EESTI TANTSUÕPETAJATE LIIDU\nI Mittetulundusühingu nimi ja asukoht\n1.1 Mittetulundusühingu nimi on Eesti Tantsuõpetajate Liit (edaspidi käesolevas põhikirjas nimetatud Liit).\n1.2 Liidu asukoht on Eesti Vabariik, Tallinn.\n2.1 Liit on liikmete vabatahtlik ühendus, mis koondab kutselisi tantsuõpetajaid- treenereid ja võistlustantsijaid professionaalsuse alusel tantsu harrastamiseks, arendamiseks ja toetamiseks.\n2.2 Liidu põhitegevuseks ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine ega oma liikmetele ainelise tulu saamine ja jaotamine. Liidu tulu võib kasutada üksnes põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks. Liit ei jaga oma vara või tulu ega anna materiaalset abi või rahaliselt hinnatavaid soodustusi oma asutajatele, liikmele, juhtimis- ja kontrollorgani liikmele, temale annetusi teinud isikule või sellise isiku juhtimis- või kontrollorgani liikmele ega nimetatud isikutega seotud isikutele tulumaksuseaduse § 8 punkti 1 tähenduses. Liit ei või jaotada kasumit liidu liikmete vahel. (muudatus 22.04.07)\n2.3 Liit on eraõiguslik juriidiline isik. Liidu õigusvõime tekib liidu kandmisega mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse ( edaspidi register ) ja lõpeb liidu kustutamisega registrist.\n2.4 Liidu tegevus rajaneb demokraatia põhimõtetel, liikmete omaalgatusel ja ühistegevusel, juhtorganite valitavusel ja valitud juhtide aruandlusel liidu liikmete ees.\n2.5 Liit juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest, käesolevast põhikirjast ning sellega kooskõlas kehtestatud muudest aktidest ja otsustest.\n2.6 Liit rajab kõik oma suhted riiklike ja teiste institutsioonidega nii kodu kui välismaal reeglina lepingulistel alustel.\n2.7 Liit omab ainuõigust oma sümboolikale ja selle kasutamisele.\n2.8 Liit on asutatud 6.jaanuaril 1933.a. (Eesti Tantsuõpetajate Ühing) ja ennistatud 27.septembril 1989.a.\n2.9 Liit kuulub rahvusvahelisse kutseliste tantsuõpetajate organisatsiooni – World Dance Council alates 04.06.1993.a.\n2.10 Liit on asutatud määramata ajaks.\nIII Liidu eesmärk, ülesanded ja nende täitmise kindlustamine\n3.1 Liidu tegevuse põhieesmärgiks on avalikes huvides nii seltskonnatantsu, kui ka tantsuspordi arendamine ja edendamine, liikmete kutsealaste teadmiste täiendamine. (muudatus 22.04.07)\n3.2 Liidu ülesanneteks on:\n3.2.1 seista oma liikmete kutsealaste ning majanduslike huvide ja õiguste eest;\n3.2.2 hoida Eesti tantsukultuuri taset ja tagada selle järjepidevus;\n3.2.3 süvendada oma liikmete seas ühistunnet ja vastastikust austust ning lahendada võimalikke kutseeetika pinnal tekkivaid probleeme.\n3.3 Põhieesmärgi saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks liit:\n3.3.1 korraldab tantsuõpetajate, treenerite, kohtunike ja profitantsijate täiend- ja väljaõpet ja enesetäiendamist ning koolitab tantsijate järelkasvu;\n3.3.2 korraldab seminare ja laagreid tantsusportlastele ning harrastustantsijatele;\n3.3.3 annab välja erialakirjandust ja varustab liidu liikmeid mitmesuguse erialase informatsiooniga;\n3.3.4 viib läbi tantsuvõistlusi ja esinemisi;\n3.3.5 koolitab välja tantsuõpetajaid, kohtunikke, eksamineerib tantsuõpetaja kutsetunnistuse taotlejaid ja annab välja kutsetunnistusi;\n3.3.6 esitab liidu liikmeid stipendiumide, preemiate, autasude ja aunimetuste saamiseks;\n3.3.7 arendab koostööd lepingulisel alusel teiste organisatsioonidega, piirkondlike omavalitsustega, firmadega ja üksikisikutega nii kodu- kui välismaal;\n3.3.8 vastavalt võimalustele loob soodustingimusi liidu liikmetele liidu vara kasutamiseks, võistlustel osalemiseks ja tantsuvarustuse hankimiseks;\n3.3.9 oma tegevuse edendamiseks vajalike vahendite hankimise eesmärgil viib läbi tasulisi tantsuüritusi, võtab vastu varalisi annetusi ja eraldisi, annab rendile tantsubaase ja vahendeid, teostab muid tehinguid liidu kasutuses ja omanduses oleva varaga;\n3.3.10. pakub liidu tegevuse sihtrühmale osutatavaid teenuseid peamiselt tasuta või muul kasumit mittetaotleval viisil või maksab sihtrühma kuuluvatele isikutele toetust. (22.04.07)\n3.4. Liidu halduskulud peavad vastama tema tegevuse iseloomule ja põhikirjalistele eesmärkidele. (22.04.07)\nIV Liidu liikmed\n4.1 Liidu liikmeks võivad olla:\n4.1.1 tantsuõpetajad ja -treenerid, kes on saanud kutsealase väljaõppe ja sooritanud kutseeksami. Väljaspool Eestit kutseeksami sooritanuil tuleb teha eksam ka liidu juures, tõestamaks Eestis levinud tantsukultuuri tundmist;\n4.1.2 võistlustantsijad, kes on siirdunud elukutselisteks või alustanud liidu tantsuõpetajaks koolitamise kursustel õpinguid, neil tuleb liidu liikmeskonnas püsimiseks sooritada kahe aasta jooksul kutseeksam. Kutseeksami mittesooritanutel pole õigust olla valitud Liidu juhtorganisse ega neid valida.\n4.2 Liikmete arvestust korraldab liidu juhatus.\n4.3 Liidu liikmeks astumiseks tuleb esitada kirjalik avaldus, mille kohta liidu juhatus teeb otsuse 14 kalendripäeva jooksul avalduse saabumise päevast arvates.\n4.4 Kui juhatus keeldub taotlejat liikmeks vastu võtmast, võib taotleja nõuda, et tema liikmeks vastuvõtmise otsustab üldkoosolek.\n4.5 Liidu toetajaks võivad olla kõik liidu tegevuses osaleda soovivad füüsilised ja juriidilised isikud. Toetaja ja liidu suhted määratakse koostöölepinguga.\n4.6 Liidu liikmel on õigus:\n4.6.1 osaleda hääleõiguslikuna liidu üldkoosoleku töös ning valida ning olla valitud liidu juhatusse, kontroll- ning teistesse valitavatesse organitesse, esindada liitu selle juhatuse volitusel teistes organisatsioonides ning üritustel ja igakülgselt osaleda liidu tegevuses;\n4.6.2 esitada arupärimisi ja ettepanekuid liidu valitavate organite tegevuse kohta ning saada liidu tegevuse kohta teda huvitavat informatsiooni;\n4.6.3 esitada liidu juhatusele taotlusi materiaalse ja moraalse toetuse saamiseks;\n4.6.4 kasutada liidu vara vastavalt üldkoosoleku otsusele või juhatuse poolt kehtestatud tingimustele ning kooskõlas põhikirja sätetega; (muudatus 22.04.07)\n4.6.5 avalduse alusel liidust välja astuda või ajutiselt peatada oma liikmeks oleku.\n4.6.6 vähemalt 10 aastat Liitu kuulunud pensioniikka jõudnutel on võimalik taotleda aastamaksust vabastamist. (muudatus 22.04.07)\n4.7 Liidu liige on kohustatud:\n4.7.1 järgima liidu põhikirja ning teisi valitavate organite ja ametiisikute poolt nende pädevuse piires kehtestatud akte;\n4.7.2 osalema üldkoosolekutel ja valitavatesse organitesse kuulumisel osa võtma nende tööst;\n4.7.3 tasuma õigeaegselt kõiki makse;\n4.7.4 kasutama heaperemehelikult ja säästlikult liidu vara.\n4.8 Kui liidu liige süstemaatiliselt rikub liidu põhikirja või teisi valitud organite ning ametiisikute poolt nende pädevuse piires kehtestatud akte ning olulisel määral kahjustab liidu tegevust, võidakse ta juhatuse otsusega:\n4.8.1 jätta ilma soodustustest;\n4.8.2 liidu tegevusest ajutiselt eemaldada, millega kaasneb põhikirja punktis 4.6 sätestatud liikme õiguste kaotamine ja põhikirja alapunktis 4.7.2 sätestatud kohustuste peatamine;\n4.8.3 liidu liikmete hulgast välja arvata;\n4.8.4 liikme liidu tegevusest ajutiselt eemaldamise või liidu liikmete hulgast välja arvamise ja selle põhjusest peab juhatus liikmele viivitamatult kirjalikult teatama;\n4.8.5 liidu tegevusest ajutiselt eemaldatud liikme õiguste taastamise või liikmete hulgast väljaarvamise peab juhatus otsustama hiljemalt ühe kuu jooksul liidu tegevusest ajutiselt eemaldamise otsuse tegemise päevast alates. Kui juhatus nimetatud aja jooksul liidu tegevusest ajutiselt eemaldatud liikme õigusi taastavat või väljaarvavat otsust ei langeta loetakse liikme õigused automaatselt taastatuks;\n4.8.6 liige võib nõuda liidu tegevusest ajutise eemaldamise või liidu liikmete hulgast väljaarvamise otsustamist üldkoosoleku poolt;\n4.8.7 liidust lahkumisel või liidust väljaarvamisel sisseastumis- ja liikmemakse ei tagastata.\n5.1 Liidu kõrgeimaks organiks on selle liikmete üldkoosolek.\n5.2 Üldkoosolek võtab vastu otsuseid kõikides liidu juhtimise küsimustes, mida ei ole põhikirjaga antud juhatuse pädevusse.\n5.3.1 põhikirja vastuvõtmine ja selle muutmine;\n5.3.2 majandusaasta raamatupidamise aruande ja tegevusaruande ning revisjoniaruande kinnitamine;\n5.3.3 uue aasta eelarve ja tegevuskava kinnitamine;\n5.3.4 juhatuse liikmete arvu määramine ja liikmete ning revidendi (või komisjoni valimine);\n5.3.5 liikmete sisseastumis- ja liikmemaksu (aastamaksu) suuruse määramine;\n5.3.6 juhatuse liikmega tehingu tegemise või tema vastu nõude esitamise otsustamine ning selles tehingus ja nõudes liidu esindaja määramine;\n5.3.7 liidu reorganiseerimise või tegevuse lõpetamise otsustamine;\n5.3.8 muude küsimuste otsustamine, mida ei ole põhikirjaga antud juhatuse pädevusse.\n5.4 Üldkoosoleku kutsub kokku juhatus vähemalt üks kord kalendriaasta jooksul, samuti siis kui liidu huvid seda nõuavad.\n5.5 Juhatus peab üldkoosoleku kokku kutsuma kui seda nõuab kirjalikult ja põhjust ära näidates vähemalt 1/10 liidu liikmetest, 1/3 juhatuse liikmetest või nõuab seda revident.\n5.6 Kui juhatus ei kutsu üldkoosolekut punktis 5.5 nimetaud asjaoludel kokku, võivad taotlejad üldkoosoleku ise kokku kutsuda samas korras juhatusega.\n5.7 Üldkoosoleku kokkukutsumisest peab liidu liikmetele kirjalikult ette teatama vähemalt 30 päeva, näidates ära koosoleku läbiviimise aja, koha ja päevakorra.\n5.8 Üldkoosolek on otsustusvõimeline kui selles osaleb või on esindatud üle poole liidu liikmetest.\n5.9 Kui üldkoosolek ei ole otsustusvõimeline, kutsub juhatus kokku uue üldkoosoleku mitte varem kui 3 nädala ja mitte hiljem kui 30 päeva jooksul. Uus üldkoosolek on pädev vastu võtma otsuseid.\n5.10 Kui üldkoosoleku kokkukutsumisel on rikutud põhikirja nõudeid ei ole üldkoosolek õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis kui üldkoosolekul osalevad või on esindatud kõik liidu liikmed.\n5.11 Üldkoosolekul võib osaleda ja hääletada liidu liige või tema esindaja, kellele on antud lihtkirjalik volikiri. Esindaja võib olla ainult teine liidu liige.\n5.12 Üldkoosoleku otsus on vastu võetud kui selle poolt hääletab üle poole koosolekul osalenud liidu liikmetest või nende esindajatest.\n5.13 Käesoleva põhikirja alapunktides 5.3.1 ja 5.3.7 sätestatud küsimuste otsustamisel loetakse otsus vastuvõetuks kui poolt hääletab vähemalt 2/3 üldkoosolekul osalenud liidu liikmetest või nende esindajatest.\n5.14 Põhikirja muutus jõustub selle registrisse kandmisest. Põhikirja muutuse registrisse kandmise avaldusele lisatakse põhikirja muutmise otsus ja põhikirja uus tekst.\n5.15 Igal liidu liikmel on üks hääl. Liige ei või hääletada kui üldkoosolek otsustab temaga või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist või temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist.\n5.16 Liidu liige, kes on juhatuse liige, ei või hääletada liidu majandusaasta aruande kinnitamise otsustamisel, samuti liidu poolt tema vastu nõude esitamise otsustamisel. Nende liidu liikmete hääli ei arvestata esindatuse määramisel.\n5.17 Üldkoosoleku otsus protokollitakse ja sellele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja sekretär.\n5.18 Kohus võib liikme või juhatuse liikme avalduse alusel tunnistada kehtetuks seaduse või põhikirjaga vastuolus oleva üldkoosoleku otsuse kui avaldus on esitatud kolme kuu jooksul otsuse vastuvõtmisest.\n5.19 Üldkoosolekute vahelisel ajal juhib ja esindab liitu juhatus.\n5.20 Juhatus on aruandekohustuslik üldkoosoleku ees.\n5.21 Juhatusel on minimaalselt 3 liiget. (muudatus 29.10.06)\n5.22 Üldkoosolekul juhatuse koosseisu valimisel osutuvad valituks enam hääli kogunud kandidaadid.\n5.23 Üldkoosolek valib salajasel hääletusel lihthäälte enamusega juhatuse esimehe ja juhatuse. (29.10.06)\n5.24 Juhatus valitakse mitte kauemaks kui kolmeks aastaks.\n5.25 Juhatuse liige, kes ei ole õigustanud liidu liikmete usaldust, võidakse liikmete poolt tagasi kutsuda enne tähtaega. Tagasikutsumist võidakse algatada kui seda nõuab vähemalt 50% liikmetest. Avaldus juhatuse liikme tagasikutsumise kohta tuleb esitada juhatusele üldkoosoleku päevakorda võtmiseks. Tagasikutsumine ning uue liikme valimine otsustatakse üldkoosolekul juhatuse liikmete valimiskorra alusel.\n5.26 Juhatuse liige võib tagasi astuda enne tähtaega isikliku avalduse alusel asjaolude tõttu, mis takistavad tema juhatuse liikme volituste täitmist.. Tagasiastunud juhatuse liikme asemel valitakse järgmisel üldkoosolekul uus liige juhatuse liikmete valimiskorra alusel.\n5.27 Juhatus otsustab kõik liidu juhtimisse puutuvad küsimused v.a. küsimused, mis põhikirja järgi kuuluvad üldkoosoleku ainupädevusse.\n5.27.1 liikmete vastuvõtmine ja liidust lahkumise ja väljaarvamise otsustamine, liikmete arvestuse pidamine;\n5.27.2 liidu vara käsutamine;\n5.27.3 liidu raamatupidamise korraldamine;\n5.27.4 liitudesse ühinemise ja sealt lahkumise otsustamine;\n5.27.5 laenude võtmise ja andmise otsustamine;\n5.27.6 liidu komisjonide ja institutsioonide juhtide nimeline kinnitamine;\n5.27.7 välissuhete koordineerimine;\n5.27.8 sümboolika, kavandite ja statuutide kinnitamine;\n5.27.9 muude liidu juhtimisküsimuste lahendamine.\n5.28 Juhatuse koosoleku kutsub kokku juhatuse esimees vastavalt vajadusele, kuid mitte harvemini kui 1 kord kvartalis.\n5.29 Juhatus on otsustusvõimeline kui selle koosolekul osaleb üle poole juhatuse liikmetest.\n5.30 Juhatuse otsus loetakse vastuvõetuks juhatuse koosolekul osalenud juhatuse liikmete poolthäälte enamusega.\n5.31 Juhatuse liige ei või osaleda hääletamises kui otsustatakse temaga või temaga võrdset majanduslikku huvi omava isikuga tehingu tegemist või temaga kohtuvaidluse alustamist või lõpetamist liidu poolt.\n5.32 Juhatuse liikmed vastutavad seaduse või nõuete rikkumisega, samuti oma kohustuste täitmata jätmise või mittenõuetekohase täitmisega liidule süüliselt tekitatud kahju eest solidaarselt.\n5.33 Juhatuse liikme vastu esitatava nõude aegumistähtaeg on 5 aastat rikkumise toimumisest või rikkumise algusest.\n5.34. Juhul, kui liidu töötajale ja juhtimis- või kontrollorgani liikmele makstakse tasu, ei või see ületada samasuguse töö eest ettevõtluses harilikult makstavat tasu. (22.04.07)\n5.4.1 Üldkoosolek teostab järelvalvet liidu tegevuse üle.\n5.4.2 Liidu finants-majanduslikku tegevust kontrollib revident, kelle valib üldkoosolek mitte kauemaks kui 2 aastaks.\n5.4.3 Revident ei või olla samal ajal juhatuse liige.\n5.4.4 Juhatuse liikmed peavad võimaldama revidendil tutvuda kõigi revisjoni läbiviimiseks vajalike dokumentidega ja andma vajalikku teavet.\n5.4.5 Revident koostab revisjoni tulemuste kohta aruande, mille esitab üldkoosolekule.\n5.5 Raamatupidamine ja majandusaasta aruanne\n5.5.1 Juhatus korraldab liidu raamatupidamist vastavalt raamatupidamise seadusele.\n5.5.2 Pärast majandusaasta lõppu koostab juhatus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande raamatupidamise seaduses sätestatud korras ja tähtajaks ning esitab need üldkoosolekule. Aruandele lisatakse revisjoniaruanne.\n5.5.3 Kinnitatud majandusaasta aruandele kirjutavad alla kõik juhatuse liikmed.\n6.1 Liidu vahendid ja vara moodustavad:\n6.1.1 sisseastumis- ja liikmemaksud;\n6.1.2 kodu- ja välismaiste juriidiliste ja üksikisikute annetused ning pärandused;\n6.1.3 liidu põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks kohaldatavate ühekordsete ürituste tulud ning muud laekumised;\n6.1.4. muu tulu, mis on vajalik liidu põhikirjalise tegevuse arendamiseks ja mis tuleneb liidu põhikirjaliste eesmärkide täitmisega otseselt seotud tegevusest (näiteks trükiste väljaandmine, koolitus, teabevahetus). (22.04.07)\nVII Liidu tegevuse lõpetamine, liidu ühinemine ja jagunemine\n7.1 Liidu tegevus lõpetatakse:\n7.1.2 pankrotimenetluse alustamisega liidu vastu;\n7.1.3 liidu liikmete arvu vähenemisel alla kolme;\n7.1.4 üldkoosoleku võimetuse korral määrata seaduses või põhikirjas ettenähtud organite liikmed;\n7.1.5 muul seaduses ettenähtud alusel.\n7.2 Liidu tegevuse lõpetamise üldkoosoleku otsus on vastu võetud kui selle poolt on hääletanud üle 2/3 üldkoosolekul osalenud või esindatud liikmetest.\n7.3 Liidu lõpetamisel toimub selle likvideerimine. Likvideerijateks on juhatuse liikmed kui üldkoosolek ei otsusta teisiti.\n7.4 Liidu tegevuse lõpetamisel otsustab üldkoosolek vara jaotuse kui seadusega ei ole ette nähtud teisiti. Pärast võlausaldajate nõuete rahuldamist ja raha deponeerimist allesjäänud vara antakse üle tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja kantud mittetulundusühingule või avalik-õiguslikule juriidilisele isikule, riigile või kohalikule omavalitsusüksusele. (muudatus 22.04.07)\nPõhikirja käesolev redaktsioon on kinnitatud Liidu üldkoosolekul 22.04 2007.a.\n© Eesti Tantsuõpetajate Liit 2021


Laupäev, detsember 07, 2019\nBlogi lugejad on usutavasti juba mõistnud ammu, et mul tuleb ikka vahetevahel korduvalt meeldetuletusena ripputada töökuulutust. Vahel siiski läheb mul endal otsimine nagu meelest või õigemini, lülitan end välja. Toimetan teiste asjadega, mis tähtsad ning alles siis, kui on taas toimetustes vaja lisakäsi ja jalgu, meenub, et ups - vaja jällegi leida isikliku abistajat... Praegu kirjutasin - täitsin 2020 aasta kalender - märkmikut. Mõistus ütleb, et otsi aina edasi isiklikku abistajat. See , et eelmises otsimisvoorus keegi ei olnud minu inimene ega jäänud abistajaks, ei ole veel lõpp. On kindlasti algus, kui leian uue isikliku abistaja, kes on minuga ühel lainel... Kuid mu südamehääl ja kõhutunne on praegu poolenisti hea positiivselt , et varsti saabki kohtuda uue super isikliku abistajaga. Kui mu kõhutunne on üks hetk suurepäraseks, siis panen mujale ametlikumaltki tööpakkumise. Hetkel võite ka kindlasti mõelda, et kes teab kedagi, kes sooviks uusi töökogemusi ja väljakutseid, siis võite lahkesti pakkuda talle mind ja isikliku abistaja tööd:\nElan täisväärtuslikku elu aktiivse, energilise ja rõõmsameelse naisena Sinu abiga. Isikliku abistajana abistad mind füüsiliselt nendes toimingutes, mida ütlen ja millega mina füüsiliselt toime ei tule.Kindlasti minu ratastooli käsitsemine. Naljaga võin öelda, et isikliku abistajana oled mu käed ja jalad, või oled minu vari! Ma ei vaja kõrvalabi 24/7. Teen oma jalgadega ise palju kodu- ja muid toimetusi. Nii võivadki tööaja pikkus oleneda paljudes asjaoludes ja tegutsemistes, st on paaritunnilisi tööpäevi, aga mitmepäevalisi tööaegu - kõik saab kokkuleppida mõlemale poolele sobivalt ning täpselt nii palju (või vähe) töötunde nagu Sulle sobib. Olen tööajas paindlik nii palju, kui võimalik.\nTöö sobib hästi üliõpilastele ja/või neilegi, kes soovivad uusi kogemusi ja väljakutseid, avardada omaenda silmaringigi, aeg-ajalt reisida ning teenida lisaraha osalise tööajaga.\nMinu isiklikuks abistajaks sobid Sina, kui oled kohusetundlik, usaldusväärne, rõõmsameelne, rahumeelne, tolerantne, julge ja keskmise füüsilise jõuga. Soovitavalt noorem naine.\nPeamine Sinu töökoht on minu kodus Tartumaal Kaagveres. Kuid käime tihti igalpool.\nOn hea tunnitasu. Lisaks tasun töölkäimise kulud, kohv - söök minu poolt.\nMinu ja isikliku abistaja töö leidmisel või lisaküsimuste korral võta julgesti kontakti: tmloovus@gmail.com ja/või 5529317 (vastan ka sõnumile). Ole hea kirjuta, palun, miks peaksin Sind valima enda isiklikuks abistajaks s o motivatsioonikiri paari lausegagi!\n2019 aasta IAT ehk viimased märkmed aastast\nHead aasta lõppu\nOngi need jõulud möödunud... ehk jõululaud ühele...\nPuudub vaid üks asi jõuludes!!!\n2019 säravad hetked ja tuhmimad minutidki\nHäid rahulikke ja rõõmsaid jõule! Minu pajuurva...\nVeel 1. jaanuarini ainult\nLeidsin 2009 jõuluajapilte...\nKäidud ära Tigutornis!!!\nMu lilled ja iseolemine mõnda aega...\nVõnnu kultuurimajas näitus "Minu jälg sinu südames"\nSain täna kaks pildi Reedalt kohtumisest Lihula r...\nOli väike jõululõunasöök meie TM Loovuse loovinime...\nJuba homme, 11. detsembril Võnnu kultuurimajas\nLoobumine, et sajaga edasi rallida\nJõulud tulid tuppa...\n11. detsembril Võnnu kultuurimajas\nHelpificu annetamistalgud "Õnn on aidata" täna kes...\nVahel on mul tunne,\nHelpificu annetamistalgud "Õnn on aidata" veel hom...\nMeie küla jõulupuu täna õhtupoolikul\nHelpificu annetamistalgud "Õnn on aidata" tänases...


Jalutuskäik ajas: Emajõe forsseerimine 1944\nEmajõe kõrval kulgeva tee ääres on selline kivi:\nja istepinkidega platsike:\nKatkend ajalehe Punane Täht 1969.a 18.sept artiklist (25 aastat sündmusest):\n"Edasi sõideti Emajõe äärde, Kastresse. Sealse mälestusmärgi juures oli miiting. Mälestusmärgile on kirjutatud "17.septembril 1944.aastal forsseerisid siin Punaarmee väeosad Emajõe". Pikema sõnavõtuga esines erukindralmajor sm. Aru. Ta ütles, et, meil veteranidel, on silm veel selge. Kui meid vajatakse, oleme valmis. Seepeale kõlasid veteranide mitmekordsed hurraahüüded."\nEdasi artikkel 1988. aastast (44 a sündmusest):\n1944.a 17.septembri varahommikul sai sellest kohast alguse suur Nõukogude Armee pealetung, mille tagajärjel langes lõplikult Emajõe liin.Katjuušade tuli, lennukid, kummipaatidega sõdurid. Esimesele Punaarmee üksusele, kes ületab jõe, oli lubatud autasuks punatähti, seetõttu olevat üks üksus ületanud jõe enne ettevalmistavat tuld ning purustatud pärast jõe ületamist oma armee kahuritule poolt.\nSaksa poolel olnud 3000 Eesti pataljoni sõdurist jõudis Alatskivile 170 meest, Vene poolel sai hukka üle 6000 sõduri.\nEmajõe forsseerimine 1944.a, Eesti Ajaloomuuseumi foto- ja negatiivikogu.\nEestlased olid nendes lahingutes mõlemal poolel: nii 8.Eesti laskurkorpuses kui ka 1. Piirikaitserügemendis (Estnische SS-Grenzschutz Regiment nr. 1) ja soomepoiste rügemendi 1.pataljonis.\nSõjamasinal on ikka tohutu jõud: paneb ühe rahva mehed üksteise vastu sõdima, isegi mitte viha ega erinevaid tõekspidamisi polnud, kummal poolel sõdisid, olenes sünniaastast, sellest, millise mobilisatsiooniga sõtta võeti.\nMeeskonda metsa servale puhkama jättes läheb major koos käskjalgadega – ka Punder, kes takjana rügemendiülemaga kaasas kõnnib – talu poole liikvele. Hoonetele umbes viiekümne meetri peale liginenud, kõlab talust hüüe: “Parool!” Rebane vastab: “Parooli ei tea.” Selle peale hüüab hääl pimedast: “Mis te kolate öösel ilma paroolita ringi! Võite kuuli keresse saada!” Major, veidi vihastades, küsib: “Mis üksus siin asub?” Vastuseks öeldakse mingi suure numbriga polgu nimi. Major, kes arvab, et see on mõne meie üksuse varjunimi, hüüab: “Niisugust üksust pole olemas!” Hääl pimedusest ärevalt: “Kes seal on?” Vastus: “Major Rebane.” Hetk vaikust. Siis kuuldub talu õuelt jooksumüdinat.\nMajor oma kaaslastega liigub halba aimamata talu väravasse. Peaaegu samaaegselt tuleb talu elumajast üks mees, teine järgneb talle. Mõlemad on punaväe vormis. Üks nendest on ohvitser. Käsku ootamata hüppavad majori kaaslased punaväelaste juurde. Mõlemad mehed on kiiresti läbi otsitud. Ohvitseril relva ei ole, kuid ta kaaslane peab oma püstolkuulipilduja loovutama, mis talt ära võetakse.\nOhvitser seletab, et tema oma kompaniiga kuulub eesti korpuse koosseisu. Korpus on Emajõe Peipsi järve ja Kavastu vahel ületanud ning edasi põhja poole liikunud. Tema kompanii ööbivat selles talus. Major pärib üldist olukorda, eriti kus on vähem punaväe osi ees. Ohvitser vastab, et ei tea, sest side pataljoniga puudub.\nPunaohvitser ütleb nüüd: “Härra major, tulge kõikide oma meestega (mehed on vahepeal metsaservalt majorile järele tulnud) meie poole üle. Esitage tingimused. Mina usun kindlasti, et korpus teie tingimused vastu võtab.” Majori vastus on eitav. Meeste hulgas kuuldub naerukahinat ja sõnu: “Vaata! Suurepärane! Kui lahke!” Ohvitser jätkab: “Jätke siis vähemalt oma haavatud, kui teil neid on, minu kompanii juurde maha. Nad ei jõua teistega sammu pidada.” Majoril selle vastu midagi ei ole, kui haavatud ise maha jääda tahavad. Kolm raskemat haavatut jäävad tallu.\nOhvitser jätkab: “Olete väsinud. Näljased kindlasti ka. Astuge sisse ja võtke, mis meil on. Suurt praegu pole, aga leiba, vorsti ja teed jätkub.” Major ja osa mehi jääb talu väravasse. Teised lähevad sööma. Rebane hüüab neile veel järele: ” Aga ahvi kiirus!” Ohvitser küsib nüüd, kas major ei tahaks siin pikemat puhkust teha. Tema saadaks siis mõne veoki tahapoole ja laseks toidukraami tuua – teele kaasavõtmiseks. Major vastab, et nad nii kaua peatuda ei saa. Rebane kutsub omakorda punaohvitseri kogu kompaniiga endaga kaasa. Ohvitseri vastuseks on järsk “ei”. Mehed, hommikueine lõpetanud, tulevad kaaslaste juurde tagasi. Teekonda võib jätkata.\nMajor ütleb ohvitserile: “Teie oma kompaniiga vabatahtlikult üle tulla ei tahtnud, kuid ise tulete meiega kaasa. Ärge kartke, teile ei sünni midagi halba. Hiljem võite omade juurde tagasi pöörata.” Asutakse teele. Punaohvitser kõnnib Rebase kõrval. Mõlemad vaikivad. Umbes paar kilomeetrit kirde suunas liigutud, ütleb Rebane punaväelasele: “Teie minge nüüd tagasi. Meie jätkame oma teed.” Ohvitser lahkub grupi juurest ja liigub tuldud teed tagasi. Valgeneb, ja kui ohvitser vaateulatusest on välja jõudnud, võtab grupp uue suuna – loodesse. Ees on suur, soine mets. Liiklemine toimub aeglaselt, sest pind on pehme ning jõudu tuleb säästa kotist väljaminemise jaoks. Tehakse paar pikemat peatust. Õhtupoolikul lõpeb mets, ja paremal pool paistab väike järv. Järve kaldal üksikus talus on elanikud sees. Nende andmetel on venelaste liin siit paar kilomeetrit põhja poole. Algab teekonna otsustav osa. Kuid alguses võib liikuda veel vabalt, kuna maastikul on väikesi metsatukki ja võsa. Teed puuduvad. Umbes kolmsada meetrit matkanud, lõpeb võsa ja ees algavad põllud, ning paarisaja meetri peale on näha mullakühmi – see on venelaste eesliin.\nVõsa serval asuvad mehed ahelikku. Punaväelaste liin on hõredasti mehitatud, nii et väljamurdmine ei tohiks olla raske, kuid omapoolsete kaotuste vältimiseks on meil parem ligineda hästi hajutatult. Kohe liikumist alates hüütakse meie poolelt korduvalt “halloo!” Punaväelased kaevikus vaatavad tagasi, ja lähenejad lehvitavad valget rätikut. Siis – avab ahelik tule… Punaväelased ei tulista üldse, vaid jooksevad pesadest paremale ja vasakule poole minema ja kaovad võssa.\nTee läbiminekuks on vaba. Kiirsammul ületatakse punaste kaevikute joon. Ei ühtki pauku… Olnuksid nagu jälle eesti korpuse osad, nood mehed siin kaevikutes, kes nüüd endamisi rõõmsad, et osa mehi, kuigi kirjade järgi nende vaenlased, elavalt pääseb…\nOn 18. septembri õhtu, ja eespool paistavad meie liinid.\nV.Jürissaar "Kahe rinde vahel. Kolonel Rebasega koos idavõitlustes", Göteborg 1951\nVeel üks Edasi artikkel, vist 1980.\nSiin on juttu ühest teisest Emajõe forsseerijate mälestusmärgist.\nAga mis sai inimestest, kelle kodud olid Emajõe ääres ülaltoodud kivi lähedal?\nÜldiselt mindi rinde lähenedes kodudest sõjapakku. Selle mälestusmärgi lähedal elanud inimene rääkis, et nemad läksid koos loomadega tädi juurde Pähklisaarele. Tol ajal 5-aastane olnud mees meenutas, kuidas neid vanaemaga lennuki pardarelvadest tulistati.\nSoos oli rahulikum, kuid õhulahingu käigus kukkus üks lennuk saarele, põles seal, ja teine sohu.\nTagasi tulles olid mälestusmärgi lähedal elanud 8 perel kodud hävitatud, vastu talve olid inimesed peavarjuta.. Need pered olid sinna seoses Peipsi veetaseme tõusmisega Peipsi äärest 1932.aastal ümber asustatud, nii et majad olid veel üsna uued olnud.\nJärgmisel kevadel, veel enne sõja ametlikku lõppemist, andis Nõukogude võim uue elumaja ja lauda ehitamiseks 2000 rubla laenu. 27.aprillil 1945.a tehtud laenulepingu järgi pidid hooned valmis olema juba 1.oktoobriks 1946 ning sealjuures vastama ehitus- ja tuletõrje eeskirjadele.\nPisikesed maja ja laut ehitati tähtajaks valmis mõttega, et tulevikus tehakse suuremad, kuid nii on siiamaani:\nPostitaja: Aki kell 21:06


Millest kõik alguse sai. E mis on arhee ?\nMillegi seletamiseks ehk küsimusele miks ?\nMille poolest erinevad teineteisest mütoloogiline ja filosoofiline mõtlemine ?\nMillised olid antiikmõtlemise ja kristliku mõtlemise vahe ?\nMilles seisneb Sokratese erakordsus ?\nMilles seisnesi Aristotelese käsitluses hea elu ?\nMilline oli Platoni ideaalriik ?\nMilline oli Epikurose käsitlus naudingutest ?\nMilleks tegeleti keskajal jumalatõestustega ?\nJPG Filosoofia arvestus 2012\nI Filosoofilised koolkonnad\nTuleb tunda järgnevaid antiikaaja filosoofilisi koolkondi ja tuua välja neeile iseloomulikud probleemipüstitused ja –käsitlused\nMileetose koolkond- Joonia filosoofia kool Mileetoses. Esindajad olid Thales , Anaximandros , Anaximenes. Peamine küsimus oli millest kõik alguse sai. E mis on arhee ?\nPythagorase koolkond - koolkonna filosoofia aluseks oli vaide , et paljud nii inimeste kui mateeria omadused on määratud täisarvudega. Paaritud arvutd on täisuslikud paaris arvud ei ole nii täiuslikud.\nSofistid- Sofiste ühendab eelkõige nende kriitilisus traditsioonilise ühiskonnakorralduse, religiooni ja eelneva filosoofia suhtes. Nende peamiseks tegevusalaks võib nimetada retoorikat.\nStoikud- Maailmas valitseb stoikude arvates saatus ning inimene saab olla õnnelik vaid siis kui ta allub saatusele. Tõelisteks hüvedeks on voorused : tarkus, õglus, mehisus ja arukus . Afektid takistavad tunnetamast tõelisi väärtusi.\nEpikuurlased - Milline on hea elu? Inimhinge kõige suurimaks mõistatuseks on valu. Valuvaigistiks oleks naudund. 1) loomulikud e hädavajalikud . 2) loomulikud- mittehädavajalikud 3) ebaloomulikud- mitte hädavajalikud.\nTuleb tunda alljärgnevaid filosoofe, määrata koolkond ja neile eriomased probleemid ja teemad, millega nad tegelesid\nThales- oli Sokratese.eelne vanakreeka mõtleja ja üks 7st targast. Teda peetakse esimeseks filosoofiks . Kuulus Mileetose koolkonda . Tema arvas et algaineks on vesi. On seotud ka matemaatikaga.\nAnaximandros- oli vanakreeka filosoof Mileetose koolkonnast. Thalese õpilane. Ta arvas, et meie maailm on vaid üks paljudest teistest, mis algavad koosnevad ja lõppevad millestki mida ta nimetas „määramatuseks“ . Ta oli esimese teadaoleva maailmakaardi\nth0r Õppematerjali autor\nFILOSOOFIA , Pythagorase koolkond , Epikuurlased , Thales , Anaximandros , Demokritos , Pythagoras , Protagoras , Sokrates , Tertullianus , Skolastika\nmileetose koolkond, pythagorase koolkond, paaritud arvutd, sofistid, stoikud, epikuurlased, anaximandros, apeiron, anaximenes, demokritos, aatom, pythagoras, zenon kitionist, apaatia, protagoras, gorgias, zenon eleast, herakleitos, sokrates, sokrates, platon, aristoteles, millegi seletamiseks, marcus aurelius, aurelius augustinus, aquino thomas, arhee, apeiron, kosmos, apaatia, ataraksia, aatom, entelehhia, eudaimonism, jumalatõestus, relativism, koopamüüt, apooria, harmoonia, küünik, materialism, reaalsus


Kõrgus 258 m\nAsukoht Torgeti saar, Norra\nKoordinaadid 65° 23′ 54″ N, 12° 5′ 23″ E\nMägi on eelkätt tuntud seda läbiva augu poolest. Auk, mis on 160 m pikk, 35 m kõrge ja 20 m lai, on pärit jääajast, mil jää ja vesi uuristasid lahtiseid mäeosi, samas kui ülemised mäetükid jäid paigale.\nTorghatten on oma nime saanud asukoha tõttu Torgeti saarel ja meenutab kujult kaabut (hatten – norra keeles kaabu). Sõna torget tähenduse üle on palju vaieldud. See võib pärineda sõnast turuplats, tähendada, et “auk on silm, mis näeb”, pärineda saami keelest (tugi/järgnema/juhatama) tähendades, et Torghatten on kui teejuht või pärineda hoopis vananorra keelest (tor-gar – vananorra keeles skäärid).\nTorghatten, 'läbilastud trollikaabu', on üks maailma kõige tuntumaid ja erilisemaid mägesid, olles kohaliku identiteedi kandjana aegade algusest seotud saagade, muinasjuttude ja müütidega. Torghatten on olulise tähendusega nii regionaalsele kui rahvuslikule turismile, vabaõhutegevustele ja loodusmitmekesisusele. 1838 alustas aurulaev “Prinds Gustavi” reise mööda Nordlandi rannikut. Juba 1848 kirjeldati väljasõite Torghattenile järgmiselt: “Suvel on selles tuntud saare sadamas laevad ja siis on seal mitmekesisust, kus kõik külastavad seda looduseimet. Muuseas külastavad seda külastajad omalt maalt sama palju kui välismaalt.“\nMäeseintele on kirjutatud nii mõnedki ajaloolised nimed. 1873 külastas Torghattenit kuningas Oscar II. Eriti tihedaks muutusid külastused 1889. aastast, kui Saksamaa viimane keiser Wilhelm II alustas oma suvereise Norrasse. Kuningas Haakon VII ja kuninganna Maud külastasid Torghattenit 1907. aastal, saatjaks Fridtjof Nansen. Haakoni nimi lõigati augu idapoolsele seinale.


Faili kommentaar: Ideepoolest telefonide viimane tase aga ilmselt teeks kartuliga ka vähe parema pildi\nIMAG1488.jpg [ 136.67 KB | Vaadatud 566 korda ]\nNB! Soovitan mitte mingil juhul võtta Skunk Botia\_'t (Yasuhikotakia morleti), kasvab 10-12cm. Meie akvas olid need skunk botiad väga territoriaalsed, pealetükkivad, pidevalt ajasid kõiki kalu taga. Skunk botiate käest said kolki tiiger barbused, sewelliad, tetrad, thoracatum'id (üks peksti ööga surnuks), sae. Ühe ööga nätsutati skunk botiate poolt ära eelaminitud kalade sabauimi, "hambajälgi" võis kohata hulganisti. Panime akvasse juurde juurikaid kuid kahjuks see ei aidanud. Skunk botiad patrullisid ja ahistasid kõiki kes juurikate lähedale ujusid. Täielikud väikesed terroristid! Muuseas polnud mingit vahet kas skunk botiaid oli akvas 4 või 7tk. Andsime lõpuks need 7tk skunk botiat lihtsalt ära.\n20150624_220437.jpg [ 167.46 KB | Vaadatud 323 korda ]


Natukene veel vaid jäänud... - MyFitness\nKaal kukub stabiilselt ja see teeb rõõmu. Olen pärast maratoni võtnud trennide osa pisut rahulikumalt. Tõsi, maratoni valu kõndisin, tantsisin ja treenisin maha, sest mitte millegi tegemine ei tundunud füüsiliselt võimalik. Nii suur füüsiline koormus andis kogemuse ja tunde, mille järgi olen hinnanud oma tegemisi oluliselt ümber. Käin ikka MyFitnessi Viimsi saalis treenimas, kuigi ilmad on ilusad. Sel on ka põhjus. Tööpäevased kohustused ja lastega majandamine seavad omad piirid. Spordisaal võimaldab mul koosolekult otse trenni hüpata, pärast mida saan kohe pesta ja sauna, et edasi liikuda. Sealt põikan supsti Viimsi marketi Pepekala juurde, kust haaran värske kala ja sealt juba edasi lasteaeda. Koju jõudes on juba näljased suud toita ja nii see aeg käest jooksebki. Kui juhtub, et mõni õhtu sujuvamalt jookseb, käin veel lisaks kiirel kõnnitiirul. Nüüd soojade ilmadega on aga lastes tärganud jalgpalli huvi. Tänud Joel Lindperele, kes eelmisel aastal lastele erinevas suuruses, vastavalt lapse mõõdule, jalka pallid kinkis. Tõestatud on see, et kui pall on majas, siis tõmbab see ka enda ligi ja käivitab lapsi rohkem, kui puuduv pall. See on siin peene vihje või soov julgustada lapsevanemaid lastele palle soetama. Meie peres on palli tagumise osas hakkajad nii poisid, kui tüdrukud. Oleks vaid päev pikem, on nende suurim mure õhtuti. Minu jaoks on see samuti positiivne aktiivne lisategevus. Abikaasa muheleb, et nüüd siis on mul selline uus “isade rõõm” selle palli teemaga. Tuleb nõustuda. Ega selliseid spontaanseid lühikese ajaga ühiselt tehtavaid ja lastele reaalselt huvipakkuvaid asju liiga palju just pole.\nKuna kaalu kaotamine on mu peamine eesmärk ning sportlik välimus loodetavasti sellega kaasneb, siis kõige olulisem on jälgida toitumist. Muna mitmel erineval küpsetusmeetodil ei kao kuhugi. See on hästi oluline ja peekoni viilud seal juures on magustoiduks. Punase liha osakaal on mu menüüs kahanenud ning rõhk kalale aina kasvab. Mida rohkem on päikest, seda kergemaid toite soovin. Nii nagu muudes tegevustes, ei talu ma eriti hästi rutiini ka toidu osas. Seepärast lasen Pepekalal end alati üllatada millegi uuega. Lõbusad vestlused leti ees on juba traditsiooniks kujunenud. Kevade ja soojaga on tulnud müügile rääbis. Väiksemat sorti eriti õrn kala, mis viib mõistuse. Ülilihtne ja kiire teha kohe söömiseks. Kala otse kotist kiirelt rukki või kaerajahu seest läbi ja pannile. Pann võiks olla keskmisel kuumusel ning kasuta või ja õli segu. Prae kuldpruuniks. Testi panni kuumust ja küpsemise aega alguses paari kalakesega. See käib oodatust oluliselt kiiremini ja siis oskad ka ülejäänud suurema kogusena korraga praadida. Pööra vaid korra ning testi – kogemusega tead aega vaadata, et üle ei lase. Kala on väga õrn. Pannile pandud kalale lisa õige pisut soola peale aga sellega ole hästi ettevaatlik. Saad pärast veel vajadusel peale raputada. Võimalusel serveeri või söö kuumalt. Kui oled vahemereköögi sõber, pigista sidruni sektorist paar tilka mahla peale. Kiire, lihtne, väga tervislik ja kerge.\nSuur töö on tehtud, aga pisut on veel pingutada. Järgmises postituses tuleb mu kaalu kaotamise väljakutse viimane kirjutis, mis võtab selle teekonna kokku ja lubab meid suvepuhkusele. Kas suudan selleks ajaks eesmärgiks seatud kaalu 75kg saavutada? Mina ka veel ei tea, aga luban, et pingutan.


2 eelteadmisi purilennukist\nUploaded by Kaido Tiigisoon\n1. Lennuks vajalikud tingimused\nPurilennuk on õhust raskem mootorita lennuaparaat, mis püsib õhus jäiga tiiva poolt liikumisel tekitatud tõstejõu toimel. Õhust kergemad lennuaparaadid, nagu aerostaat (a) (õhupall) ja õhulaev (b), tõusevad õhku seetõttu, et nende ruumala poolt väljatõrjutud õhu kaal ületab nende lennukaalu. Taolist nähtust võib jälgida väga lihtsa katse juures. Kui vabastada vee all mingi veest kergem ese, näiteks tükk puitu, tõuseb see veepinnale. Samale põhimõttele on rajatud ka õhust kergemate lennuaparaatide ehitamine. Et aerostaat oleks õhust kergem, on tal suure ruumalaga kest, mis täidetakse mingi õhust kergema gaasiga (vesinik, heelium). Õhust kergem lennuaparaat võib õhku tõusta sõltumatult lennukiirusest, tõstejõud tekib erikaalude vahest.\nÕhust raskemad lennuaparaadid peavad tekitama tõstejõu mehaanilisel teel. Nii näiteks tekitab helikopteril (c) vajaliku tõstejõu püstteljel pöörlev tiivik. Ornitopter (d) - lendava linnu põhimõttel töötav lennuaparaat - tekitab tõstejõu liikuvate lööktiibade abil. Kõige enam levinud õhust raskem lennuaparaat - lennuk (e)- püsib õhus ainult tunduva liikumiskiiruse puhul. Küllaldase liikumiskiiruse juures tekib õhku läbival jäigal tiival tõstejõud, mis tasakaalustab lennuki kaalu. Samal põhimõttel lendab ka purilennuk. Kuna purilennukil puudub mootor, säilitab ta kiiruse ainult teatud nurga all laskudes. Sellist lendu nimetatakse lauglemiseks. Õhkutõusmiseks peab purilennukil olema küllaldane kiirus, et tiiva tõstejõud ületaks purilennuki kaalu. Vajaliku kiiruse saavutamisele eelneb kiirenev liikumine maapinnal mingi mehaanilise stardiagregaadi toimel. Maandumisel vähendab lendur maapinna lähedal lennukiirust sedavõrd, et tiiva tõstejõud muutuks purilennuki kaalust väiksemaks. Purilennuk vajub maapinnale, liikumiskiirus kahaneb ja läbinud maapinnal mõnikümmend meetrit, jääb seisma. Seega on purilennuki lennuks vaja järgmisi tingimusi: a) purilennukil peab olema vastava kuju ja mõõtmetega tiib, mis tekitab lennuks vajaliku tõstejõu; b) purilennuk peab liikuma õhus küllaldase kiirusega; c) purilennuki õhkutõusmiseks tuleb kasutada mehaanilist vahendit;\nd) pikemaajalisel lennul peab purilendur oskama kasutada õusvaid õhuvoole, mille tõusukiirus on võrdne või suurem purilennuki vajumiskiirusest.\n2. Purilennuki peamised osad\nTavalise purilennuki peamised osad (joon. 12) on: tiib, kere, saba ja telik.\nJoon. 12. Purilennuki tähtsamad osad\nTiib on purilennuki tähtsamaks osaks. Võib esineda eritüübilisi purilennukeid, millel puudub kere, saba või mõni teine osa, kuid ilma tiivata purilennukit ei esine kunagi. Tiiva kujust, ehitusest ja mõõtmetest olenevad eelkõige purilennuki lennuomadused. Liikumisel õhus tekib tiival tõstejõud, mis on suunatud alt üles ja tasakaalustab purilennuki kaalu. Tiiva tagaserva külge on kinnitatud väikesed liikuvad pinnad - kaldtüürid. Need on ühendatud tiivaga liigendite abil ja võivad lenduri juhtimisel kalduda üles ja alla. Kaldtüürid liiguvad alati teineteisele vastassuunas - kui vasakpoolne tõuseb, siis parempoolne vajub ja vastupidi. Kaldtüürid on ühendatud purilennuki kabiinis asuva juhisega. Nende abil saab lendur kallutada purilennukit põiksuunas. Peale kaldtüüride on kaasaegsete purilennukite tiibadel sageli veel teisi liikuvaid osi, nagu pidurklapid, taga- ja eeltiivad jm. Sellist lisaseadeldistega tiiba nimetatakse mehhaniseeritud tiivaks. Mehhaniseerimise peamiseks eesmärgiks on purilennuki lennuomaduste ja juhitavuse parandamine. Enamikul kaasaegseist purilennukeist asetseb tiib kas kere peal või kere keskkohal. Sageli kinnitatakse tiib kere külge tugede abil, mis võimaldab konstruktsiooni kergendada. Algväljaõppe-purilennukeil kasutatakse veel tiiva ja kere vahelisi pingutustrosse. Kere ühendab tiiba ja saba ning mahutab meeskonna ja tarviliku lisavarustuse. Kere alla kinnitatakse telik. Esineb ka lihtsamaid õppe-purilennukeid, kus keret asendab kas üks või kaks sabatala. Sellistel purilennukitel asub meeskond nn. Gondlis. Veel ehitatakse nn. vaidtiibu (lendav tiib). Viimased on tavaliselt ilma kere ja sabata, kusjuures meeskond asub tiiva paisutatud keskosas (joon. 14).\nJoon 14. Vaidtiib\nPurilennuki kere peab olema voolujooneline, s.o. väikese õhutakistusega. Seepärast antakse kerele võimalikult tilka meenutav kuju ning parematel treening- ja rekordpurilennukeil kaetakse meeskonna kabiin läbipaistva kupliga. Kere ninaosa all on stardikonks, mille taha kinnitatakse startimisel kummiköis. Lennuki või mingi maapinnal liikuva agregaadi järel slepitavatel purilennukeil on ninas ja kere külgedel või all trossi kinnitamiseks slepplukud, mida võib soovi korral kabiinist avada. Kere tagaossa on kinnitatud stardilukk. Seda kasutatakse ainult kummiköiestardil. Stardiluku ülesandeks on purilennuki paigalhoidmine kummiköie pingutamise ajal. Stardilukk vabastatakse samuti kabiinist vastava hoova abil. Saba annab purilennukile õhus ja maapinnal liikumisel vajaliku püsivuse ja juhitavuse. Saba koosneb stabilisaatorist, kõrgustüürist, kiilust ja pöördetüürist. Stabilisaator on saba horisontaalse osa eesmiseks, liikumatuks pinnaks. Stabilisaator peab tagama küllaldase pikipüsivuse, s.t. peab võimaldama purilennukile ühtlase, ilma üles-alla võngeteta lennu. Stabilisaator on kinnitatud kas kere tagaosa või kiilu külge. Kõrgustüür on stabilisaatori liikuvaks jätkuks. Kõrgustüüri saab lendur juhise abil kallutada üles-alla ja seega lennukit juhtida pikisuunas. Kiil paikneb vertikaalselt ja on jäigalt kinnitatud kere tagaosale. Kiilu ülesandeks on anda purilennukile teekonnapüsivus. Ilma kiiluta ei hoiaks purilennuk kindlat suunda, vaid pöörduks kas paremale või vasakule. Pöördetüür on kinnitatud liikuvalt kiilu tagaservale. Lendur kallutab pöördetüüri pedaalide abil paremale või vasakule, muutes seega purilennuki suunda. Täiuslikumatel purilennukitel on kõrgustüüride tagaosas veel väikesed liikuvad pinnad, nn. trimmerid. Lendur saab trimmeri asendit kabiinist muuta vastava ratta või hoova abil. Trimmeri ülesandeks on purilennuki täpne aerodünaamiline tasakaalustamine kindlal lennukiirusel. Vaidtiibadel ei ole stabilisaatorit ja tavalist kõrgustüüri (joon. 14). Stabilisaatori ülesannet täidab siin tiib ise, millel on eriline kuju. Kõrgustüüriks on taolistel purilennukitel tiiva liikuv tagaserv. Sageli kasutatakse kõrgus- ja kaldtüüride asemel üht tüüride süsteemi, nn. elevoone, mis täidavad nii kõrgus- kui ka kaldtüüride ülesannet. Kiil ja pöördetüür\npaigutatakse vaidtiibadel kas gondli tagaossa või tiiva mõlemasse otsa. Vaidtiivad ei ole kuigi laialt levinud peamiselt halvema püsivuse tõttu väikestel Iennukiirustel. Telik on purilennukile vajalik startimisel ja maandumisel. Kuna lennu ajal on ta ülearune ja suurendab purilennuki kaalu ning takistust, püütakse see ehitada võimalikult lihtsana. Purilennuki väike maandumiskiirus lubab kasutada telikuna lihtsat kummiamortisaatoritele toetuvat suuska ja sabakarku. Purilennukeid mis on ette nähtud startimiseks kummiköie või motostardiga, kasutatakse tavaliselt telikuna väikest ratast või rattaid, kuna see startimisviis nõuab hoovõtuks kerget edasiliikumist maapinnal. On ehitatud purilennukeid, mis võivad maanduda ka vette. Nende purilennukite kere alumine osa on veekindel ja ujuvuse parendamiseks erilise kujuga.\n3. Purilennukite liigid\nPurilennukid liigitatakse maandumisseadmete, otstarbe ja ehituse järgi. Maandumisseadmete järgi võivad purilennukid olla kohandatud maandumiseks kas maapinnale või veele. Maapurilennukil on suusk- või ratastelik. Sageli esinevad ratas või rattad koos suusaga. Vesipurilennukite kere on kohandatud maandumiseks veepinnale ja tiibade külge on kinnitatud ujukid (joon. 15). Sageli on viimane liik varustatud ka suusk- või ratastelikuga (amfiibpurilennuk). Üldiselt on vesipurilennukid vähe levinud.\nJoon. 15 Vesipurilennuk\nOtstarbe järgi jagunevad purilennukid järgmistesse gruppidesse: Algväljaõppe-purilennukid on ette nähtud purilendurite algväljaõppeks. Neil on lihtne konstruktsioon. Seetõttu mi nende hind odav ja kergemad vigastused, mis väljaõppel võivad tekkida, hõlpsasti kõrvaldatavad. Algväljaõppe-purilennukite aerodünaamiline väärtus (arv, mis näitab, mitu korda lennukõrgusest kaugemale saab antud purilennuk tuulevaikuses lauelda) on 10-20. Maandumiskiirus peab olema väike - 35 - 55 km/t. Sellesse gruppi kuuluvad purilennukid KAI-11, BRO-11, KAI-12, SG-38. Algväljaõppe-purilennuk peab olema lennu ajal hästi püsiv ja kergesti juhitav, peab n.-ö. «andestama» algaja purilenduri poolt tehtavaid piloteerimisvigu. Konstruktsioon peab olema küllalt tugev, eriti ebaõnnestunud maandumistel tekkivate ülekoormuste silumiseks. Neid lennukeid ehitatakse nii ühe- kui ka kaheistmelistena. Esimesed neist on ette nähtud üksikväljaõppeks kas amortisaator- või motostardist, kaheistmelistel aga toimub lennuväljaõpe enamasti autostardist või lennuki slepis.\nTreeningpurilennukitel toimub algväljaõppe lõpetanud purilendurite edasine treening ja seetõttu on need lennukid eelmise grupiga võrreldes täiuslikuma ehitusega ja märksa paremate lennuomadustega. Aerodünaamiline väärtus sellistel purilennukitel on tavaliselt 15 - 30 piirides ja maandumiskiirus 40 - 65 km/t. Treeningpurilennuk peab võimaldama lennata tõusvates õhuvooludes, lihtsama vigurlennu sooritamist ja olema varustatud pimelennuks vajalike mõõteriistadega ja raadioseadmetega. Enamik treeningpurilennukeid võib startida nii lennuki slepis kui ka autovintsi abil. Et treeningpurilennukeilt nõutakse suurt tugevust ja head voolujoonelist kuju, on neil algväljaõppe purilennukitega võrreldes suurem kaal, kuigi nende tiiva pindala on sageli väiksem kui algväljaõppe purilennukitel. Treeningpurilennuk peab olema kergesti ja lihtsalt juhitav. Lennukiiruste diapasoon (maandumis- ja maksimaalse lubatud lennukiiruse vahe) peab olema küllalt suur keskmiselt 100 - 250 km/t. Kaasaegsete treeningpurilennukite gruppi kuuluvad näiteks üheistmelised BRO -12, “Muhha -100”, MAK -15 ja kaheistmelised S -18, L -13 «Blanik» jne. Rekordpurilennukite gruppi kuuluvad kestus-, kaugus-, kõrgus- ja kiirusrekordite püstitamiseks ehitatavad purilennukid. Neil on äärmiselt viimistletud kuju ja konstruktsioon. Olenevalt rekordi iseloomust, esitatakse rekordpurilennukeile erinevaid nõudeid. Nii näiteks kaugus- ja kiirusrekordite püstitamiseks peab purilennukil olema võimalikult suur aerodünaamiline väärtus, s.o. 30 - 45, kusjuures kaal võib olla vajaliku lennukiiruse saavutamiseks küllaltki suur. Maandumiskiiruse ja aerodünaamilise väärtuse vähendamiseks maandumisele tulekul kasutatakse tihti tiiva mehhaniseerimist. Kestus- ja kõrguslennu rekordpurilennukitele esitatavaks peamiseks nõudeks on võimalikult väike vajumiskiirus, s.o. 0,4 - 0,7 m/sek.\nJoon. 18 Rekordpurilennuk A-9\nSuur kiiruste diapasoon on nõutav eriti kaugus- ja kiirusrekordite püstitamisel. Samuti peab rekordpurilennukeil olema küllalt suur tugevus, kuna rekordlendudel kasutatavad võimsad tõusvad õhuvoolud tekitavad lennu ajal suuri ülekoormusi, mis võivad nõrgale konstruktsioonile saatuslikuks saada. Rekordpurilennukid varustatakse pimelennuks vajalike vahenditega ja tavaliselt ka raadiosaatja ning vastuvõtjaga. Startimisvahendina kasutatakse enamasti slepplennukit ja autovintsi, välja arvatud kestuslendudeks mäeveerul tõusvates vooludes, kus piisab kummiköiestardist.\nÜheks õnnestunud rekordpurilennuki lahenduseks tuleb lugeda O. Antonovi poolt konstrueeritud üheistmelist purilennukit A - 9 (joon. 18). Kuna rekordpurilennukeid ehitatakse väikeste seeriatena või koguni üksikult, siis on nende tüüpide rohkus, eriti välismaal, väga suur. Transpordi-purilennukid on ette nähtud inimeste ja kauba veoks. Need purilennukid on teistega võrreldes tunduvalt suuremad, mahutades 10 - 50 inimest või vastavas kaalus kaupa. Transpordi-purilennukeid kasutatakse eranditult lennuki slepis ja seetõttu peab neil lubatud lennukiirus olema 200 - 300 km/t. Nende iseärasuseks on suhteliselt lihtne ja odav konstruktsioon (joon. 19).\nJoon. 19 Dessantpurilennuk\nDessantpurilennukid, mis kuuluvad samasse gruppi, peavad olema suhteliselt väikese maandumiskiirusega, s.o. 60 - 80 km/t, et võimaldada kohandamata maastikul ohutut maandumist. Eriotstarbeliste purilennukite gruppi kuuluvad väga erinevate otstarvete ja nõuetega purilennukid, näiteks vigurlennu-purilennukid, stratopurilennukid, abimootoriga purilennukid jms. Vigurlennuks määratud purilennukitel peab olema eriti tugev konstruktsioon ja tiiva kuju, mis võimaldab selililennus säilitada normaalsele lennule lähedasi lennuomadusi. Peale selle nõutakse neilt eriti head juhitavust. Stratopurilennukid on määratud lendudeks suurtel kõrgustel. Selleks peab neil olema hermeetiline kabiin ja soojendus- ning hapnikuseadmed. Abimootoriga purilennukid kujutavad endast lennuki ja purilennuki vahepealset lennuaparaati. Mootori võimsusest piisab neil horisontaallennuks. Startimisel tuleb aga tavaliselt kasutada mehaanilisi vahendeid (osa abimootoriga purilennukeist on võimelised ka iseseisvaks stardiks). Neid purilennukeid kasutatakse transpordivahendina ning spordi otstarbel. Oma vahepealsete omaduste tõttu ei ole taolised purilennukid (joon. 20) laialdast kasutust leidnud ja kuuluvad seega eriotstarbeliste gruppi.\nJoon. 20 Abimootoriga purilennuk\nEksperimentaalsete purilennukite gruppi kuuluvad kõik purilennukid, mis on ehitatud kas konstruktsiooni, abiseadmete või eriliste lennutingimuste katsetamiseks. Eksperimentaalsete hulka kuuluvad ka kõik uuetüübilised purilennukid kuni nende lennuomaduste praktilise kindlaksmääramiseni. Ehituse järgi liigitatakse purilennukid vastavalt ehitusmaterjalile, tiibade arvule, väliskujule ja istmete arvule. Ehitusmaterjalina kasutatakse kõige enam puitu, kuna see on kättesaadavam ja odavam. Suurem osa purilennukeid valmistatakse väikeste seeriatena, mispuhul puitkonstruktsioonide tootmise tehnoloogia on kõige lihtsam. Puit on väikesele erikaalule vaatamata küllalt tugev. Siinjuures võib märkida, et väiksemad purilennukid, olenemata sellest, kas nad on valmistatud puidust või metallist, on sama tugevuse juures umbes võrdse kaaluga. Metalli kasutatakse purilennukite ehitamisel vähem, sest erilisi eeliseid metallpurilennukeil ei ilmne, välja arvatud suurem vastupidavus ilmastikutingimustele ja sellest tingitud pikem iga. Kuna ehitamisel on domineerivaks hind, tasub metallkonstruktsioone toota ainult suurtes seeriates. Esineb veel segakonstruktsiooniga purilennukeid, millel näiteks tiivatoed ja kere sõrestik on valmistatud metallist, ülejäänud osad aga puidust. Siin võib esineda väga mitmesuguseid kombinatsioone. Seda liiki ei tohi ära segada puitpurilennukitega, millel ainult konstruktsiooni üksikud sõlmed ja osade ühendused on metallist. Puiduna on kasutusel peamiselt mänd ja kasevineer. Metallkonstruktsioonide peamiseks materjaliks on duralumiinium või elektron. Suure pinge all töötavad osad ja pingutustrossid valmistatakse kvaliteetterasest. Viimastel aastatel on hakatud valmistama üksikosi ja ka purilennukeid tervikuna plastmassidest. Seni on niisugused purilennukid siiski vähe levinud. Tiibade arvu järgi jagunevad purilennukid monoplaanideks (ühetiivalised) ja biplaanideks (kahetiivalised, joon. 21). Praegu on peaaegu eranditult kasutusel monoplaanid nende väiksema õhutakistuse tõttu. Biplaani konstruktsioon nõuab paljude tugede ja pingutustrosside olemasolu, mis lennu ajal mõjuvad lisatakistusena ja vähendavad purilennuki aerodünaamilist väärtust.\nJoon. 21 Biplaanina ehitatud algväljaõppe-purilennuk\nVäliskuju järgi jaotatakse purilennukid, olenevalt tiiva asendist, järgmiselt: 1) pealtiivaline; 2) ülatiivaline; 3) kesktiivaline; 4) alltiivaline. Need liigid jagunevad tiiva kinnitusviisi järgi omakorda: a) pingutustrossidega; b) tugedega; c) vabaltkandvaiks. Pealtiivaline konstruktsioon on kasutusel peamiselt algväljaõppe purilennukeil, nagu A-2, BRO-9, BRO-11. Tiiva paigutamine kerest kõrgemale tagab purilennuki hea põikpüsivuse ja soodustab lihtsat piloteerimist. Tiiva konstruktsioon on lihtne ja kerge. Puuduseks on tugedest tingitud lisatakistus, mis tunduvalt vähendab purilennuki aerodünaamilist väärtust. Tugedeta variant esineb tiiva kinnitusbaasi kitsuse tõttu harva.\nÜlatiivaline konstruktsioon on laialdaselt kasutusel treening-, rekord- ja ka teistel purilennukite tüüpidel (A - 9, MAK - 15, “Blanik”). Vabaltkandva ulatuvaga purilennukil on head aerodünaamilised omadused, samuti on lenduril avar vaateväli. Tihti kasutatakse ka ülatiivalist tugedega konstruktsiooni (KAI-12).\nKesktiivalise konstruktsiooniga purilennuki eeliseks on miniaalne õhutakistus. Peamisteks puudusteks eelmistega võrreldes on keerulisem ja raskem tiiva või kere konstruktsioon. Peale selle on tarvis suurendada tiiva V - kuju, s.t. anda tiivapooltele eestvaates suurem kalle üles, et maandumisel vältida tiiva otsa põrkumist vastu maad ja kindlustada lennul küllaldast põikpüsivust.\nKesktiivalist konstruktsiooni kasutatakse näiteks treening- ja rekordpurilennukeil S-17, S18, A-ll, A-13, A-15, “Jaskolka” jne. Alltiivaline konstruktsioon mingeid eeliseid purilennukile ei anna ja viimasel ajal seda enam ka ei kasutata. Nimetatud konstruktsioon nõuab kõrget telikut ja tiiva V-kuju tunduvat suurendamist.\nTiiva kinnitusviisist olenevalt on pingutustrossidega ehitusviis lihtsaim ja kergeim, kuid viimasel ajal kasutatakse seda pingutustrosside ja pingutusfermi suure lisatakistuse ning tülika ekspluatatsiooni tõttu (vajab trosside pinge pidevat kontrolli ja reguleerimist) vähe.\nTugedega tiib on ratsionaalseim konstruktsiooni liik keskmiste lennuomadustega purilennukeile, võimaldades ehitada tiiba küllalt kerge ja jäigana. Puuduseks on tugedest tingitud lisatakistus. Seda konstruktsiooni kasutatakse väga laialdaselt lihtsamatel purilennukitel, nagu BRO-9, BRO-11, KAI-12.\nVabaltkandva tiiva õhutakistus on kõige väiksem, kuna kõik tiiva konstruktsiooni elemendid on siin paigutatud tiiva sisse. Selline tiib kaalub aga võrdse tugevuse puhul toega varustatud tiivast tunduvalt rohkem.\nVabaltkandvat konstruktsiooni kasutatakse purilennukeil, milledelt nõutakse võimalikult häid lennuomadusi - rekord- ja parematel treeningpurilennukeil, nagu A-9, A-ll, ,,Muhha100, “Blanik” jne. Kere tüübi järgi jagunevad purilennukid omakorda: 1. Normaalkerega ehitatakse suurem osa treening- ja rekordpurilennukeid. Normaalkere eeliseks on väike õhutakistus ja konstruktsiooni suur jäikus. Peamiseks puuduseks on konstruktsiooni ja tootmistehnoloogia suhtelisest keerukusest tingitud kõrgem hind.\n2. Sabatalaga purilennuk on ehituselt lihtsaim. Sabatala võib olla ehitatud nii vabaltkandvana kui ka pingutustrossidega. Pingutustrossidega sabatala on märksa kergem ja trosside lisatakistusele vaatamata kasutatakse seda algväljaõppe-purilennukeil, nagu A-l, A-2, BRO-9. Taolistel purilennukitel on lenduri kabiiniks lühike gondel.\n3. Kahe sabatalaga konstruktsioon pakub mõningaid võimalusi purilennuki tiiva ja horisontaalsaba kaalu vähendamiseks, kuna aerodünaamilistest jõududest tekkiv koormus jaguneb käesoleval juhul ühtlasemalt. Seevastu kahe sabatala kogukaal on võrdse tugevuse puhul alati ühe sabatala kaalust suurem. Selle konstruktsiooni otstarbekus oleneb suurel määral purilennuki osade omavahelistest mõõtmetest. Eeliseks on veel saba suurem efektiivsus ja väiksem takistus, võrreldes normaalse saba tüübiga. Kahe sabatalaga purilennukeid on seni ehitatud vähe.\n4. Sabafermiga konstruktsioon on kerge ja lihtne, kuid eelmistega võrreldes suurema takistusega. Takistust suurendab paljude diagonaalidega lahtine ferm. See konstruktsioon esineb alg-väljaõppe-purilennukitel, kus lihtsuse ja kerguse arvel on lubatav suurem õhutakistus (BRO-11, KAMI).\nEriliigi moodustavad vaidtiib-purilennukid, mis jagunevad: A. Gondli ja kiiluga vaidtiibade ehitamine on tingitud püüdest vähendada õhutakistust miinimumini. Sellisel purilennukil puudub horisontaalne saba ja normaalkere. Et anda vaidtiivale lennul vajalik püsivus, tuleb käsutada noolekujulist, väänatud ja eriprofiiliga tiiba. Kuna niisugune tiib on aga tavalisest tiivast suurema takistuse ja väiksema tõstejõuga, paranevad vaidtiiva lennuomadused normaalkonstruktsiooniga võrreldes väga vähe, sageli aga on viimasest halvemad.\nGondli ja kiiluga vaidtiib-purilennuk\nB. Gondlita ja seibkiiludega vaidtiib on «lendava tiiva» idee kõige täiuslikum lahendus. Eelmisega võrreldes on tal väiksem takistus, kuna lenduri kasutuses olev tiiva paisutatud keskosa rakendub peaaegu täielikult tiivana töösse, suurendades lennu ajal tõstejõudu. Tiiva takistust vähendavad veel seibkiilud, mis tõkestavad teatud määral õhujoa keerdumist üle tiiva otste. Nimetatud eelistele vaatamata on sellele konstruktsioonile omased ikkagi tiiva erilise kuju poolt tingitud puudused tõstejõu vähenemises ja tiiva takistuse suurenemises.\nGondlita ja seibkiiludega vaidtiib-purilennuk\nEnamik õnnestunud purilennukitüüpidest on tavalise konstruktsiooniga. Istmete arvu järgi jaotatakse purilennukid: a) üheistmelisteks, b) kaheistmelisteks ja c) paljuistmelisteks. Viimast liiki purilennukeid ehitatakse peaaegu eranditult transpordi vajadusteks.\n4. Purilennukile esitatavad peamised nõuded\nPurilennukile esitatavaid nõudeid on väga palju, kusjuures suurem osa neist on tingitud ühe või teise purilennuki otstarbe, ülesande ja ekspluatatsiooni iseärasustest. Paljud nõuded on üksteisele vasturääkivad. Konstruktori tähtsamaks ülesandeks on leida üksikute nõuete täitmisel optimaalne lahendus, nn. kuldne kesktee, mis annaks uuele purilennukile võimalikult head omadused kõigi esitatud nõuete suhtes. Neist üldised ja tähtsamad on järgmised. 1. Purilennuk peab tagama lennu täieliku ohutuse. Selleks peab ta olema kergesti ja hästi juhitav, küllalt püsiv liikumisel õhus ja maal, võimalikult väikese maandumiskiirusega ja võimaldama vajaduse korral kiiret väljahüpet langevarjuga. 2. Purilennukil peab olema võimalikult kõrge aerodünaamiline väärtus, väike vajumiskiirus ja suur kiiruste diapasoon. Mida suurem on tiiva tõstejõud ja väiksem purilennuki takistus, seda suurem on aerodünaamiline väärtus. Selle nõude rahuldamiseks tuleb purilennuk ehitada võimalikult voolujooneline. Väikese vajumiskiiruse saavutamiseks peab purilennukil olema peale hea lauglemissuhte ka väike kaal. Kiiruste diapasooni suurendamiseks vähendatakse purilennuki, maandumiskiirust tiiva mehhaniseerimisega ja\nsuurendatakse konstruktiivselt tiiva vibratsioonikindlust, mis võimaldab tõsta purilennuki lubatud maksimaalset kurust. 3. Purilennukil peab olema küllaldane tugevus võimalikult väikese kaalu juures. Kaalu vähendamiseks tuleb ehitusmaterjali kasutada nii, et see töötaks otstarbekalt ja ühtlaselt, ning eelnevalt teostada hoolikas tugevusarvutus. Liigne tugevustagavaru ja eriti üksikute osade erinev tugevus on ebaotstarbekas. Kasutatakse materjale, mis väikese erikaalu juures on suure tugevusega. 4. Lenduri asend purilennuki kabiinis peab olema mugav, et pikemaajaline lend ei väsitaks ega vähendaks tema tähelepanuvõimet. Selleks peab kabiin olema avar, hea väljavaatega ja ventileeritav. Iste ja juhtimispedaalid peavad olema reguleeritavad vastavalt lenduri kasvule. 5. Purilennuki käsitsemine peab olema käepärane. Lennuki lahtivõtmine, kokkupanemine ja reguleerimine peab toimuma lihtsalt ja kiiresti, ilma eriliste abinõudeta. Konstruktsioon peab võimaldama kerget juurdepääsu tähtsamatele sõlmedele ja seadmetele ning tagama lihtsat remondivoimalust. Purilennuki gabariidid olgu võimalikult väikesed. 6. Purilennukit peab saama lihtsalt ja odavalt ehitada\nMore From Kaido Tiigisoon\nGun Hard Inertial Measurement Unit MEMS\nvaidtiib (TM 2003)\n3 aerodunaamika pohialused\n4 purilennuki aerodunaamika


Record/Reason - Leht 2 - forums.vaikene.ee\nFoorumi pealeht Teemad Arvustused\nRiist- ja tarkvara arvustused\nPostitus Postitas raen » 13 Mär 2013, 22:49\nPropellerid andsid teada, et teises kvartalis tuleb välja Reason7.\n1. MIDI OUT. No, läks aega, mis läks, aga ära tegivad. Ja pildi järgi paistab, et üsna elegantselt ja lihtsalt lahendatud - selleks on räkis spets External MIDI Instrument device\n2. Audio, mida salvestad, saab automaatselt ära "slice"-da. Muuda tempot, kvantiseeri rütmilised kõikumised, või konverdi kogu kupatus REX-failiks.\n3. Igal seadmel on nüüd küljes VOLUME ja PAN. Väga mugav, see mikseri- ja rack-view vahel klõpsimine tüütaski juba ära.\n4. Mikseril on nüüdsest ka BUS-kanalid. Jumal tänatud!\n5. Uus Spectrum EQ, koos analüsaatoriga\n6. Audiomatic Retro Transformer efekt. Mis see täpsemalt on, pole veel eriti teada\nKokkuvõtteks - Reason saab järjest rohkem täisväärtuslikuks sekventseriks. Koos sellega aga järjest rohkem hakkab sarnanema oma konkurentidega.\nUpgrade praeguse versiooni juurest maksab 129 eur\nPostitus Postitas raen » 01 Mai 2013, 13:11\nNonii, Reason 7 on mul nüüd siis olemas.\nEsimene hea uudis on see, et nüüdsest saab autoriseerida ka arvuti. Ehk siis, enam ei pea tingimata hoidma dongel-pulka pidevalt USB-augus, või siis enne Reasoni käimatõmbamist ennast Propellerheadsi serveris tuvastama. Väga mugav - oma koduarvuti on kogu aeg autoriseeritud, aga kui lähed näiteks sõbra juurde stuudiosse, siis võtad kaasa kas USB-key või autoriseerid üle neti.\nProovisin uuendused ka ära. MIDI OUT töötab kenasti, ja mis peamine, seda on lihtne kasutada. Sama võib öelda ka muude uuenduste kohta.\nPostitus Postitas raen » 01 Mai 2013, 16:54\nMis mulle aga jätkuvalt ei meeldi, on see, et sekventseri osa ( ehk siis see vaade, kus sa editeerid noote jms ) ja mikseri osa on endiselt nagu kaks kätt, mis teineteise tegemistest midagi ei tea. Näide elust - oled mikseri-vaates ja klikid näiteks basskidra kanalile ... loogiline oleks, et ka sekventseri-vaates aktiveerub seesama kanal ja saad MIDI-klahviga bassi soundi mängida. Praegu aga ... tutkit ... kõlab ikka see instrument, mille viimati sekventseri-vaates olles aktiivseks jätsid.\nPostitus Postitas raen » 22 Juun 2016, 17:23\nMõni päev tagasi tuli välja Reason 9. Tõmbasin demo alla, et veenduda, kas 129 EURi uuenduse eest ikka on õiglane hind. Ja pean nüüd tunnistama - ma ei annaks isegi poolt sellest rahast!\nJa see ei üllatanud mind. Reason on arengus toppama jäänud. Kui vanasti sai see kiidelda sellega, et kõik töötab kui õlitatult, siis mida versioon edasi, seda aeglasemaks ja kohmakamaks Reasoni mootor jääb. Brauseri süsteem, mis tuli koos versiooniga 8 ja mis toetub kõiges hiirega lohistamisele, on küll idees vb hea, aga teostus on minu arvates lihtsalt ebamugav ja tüütu. Midagi pole selles osas paremaks läinud ka nüüd - sama konarlik, sama ebatäpne, sama mõttetu.\nUued MIDI-efektid ehk PLAYER'id on küll väga funktsionaalsed ja näevad kenad välja ka. Eriti meeldib mulle uus arpeggiator, millega saab lõpuks ometi mängida ka akorde, mitte ainult noote riburadapidi, nagu need ürgvanad arp-id Reasonis siiani teha oskasid. Aga oh häda - mis kasu on uuest uhkest arpeggiatorist, kui Reasoni engine on nii aeglane, et isegi, kui puhver panna kõige väiksema peale ( 64 ), pead laivis mängides klahve pisut varem alla vajutama, muidu jääb arp hiljaks ja hakkab vastu rütmi mängima. Fakt on, et laivis kasutamiseks on Reasoni arp täiesti kasutu. Ja see võtab igasuguse mängumõnu ära, sest kes viitsiks asju hiirega progeda. Digital Performer on selles osas täiesti teine maailm.\nMa ei proovinud Reasoni uut pitch-editori. Usun, et see on hea, sest see baseerub samale algoritmile, mida varasemad versioonid kasutavad transponeerimiseks. Reason 8 näiteks võimaldab päris mitu tooni üles alla kerida, ilma, et moonutusi kuulda oleks. Aga taolised editorid on teistel DAW-idel juba ammuilma olemas ja see, et Reason selle alles nüüd sai, on pigem häbiasi, kui väärtus, millega kiidelda.\nJa, oh ... uutest skin'idest peab kohe eraldi rääkima! Nüüd saab Reasonil valida lisaks tavalisele heledale teemale ka tumeda ja sinise. Idee on tore, aga häda selles, et tonaalsus muutub ainult kohati. Näiteks combinator ja mikser jäävad ikka valgeks ning torkavad tumedal taustal veel eriti valusalt silma. Üsna tobe on ka, et peale teema vahetust pead Reasonile restardi tegema. Digital Performeril näiteks on erinevaid teemasid kümneid, need on tõeliselt ilusad ja efektsed ja iga teemaga vahetub reaalselt kogu DAW-i stiil ja väljanägemine - heeblid, nupud, kõik-kõik. Reasoni puhul tehti aga mingi hädapärane poolik lahendus.\nJa proovimise ajal pani Reason mul nii pange, et pidin ta lõpuks jõuga kinni suruma.\nEDIT. Tegelikult see siiski polnud crash. Nimelt, kui kasutada "full screeni" ja siis Reasoni sessioon kinni panna, jääb alles vaid tühi must ekraan. Menüüd on tegelikult ülemise serva taga peidus ja programm igati teovõimeline\nMage. Hale. Siiralt kahju kunagisest heast asjast\nPostitus Postitas raen » 13 Nov 2017, 22:11\nHiljuti saabus taas uus Reason, sedakorda siis juba vers 10. Eelpromo oli asjale igatahes kõva, väidetavalt on tegu kõige uhkema uuendusega, mis iial Reasonil olnud. "More everything!" - see oli hüüdlauseks. Paraku usub seda vist ainult Propellerheadsi turundusosakond, sest kasutajate arvamus asjast on kõike muud.\nAga veidi taustast ka. 2017 a kevadel ostis Norra investeerimisfirma Verdane suure osa Propellerheadsi aktsiatest. Rahvas arvas selle peale, et küllap on see ühtlasi ka Reasoni lõpp, nii, nagu siin varem korduvalt on erinevate softidega peale üleostmist juhtunud. Reasoniga aga tundus, et nii siiski ei lähe. Pigem vastupidi - lisaraha pani rattad käima ning juba üsna pea tuli välja uuendus Reason 9-le. Ja see uuendus oli suisa revolutsiooniline, ma ütleks. Lõpuks ometi sai Reason endale VST-toe. Asi, mida kasutajad olid aastaid oodanud. Lisaks veel ka pluginate delay kompenseerimine. Kõik see oli minu arvates igati kenasti tehtud, pluss veel see, et Reason 9 omanikele oli uuendus tasuta. Nii, et tulevik tundus uue omaniku all igati helge.\nNüüd siis aga uus Reason 10, "Kõike rohkem!" slogani all. Olgu kohe öeldud, et tehnilise poole pealt pole uuendatud mitte midagi. Nipet-näpet muudatused vaid, näiteks salvestuvad nüüd "solo" ja "mute" nupud. Eelmisel versioonil olid need alati taas mitte-aktiivsed, kui sessiooni pärast kinnipanekut jälle käima tõmbasid. Võibolla on midagi veel tehtud, aga märganud ma igatahes pole.\nKüll on aga nüüd komplektis kaks uut sünti - EUROPA ja GRAIN. Ma pole eriti pädev hindama nende võimekust, küllap mõni sündiguru oskaks neist välja keerata nii mõndagi, aga presette kuulates on tegu ikka täpselt selliste lamedate ja 2D soundipildiga Propelleheadsi süntidega, nagu vana "hea" THOR või PARSEC. Mitte kõik presetid pole pahad, aga no ei ole sügavust, ei ole detailsust! Võta või võrdluseks Parawave'i RAPID, sel on selline sound, et mokk jääb töllakile! Reasoni uued sündid aga on ... masendavalt igavad.\nMida veel uut? On 3 "mini-romplerit" - HUMANA, KLANG ja PANGEA. Esimene on inimhäälte, teine meloodiliste löökpillide ja kolmas etnopillide jaoks. Kõik need on üsna keskpärased. Ja on tegelikult "kolmanda tootja", Soundironi sämplitest kokku pandud. Tekib ka küsimus, miks ei võinud kogu selle kama panna ühte romplerisse? Aga noh - "Kõike rohkem!", eks. Tegelikult on juba praegu üsna tüütu erinevate "stock"-instrumentide ja VST-pillide pikas nimekirjas skrollida, kuna Reasonile omaselt koosneb list piltidest, need aga võtavad mõistagi ruumi.\nKomplektis on nüüd ka RADICAL PIANO. Varem sai seda osta raha eest, nüüd siis koos uue Reasoniga tasuta. Mina seda omal ajal ei ostnud, aga ma kujutan ette nende inimeste "rõõmu", kes seda tegid ja nüüd maksid n.ö uuesti. Pill ise on ... veider. Vb kui tahta mingeid imelikke UFO-klaveri sounde teha, siis on RADICAL PIANO täitsa hea, muus osas on palju paremaid variante, kasvõi Propellerheadsi enda klaveri refill.\nVeel on Reason 10-s hunnik uusi trummisounde ja loope. Neid on väga palju ja need on äärmiselt mittemidagiütlevad. Sa oled neid kõiki juba kuulnud, minu arust on enamus neist ka varasemas soundipangas juba olemas. Ja väga palju on selles reas soundide kordumist. Täiesti mõttetu ballast!\nJa ega rohkem midagi uut polegi! Jätkuvalt on Reason pisut uimane ja kohmakas, "poor CPU performance" on foorumites populaarne teema.\nMaksin 129 EURi siiski ära, võtku seda nagu väikese avansina minu poolt!\nPostitus Postitas raen » 01 Veebr 2019, 12:20\nKuigi Reason ei arene just päris selles suunas, mis mulle meeldiks, kasutan seda siiski edasi. Üks põhjus see, et olen omajagu raha panustanud soundidesse. Ja teiseks, vaatamata puudujääkidele, olen Reasoniga lihtsalt harjunud.\nÜks nüanss siiski on, mis mulle eriti närvidele käib - nimelt jookseb Reason uute Macide retina-ekraanidel väga uimaselt. Täpsemalt siis, audio on korras, aga pilt ujub ja uimerdab. Selgub, et põhjuseks on see, et Reasoni pilt joonistatakse arvuti protsessori, mitte graafikakaardi abil. Lahenduseks on äpp tõmmata käima "low resolution" rezhiimis. Aga see teeb muidugi pildi uduseks ja on teiste äppidega võrreldes ikka üsna kole\nPostitus Postitas raen » 27 Sept 2019, 13:19\nMõni päev tagasi tuli välja Reason 11 ja mul see nüüd olemas ka. Algselt oli küll plaan, et jätan uuendamata. Põhjusi selleks oli tegelikult mitu. Esiteks olin vahepeal kolinud oma töödega Digital Performerile ja vajadus Reasoni järgi oli väike. Teine põhjus oli see, et Reasoni arendus liigub viimasel ajal mitte päris selles suunas, mis mulle vajalik. Siis aga mõtlesin ümber ja ostsin siiski ära, sest olen väga pikaaegne kasutaja ning traditsioonid maksavad ka midagi!\nPealegi, nagu selgus, on Reason läinud mitmeski mõttes paremaks.\nEsiteks, nagu ma eelmises postituses kurtsin, ei tahtnud vers.10 mitte just väga kenasti Retina-displayl joosta ning tuli kasutada low-resolution varianti. Vers.11 on sellest pahest prii, pilt on super kirgas ja töötab sujuvalt.\nTeiseks uudiseks on, et Reason on nüüd lisaks iseseisvale DAW-ile ka plugin. Ehk siis, saad seda kasutada mõnes teises DAW-is nagu VST-instrumenti. Hetkel on olemas VST3, AU on tulekul veel selle aasta sees.\nJa see on tegelikult väga põnev lüke Propellerheadsi poolt. Või, sorry ... Reason Studios'i poolt - neil on nüüd ju uus nimi.\nSee on neil mõneti nagu juurte juurde tagasi pöördumine, aegadesse, kus Reason oligi vaid punt instrumente, ilma audio salvestamise võimaluseta. Reason VST ongi nüüd täpselt see sama asi, aga järgmisel levelil - pole vaja enam jännata mingi Rewirega, et DAW-i ja Reasonit omavahel sünki saada, vaid lihtsalt tõmbad selle käima nagu iga teise VST-instrumendi. Lisaks on nüüd ju Reasoni sees võimalik kasutada RackExtensione ja neid on tänaseks päris suur valik, mõned neist väga head. Läbi Reason VST on kõik need RackExtensionid nüüd saadaval ka teiste DAW-ide kasutajatele.\nNii, et sellega on nagu vana hea Reason tagasi, samas aga väga ahvatlev ka absoluutselt kõigide teiste DAW-ide kasutajatele.\nTõsi, minu puhul on see jälle natuke miinuseks ka, sest on ju selge, et taolise VST-instrumendi arendus võtab kõvasti ressurssi ja selle võrra vähem arendatakse Reasonit, kui iseseisvat DAW-i.\nJa nii ongi - ega siin DAW-i poolepealt väga midagi revolutsioonilist pole, peamiselt nipetnäpet uuendused. Näiteks saab nüüd träkke vertikaalsuunas oluliselt suuremaks zoomida, kui siiani. Väike muudatus, aga tegelikult vajalik.\nPostitus Postitas raen » 29 Jaan 2021, 00:17\nNonii, ReasonStudios tuli siis ka nüüd välja oma subscribe-võimalusega. Mis see eestikeelne vaste ongi sellele? Renditarkvara?\nIgatahes on sel nimeks Reason Pluss. Küsivad nad selle lõbu eest 20 Eurot kuus või 199 aastas. Ja saad siis selle eest Reasoni põhitarkvara, koos kõigi praeguste ja tulevaste Reasoni enda tehtud pillide, efektide ning playeritega. Lisaks tulevad igal nädalal välja uued n.ö soundipakid. Ilmselt on need mingid stiilide kaupa klotsid, millest on hea lihtne muusikat kokku tõsta. Foorumites neid mõned täitsa kiidavad, ise proovinud pole.\nJa lisaks on vaja installida utiilit, nimega Reason+ Companion, millega siis asju hallata.\nNo mida siis öelda?\nOlen asju ainult eemalt jälginud ja foorumeid lugenud. Ei ole isegi oma kasutajasse sisse loginud, sest üsna mitu inimest on kurtnud, et täiesti kogemata on nad sattunud subscribe'i rattasse ja tühistada seda pole võimalik. Ühest küljest võib muidugi kahtlustada inimeste enda lollust, aga teisalt - kus suitsu, seal tuld. Reasoni tugi, koduleht ja seal navigeerimine on, eriti viimastel aastatel, olnud tõesti kohutav. Tüüpiline oli näiteks, et kui logisin ennast läbi pika ja keerulise "ma pole robot" kadalipu oma kasutajasse ja üritasin seal supporti juurde navigeerida, leidsin ennast taas välja visatuna. Ühesõnaga, hoian igaks juhuks eemale.\nAga foorumid on täis meelepaha. Tähelepanuväärne on ka, et kriitiliselt on sõna võtnud ka Rack-Extensionite ( edaspidi RE ) tegijad. Kui keegi ei tea, mis on RE, siis see on Reasoni plugin, mille on tootnud keegi kolmas tegija ja mida siis müüakse Reasoni poes. Tegijate nurin on minu arvates igati põhjendatud. Reason promob praegu täie rauaga oma renditarkvara võimalust ja RE-pood on lükatud kuhugi lehe alla otsa. Selge on ka see, et kui suund on sellele, et jäme ots oleks rendi peal ( kuigi ka n.ö vanakooli võimalus väljaostmise näol säilib ), siis kukub RE-de ostmine kolinal. Nagu keegi foorumis tabavalt võrdles - keegi ei osta rendiautole oma raha eest uusi rehve.\nJa kui asjale laiemalt vaadata, siis on renditarkvara eelkõige vaid rahapumpamise vahend. Esmapilgul maksad nagu korraga vähem ja väidetavalt saad tihedamalt softi uuendusi. Fakt on aga, et nii, kui lõpetad maksmise, jäävad sulle ainult projektifailid, mida millegagi avada pole.\nVõi siis on nii, et algul maksad renti, hakkab meeldima ja hiljem ostad välja, seega maksad sama asja eest mitu korda.\nIgakuine rahakasseerimine paneb ka tootja ebavajaliku surve alla - millegagi tuleb renti õigustada. Vigade parandamise eest ei sobi ju raha küsida, seega tuleb pidevalt toota mingeid uusi pille, efekte, funktsioone, sounde ja muud jura. Aga reaalsus on, et tegelikult on kõik vajalik juba olemas ja enamust seda uut kräppi pole kellelegi vaja. Taaskord mõte foorumist, kus keegi võrdles asja Netflixiga, kes ka on sunnitud tootma kiiret ja odavat saasta, et oma renti õigustada.\nNii, et segadust ja küsimusi on palju. Kas Reason tulevikus ikka jääb ka täisväärtusliku DAW-ina eksisteerima või pigem jääb alles vaid plugin ning DAW saadetakse hingusele? Mis saab tulevikus väljaostmise võimalusest, kas jääb vaid rent?\nKõike võib juhtuda, kuivõrd roolis pole enam mitte audio-entusiastid vaid investeerimisfirma.\nMul on hea meel, et sellest paadist juba mõni aeg tagasi välja hüppasin. Kahju aga sellest, et olen palju raha matnud Reasoni soundidesse, eriti kahju oleks Reason Drums refillist.\nPostitus Postitas raen » 05 Veebr 2021, 12:35\nPostitus Postitas raen » 10 Nov 2021, 22:46\nJärgmine kuldaväärt idee - nüüdsest maksab Reasoni 30-ne päevane test-periood 1 dollar. Ehk siis, tasuta demot, kui sellist enam pole, saad testida ainult nende subscribe versiooni.\nJa nagu ikka selliste asjadega, kui unustad asja ära kantseldada, siis edasi kasseerivad nad juba täisraha - 20 dollarit kuus. Seega, kui lihtsalt kustutad Reasoni ära ja pidevalt oma krediitkaardil toimuvat ei monitoori ka, siis kunagi saad toreda üllatuse.\nEhe õngitsemine, ei muud! Nii juhtub, kui algselt entusiastide veetud firma müüakse maha investeerimis-ettevõttele.


7 viga, mida vältida kinnisvara müümisel - Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\nKinnisvara müük võib esmapilgul tunduda üsna lihtne ja mõnikord see tõesti nii ka on, kuid seda juba eos eeldada oleks liialt ennatlik. Riskide maandamiseks toome välja 7 võimalikku ja tüüpilist murekohta, millega kinnisvara müümisel arvestama peaks.\n1. Vale hinnastamise strateegia\nMüügihinna määramisel tuleb arvesse võtta hetkelist turuolukorda. Reeglina määravad kinnisvara turuhinna konkreetses piirkonnas, analoogsete objektidega tehtud tehingud, millele on kohandatud teatud ajalised raamid. Tuleks vältida portaalis pakutavate objektide järgi hinna määramist, sest üsna sageli minnakse tehingusse hoopis teise ostu-müügihinnaga. Kuigi hetkel on turg aktiivne ja nõudlus suurem kui pakkumine, on kinnisvaraportaalides siiski ka pikalt n-ö seisma jäänud kuulutusi. Liiga kõrge müügihind pikendab müügiperioodi ja paraku kaotavad pikalt seisnud kuulutused oma atraktiivsuse ostjate silmis (objekt on pikalt üleval olnud, järelikult on midagi viga). Teine müüki takistav asjaolu võib ilmneda siis, kui kinnisvara ost toimub pangafinantseeringu abil. Sellisel juhul soovib pank ostetava vara kohta hindamisakti, mis kajastaks objekti reaalset turuväärtust. Kui hindamisakti tulemus on madalam kui müügihind (mida võib siiski teatud piirkondades ka praeguses turusituatsioonis juhtuda!), siis tuleb ostjal leida omavahenditest puuduolev osa. Kui seda ei ole, siis jääb tehing tegemata või tuleb müüjal hinda alandada.\n2. Kehv presentatsioon\nKindlasti ei saa üle ega ümber kinnisvara esitlemisest, nii kuulutuses kui ka kohapeal. Müügitekst tuleks kirjutada konkreetne ja informatiivne. Soovituslikult tuleks müügipildid teha lainurk-objektiivi kasutades. Lainurgaga tehtud fotod annavad ruumidest parema ülevaate ja oskuslikult pildistades loovad potentsiaalse huvilise jaoks visuaalse terviku. Reeglina kehtib põhimõte less is more ja antud kontekstis tähendab see seda, et kõik üleliigsed ja ebavajalikud esemed tuleks tubadest eemaldada. See tekitab ruumidesse avarust ja loob korrapärasust. Kindlasti pole mõistlik kogu sisustust eemaldada, sest sellega koos läheb kaduma kodule omane soojus ja hubasus. Kuulutuses tuleks kindlasti ära märkida, mis piltidel nähtavast mööblist ja tehnikast kuulub hinna sisse ja mis mitte.\n3. Oletused ja ebapiisavad teadmised müüdava objekti kohta\nEnne kinnisvara müümist tuleks veenduda, et kuulutuses esitatud andmed on tõesed ja vastavuses tegeliku olukorraga. Kindlasti ei tohiks midagi eeldada, vaid leida moodus, kuidas oleks võimalik esitatavaid fakte kontrollida. Valeinformatsiooni avaldamine (nii teadlikult kui ka teadmatusest) võib viia üsna ebameeldivate tagajärgedeni. Halvemal juhul võib selline eksitav informatsioon viia tehingust taganemiseni ostja poolt, müügihinna alandamiseni või nõutakse objekti vastavusse viimist kirjeldatule. Selline eksimus võib maksma minna tuhandeid ja võimalusel tuleks teha varakult objekti kohta korralik eeltöö või palgata selleks pädev kinnisvaraspetsialist.\n4. Liigsed investeeringud enne müüki\nVärskendav pisiremont enne müügiprotsessi alustamist on igati mõistlik ja tõenäoliselt õigustab ennast ka rahaliselt. Seda tüüpi tööd võivad olla näiteks kruviaukude ja täkete täitmised, värviparandused, vana ja kulunud tapeedi asendamine uuega jne. Sellised tegevused loovad olulise erinevuse ostja jaoks, kuid ei nõua liigseid investeeringuid müüjalt. Kuid seejuures näiteks korraliku ja funktsioneeriva köögi väljalõhkumine ning asendamine uue keskmisest kallima köögimööbli ja -tehnikaga, ei pruugi oma rahalist investeeringut väärt olla. Seega tasuks hoolikalt läbi kalkuleerida, milliseid töid ja millises mahus oleks otstarbekas teha enne kinnisvara müüki ja milliseid mitte, et tehtud investeering maksimaalselt ära tasuks.\n5. Müügiprotsess ei ole piisavalt läbi mõeldud\nKinnisvara realiseerimiseks tuleks varuda aega ja etteulatuvalt arvestada sellega, et võib tekkida teatud ootamatusi. Viivituste tekkepõhjuseid võib olla mitu ja kindlat valemit nende vältimiseks paraku ei ole. Kui müügiga tegeleb oma ala spetsialist, siis eelnevale kogemusele tuginedes on võimalik teatud probleeme ennetada või nende ajalist mõju müügiprotsessile vähendada. Levinud on olukord, kus leitakse enda jaoks sobiv uus kodu ja alles siis otsustatakse enda kodu müüki panna. Läbimõtlematult tehakse ka ennatlikult eelkokkuleppeid uue kodu soetamiseks (broneerimisleping, võlaõiguslik ostu-müügileping) ja see seab müüja sundolukorda, kus uue kodu müümisele on seatud üsna jäigad ajalised raamid. Halvemal juhul tuleb olemasolev kinnisvara realiseerida oluliselt alla turuhinna või taganeda eespool mainitud kokkulepetest, mis enamikel juhtudel toob kaasa olulise rahalise kaotuse. Olemasoleva kinnisvara müügiga tuleks alustada juba siis, kui on selge, et uue pinna järgi on reaalne vajadus, ja see samm on lähiajal plaanis ka teoks teha. Enne kodu müükipanemist tuleks kindlasti ka oma finantseerimise võimalused üle vaadata – kas piisab vaid olemasoleva pinna müügist saadavatest tuludest või on vaja kaasata ka pank? Kui on tõenäoline ka panga osalus, siis tuleks varakult pangast oma laenuvõimalusi uurida. Kui ei ole veel täpset arusaama sellest, mis hinnaklassi võib jääda olemasolev kinnisvara ja millises hinnaklassis saab olema tulevane kodu, tuleks konsulteerida eksperdiga, kes oskab turuolukorda arvesse võttes need ligilähedasse hinnaskaalasse paigutada. Oluline on enda jaoks ka kõik potentsiaalsed stsenaariumid läbi mõelda, et olla valmis ka ootamatusteks. Näiteks ideaalses maailmas toimuks müüdavast kohast välja kolimine samaaugselt uude kohta sissekolimisega. Reaalsuses võib tekkida olukord, kus oma pind tuleb vabastada nädala jooksul, kuid uus kodu on valmis sissekolimiseks alles kuu aja pärast – sellisel juhul tuleks leida moodus, mis ei jätaks perekonda vahepealseks perioodiks peavarjuta.\n6. Vigade varjamine/mitte fikseerimine\nIga müüdava objektiga käivad kaasas teatud eelised ja paraku ka puudused. Mida rohkem olulist informatsiooni ostukliendile edasi antakse, seda väiksem on võimalus müügijärgseteks vaidlusteks. Oluline informatsioon hõlmab endas ka kõiki kinnisvaraga seotud puudusi ja iseärasusi. Vigade kohta tuleks kindlasti koostada võimalikult täpne loetelu ja suuremate puuduste korral tellida ekspertiis, et aru saada nende mõjust ja ulatusest. Kui ostuklient on objektiga põhjalikult tutvunud ja ülesloetletud puudused tema ostuotsust ei mõjuta, siis tuleks kindlasti saada ka kinnitus, et konkreetsed vead on talle teada ja nendega seoses pole tal müüjale pretensioone. Vigade mittefikseerimise korral on ostukliendil õigus tehingujärgselt nõuda vigade likvideerimist, ostuhinna alandamist või koguni tehtud tehingust taganeda.\n7. Suulised kokkulepped\nAlati on mõistlik kõiksugu kokkulepped sõlmida kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis. Mõnes olukorras võib see tunduda üsna ebavajalik, kuid ajalugu on näidanud, et isegi kõige pisemast ja pealtnäha mitteolulisemast detailist võib välja kujuneda üsna tõsine vaidlus. Näiteks on oluline fikseerida kõik esemed, mis jäävad korterisse pärast tehingut. Ettevaatlik tasuks olla ka suuliste broneeringute tegemisel. Kuna selline kokkulepe ei loo mingisugust siduvust, siis üsna tihti leiab müüja ennast olukorrast, kus kaotsi on läinud väärtuslik aeg ja seda ilma igasuguse kompensatsioonita. Eriti negatiivset mõju avaldab see siis kui objekti müük on ülimalt ajatundlik.\nKohati võib tunduda, et kinnisvara müüki tuleks suhtuda lausa paranoilisusega – samas on selline lähenemine ka õigustatud, sest kaalul on palju ja selleks, et kaotada palju, ei ole teinekord üldse palju vaja. Soovitame riskide maandamiseks enne müügiga alustamist kontakteeruda pädeva kinnisvarakonsultandiga, kes aitab kogu müügiprotsessi algusest lõpuni kenasti läbi viia. Meie professionaalsete kinnisvarakonsultantide kontaktid leiad siit.\n1 kommentaari kirjele “7 viga, mida vältida kinnisvara müümisel“\nVead, mida vältida kinnisvara müümisel VOL 2 | Domus Kinnisvara\t21. november 2017 kell 12:38\n[…] Eelmises blogipostituses analüüsisime vigu, mida tuleks vältida kinnisvara müümisel. Eksimusi, mis tehakse, on palju ja seetõttu jätkame sealt, kus eelmisel korral pooleli jäime. Kellel eelmine postitus lugemata, siis sellega saab tutvuda SIIT. […]


Terranova Beauty Complex (nahk, juuksed, küüned) 50tk @ MinuLaps e-pood\nLiivaga mängimiseks (15)\nTootekood: ESW200203260-8100 , Laoseis: 1 , Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\n88,03 € (-30%) 125,75 €\nTootekood: h-36-4283-82-000 , Laoseis: 12 , Tarneaeg: kuni 5 tööpäeva\n92,00 € (-20%) 115,00 €\nTootekood: OSPF50 , Laoseis: 5 , Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\n20,66 € (-10%) 22,95 €\nGood Bubble lõhnavaba tõhusalt niisutav kehakreem 200ml\nTootekood: FFMO200 , Laoseis: 5 , Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\n6,20 € (-10%) 6,89 €\nEsileht » TOIDULISANDID » Teised toidulisandid » Terranova Beauty Complex (nahk, juuksed, küüned) 50tk\nKOOSTISOSAD 2. KAPSLIS:\nMAGNIFOOD COMPLEX – 525mg\nPõldosja võrsed (Equisetum arvense) – külmkuivatatud – 150mg\n**Nõgeselehed (Urtica Dioica) – külmkuivatatud – 100mg\nAstelpaju marjad/lehed (Hippophae rhamnoides) – külmkuivatatud) – 50mg\nMustikamarja pulber (Vaccinium myrtillus)—külmkuivatatud – 50mg\nStabiliseeritud riisikliid – 50mg\nToorkakao nibsid (Theobroma cacao) – 25mg\nKõrvitsaseemne pulber (Cucurbita pepo) – 25mg\nGotu Kola lehed (Centella asiatica) – 25mg\n**Takjajuure pulber (Arctium lappa) – külmkuivatatud – 25mg\n**Vesikress – (Nasturtium officinale) – külmkuivatatud – 25mg\nMSM (metüülsulfonüülmetaan) – 400mg\nKapsel: (hüdroksüpropüülmetüültselluloos) – 236mg\nC-vitamiin (kaltsium-, magneesiumaskorbaat) – 100mg/125*\nPantoteenhape (kaltsiumpantotenaat) – 20mg/333*\nTsink (askorbaat) – 5mg/50*\nLehise arabinogalaktaan – 5,5mg\nLooduslik beeta-karoteen/karotenoidide segu – 2mg\nA-vitamiin (palmitaat) – 375µg/47*\nD-Biotiin – 100µg/200*\n* % päevasest võrdluskogusest (%NRV Nutritional Reference Value)\n** Sertifitseeritud mahetoodang\nSoovituslik annus: 2 kapslit päevas koos toiduga.\nSoovituslikku annus mitte ületada.\nToidulisand ei asenda mitmekülgset, tasakaalustatud toitumist ega tervislikke eluviise.\nRavimite võtmisel või tervisehäirete korral konsulteerige enne toote kasutamist arstiga.\nTootekood: ohhirakollageen10\t, Laoseis: 3\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecoshashwag\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh1160\t, Laoseis: 18\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh1300\t, Laoseis: 15\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh6110\t, Laoseis: 17\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: e1120\t, Laoseis: 10\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh2701\t, Laoseis: 10\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: e3121\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh2560\t, Laoseis: 35\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nEcosh Oomega3 apelsiinimaitseline, 300ml\nOmega 3, Omega rasvhapped, 300 ml\nTootekood: ecosh4500\t, Laoseis: 7\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh2101\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: Ecosh2106\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh2105\t, Laoseis: 13\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh2749\t, Laoseis: 28\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: ecosh2750\t, Laoseis: 18\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: 2301\t, Laoseis: 12\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nEcosh Testo Boost, tribulus+astelapaju, 130 tk\nTootekood: e2401\t, Laoseis: 29\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: Ec2550\t, Laoseis: 13\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: S033984504974\t, Laoseis: 23\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: 033984000704\t, Laoseis: 6\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nNaistele igapäevaseks tarbimiseks mõeldud kvaliteetne toidulisand, mis sisaldab kõiki olulisi vitamiine ja mineraalaineid.\nTootekood: s033984010741\t, Laoseis: 26\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: s033984535954\t, Laoseis: 17\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nFoolhape on vesilahustuv B-grupi vitamiin, millel on organismis palju tähtsaid ülesandeid: ta osaleb valkude, rasvade ning süsivesikute ainevahetuses, DNA ja RNA sünteesis (see on oluline kasvuprotsessis ja organismi rakkude taastootmiseks), vere punaliblede ning mao soolhappe moodustamises ja närvisüsteemi normaalse funktsioneerimise tagamises.\nTootekood: S033984010802\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nSolgar Ginkgo Biloba 60tk\nHõlmikpuu (Ginkgo biloba) toetab verevarustuse normaalset funktsioneerimist.\nTootekood: s033984039148\t, Laoseis: 19\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nSolgar Gotu kola 100tk\nSobib kasutamiseks intensiivse ajutegevuse perioodil.\nTootekood: s033984041653\t, Laoseis: 16\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: S033984041615\t, Laoseis: 18\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nL-Arginiini leidub kontsentreeritud kujul nahas ja sidekoes ning see on hädavajalik lihaste metabolismi jaoks, nahkkoe loomisel ja taastootmisel. Keha kasutab arginiini lämmastikoksiidi tootmiseks, mis lõõgastab veresooni, on oluline keha vereringe säilitamiseks ning seega omab olulist rolli kogu südame-veresoonkonna toimimises.\nTootekood: 033984001404\t, Laoseis: 17\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: S033984016804\t, Laoseis: 3\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nL-türosiin asendatav aminohape, on abiks keskendumisvõimele, motivatsiooniks, vajalik kilpnäärmehormoonide tootmiseks, väsimuse ja stressiga võitlemiseks.\nTootekood: S033984027602\t, Laoseis: 14\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: S033984022713\t, Laoseis: 14\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nOliivi kutsutakse Piibli aegadest alates „elupuuks“. Oliivilehed sisaldavad ainet oleuropeiini. See on fütotoitaine flavonoid, millel on tugev antioksüdantne aktiivsus, kaitseb LDL kolesterooli oksüdatsiooni eest, toetades sellega tervet südant.\nMultivitamiin rasedatele sisaldab tähtsaid vitamiine ja mineraale loote arenguks, näiteks foolhapet, tsinki, biotiini, rauda, kaltsiumit ja magneesiumit, mis on vajalikud vererõhu tasakaalustamiseks ning lihaskrampide vältimiseks.\nTootekood: spr260\t, Laoseis: 10\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nToidulisandi unikaalne koostis toetab kollageeni, elastiini ja keratiini tootmist. Kollageen on oluline naha, küünte ja juuste koostisosa, kuid vanusega võib selle tase meie organismis väheneda.\nTootekood: S033984017351\t, Laoseis: 12\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTauriin on inimorganismis üks enamlevinuid aminohappeid. Tauriin osaleb südamelöökide regulatsioonis, aju neuronite ja kesknärvisüsteemi tegevuses, membraanide stabiilsuse säilitamises ja nägemises. Soodustab kahjulike ainete eemaldumist organismis.\nTootekood: S033984027008\t, Laoseis: 10\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: S033984011106\t, Laoseis: 13\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: terr5060203791773\t, Laoseis: 6\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTerranova Glükosamiini, Boswellia & MSM Complex, 50 kapslit\nTerranova Glükosamiini, Boswellia & MSM Complex, 50 kapslit. Terranova teadlased on selle toidulisandi välja töötanud eelkõige liigeste heaolu eest hoolitsemiseks.\nTootekood: terr5060203791681\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTerranova Kvertsetiini & Nõgese Complex, 50 kapslit\nTerranova Kvertsetiini & Nõgese Complex, 50 kapslit. Terranova Kvertsetiin & Nõges toetab hingamisteede tervist ja tasakaalustab põletikku ja allergilisi reaktsioone, näiteks õietolmu hooajal.\nTootekood: terr5060203793845\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: terr5060203791391\t, Laoseis: 7\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: terr5060203791384\t, Laoseis: 9\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: terr5060203790677\t, Laoseis: 6\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nPuhdas+ Tsink, punanepäevakübar ja C-vitamiin pihusti 20ml\nTootekood: P6430050003586\t, Laoseis: 8\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva\nTootekood: Nsiirup\t, Laoseis: 17\t, Tarneaeg: 1-3 tööpäeva


Margiti klassi blogi: november 2009\nRaamatu "Meie lapse juturaamat" esitlus Lastekirjanduskeskuses\nTäna külastasime Lastekirjanduskeskust,kus Anne Parksepp tutvustas ahjusooja raamatut "Meie lapse juturaamat". Kohal olid toimetaja Daila Aas ja raamatu kujundaja Tiiu Allikvee, kes kõik rääkisid, kuidas sünnib üks raamat ja kes kõik selle kujundamisest osa võtavad. Lapsed kuulasid huviga ja esitasid põnevaid küsimusi. Pärast tutvusime pisut majaga. Kuna meil olid väga paljud lapsed haiged, siis otsustasime seda vahvat maja detsembrikuus veel külastada. Vaatasime ka näitust lepatriinude kollektsioonist. Nimelt korraldab Lastekirjanduskeskus selliseid näituseid, kus inimesed toovad näitusele erinevaid asju, mida nad koguvad. Esimesel korrusel vaatasime meie aabitsa illustraatori Edgar Valteri pilte. Armas maja, armsad inimesed. Soovitan kindlasti lapse seal lugejaks registreerida, kes seda veel teinud pole.\nMardipäeva rongkäik Riigikokku ja simman Muusikamajas\nVanalinna Hariduskolleegiumi traditsioon on joosta marti Riigikokku. Sel aastal oli see meie esimene jooks. Jooksime võidukalt ja tulemuslikult oma siltide, maskide ja loosungitega. Nõudsime, mida ikka mardid nõuavad... Pärast toimus väike simman Muusikamajas, kus folkloori lapsed näitasid oma põnevaid tantse. Mardipäeva puhul saadud komm suus sulamas, oli tore kaasa elada:) Õunad jagasime õelikult järgmine päev, et oleks koolis vahva eelmist päeva meenutada.\nPostitaja: Margit kell 07:28 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:27 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:26 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:25 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:24 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:20 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:19 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:18 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:17 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:16 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:15 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:14 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:13 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:12 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:11 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:10 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:09 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 07:05 Kommentaare ei ole:\nKõikidele isadele ja vanaisadele kaunist isadepäeva!\nPostitaja: Margit kell 13:39 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 13:38 Kommentaare ei ole:\nKülaskäik Tallinna Keskraamatukokku oli põnev. Kõik lapsed said endale kingiks toreda raamatu. Tutvusime majaga ka. Rõõm oli järgnevatel päevadel kuulda, et lapsed on ennast raamatukokku lugejaks registreerinud ja usinasti loevad. Vanemad on kindlasti näinud, et klassis kasvab ka lugemispuu, mida tuleb raamatutega toita.\nPostitaja: Margit kell 12:23 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 12:21 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Margit kell 12:19 Kommentaare ei ole:\nRaamatu "Meie lapse juturaamat" esitlus Lastekirja...\nMardipäeva rongkäik Riigikokku ja simman Muusikama...\nKõikidele isadele ja vanaisadele kaunist isadepäev...\nKülaskäik Tallinna Keskraamatukokku oli põnev. Kõi...


Ratsasportlasest lauljanna Marilyn Uusna tuli välja oma esiksingliga (REPORTERI VIDEO; MUUSIKAVIDEO) - Hobumaailm\nRatsasportlasest lauljanna Marilyn Uusna tuli välja oma esiksingliga (REPORTERI VIDEO; MUUSIKAVIDEO)\nAvaldatud 02.09.16 08.04.18 by Hobumaailm\nEesti muusikamaailma on rikastamas seni valdavalt edukalt ratsaspordiga tegelenud noor lauljanna Marilyn Uusna, kelle esiksingel kannab nime "Miks nii on öö". Singli esmaettekanne sai teoks Marilyni senist tausta arvestades stiilselt – ratsarahva seas ülipopulaarsetel Kärdla Ratsupäevadel.\n"Miks nii on öö" muusika autoriks on Peeter Kaljuste, kes on ühtlasi loo aranÅ¾eerija ning produtsent. Sõnad on palale kirjutanud Marek Sadam. Illustreerimaks noort artisti, on produtsendid tootnud singlile ka artisti tutvustava videoklipi, mille leiate siit:\nMarilyn on Eestis tuntud valdavalt kestvusratsutajana, kusjuures 2011.a. osales ta selle ala noorte ning juuniorite vanuseklassi maailmameistrivõistlustel Abu Dhabis. Sportlasena on Marilyni arvel arvukalt esikolmikukohti, seal hulgas võite, rahvusvahelistelt kestvusratsutaise võistlustelt, samuti medalid Eesti juunior- ning noorteklassi meistrivõistlustelt. Viimasel paaril aastal on Marilyn töötanud mitmetes Lääne-Euroopa tallides ratsastajana. Marilyn on ka ise hobuse omanik, talle kuulub atraktiivne viieaastane süsimust mära nimega CNR Candice S\nReporteri uudislõigu leiate aadressilt


Tiku-Taku kirjutas: No nii armsad on need vöötoravad ikka Tekib endalgi isu kohe võtta vöötoravad\nJaaa, nad on nii armsad, ohh vöödikud. Tekib jah kohe, sama siin. Mõtlesin kogu aeg nende peale ja tahan osta, osta ja osta... Unistan sellest!\nMa just hakkasin mõtlema, et miks vöödikud on kallid kui teised loomad näiteks, rotid, deegud on odavad ?\nvöödik kirjutas: Üks poegadest . Ja ta on väga julgeks muutunud, rahulikult istub käe peal ja poeb peopessa peitu .\nSee on vist seetõttu, et oled saanud teda titest peale harjutada. Poeoravatega (täiskasvanutega) on mõnevõrra raskem.\nKas tal dushi all vesi kõrva ei lähe?


Vaadake seda suurt ettekannet sotsiaalmeedias ja kuidas see teie äri mõjutab | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 22948\nSoovitan seda esitlust kõigile, kes on huvitatud sotsiaalmeediast ja sellest, kuidas see teie kliente mõjutab.\nMa vihkan piinlikkust, eriti võrgumaailmas. Aga siis ma olen 55 aastat vana ja soovin (ehkki halastamatult) tunnistada, et võib-olla on suhtlemine erinev põlvkond.\nOlenemata sellest, kuidas tunnen seda teemat, soovitan seda esitlust kõigile, kes on huvitatud sotsiaalmeediast ja sellest, kuidas see teie kliente mõjutab. Ma ei tea, kes on autor Marta Kagan, nii et ma ei taga tema fakte. Aga kui nad on õiged, nõustun tema järeldustega. Ma leidsin selle esitluse mõtlemapaneva ja jagan seda oma ülemusega ja kaastöötajatega.\nMida F ** K on sotsiaalmeedia: üks aasta hiljem\nVaata rohkem dokumente Marta Kaganilt.\n(Aga tegelikult, Marta, oleksite võinud teha samu suurepäraseid punkte, ilma et teeksite säravust, esitluste kiirust.)\nOlenemata sellest, kuidas tunnen seda teemat, soovitan seda esitlust kõigile, kes on huvitatud sotsiaalmeediast ja sellest, kuidas see teie kliente mõjutab. Ma ei tea, kes on autor Marta Kagan, nii et ma ei taga tema fakte. Aga kui nad on õiged, nõustun tema järeldustega. Ma leidsin selle esitluse mõtlemapanevana ja jagan seda oma ülemuse ja kaastöötajatega.


Mis on eraõigus:\nEraõigus on eraõiguslikke õigussüsteeme.\nSellised küsimused nagu perekonna pärand ja pärimine on eraõiguslikud küsimused, mis on jagatud tsiviilõiguse ja äriõiguse vahel.\nVaata õiguskorra tähendust.\nEraõigus pärineb Rooma seadusest, kus kõigepealt jagatakse avalik-õiguslikke õigusnorme, avalikku õigust ja eraõiguslikke küsimusi, eraõigust.\nTänapäeval on eraõiguse ja avalik-õigusliku õiguse jagunemine üldise õiguse teooria raames didaktiline.\nLisateave avaliku õiguse kohta.\nTsiviilõigus: tsiviilõigus on õiguskord, mis määrab kodanike õigused ja kohustused ühiskonna liikmetena. Selle normid on üldiselt sätestatud tsiviilkoodeksis.\nÄriõigus: Äriõigus, mida varem nimetati äriseaduseks, kehtestab eeskirjad ettevõtete vaheliste suhete kohta ning selle reeglid on kehtestatud tsiviilseadustiku ja avaliku õiguse õigusaktide osade vahel.\nVaadake rohkem tsiviilõiguse tähendusest.