, Sillamäe, Toila, Vaivara, Vihula, Viru-Nigula) on taas võimalus osa võtta ühest toredast noorte suvelaagrist, mis toimub 14 – 18 augustil 2017 aastal Uljaste järve kaldal. Laagrit viib läbi SSK Põhjaskorpioni kogenud instruktorid ja laagrikasvatajad, kelle tegevus on sportlik-riigikaitseliste laagrite korraldamine. Laager on lastele vanuses alates 12 eluaastast.\nEhitatakse üles metsalaager, tehakse süüa, magatakse sõjaväetelkides, õpitakse end looduses maskeerima ning hoiduma ohtudest nii päeval, kui öösel. Õpitakse käsitlema terariistu, osaletakse metsarännakutel, õpetatakse tegema lõket ning esmaabi andmist. Laagris toimuvad ettevõtluse töötoad ja ühe päeva sisustab päästeamet.\nLaagri ajakava saate täpsemalt lugeda siit ning infot varustuse kohta, mida peab kaasa võtma ning laagri reeglitest on täpsemalt juttu siin.\nLaager on lastele tasuta!\nLisainfo ja registreerimine e-posti aadressil: reili@vrky.ee.\nE-maili kirjutage palun lapse nimi, sünniaeg ja elukoht, lapsevanema nimi, telefon ja e-mail.\nMeetme eelarve 2017. aastaks on 780 000 eurot.\nPRIA võtab taotlusi vastu alates 10. juulist kuni 30. novembrini 2017 või kuni meetme rahastamiseks ettenähtud vahendite jäägi ammendumiseni, kui need vahendid ammenduvad enne 30. novembrit.\nTäpsema info taotluse esitamise kohta leiate lehelt - pria.ee\n26.06.17 on VRKÜ kontor suletud\nKalalaager “Nouret Seprat” toimub 18.-22.juuni 2017 Kalaranna puhkemajas, Eismas, Lääne-Virumaal. Kalaagrisse ootame 7-26 aastaseid lapsi ja noori, keda huvitab rannakalandus.\nLaagris saavad lapsed teadmisi Virumaa kaladest, rannakaluri püügivahenditest ja merepäästest. Käime lastega koos merel, tutvume rannakalurite tööga, toimub esmaabikoolitus ja valmistame üheskoos kalatoite.\nLaager algab 18.juunil kell 12.00. Lapsevanemad toovad lapsed Kalaranna puhkemajja. Asukoha info http://kalarand.ee/kontakt Laager lõpeb 22. juunil. Lapsevanemad on oodatud lõpupeole, mis algab kell 14.30 ning kus saab maitsta laste valmistatud suitsuräime ja torti.\nPidu lõpeb kell 16.00.\nLapse registreerimiseks palume saata e-mail aadressile reili@vrky.ee.\n29.05 on VRKÜ kontor suletud\nVirumaa Rannakalurite Ühingul on käsil rahvusvaheline koostööprojekt, mis on suunatud lastele.\nProjekti raames on viiel VRKÜ piirkonnaga seotud oleval lapsel juba juunis võimalus osaleda rahvusvahelises purjetamislaagris Soomes Haminas.\nSELLEGA SEOSES OTSIME LAAGRIS OSALEVATELE LASTELE SAATJAT.\nLaagri toimumisaeg: 12.06-16.06.2017\nLaste vanus: 10-13 a.\n- laagripäeviku pidamine.\n- tervisetõendi olemasolu;\n- läbinud esaabi koolituse;\nProjektil on ka oma Facebooki lehekülg - https://www.facebook.com/Nuoret-Seprat-Noored-Sõbrad-18305…/\nKuulutus sisestai 22.05.2017\nVRKÜ piirkonna lastele!\nSiin on teile üks hea võimalus, kuidas oma koolivaheaega sisustada!\nVirumaa Rannakalurite Ühingul on teoksil rahvusvaheline koostööprojekt, mis on suunatud lastele.\nProjekti raames on meie piirkonna noortel juba juunis võimalus osaleda rahvusvahelises purjetamislaagris Soomes Haminas.\nOsalejad: 10 (Soome) + 10 (Eesti) noort (5 last VIKO piirkonnast +5 last VRKÜ piirkonnast)\nVanus: 10-13 aastased\nProgramm sisaldab purjetamist, esmaabi teadmiste omandamist, navigatsioonimärkide õppimist, skeemide lugemist ja muid purjetamise põhioskusi. Sõidame purjekatega (Optimist), kanuude ja suurte purjelaevadega. Sisustatud on ka muu laagritegevus – mängitakse lauamänge, saab käia saunas ja ujumas. Kuigi programm on tihe, võib igaks juhuks kaasa haarata raamatu või oma lemmikmängu või ajakirja. Majutus toimub sõjaväetelkides.\nNB! Vajalik on ujumisoskus!\nRegistreerimiseks täita registreerimisleht ning saata see aadressile - info@vrky.ee\nNB! Osalejad valitakse esmase registreerimise alusel.\nProjektil on ka oma Facebooki lehekülg, kus saad asjadel silma peal hoida https://www.facebook.com/Nuoret-Seprat-Noored-Sõbrad-18305…/\nOotame ettepanekuid, kes võiks olla uus hindamiskomisjoni asenduliige\nVRKÜ üldkoosolek toimub 04.juunil 2017. aastal kell 11.00 Viru-Nigula Rahvamajas\n1. 2016. aasta majandusaasta aruande tutvustamine, revisjonikomisjoni ära kuulamine ning 2016. aasta majandusaasta aruande kinnitamine\n2. Ettepanek anda projektitoetust rohkem kui 60 000 eurot taotluste kinnitamine.\n3. Hindamiskomisjoni asendusliikme valimine ning sellega seoses rakenduskava B osa muutmine ning kinnitamine\nPALUME KINDLASTI KOOSOLEKUL OSALEDA!\nLisainfo: 5340 7663, 5330 3930, info@vrky.ee\nKoosoleku kuulutus avaneb siit.\nKuulutus sisestai 02.05.2017 a\n5.-6. mai 2017 a, kell 11-18 toimub Tallinna Lauluväljakul toidumess "Sööma!"\nEsimesel üle-eestilisel avatud kalasadamate päeval saab näha sadamaid nii seest- kui ka väljastpoolt. Sadamates on võimalus osta otse kaluritelt värsket kala ja maitsta kohalikke kalatoite.\nRohkem saab avatud kalasadamate päevast lugeda siit.\n5. aprillil 2017 kell 11.00 toimub Narva-Jõesuus Kesk tn 3. kalurite kohtumine keskkonnainspektsiooniga.\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing kuulutab välja EMKF meetme "Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine" 2017 aasta esimese taotlusvooru\n1. Kalapüügi- või vesiviljelustoodete väärindamine või turustamine. Toetuste maht 388 396,8\n2. Majandustegevuse mitmekesistamine. Toetuste maht 435 840,42\n3. Kalasadamate uuendamine. Toetuste maht 371 256,24\n4. Koelmualade loomine või taastamine. Toetuste maht 30 032,02\n5. Sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi edendamine. Toetuste maht 55 879,10\nProjektitoetuse taotlusi võetakse vastu 24.-28. aprillil 2017 tööpäeviti kella 9.00 kuni 17.00 VRKÜ kontoris Võsul, Sadama 2\nTaotluse sisseandmiseks ja konsultatsiooniks eelnevalt registreeruda telefonil 53407663 või meiliaadressil info@vrky.ee\nDigitaalselt allkirjastatud taotlus tuleb saata e-posti aadressile info@vrky.ee. Samuti saab projektitoetuse taotlusi esitada ka paberkandjal. Taotlusvormid leiab ühingu koduleheküljelt www.vrky.ee alajaotus "abiks taotlejale" või PRIA koduleheküljelt www.pria.ee.\nTaotlusi võetakse vastu 28. aprillini 2017 kella 17.00-ni.\nKuulutus sisestati 24.03.2017.a\n27. märtsil on VRKÜ kontor suletud.\nVirumaa kalanduspiirkonna infopäeva esitlus 21.03.2017 Toila\nTaotlusi kalalaeva kandmiseks kalalaevade riikliku registri segmenti 4S2 (Läänemeri, alla 12 meetri) vaba püügivõimsuse arvelt võetakse vastu alates 1. märtsist.\n- Veeteede Ameti väljastatud mõõtekiri,\n- kui taotleja pole laeva omanik, siis ka valdust tõendav dokument,\n- Liiklusregistri registreerimistunnistus.\n- taotlejal peab olema kaluri kalapüügiluba kalapüügiks merel,\n- taotleja peab olema taotlusel märgitud laeva omanik või valdaja,\n- puuduvad kalapüügiseaduse §-s 36 sätestatud kalalaeva registrisse kandmisest keeldumise alused,\n- taotleja ei tohi olla ühegi segmenti 4S2 kantud laeva omanik ega valdaja – sellest nõudest on 2 erandit (toodud allpool),\n- taotluses toodud laeva mootorivõimsus Liiklusregistri registreerimistunnistusel ei või olla suurem kui 15 kW – sellest nõudest on 1 erand (toodud allpool),\n- taotleda saab ühe laeva registrisse kandmist – sellest nõudest on 1 erand (toodud allpool),\n- registrisse kantud laeva mootorivõimsuse suurendamist taotleda ei saa.\n- taotleja võib omada või vallata segmenti 4S2 kantud laevu juhul, kui kõik need laevad on registris arvel sõudepaatidena,\n- taotleja võib omada või vallata segmenti 4S2 kantud laevu, taotleda mitme laeva registrisse kandmist ning taotleja võib taotleda suurema kui 15 kW laeva registrisse kandmist juhul, kui taotleja ei soovi saada vaba püügivõimsust mootorivõimsuse osas (st taotleja omab ise vaba püügivõimsust mootorivõimsuse osas või taotletakse ainult vaba püügivõimsust kogumahutavuse (GT) osas).\n- piirkondlikus keskuses kohapeal, või\n- digiallkirjastatult aadressile epp.meremaa@agri.ee, või\n- tähitult aadressil Lai tn 39 // Lai tn 41, 15056 Tallinn, Harjumaa\nkuulutus sisestatud 15.02.2017\nOtsime rahvusvahelise noortelaagri teenusepakkujaid laagritele mahutavusega vähemalt 20 noort vanuses 7-26 aastat .\nLaagrite soovitav sisu ja nõuded laagri korraldajale:\nOotame pakkumuskutseid esitama teenusepakkujaid, kelle laagrite programm võimaldab lastel omandada järgmiseid teadmisi ning kes vastab järgmistele tingimustele:\nLaste arv 12\n- Kaluriõpe algteadmised ja praktiline tegevus\n- Virumaa kalade tutvustus\n- Kaluri püügivahendite tutvustus\n- Võrkude puhastus ja lappamine\n- Mereteemalised käsitöötegevused (4 erinevat tegevust)\n- veeohutus veekogude ääres erinevatel aastaaegadel.\n- Esmaabi koolitus - vees ja looduses, igapäevaelus ja ekstreemsetes olukordades, endale ja kaaslastele.\n- Ettevõtlushoiakute ja ettevõtliku vaate kujundamine elule.\n- Laagris majutus kahestes tubades\n- Laagris toitlustus (kolm söögikorda päevas + oode)\nPeriood: august 2019 (5 päeva)\nLaste arv 20\n- Elementaarsete soome keele oskuste omandamine hakkamasaamiseks laagri kontekstis.\n- Laagris kohapealne tõlk, kes on võimeline tõlkima suunal eesti-soome-eesti\n- Transport Tallinnast laagriplatsile (15 inimest)\n- Transport laagriplatsilt Tallinnasse (15 inimest)\nLaagris on üks täiskasvanu, kes omab laagrikasvataja tunnistust ja vähemalt üks täiskasvanu, kes omab kehtivat esmaabiväljaõppe tunnistust, hankija kujundab laagri sümboolikaga (logoga) osalejatele esemed (pluusid, põlled jms), mis jäävad hiljem lastele. Laagrikorraldaja täidab majutuse ja toitlustuse korraldamisel seadusest tulenevaid nõudeid. Laagrikorraldaja tagab, et kalandusõppe läbiviija omab kehtivat kalurikutsetunnistust ja kalapüügilaeva.\nPalume pakkumuskutse esitajal esitada kirjalikult mõlema laagri üldkirjeldus ja detailne ajakava ning programm. Laagri lõppedes esitab hankija tellijale: registreerimislehed iga laagri kohta, laagrite erinevaid tegevusi kajastav fotopanga.\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing on kalanduse algatusrühm, mis tegeleb muuhulgas piirkonna\nkompetentside tõstmisega koostöös ettevõtjate ja teiste tegevusgruppidega nii kohalikul kui rahvusvahelisel tasandil. MTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing ühendab Narva, Sillamäe, Narva-Jõesuu, Vaivara, Toila, Kohtla, Lüganuse, Aseri, Viru-Nigula, Kunda ja Vihula piirkonda.\nOtsime koostööpartnereid 2017-2019 aastal aset leidva rahvusvahelise koostööprojekti „Nuoret Seprat – Noored Sõbrad“ jaoks, mille raames korraldatakse kohalikke ja rahvusvahelisi noortelaagreid Eestis ja Soomes, piirkonna kompetentse tõstvaid töötube ja rahvusvahelist kogemuste vahetust toetavaid üritusi. Projekti eesmärk on tõsta kohalike kalanduspiirkonna ettevõtjate kompetentsi, kujundada noortes ettevõtlikku suhtumist ja hoiakuid, tutvustada kaluri igapäevatööd ning kala teekonda merest tarbijani.\nPalun esitada hinnapakkumus hiljemalt 18.02.2017 aadressile info@vrky.ee\nLisainfo - Reili Soppe +372 5330 3930\nkuulutus sisestatud 12.02.2017\nPakkumuskutse transporditeenuse pakkumiseks\nPalun hinnapakkumust transporditeenusele perioodil 2017-2019 allpool näidatud marsruutidel nimetatud aegadel:\n- 12.06.2017 – Võsu-Tallinn (sadam)– 15 inimest\n16.06.2017 – Tallinn (sadam)-Võsu – 15 inimest\n- 13.10.2017-15.10.2016 – Võsu-Tallinn-Helsinki-Kotka-Helsinki-Tallinn-Võsu – 20 inimest, 3 päeva, kohapealne transport Kotka piirkonnas. Väljasõit reedel , tagasi pühapäeval\n- 01.2018 – Võsu-Tallinn-Helsinki-Virolahti-Helsinki-Tallinn-Võsu – 20 inimest, 3 päeva, kohapealne transport Virolahti. Väljasõit reedel , tagasi pühapäeval\n- 07.2018 Võsu -Tallinn – 15 inimest – sõit nädala algul esmaspäeval\nTallinn - Võsu – 15 inimest – sõit nädala lõpus reedel\n- 08.2018 Tallinn - Kiviõli – 15 inimest – sõit nädala algul esmaspäeval\nKiviõli - Tallinn – 15 inimest – sõit nädala lõpus reedel\n- 09.2018 Tallinn –Narva-Jõsuu – 20 inimest - sõit nädala lõpus reedel\nNarva-Jõesuu-Tallinn – 20 inimest – sõit nädala lõpus pühapäeval\n- 06.2019 Võsu- Tallinn – 15 inimest – sõit nädala algul esmaspäeval\nTallinn - Võsu – 15 inimest – sõit nädala lõpul reedel\n- 08.2019 Tallinn - Eisma– 15 inimest – sõit nädala algul esmaspäeval\nEisma - Tallinn – 15 inimest – sõit nädala lõpus reedel\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing on kalanduse algatusrühm, mis tegeleb muuhulgas piirkonna kompetentside tõstmisega koostöös ettevõtjate ja teiste tegevusgruppidega nii kohalikul kui rahvusvahelisel tasandil. MTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing ühendab Narva, Sillamäe, Narva-Jõesuu, Vaivara, Toila, Kohtla, Lüganuse, Aseri, Viru-Nigula, Kunda ja Vihula piirkonda.\nOtsime koostööpartnereid 2017-2019 aastal aset leidva rahvusvahelise koostööprojekti „Nuoret Seprat – Noored Sõbrad“ jaoks, mille raames korraldatakse kohalikke ja rahvusvahelisi noortelaagreid Eestis ja Soomes, piirkonna kompetentse tõstvaid töötube ja rahvusvahelist kogemuste vahetust toetavaid üritusi. Projekti eesmärk on tõsta kohalike kalanduspiirkonna ettevõtjate kompetentse ning kujundada noortes ettevõtlikku suhtumist ja hoiakuid.\nPalun teha hinnapakkumine iga rea kohta eraldi.\nPalun teie hinnapakkumust hiljemalt 18.02.2017 aadressile info@vrky.ee.\nStrateegia muutmise kavand\nStrateegia rakenduskava muutmise kavand\nStrateegia ja rakenduskava muudatustega on võimalik tutvuda sellel samal lehel alates 21. novembrist.\nkuulutus lisatud 17.11.2016\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing kuulutab välja EMKF meetme "Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine" 2016 aasta taotlusvooru.\n1. Kalapüügi- või vesiviljelustoodete väärindamine või turustamine. Toetuste maht 220 612,10\n2. Majandustegevuse mitmekesistamine. Toetuste maht 157 580,08\n3. Kalasadamate uuendamine. Toetuste maht 189 096,09\n4. Koelmualade loomine või taastamine. Toetuste maht 31 516,01\n5. Sotsiaalse heaolu ja kultuuripärandi edendamine. Toetuste maht 31 516,01\nProjektitoetuse taotlusi võetakse vastu 1-7 november 2016\ntööpäeviti kella 9.00 kuni 17.00 VRKÜ kontoris Võsul, Sadama 2 ning\n3.novembril 2016 Narva-Jõesuu Linnavalitsuse ruumides kella 10.00 – 17.00.\nProjektitoetuse taotlusi saab esitada paberkandjal. Digitaalselt allkirjastatud taotlus tuleb saata e-posti aadressile info@vrky.ee.\nTaotlusi võetakse vastu kuni 7. novembrini 2016 kella 17.00ni.\nTaotlusvormid leiab ühingu koduleheküljelt www.vrky.ee alajaotus "abiks taotlejale" või PRIA koduleheküljelt www.pria.ee.\nInfopäevad projektitoetuse taotlejatele teisipäeval 4. oktoobril 2016 Võsul Rannaklubis kell 11.00 ja kolmapäeval 5. oktoobril 2016 Narva-Jõesuus Kesk tn. 3 kell 11.00.\nKalanduse teabekeskus: koolitus „Toiduhügieen kalatoodete käitlejale"\nAeg: 21.10.2016 kell 10-16\nKoht: Rakvere, hotell Wesenbergh (Tallinna 25, vt asukohta SIIN)\nKalanduse teabekeskus koostöös Eesti Maaülikooli Avatud ülikooliga korraldab\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühingu liikmetele reedel, 21. oktoobril algusega kell 10 koolituse „Toiduhügieen kalatoodete käitlejale" Rakveres hotelli Wesenbergh seminariruumis.\nSihtrühm: MTÜ Virumaa Rannakalurite Ühingu kalakäitlemisega (kalatoitude valmistamisega) isiklikus majapidamises tegelevad ja/või seda kavandavad rannakalurid ja kalandusettevõtjad (kuni 25 osalejat)\nEesmärk: tutvustada toiduhügieeni nõudeid ja riskihindamise tegureid (HACCP) kalakäitlemisel vastavalt kehtivatele õigusaktidele\nLektor: Katrin Laikoja, mag (tehn), Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduhügieeni osakonna lektor\nTunnistuse väljastamiseks on vajalik osaleja isikukood (märgitakse registreerumisel kohapeal).\n10.00-10.30 Kogunemine, tervituskohv, registreerumine\nAjakava võib muutuda sõltuvalt ettekannete kestusest\nPalun registreeruda kuni 17.10.2016 kell 12 järgneva lingil –\nhttp://www.kalateave.ee/et/component/events/?view=event&event_id=818 (lehe allosas)\nvõi teatada osalussoovist e-aadressil ave.menets@ut.ee või info@vrky.ee.\nKoolitus on tähtaegselt registreerunuile tasuta.\nLisateave: koolitusspetsialist Ave Menets, 517 5003, ave.menets@ut.ee\nKuulutus sisestatud 26.09.2016. a\nTeabepäev „Kudealade ja kalavarude hetkeseisust ning tulevikuvaatest“\nKalanduse teabekeskus koostöös Tartu Ülikooli Eesti mereinstituudi, Eesti Loodushoiu Keskuse ning Virumaa Rannakalurite Ühinguga korraldab kudealade ja kalavarude hetkeseisu ja tulevikuvaateid tutvustava teabepäeva kolmapäeval, 12. oktoobril Kõrtsialuse külastuskeskuses.\n12.10.2016 kell 11.00 Kõrtsialuse külastuskeskuses Ida-Virumaal, Kõrtsialuse külas, Aseri vallas\nSihtrühm: Osalema on oodatud kutselised kalurid ja harrastuskalastajad, kalatöötlemisega tegelevad ettevõtjad, kõik kalavarude säästlikust majandamisest huvitujad.\n11.00 -11.30 Tervituskohv\n"Virumaa kalavarude seisund ja prognoosid " - Redik Eschbaum TÜ EMI\n"Ülevaade lõhe ja meriforelli populatsioonidest Soome lahes" - Martin Kesler TÜ EMI\n"Silmu olukord pikaaegsete uuringute valguses" - Meelis Tambets Eesti Loodushoiu Keskus\nPalun teatada oma osalussoovist kuni 10.10.2016 kella 12.00-ni e-aadressil info@vrky.ee või telefoni teel – 534 076 63 Lembo Pikkamäe; 533 039 30 Reili Soppe\nTeabepäeval osalemine on registreerunuile tasuta.\nNarva – Jõesuu Silmufestivali külastus programm 24. septembril 2016\nMeie ühingul on selle festivali külastamine neljas kord ja soovime, et sellest saab traditsioon.\n11.00 – 13.00 Festivali külastamine.\n13.15 Sõidame tootjafirmasse „Vitarsis“\nToimub tootjafirma tutvustus ja võimalik kaasa osta tooteid.\n13.45 – 14.00 Sõidame Narva ja külastame Narva kindlust\n15.30 Tagasisõit koju.\nPalume soovijatel endast enne telefoni või meili teel märku anda, et teaksime millises peatuses keda oodata.\nInfo tel. 534 076 63 Lembo Pikkamäe; 533 039 30 Reili Soppe\nVRKÜ infopäev projektitoetuste taotlejatele 4 – 5. oktoobril 2016\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühing korraldab\nteisipäeval 4. oktoobril 2016 Võsul Rannaklubis kell 11.00 ja\nkolmapäeval 5. oktoobril 2016 Narva-Jõesuus Kesk tn. 3 kell 11.00\nInfopäeva EMKF meetmest 3.2. "Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine" projektitoetuse taotlejatele ja teistele huvilistele.\nKes saab taotlust esitada\nMis tegevustele saab taotust esitada\nKäibemaks ei ole abikõlblik\nLisainfo tel. 53407663 Lembo Pikkamäe ja 53303930 Reili Soppe ning ühingu kodulehel www.vrky.ee\nKuulutus on liatud 02,09,2016\nKalanduse teabekeskus: teabepäev „Toiduseaduse sätted" 27. septembril algusega kell 10.00 Rakveres AQVA SPAs\nAeg: 27.09.2016 kell 10.00-15.30\nKoht: AQVA Hotel & Spa (Parkali 4, Rakvere, vt asukohta SIIN), seminariruum MARCUS\nK U T S E\nHead Virumaa Rannakalurite Ühingu liikmed!\nKalanduse teabekeskus koostöös Veterinaar- ja Toiduametiga korraldab MTÜ Virumaa Rannakalurite Ühingu liikmetele toiduseaduse sätteid, kala käitlemise erinevaid võimalusi ning toidualase teabe esitamise nõudeid tutvustava teabepäeva teisipäeval, 27. septembril Rakveres.\nTutvu ajakava, teemade ja lektoritega lingil http://www.kalateave.ee/et/component/events/?view=event&event_id=815\nRegistreerumine on avatud kuni 23.09.2016 kell 12\nlingil http://www.kalateave.ee/et/component/events/?view=event&event_id=815 (lehe allosas)\nTähelepanu! MTÜ Virumaa Rannakalurite Ühingu ÜLDKOOSOLEK toimub 03.juulil kell 11.00 Viru-Nigula Rahvamajas.\nHindamiskomisjoni moodustamine ja töökord – kavand\nMaaeluministeerium korraldab 3.juunil, kell 10.00, Rakveres hotellis Wesenbergh\nEuroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) 2014–2020 toetuste infopäeva.\nInfopäeval antakse ülevaade EMKF 2014–2020 toetuste põhimõtetest ja muudatustest 2016. aasta taotluste menetlemisel.\nOrienteeruv päevakava on järgmine:\n09.30 – 10.00 Kogunemine, tervituskohv\n10.00 – 10.15 Ministri / ministeeriumi esindaja avasõnad (MEM)\n10.15 – 11.00 EMKF 2014-2020 tutvustus (Juhani Papp / Ain Soome, MEM)\n11.00 – 11.45 Rannapiirkondade meetme tutvustus (Liis Reinma, MEM)\n11.45 – 12.15 EMKF 2016 taotluste menetlemisest (PRIA)\n13.00 – 13.30 Kalanduse teabekeskuse tegevused (Toomas Armulik / Erko Veltson, Kalanduse teabekeskus)\n13.30 – 14.15 Kohaliku strateegia tutvustus\n14.15 – 14.45 Küsimused-vastused\nInfopäeval osalemiseks tuleb end eelnevalt registreerida.\nInfopäevale on oodatud rannapiirkondade elanikud, vabaühendused, ettevõtjad, kohalikud omavalitsused.\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühingu ÜLDKOOSOLEK toimub 20. märtsil kell 11.00 Viru-Nigula Rahvamajas.\nkuulutus sisestati 04.03.2016\nJärgmisel VRKÜ üldkoosolekul on plaanis muuta põhikirja. Määrusest tulenevalt on juurde lisatud kaks alapunkti (kollasega märgistatud) ning muudetud on ühe alapunkti sõnastust (üleliigne tekst läbikriipsutatud). Kui kellelgi on lisaks veel mõni muudatusettepanek, siis ootame neid aadressile info@vrky.ee.\nToimumisaeg: 01.03.2016 algusega kell 11.00\nToimumiskoht: Pargi 15, Jõhvi (vt asukohta)\nSihtrühm: Virumaa kalurkond\nOlete oodatud osalema Keskkonnaministeeriumi korraldataval teabepäeval "Kalapüügieeskirja kavandatavad muudatused" teisipäeval, 1. märtsil algusega kell 11.00 Jõhvis, Pargi 15 (Keskkonnaameti nõupidamistesaalis).\nÕigusaktide muudatusi tutvustavad Keskkonna- ja Maaeluministeeriumi esindajad, arutelus on oodatud osalema kalurkond ja Keskkonnainspektsioon.\n· 11.00 Kalapüügieeskirja kavandatavad muudatused (Liivika Näks – Keskkonnaministeerium)\n· 14.00 Energiapaus\n· 14.30 Muudatused püügiandmete esitamise ja püügipäevikute täitmise korras\n· kalapüügieeskiri (üldosa ja meresätted)\n· kalapüügieeskirja muudatused vs kehtiv redaktsioon\nRegistreerumine on avatud kuni 26.02.2016 kell 12.00 e-aadressil info@vrky.ee\n13.detsembril 2015. a. toimuval VRKÜ üldkoosolekul on päevakorras VRKÜ põhikirja muutmine ja kinnitamine uues redaktsioonis, sellega seoses ootab VRKÜ juhatus oma liikmetelt muudatusettepanekuid. Muudatusettepanekuid saab esitada kuni 04.12.2015.\nMTÜ Virumaa Rannakalurite Ühingu ÜLDKOOSOLEK toimub\n13. detsembril 2015. aastal Viru-Nigula rahvamajas\nkuulutus sisestatud 11.11.2015. a


Kristel Aaslaid meenutab naljakat seika “Padjaklubi” võttepäevast | Buduaar\nKristel Aaslaid meenutab naljakat seika “Padjaklubi” võttepäevast\n2014. aasta 17. november 00:04\nÜlipopulaarsest teleseriaalist “Padjaklubi” tuntuks saanud näitleja Kristel Aaslaid aka Miša on igati positiivne ja energiast pakatav noor naine. Palusime Kristelil meenutada mõnd naljakat juhtumist “Padjaklubi” võttepäevadest.\n“Otseselt niimoodi meelde ei tule ühte kindlat seika, sest iga võttepäev on lõbus ja meil on alatasa oma inside naljad, mis meid naerma ajavad. Meie suured lemmikud on sõnamängud, kus Kertu eestvedamisel üritame Eesti filmide nimesid toiduteemalisteks mõelda. „Mina olin sink“ ja muu selline idiootne, aga jube naljakas. Eriti kui on pikad võttepäevad,” meenutab Kristel.\nKuid kellega “Padjaklubi” tüdrukutest Kristel kõige paremini läbi saab?\n“Kõigiga on hea ja omamoodi klapp. Samuti üritame suhelda ka väljaspool võtteplatsi, eriti kui võtteid parasjagu ei ole. Meeldiv on kursis olla teiste tüdrukute tegemiste, etenduste ja esinemistega – nad on mul kõik nii tublid ja andekad inimesed!” kiidab laulja.\nTäispikka intervjuud Kristel Aaslaidiga saad lugeda juba värskest Buduaar TEENi ajakirjast.


Madratsi, pehme mööbli, polstri, polstritöö, sadulsepatöö ja mööbli kattekanga ajalugu. - Jaanus Pihelgas OÜ\nSee artikkel püüab vaadata mööbli, pehme mööbli polstri, madratsi, kattekanga ja erinevate täidismaterjalide arengut ja ajalugu. Aegade algusest kuni kaasaja tehnilisest arengust tulenevate võimalusteni. Määrata erinevatel ajastutel kastutatud materjalide omadused ja suundumusi ning moode. Paigutame mööbli ja materjalid vastavasse ajajärku ja interjööri. Kellel on kannatust ja huvi lugeda ,saab kommenteeritud ja piltidega illustreeritud ülevaate kõigis pealkirja ja lühikese sissejuhatuse märksõnadest.\n200 e Kr. Iidses Roomas kasutatakse madratseid, mis koosnevad riidekot\ntidesse pandud roost, heinast või villast; rikkamad\nkasutavad sulgedest sisu.\n15.saj. Renessanssajajärgul kasutatakse madratsite sisuks hernekaunu, õlgi, vahetevahel ka sulgi, mis on topitud jämedasse püüri ja kaetud velveti, brokaadi või siidiga.\n16. ja 17.saj. Madratsid täidetakse õlgede või udusulgedega ja asetatakse voodile, mis koosneb puitraamist ning nöörist või naha rihmadest põimitud voodipõhjast.\n18.saj keskpaik. Madratsite katete tegemisel kasutatakse kvaliteetsemat linast ja puuvillast riiet. Madrats saab parema kuju ja ääristuse, sisuks hakatakse kasutama looduslikke kiude nagu kookoskiud, puuvill, vill ja hobujõhv. Madratsid on osaliselt tepitud või nööbitavad, et kinnitada sisu katte külge, ja servad ääristatud.\n1857.aastal 1857: The steel coil spring is invented and is first patented for use in chair seats.leiutatakse ja patendeeritaks terasest keerdvedrud . Mida algul kasutatakse toolide istmepolstri valmistamisel.\n19.sajandil. Võetakse kasutusele seotud spiraalsed keerdvedrud. Mis aitas koormust ühtlasemalt jagada, muutis küljealuse, istekoha mugavalt vetruvaks ja pikendas madratsi, polstri eluiga.\n1873. aastal esitleb Sir James Paget vesivoodit. Mida kasutas dr. Neil Arnott St Bartholomew haiglas lamatsite ennetamiseks ja ravi eesmärgil.\n1895. aastal Briti kauplus Harrod paneb kataloogi müüki vesimadratsi, mis meenutavad suurt sooja vee pudelit.\n1926 aastal võetakse kasutusele Dunlop Lateks madrats. Dunlop tehnoloogia kasutuselevõtt, mida kasutatakse tänase päevani lateks madratsite ja patjade valmistamisel.\n1929 aastal leiutatakse Talalay Lateks, mille valmistamise protsess on Dunlop protsessiga võrreldes keerukam. Saadud materjali on võimalik valmistata erineva tugevusega. Mis eristabki materjali Dunlop lateksist, samuti hind.\n1960ndad aastad. Tutvustatakse kaasaegset vesivoodit, mis saavutab koos vinüülmaterjali leiutamise ning kasutuselevõtuga suure populaarsuse. Menukaks osutuvad pikendatavad, reguleeritavad voodid.\n1992: Tempur-Pedic tutvustab madratsit,milline on valmistatud Memory Foam loodud NASA jaoks Ameerika kosmoseprogrammis.\n1992: Fibrelux tutvustab madratsit, mis on valmistatud kummeeritud kookoskiust.\n2000.aastal võtab Simmons Co kasutusele ühekülgse “no-klapp” madratsi.\n2000 nendal aastal tuuakse turule madrats, millel on geelist õlirõhukiht.\nKivist puidust, vineerist, bambusest, plastmassist, metallist polstrita istmeosaga mööbel\nTavaliselt täispuidust või vineerist, tänapäeval ka plastmassist, klaasist istmeosa. Millel puudub pehmenduskiht ( polstriosa)\nSkara Brae maja Orkney Šotimaa Kaasaegsed kivist tuggitoolid ja laud\nkohta 3100-2500 eKr\nAjaloolised voodid 3200 – 2200 E.K. Etruski metallraamiga voodi\nKaasegne kivipink. Puidust pink\nVana-Egiptuse printsess Sitamun’i tugitool Tudori stiilis tugitool\nKaasaegne thonet tugitool Kaasaegne metalljalgadega vineertool\nPehme mööbel – ühise nimetusega mugav mööbel. Mille alla kuuluvad pehmendusega tooted istumiseks ja magamiseks. Diivanid, sohvad, voodid, toolid, tugitoolid, lamamistoolid, pingid, järid, taburetid.\nSõna “madrats” päritolu\nSõna „madrats” tuleneb araabiakeelsetest sõnadest “viskama” ja “koht, kuhu visatakse” või “padi”. Ristisõdade aegadel võtsid eurooplased üle araablaste kombe magada patjadel, mis olid põrandale visatud, ning sõna “madrats” jõudis keskaegsesse Euroopa keeltesse romaani keelte kaudu.\nEnamik traditsioonilise pehmemööbli polstrivalmistajad on oma oskused omandanud juba väljaõppinud polsterdajatelt. Neid oskuseid, millede traditsioonid ulatuvad keskaega on edasi antud põlvest põlve.\nTeadaolevalt hakati fikseeritud istme ja seljatoe pehmenduskihiga patju kasutama 16. sajandil. Enne seda kasutati lahtiseid patju, vaipu, nahku.\nAjaloost on teada, et egiptlased kasutasid istmetel punutud nööre ja rihmu ca. 1552 e.Kr. ja magasid patjadel juba 3000 aastat eKr.\nPuitraamist voodi ning nöörist punutud voodipõhi.\nTekstiili, voodipesu, seinte katmine kangaga ja polsterdatud istmete kasutamine sai alguse keskaja rikastes kodudes.\nLaialdasemalt hakati Euroopas toole ja diivaneid kasutama XVII sajandi lossides. Aadelkond vajas kaunist ja maksimaalset mugavat sisustust nii enda heaoluks kui jõukuse eksponeerimiseks. Algul oli istemööbel lihtsalt riidega, loomanahaga kaetud. Polsterdatud istumismööblit hakati laialdasemalt kasutama alles 17. sajandi alguses. Meie mõistes traditsioonilise pehmenduskihi ( polstriga) salongimööbli täitematerjalina kasutati saepuru, heina, õlgi, puidulaaste. Paremad materjalid olid suled, vill, metsloomade karvad ja hobujõhv.\nsaepuru höövellaastud õled\npressitud hein loomakarvad hobujõhv\nHobujõhv on üks vanimaid ja väärtuslikumaid polstrimaterjale. Hea elastsus, mis püsib igavesti. Hea niiskusimavus ja vabanemisvõime. Magamisel kogutud niiskusest vabaneb päeval täielikult.\nlinnusuled linnusulg lambavill\nEsimene teadaolev polsterdajate gild loodi kuningliku hartaga 1626aastal. Ja kandis nime Firma Upholders ( polsterdaja). Gildile kehtestati mitmed praktilise ja dekoratiivse polstrivalmistamise standardid. Mille rikkujaid ähvardas trahv. Üks kehtestatud piirangutest keelas kasutada hirve ja kitse karvu.\nSeitsmeteistkümnenda sajandi lõpus muudeti paljusid polstrivalmistamise piiranguid. Mis võimaldas kasutada lisaks hobujõhvile erinevat täidismaterjale ja polstrikuju. Võeti kasutusele uued tehnikad, näiteks servade kandi õmblemine. Kattematerjalina lubati kasutada nahka. Ümarate vormide kasutuselevõtt. Mis edaspidi mõjutas tugevasti uue mööbli projekteerimist.\nPehme polstriga klassitsistlik diivan. Ümara istmeosaga rokokoo tugitoolid\nDekoratiivse polstrivormiga Eklektiline tool dekoratiivse Nahkkattega Wingback\nrokokoo tugitool nahkkattega ja ilunaeltega.\nKaheksateistkümnenda sajandi keskpaigas saavutavad Euroopas ja kolooniates suure populaarsuse diivanid. Areneb välja kanapee, luues optilise illusiooni omavahel kokku pandud mitmest erinevast istmest. Sellel perioodil oli kombeks ( kohustus, etikett) viia juhuslikke vestlusi läbi ainult diivanitel, kanapeedel istudes ja suupisteid näksides.\nRokokoo stiilis kanapee Klassitsistlikus stiilis kanapee\nKanapee XVIII saj. Kanapee XIX saj. lõpust\n18 ja 19 sajandi kunstilised liikumised mõjutasid ka mööbli projekteerimist. Elegantsete kõverjoonega ja kujunditega raamid vajasid polsterdamist. Esimese toimiva õmblusmasina leiutamine prantsuse rätsepa Barthelemy Thimonner’i poolt 1830 aastal. Isaac Singeri poolt täiendatud õmblusmasinad, mis töötasid horisontaalselt ning nõel liikus üles alla sirgelt ja jäigalt. Suurem kui nõela uuendus oli, et õmbleja sai kasutada oma jalgu pedaali tallamiseks ning mõlemad käed jäid vabaks. Mis omakorda tingis pideva polstri ja õmblustehnika arengu.\nÕmblusmasin 1845 Singeri õmblusmasin\nViktoriaanlik üliküllus ja soov mugavuse, ilu järele, mõjutas polstri kuju ja lahenduste arengut. 19.sajandi esimesel poolel võeti kasutusele terasest keerdvedrud,mis olid kaetud tsingi, pronksi või vasega, et vältida roostetamist. Vedrud valmistati 3- 3,5 või 4mm. traadist kõrgusega 90 -335 mm..\nTäienesid erinevad tehnikad ja töövõtted. Mööbli polstripind muutus suuremaks ja keerulisemaks. Võeti kasutusele sügavvolditud nööpidega mööblipolster. Suurepärane näide sellest on umbest 1880 aastapaiku tekkinud Chesterfeild. Esimene täielikult polstriga kaetud sohva. Chesterfeild nime päritolu pole täpselt teada. Võimalikeks peetakse nimetuletust Derbyshire linna või Earls Chesterfield.\nKeerdvedru. Keerdvedrude sidumine Keerdvedrude sidumine\nRokokoo -diivan sügavvolditud nööpidega.\nRokokoo-tool nahk kate, Klassikaline Chesterfeild, sügavvolditud nööpidega.\nAjalooliselt väljakujunenud traditsioonilisi polstritehnikaid kasutatakse ka tänapäeval antiikmööbli restaureerimise juures. Klassikalised töövõtted ja materjalid ei ole Victoria ajastust alates eriti muutunud. Puidu karkass, vedruseotis, läbiõmmeldud kandiga hobujõhv, kookoskiud või mererohupadi, pehmendus, silumiskiht pealisriie ning äärispael. Kõigi nende töövõtete ja materjalide kasutamine antiikmööbli puhul on autentsuse säilitamiseks möödapääsmatu ka tänapäeval.\nKookoskiud,( Coconut fibre)\nKookoskiud Pressitud kookoskiudpadi Kookospalm\nKookospähkel Kaasaegne voodimadrats kookoskiuga Istmepolster kookoskiuga\nKookoskiudu hakati Inglismaal tööstuslikult kasutama 1840. aastal. Kui kapten Logan ja hr. Thomas Treloar asutasid kookoskiust põrandakangaste, vaipade tootmise firma Treloar & Son’s Ludgat Hill.\nAjalooliselt on kookoskiust valmistatud nööri kasutatud Hiinas, Malaisia, Jaava, India ja Pärsia lahe äärsetes riikides juba muinasajal. Esimesed kirjalikud andmed kookoskiust laevaköite valmistamise ja kasutamise kohta pärinevad Araabia kirjanikelt XI sajandist. Tänapäeval kasutatakse kookoskiudu nööri, köite, kalavõrkude, pintslite, kotiriide valmistamiseks, soojustus- ja pakkematerjalina ning aianduses.\nKookoskiust valmistatud mööblipolster, madratsid ja padjad on tervislikud, elastsed vastupidavad ja heade ventilatsiooniomadustega ( „ loomulik konditsioneer „)\nSEAGRASS, MEREHEIN, MEREROHI.\nKuivatatud seagrass, merehein, mererohu kasutamine mööblipolstri ja madratsite täidismaterjalina sai alguse 20. sajandialguses Prantsusmaal ja Kanaari saartel. Populaarseks muutus materjali kasutus I Maailmasõja ajal Prantsuse sõdurite madratsi täidismaterjalina. Tänapäeval kasutatakse seagrassi lisaks polstrimaterjalile ka vaipade ja punutud mööbli valmistamisel.\nAjalooliselt on mererohtu kasutatud alates 14. sajandist tammide valmistamisel, hoonete soojustamiseks, põldude väetamiseks.\nseagrass, merehein, mererohi\nSeagrass, merehein, mererohust põimitud matt, kirst ja tugitoolid\nSeagrass, merehein, mererohi Mererohi kui polstri täidismaterjal\nSeagrass, merehein, mererohi on oma unikaalsete omaduste poolest ideaalne pehmemööbli polstrimaterjal. Õhuline ja kohev hästi ventileeritud struktuuriga. Niiskuse või vedeliku sattumisel mererohust padjale kuivab kiiresti. Tavaliselt kaetakse mererohust polster õhukese hobujõhvist või villase silumis, – pehmenduskihiga.\nLäbilõige polstri kihtidest Seotud keerdvedrud Restaureeritud pehmeosaga\na. Põhjavöö, riie. tugitool. Sügav volditud\nb. Loomakarva täidis. nööpidega käetoed ja selg.\nd. Vati silumiskiht.\nSeotud keerdvedrud, istmeosa mererohust padjaga\nMererohust valmistatud esikülg ja tagaserva kant. Istmepadja täitmine mererohuga.\nRestaureerimise põhimõtted, materjalid ja vahendid\nKui meil on, ja tahame kasutada polstriga antiikset mööblit, siis kerkib varem või hiljem küsimus ,kuidas taastada väsinud, kõlbmatuks muutunud polstrit. Osad inimesed tahavad ,on valmis säilitama olemasolevat autentset kattekangast v. nahka ja nautida selle olemasolu. Teised pole ajaloolise ja sellest tuleneva kooslusega nõus koos elama. Oluline on valida sobiv kooslus. Lähtuvalt mööblieseme ajastust. Tänapäeva külluslikud valikud pakuvad selleks piisavalt võimalusi.\nRestaureerimiseRestaureerimise põhimõtteks on taastada mööbli pehme osa algsel kujul, kasutades eseme päritoluaegseid materjale ja töövõtteid. Vanad vedrud on tavaliselt roostes ja väsinud. Nende parandamine ja kohendamine ei anna head, eksplutatatsiooni jaoks püsivat tulemust. Ka tänapäeval valmistatakse ajalooliselt väljakujunenud erineva kõrguse ja elastsusega traditsioonilisi vedrusid. Seega on üsna loomulik, et vanad väsinud vedrud uutega asendadakse.\nIstmeosa raami põhja paigutatakse džuudist või kanepist laiad vööd. Kui vanad vööd on kasutamiskõlblikud pingutatakse ja fikseeritakse need uuesti. Samuti võib kasutada tugevat, vastupidavat kangast ( present)\nPõhjariidele või punutisele kinnitatakse, fikseeritakse, keerdvedrud. Vedrude sidumiseks kasutatakse lina ja kanepist valmistatud nööri. Vedruseotis kaetakse linase riidega, mille pinnale põimitakse lahtised lina – ja puuvilla nöörist aasad. Lõtvade nöörosade vahele topitakse mererohtu kuni saavutatakse ühtlane ,vajaliku paksusega padi. Seejärel kaetakse mererohukiht kotiriidega. Pingutatakse ja fikseeritakse eemaldatavate nõeltega puiduraami külge. Õmmeldakse, fikseeritakse mererohupadja keskosa korrapäraste pistetega topeltpitsnõela abil. Eemaldatakse fiksaatornõelad ja topitakse täiendavalt, tihedalt mererohtu -esi,-külg ja tagaservadesse. Mille järel kangas fikseeritaks statsionaarselt naelte või klambritega. Seejätel õmmeldakse istmeosa padja servad vastavalt kujule ja vajadusele kaks või kolm korda peene lina- ja puuvillase niidiga läbi. Seljatoepadja serva õmblemisel piisab ka ühekordest õmblusest. Moodustub tugev ja vormihoidev kant, millest sõltub edaspidine polstri ekspluatatsiooni kestus.\nPulstunud karva, mererohtu, kookoskiudu on võimalik peale pesemist seebi ja veega ning kuivatamist, tuulutamist, puhastamist, kammimist ja desinfitseerimist uuesti kasutusele võtta. See on üsna pikk ja töömahukas ning aeganõudev protsess,mis teeb toote omahinna kalliks. Kui vanad ja kõlbmatuks muutunud täidismaterjalid asendatakse originaalist lähtuvalt värsketega,siis on see igati mõistlik ja eetiline, ega ole vastuolus restaureerimise põhimõtetega. Tavaliselt harjaseid, karusnahka ja sulgi ei ole mõistlik taastama hakata, vaid asendada need koheselt uutega.\nKui mööblieseme originaalkangas on hästi ja terviklikult säilinud, eemaldatakse materjal ettevaatlikult ja puhastatakse, pestakse või viiakse keemilisse puhastusse. Peale vajalikke protseduuure on riie taaskasutuseks valmis. Originaalkanga edaspidiseks kaitseks võib riide katta läbipaistva siidiga. Mis kaitseb ja pikendab väärtusliku kanga eluiga. Jätab mustri ja värvitoonid nähtavaks ega pruugi esmapilgul märgatavgi olla. Kui originaalkangast pole võimalk ,säilitada asendatakse materjal stiilist ja ajastust lähtuvalt uue analoogsega.\nPeale pehmemööbli pealismaterjali paigutust ääristatakse riide ja puiduraami kokkupuute serv ekoratiivpaela, naelte, naeltevöö, narmastega jne. Reeglina vanu dekoratiivseid äärisilustusi kasutada ei saa. Paelad on rebenenud, naeltel murduvad kaunid ilupead. Autentseid materjale on võimatu kaubanduses leida.\nKa nahka on võimalik säilitada , värskendada. Eelduseks on, et materjal ei ole rebenenud ega auklik. Nahka võib mustusest, võidumisest puhastada 72% etanooli lahusega. Peale puhastamist on mõistlik kasutada materjali toitvaid ja pehmendavaid kreeme,mille valik sõltub naha tüübist.\nSadulsepa, polstritegija , traditsioonilise antiikpolstri, kangavahetaja vajalikud vahendid tööde teostamiseks. Minimaalne komplekt sisaldab: haamer, kruvikeeraja, puidust vasara, tangid, erineva suurusega sirged ja kõverad nõelad , käärid, rihmapingutuse seade (viimane võib olla erineva konstruktsiooniga).\nPolstri, sadulsepa, mööbli kangapanija tööriistad. Kondi,- nahaliimi keetmise pott ja liim\nTänapäeva, kaasaegse masstoodang mööbli puhul kasutatakse eraldi spiraalvedrude asemel vedruplokke v. lint siksak vedrusid. Naturaalse mereheina, hobujõhvi jne. asemel kasutatakse sünteetilist porolooni ehk õige nimega vahtpolüuretaan,mis on pehme ja elastne vaht, mille mahust ligi 90% moodustab õhk. Aja jooksul valguse toimel porolooni värvus ja omadused muutuvad. Porolooni kasutusiga ei ületa kümmet aastat. Ka pealiskangad on valdavalt sünteetilised. Masstoodang on mõeldud tänapäeva inimeste vajaduste rahuldamiseks. Nende ekspluatatsiooniiga on lühem. Võrreldes ajalooliste, klassikaliste lahenduste ja materjalivalikutega.\n1970. aastal leiutatakse NASA’s materjal, mis hiljem saab tuntuks mäluvaht, tempuri.\nTempur’ poroloon Šveitsi Lux 8-tolline Tempuri madrats’\nRootsi firma Tempur-Pedic oli lõpuks 1991 aastal saavutanud läbimurde ja valmis tooma turule äriliselt kasulikku mäluvaht tarbijaversiooni nimega.\nPoolkõva polster, padjad\nVana-Egiptuse tugitool Vana-Egiptuse tugitool Tutanhamoni perioodi tool\nTsereremoniaaltroon, mille istmeosa juurde kasutati pehmet patja (seda võib lugeda kaasaegse pehmemööbli prototüübiks. ).Egiptlased olid ka teadaolevalt esimeste seas, kes nautisid mõnusat und voodis (enne magati määrdunud, külmal põrandal).Voodi puidust raami külge punutud rihmade peale laotati madratsid ja padjad. Pea jaoks oli eritoetus, et mitte rikkuda keerukat soengut. Toolide, tugitoolide ja taburettide jalaotsad lõvi käpa või looma kabja kujulised. Seljatoed sirged, mõnikord ka kerge kaldega, iste kergelt kaardus, nõgus.\nEgiptlaste punutud põhjaga voodi Egiptlaste magamiseks mõeldud peatugi\nTavalised inimesed magasid punutud roomattidel ja kasutasid lihtsaid taburette, toole.\nEgiptuse riided, kangad valmistati taimede kiududest, peamiselt linast, Rooma ajal ka puuvillast, mida imporditi Indiast. Valmistati ka villaseid kangaid. Värvilisi ja tikitud kangaid kasutasid valdavalt rikkad. Palju kasutati loomanahku. Patjade ja istmepatjade täidisena kasutati sulgi ja udusulgi.\nVana- Egpituse mööbel Vana-Egpituse interjöör\nAntiik Kreeka interjöör\nAntiik- Kreeka Antiik- Kreekat voodi\nAntiik-Kreeka mööbel Antiik- Kreekat interjöör\nAntiik- Kreekat interjöör Antiik- Kreeka eeskuju toolid\nAntiik- Kreekat interjöör\nAntiik -Kreekat tekstiil\nAntiik-Kreeka toolid, järid. Amaran c. 1350 e.K.\nNii järisid kui toole kasutati algul harva, pidulikel puhkudel. Hiljem võeti igapäevasesse kasutusse. Kaardus selja ja jalgadega toolid olid elegantse pehme osaga.\nAntiik- Kreeka mustrid\nAntiik-Kreeka diivanid Antiik-Kreeka diivan\nKullaga tikitud tekstiili fragment Tekstiil\nAntiik-Kreeka diivan -eeskuju Antiik-Kreeka tool ja jalapink\nPunutud allalastava seljatoega diivanid olid kauni polstriga. Kreeklastel oli ida traditsioonist pärit komme diivanil lamades pikalt süüa. Diivanite ja voodite pehmenduseks kasutati riidega täidetud kotte, pilliroogu, heina, villa ,rikkamad lindude sulgi. Tavaliselt paigutati diivanid seina äärde ja nende kõrvale väikesed lauad toidu ja joogiga..\nKreekas valmistati kolme tüüpi materjale. Enam levinud materjal oli vill, mis oli väga jämedakoeline ja pehme, ning lina. 5 saj. eKr. kasutataks ka toorsiidi , mida tuuakse Siiditeed mööda Hiinast. Kõrge hinna tõttu kasutati siidi koos villa, puuvilla või lina segu. Puuvilla, mida imporditi nagu siidigi. Kanga värvimiseks kasutati taimi ja mineraalaineid. Eriti populaarne oli lilla värvitoon ja punane.\nAntiik-Kreeka tugitool Antiik-Kreeka toolide joonised\nKreeka sttilis kaasaegsed kangad\nVoodi (varajase Rooma perioodil) Rooma trikliniuma\nVana-Rooma pink Vana-Rooma soolium\nVanad roomlased armastasid diivaneid. Diivanitel loeti, kirjutati, diskuteeriti, peeti läbirääkimisi ja allkirjastati olulisi poliitilisi dokumente ning pidutseti. Diivanid kuulusid ainult rikaste ja õilsate roomlaste kodudesse.\nNagu rooma kunst, olid ka kangad mõjutatud kreeka traditsioonidest. Käsitsi kootud villane ja linane kangas oli eri perioodidel erinev. Impeeriumi perioodil hakati idast tarnima kallist siidkangast. Nael siidi kangast maksis kilo kulda.\nSäravad ja kirkad värvilahendused, põhivärvid – lilla, pruun, kollane. Impeeriumiaegsed kangad muutusid keerukamateks ja värvikombinatsioonilt rafineeritumateks. Valdavad värvikombinatsoonid: helesinine ja roheline valge, kollane , hallikassinine, roosa ja lilla, indigo, tumepunane ja lilla.\nHilisemal perioodil muutub Roman kanga muster geomeetriliseks- ringid, ruudud, teemandid. Stiliseeritud luuderohu taimornament, tammelehed, Akantus, loorber, lilledest vanikud. Tikitud või kootud kahe-kolmevärvilised mustrid. Mis koos kuldse dekooriga andsid kangale erilise sära ja luksuse. Selle perioodi kangad olid väga värikirevad ja keeruka mustriga.\nVana- Rooma tekstiili eeskujud\nKeskaegne Euroopa ja Venemaa\nKeskaegse Euroopas algusaegadel oli mööbel väga lihtne. Istumiseks kasutati kände ja puunotte.\nArt deco, funktsionalism, Bauhaus ja mööblidisainerid XX sajandil ja kahekümnenda sajandi mööbel ja mööblidisaineridKõige kallim, hinnalisem antiik ja kaasaegne mööbel maailmas


PILDID: pühapäeval avati maanteemuuseumis kauplusbuss ehk lavka - Reisijuht\nPILDID: pühapäeval avati maanteemuuseumis kauplusbuss ehk lavka\nMaanteemuuseumis seisab nüüd kauplusbuss ehk lavka, kust saab osta oma aja kaupu 90ndate algusest.\nRatastel rändkauplus töötab muuseumipoena, kus sisustuses on kõik nii, nagu nõukogude aja lõpul ja Eesti aja alguses oli: puust kastidega leivariiulid, tsingitud ämbrid, Mehukatti mahlakanistrid, kolmeliitrised purgid plekk-kaantega ja "lahtised" kaalukommid, mis kaalutakse ära rohekassinise kolmnurkse ajastutruu kaaluga.\nLavkabuss on siia tulnud 90ndate alguses Soomest, kus see sõitis enne ligi pool miljonit kilomeetrit "kapitalistliku lääne" külades kaupa laiali vedades.\nBussi eelmine omanik Tilsico OÜ hoidis autokauplust töös ligi viis aastat. Sellega toimetati külainimesteni nii erinevaid esmatarbe- kui ka tellimuskaupu. Päevas sõideti bussiga ligi 150-kilomeetrine kaubaring.\nMaanteemuuseumisse jõudis rändkauplus varakevadel, kus enne külastajate vastuvõtmist korrastati buss põhjalikult. „Täielikku taastamist me lavkaga ei taotlenud, oluline on buss saada sobilikuks, et võtta vastu külastajaid ning anda aimu rändkaupluste hiilgeajast,“ rääkis maanteemuuseumi kuraator Merily Värs. „Lavka saabumine oli maainimeste jaoks suureks sündmuseks ning kollektiivsest autokaupluse ootamisest sai oluline suhtlemisvorm.“\nLiikuvat autokauplust kohtab aina harvemini ka praegu külade vahel sõitmas. Kaup viiakse kohtadesse, kus puudub pood. Pangakontorite sulgemise ajal on lavkabussile seltsi pakkumas ka pangabuss.\nKlientuuriks on peamiselt vanemad inimesed. Ostetakse esmatarbekaupu: söögikraami ja lihtsamaid tööstuskaupu. Tellimise peale tuuakse järgmise kaubaringiga ka erilisemaid artikleid.\nMuuseumis aga alustab ratastel kauplus paikset tööd 1. juunil kell 12 ning ootab uudistajaid ja ostjaid kuni sügiseni.\nKas oled mõnes lavkabussis ostmas käinud? Jaga oma eredamaid muljeid kommentaariumis.


Sündmuste galerii – 2 | Avatud Eesti Fond\n6. septembril 2017 esines Kirjanike Maja musta laega saalis peatselt oma 85. sünnipäeva tähistav kirjanik Vladimir Voinovitš. Legendaarse vene kirjaniku ja endise dissidendiga vestles kultuuri- ja ajaloolane David Vseviov. Serbia ja juudi juurtega Vladimir Voinovitš (snd 1932) on vene kirjanduse elav klassik, kes kirjutanud romaane, jutte, jutustusi ja laulusõnu. Eesti keeles on ilmunud tema raamatud "Sõdur Ivan Tšonkini elu ja ebatavalised seiklused", „Meie elame siin“, „Tahan olla aus“, „Karvamüts“ ja „Moskva 2042“. Venemaa Hääled kajasid seekord koostöös Eesti Kirjanike Liidu (www.ekl.ee), kirjandusfestivali HeadRead (www.headread.ee) ja kirjastusega Tänapäev (www.tnp.ee). Fotod: Rene Suurkaev\n12. mail toimus järjekorde arutelu sarjast Venemaa Hääled, mis seekord oli korraldatud kahasse koos Lennart Meri Konverentsile. Seekordne arutelu keskendus avalikule arvamusele Venemaal. Sissejuhatava ettekande tegi Juri Levada analüüsikeskuse sotsiaal-kultuurilise uurimissuuna juht Aleksei Levinson, kes võttis värskelt valminud avaliku arvamuse uuringu põhjal kokku venelaste suhtumise välisriikidesse, Venemaa tegevusele maailmas ning inimeste üldise rahulolu eluga oma kodumaal. Levinsoni ettekandele järgnes vestlusring, kus teemat kommenteeris Vene-USA päritolu, Moskvas elav ajakirjanik ja kirjanik Anna Arutunjan. Vestlust suunab ajakirjanik ja ühiskonnategelane Artemi Troitski. Fotod: Annika Haas\n18. aprillil andis Avatud Eesti Fond välja juba 21. Koosmeele preemia. Sel aastal pälvis preemia Eesti Rahva Muuseumi püsinäituse "Uurali kaja" kuraatorite töörühm. Fotod: Aron Urb\nKKEK loodi Avatud Eesti Fondi poolt 1992. aastal Sorosi Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse nime all. Ametlik avamine praegustes ruumides Tallinna Kunstihoones toimus 1993. aasta märtsis. Kunstikeskuse avamine Eestis sai teoks tänu ungari-ameerika filantroobi George Sorosi poolt loodud ja rahastatud Avatud Fondide süsteemile Kesk- ja Ida-Euroopas ning endise Nõukogude Liidu territooriumil. Fotod: Silvia Pärmann\n13. jaanuaril toimus Ateenas Uue Euroopa Leppe järjekordne etapp, kus seekord kohtusid Eesti ja Kreeka eksperdid, et ühiselt Euroopa tuleviku üle arutada. Elavat arutelu viis läbi kogenud moderaator ja kommunikatsiooni konsultant Natasha Walker.\nTallinnas toimus taas Uue Euroopa leppe arutelupäev. Kohtumise moderaatoriks oli tunnustatud Euroopa Liidu asjatundja, mitmekümneaastase Brüsseli-kogemusega ajakirjanik ja analüütik Jacki Davis. Portugali 9-liikmelisse ekspertgruppi kuulusid teiste seas Euroopa Parlamendi Portugali büroo endine juht Paulo Sande ja praegune juht Pedro Valente da Silva, parlamendiliige Carlo Costa Neves; rändespetsialist, professor Gonçalo Matias; Portugali ühe tuntuma ja mõjukaima, Calouste Gulbenkiani-nimelise fondi esindajad.\n8. septembril 2016 Tallinnas toimunud XXI Avatud Ühiskonna Foorumil keskenduti Venemaa tulevikule, peatudes naaberriigi püüdeil sekkuda Euroopa riikide sisepoliitikasse ja saabuvatel Riigiduuma valimistel. Foorumil vestlesid Toomas Hendrik Ilves, Lilia Ševtsova, Jevgeni Kisseljov, Arkadi Babtšenko, Ljubov Sobol ja Artemi Troitski. Fotod: Anna Markova.\n19. augustil 2016 kohtusid Käsmus juba kolmandat korda toimuval aruteluõhtul “Venemaa hääled” kirjanik Vladimir Voinovitš, politoloog Jekaterina Šulman ja ajakirjanik Žanna Nemtsova. Linastus ka noore režissööri Zosja Rodkevitši dokfilm Boriss Nemtsovist.\n13. augustil toimus Arvamusfestivali välispoliitika ja arengukoostöö alal Avatud Eesti Fondi arutelu "Venemaa kodanikuühiskond - kuidas edasi?" Kuidas Vene demokraadid näevad oma tulevikku ja mida Eesti saab teha? Nendel teemadel arutlesid keskkonnaaktivist Jevgenija Chirikova, kolumnist Andrei Kuzitškin ja ajakirjanik Vladislav Kopõlkov. Vestlust juhtis Artemyi Troitski. Fotod: Anna Markova\nKoostöös Washingtonis asuva Hudsoni Instituudiga toimus 3. augustil arutelu "Baltimaad: riigid Putini kleptokraatia eesliinil". Üritust saab järele vaadata siin: https://vimeo.com/178907284\n1. juulil peeti Tallinnas mõttetalgud, kus otsiti lahendusi Euroopa Liidu reformimiseks. Et Euroopa Liit pole suutnud vastata piisava otsustavusega paljudele probleemidele alates võlakriisist kuni pagulaskriisini, otsusasid 10 Euroopa Liidu liikmesriigi sihtasutust, vabaühendust ja mõttekeskust kutsuda kokku algatuse “Uus Euroopa lepe” (New Pact for Europe), et panna kokku soovituste raamistik Euroopa Liidu valitsemise ja poliitikate muutmiseks. Lisaks Eestile on algatusega liitunud Soome, Saksamaa, Prantsusmaa, Belgia, Kreeka, Itaalia, Poola, Portugal ja Slovakkia.\nEstonian ICT Week 2016 raames toimus ligi 50 osalejaga töötuba "Citizen involvement in decision making 2025: open government and e-participation", kus keskenduti avatud valitsemisele, koosloomelisele poliitikakujundamisele ja aruteludemokraatia praktilistele väljunditele. AEFi, Eesti Koostöö Kogu ja Teeme Ära SA algatus tõi Tallinnasse kokku avatud valitsemise eksperdid Baltikumist, Soomest, Euroopa Liidu idapartnerluse riikidest, Venemaalt ja Kesk-Aasiast.


Soodustus: Peresoodustus: 1 laps alla 12 aasta - tasuta magamine lisavoodil, kui toas ööbib ka 2 täiskasvanut. Laps 5 - 11 a maksab hommikusöögi eest 400 THB/söök. Teine tuba lastele (kuni 3 last, 2-11 a. k.a. ) -50% hinnakirjast. Soodustusi ei saa omavahel kombineerida. Varajase tellija soodustus - 10%, tellides vähemalt 50 päeva ette.\n15.07.2016 Periood 16.07 - 31.08.2016 Periood 1.09 -\ntoas THB/öö 1 koht\n2ses toas THB/öö Lisavoodi THB/öö\nPremiere 3900 1950 4900 2450 3900 1950 1550\nBoat Suite 5950 2975 6650 3325 5950 2975 1550\nHinnad sisaldavad hommikusööke ja kõiki makse. Kaisulapse hommikusöök 400 THB/söök.\nPeresoodustus: 1 laps alla 12 aasta - tasuta magamine lisavoodil, kui toas ööbib ka 2 täiskasvanut. Laps 5 - 11 a maksab hommikusöögi eest 400 THB/söök. Teine tuba lastele (kuni 3 last, 2-11 a. k.a. ) -50% hinnakirjast. Soodustusi ei saa omavahel kombineerida.\nVarajase tellija soodustus - 10%, tellides vähemalt 50 päeva ette.\nKESKUS: 7 km\nINTERNET: wifi tubades\nTUPPA MAHUB: 2+2\nTOAD: Toad rõdudega. Kaasaegne vannituba. Tee-kohvi tegemise võimalus, föön, seif, minibaar, sat-TV, konditsioneer.\nIlus hotell suure aia, suurte basseinidega ja privaatrannaga. Rand vaikne ja avamere lainetuse eest kaitseb eemal paiknev saarekene, samuti mõlemal pool merre ulatuvad poolsaared. Naabruses teised samasugused kuurorthotellid, tänava ääres poekesed-söögikohad. Chaweng Beach 7 km ja sinna saab kohalike liinitaksodega sõita.\n5 tüüpi toad - kõige odavamad on superior-toad (need on renoveerimata ja hotelli kõige kaugemas osas), premier - toad - värskelt renoveeritud toad vaatega aeda ja basseinidele. Hotelli uhkuseks on aias paiknevad 34 ehtsat vana puitlaeva, mis on ümber ehitatud stiilseteks paadi-sviitideks läbi 2 korruse.\n5 restorani ja baari. Jõusaal, 2 basseini, lauatennis. Hotellis sukeldumisklubi ja sukeldumiskool. Konverentsi- ja koosolekuruumid. Spa. Lifti pole. Ekskursiooni- ja autorendi lett. Suveniiripood. Rätsepatöökoda. Rahavahetus.\nPopulaarne hotell peamiselt eurooplastest püsiklientidega.


Goji Cream kortsude kreem - arvamused, hind apteekides, ülevaated, koostisained - Neutering\nGoji Cream kortsude kreem – arvamused, hind apteekides, ülevaated, koostisained\nAgustin · December 6, 2020 · Leave a Comment\nKollageenikiudude järkjärgulist kadumist täheldatakse pärast 25. eluaastat ja see protsess jätkub umbes 70. eluaastani, mil kollageeni süntees kaob täielikult.\nGOJI CREAM 50% SOODUSTUS – TOOTJA ERIHIND\nSelle tulemusena muutub nahk lillaks ja tekivad kortsud. Esimesed kortsud on imitatsioonikortsud .\nUmbes 25-30 aasta pärast hakkab tekkima nn hane jalg ehk silmade ümber paiknevad kortsud. Seejärel hakkavad kogu näo ja kaela ulatuses moodustuma pindmised kortsud, mille sügavus on ligikaudu 0,05 mm.\nVanusega tekivad sügavad kortsud ehk nii vertikaalsed kui ka horisontaalsed jooned otsaesisele, põskedele ja kaelale. Igapäevane näonaha vananemise eest hoolitsemine algab pärast 20. eluaastat, et ennetada ja kõrvaldada olemasolevaid kortse.\nIgale vanuserühmale on mõeldud kreeme, mis on tegelikult turundustööriistad ja teenivad asjatundmatuid kliente, et müüa võimalikult palju tooteid.\nGoji Cream on ainulaadne universaalne kortsudevastane kreem, kuna see toimib väga tõhusalt vananemise ennetamisel, pindmiste ja sügavate kortsude vastu.\nGoji creami kasutajate ja kosmeetikute ülevaated on positiivsed. See on suurepärane alternatiiv Botox-ravile , mesoteraapiale, mis on seotud tavaliste tüsistustega ja on tõesti kallis, kuid operatsioonist siiski ei piisa.\nTellige GOJI CREAM otse tootja ametlikult veebisaidilt soodushinnaga 50%. Lisateabe saamiseks klõpsake siin\nSeda kreemi kontrollinud kosmeetikute sõnul on mõju näha peaaegu kohe . Sügavate kortsude vähendamiseks peate ootama paar nädalat.\nSelle põhjuseks on ohutute koostisosade kasutamine ja progresseeruvad naha uuendamise protsessid.\nPiiratud aja jooksul on turustajal sooduspakkumine .\nSoodustust saate ka kortsude eemaldamise toote ostmiseks kasutada, kui logite sisse volitatud tootja või edasimüüja veebisaidile ja esitate tellimuse, täites veebisaidil oleva vormi.\nProspekt – ainulaadne valem, eelised ja kasutusviis, vastunäidustused\nGoji Cream on kreemja tekstuuriga ja on loodud võitlema vananemise sümptomitega. Kreemi koostisosade hulgas on kõige olulisem roll marjadest või puidust saadud derivaadil.\nSee on suurim rikkus antioksüdante, eriti polüsahhariide, aminohappeid, megaannuseid C- ja E-vitamiini, aga ka betaiini, B-vitamiine ja rauda.\nVitamiinid ja mikroelemendid pärsivad vabade radikaalide tegevust. Goji on Hiina meditsiinis tuntud kui pikaealisuse vili. Goji marjad suurendavad kollageeni sünteesi, mis paneb naha taastama oma tugevuse.\nKreemi tõhus toime ei tulene mitte ainult kontsentreeritud puuviljaekstraktist. Näiteks veiseliha ekstraktil on stimuleeriv toime kollageenkiudude kokkutõmbumisele.\nJojobaõli taastab nahka ja stimuleerib sidekoe kasvu.\nKortsudevastane toode on loodud selleks, et vältida kortsude teket ja vähendada juba tekkinud kortse. Need inetud nahadefektid on osa meie elust ja ilmnevad vanusega ebakvaliteetse kosmeetika või nõrgenenud immuunsuse tõttu.\nGOJI CREAMI AMETLIK VEEBISAIT – 50% HINNAALAHANDUS\nKreem on võimas ja tõhus abivahend võitluses kortsude vastu otsmikul, silmade ümbruses, nina, põskede, huulte, kaela ja lõua kortsude vastu. Lisaks kõrvaldatakse need, olenemata nende välimuse põhjusest.\nGoji Creamil on järgmised omadused :\nNiisutab õrnalt nahka ega ummista poore. Aitab parandada vereringet.\nTungib sügavale nahka ja stimuleerib loomulikku kollageeni tootmist; taastab elastsuse ja vähendab kortse.\nSellel on UV-kiirte eest kaitsvad omadused ja see sisaldab bioloogiliselt aktiivseid aineid, mis on loodud nahakudede ümberstruktureerimiseks.\nRegulaarsel kasutamisel vähenevad kortsud nähtavalt. See toode kaitseb uute kortsude tekkimise eest ning rikastab näo- ja kaelanahka suure hulga vitamiinide, mineraalide ja aminohapetega.\nGoji Cream on ravim, mis aitab nahka oma vananemisvastase toimega.\nKortsudevastase kreemi kõige olulisemad eelised on:\nKortsude vähendamine näol ja kaelal;\nToode silub tõhusalt näonahka üle kogu selle pinna. Seda saab kanda ka kaelale;\nSee toidab nahka ega ärrita seda;\nPakub palju looduslikku päritolu vitamiine ja mineraalaineid;\nLoob nahale kaitsebarjääri ;\nLoob tõhusa barjääri päikese kahjulike mõjude eest;\nPreparaadi koostisosadel on rahustav toime, tagades optimaalse niisutustaseme;\nHoiab ära kortsude teket;\nStimuleerib loodusliku kollageeni tootmist, hoides ära kortsude teket.\nGoji marjad – on selle kreemi põhikoostisosa; omavad antioksüdantset ja noorendavat toimet.\nSheavõi – on võitnud koha kosmeetikatööstuses. See niisutab ja pehmendab nahka ning on tervendava toimega. Nagu võlukuuli, parandab see kareda ja kortsulise naha seisundit ning sobib kõikidele nahatüüpidele, eriti kuivale nahale. Pole ime, et Cleopatra kasutas sheavõid naha ilu nimel.\nArgaaniaõli – kaitseb nahka kahjustuste eest ja aeglustab vananemist. See õli pärineb Marokost ja seda kasutatakse mitte ainult kosmeetikas, vaid ka traditsioonilises köögis ja meditsiinis.\nRoosiõli – silub kortse ja aitab ennetada vananemist.\nAvokaadoõli – silub kortse, pehmendab nahka ja muudab selle pehmemaks.\nAloe vera ekstrakt – rahustab ärritunud nahka.\nKreemi tuleks kanda näole, kaelale ja dekolteepiirkonnale vastavalt vajadusele. Enne pealekandmist tuleb nahk puhastada meigijääkidest. Kanna peale ringjate liigutustega, alt üles. Ärge venitage nahka liiga palju.\nSeda saab kasutada alusena, enne kosmeetika pealekandmist, nii et saate seda kasutada hommikul. Siiski on sellel ööpuhkuse ajal parim tegevus.\nFoorum – kes soovitab Goji Creami?\nNagu iga looduslik toode, näete ka Goji Creami kohta Internetis nii positiivseid kui ka negatiivseid kommentaare. Dermatoloogid soovitavad toodet siiski oma patsientidele.\nEnamik naisi hindab kreemi kõrgelt, jagades, et tulemused on nähtavad juba mõnenädalase kasutamise järel.\nKuna see kreem on meie turul uus, on mõned tarbijad seda isegi Jaapanist ostnud. Paljud naised ostsid kreemi mitte ainult endale, vaid ka kingituseks oma lähedastele.\nSeetõttu on üldmulje positiivne, kuigi on selge, et neile, kes pole kreemi kasutanud, jääb reklaamikaskaad.\nApteegid – kas seda leidub Eesti apteekides? Amazon\nToodet ei leia apteekidest, vaid ainult volitatud edasimüüja kodulehelt või tootja kodulehelt. Tellimuse vormistamiseks peate täitma tellimuse vormi koos oma nime ja telefoninumbriga.\nOperaator helistab teile kohe, et tellimus kinnitada ja tarneaadress edastada.