Tartu kultuurikaardid „Ülejõe paigad ja lood“ ning „Saksa Tartu / Deutsches Dorpat“ – võimalus siduda mälestused, ajalugu ja virtuaalne linnaruum | EMÜ Veebiajakiri\nTartu kultuurikaardid „Ülejõe paigad ja lood“ ning „Saksa Tartu / Deutsches Dorpat“ – võimalus siduda mälestused, ajalugu ja virtuaalne linnaruum\nReet Bender Tartu Ülikool\nKadi Kähär-Peterson Tartu Ülikool\nTenno Teidearu Eesti Rahva Muuseum\nMarge Rennit Tartu Linnamuuseum\nTartu Linnamuuseumi kogukonnaprojekt „Üle jõe“ keskendus aastatel 2015–2016 Tartu ajaloolise Ülejõe piirkonna uurimisele ja tutvustamisele. Selle eesmärk oli väärtustada Ülejõed kui rikka ajaloo ja huvitava elukeskkonnaga piirkonda ning arendada muuseumi ja kogukonna koostööd.\n„Üle jõe“ projekti raames ja koostöös Tartu Ülikooli etnoloogidega tegi Rakendusliku Antropoloogia Keskus linnaosa praeguste ja endiste elanikega ligi 70 ajaloolis-biograafilist intervjuud. Intervjuudest koorus välja palju huvitavaid mälestusi ja kirjeldusi eri paikadest, hoonetest, asutustest ning Ülejõel aset leidnud sündmustest, mis on linnaruumis ka praegu lokaliseeritavad. Intervjuude tegemisel osalenud etnoloogi Tenno Teidearu ideest koondada mälestused kaardile, esitada neid virtuaalse meediumi vahendusel ja siduda need seeläbi linnaruumiga sündis lugudepõhine virtuaalkaart „Ülejõe paigad ja lood“. Kaarti esitleti avalikkusele 2017. aasta jaanuaris, see valmis koostöös infotehnoloogiga ettevõttest Arengus Arendus.\nVirtuaalsele kultuurikaardile „Ülejõe paigad ja lood“1 on kantud ligi 130 mälestuskatket 1930. aastatest kuni Eesti iseseisvuse taastamiseni. Need kajastavad ülejõelaste meenutusi Teisest maailmasõjast, lapsepõlvest ja kodust, koolidest, tööstusettevõtetest ja kauplustest, Emajõest ja sildadest. Mõni värvikas kirjeldus on varustatud ka ajalooliste fotodega.\nMälestusi saab kaardil filtreerida teemade kaupa. Iga loo juures on nimetatud sündmuse aeg ning jutustaja sugu ja vanus, ühtlasi on võimalik kaardikeskkonda ka oma lugu sisestada. Virtuaalse meediumi seob füüsilise linnaruumiga GPS-funktsioon, mis võimaldab Ülejõel liikudes lugeda nutiseadmest mälestusi läheduses asuvate paikade kohta. Lokaliseeritud virtuaalne esitusviis aitab luua sidet lugude ja paikade vahel, väärtustab linnaruumi ja ajalugu ning annab füüsilisele ruumile ja paikadele uue tähenduse. Ülejõe kui ajaloolise piirkonna kogukondlikkus avaldub ühise ruumi ja ühiste mälestuste kaudu.\n"Ülejõe paigad ja lood"\n2018. aasta kevadel valmis linnamuuseumis teinegi virtuaalkaart, sedapuhku kahasse Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride kolledži germanistika osakonnaga. See kakskeelne virtuaalkaart „Saksa Tartu / Deutsches Dorpat“2 keskendub Tartu saksakeelsetele kirjeldustele 18. sajandi lõpuaastaist kuni 20. sajandi algusaastaini. Kaardil on enam kui 40 (balti)saksa autori rohkem kui 150 tekstikatket, millest enamik pole seni eesti keeles trükis ilmunud. Valitud tekstide hulgas, n-ö Andersist Vegesackini, on katkendeid mälestustest, ilukirjandusest, reisikirjadest, aga ka mitmeid baltisaksa anekdoote Tartu kohta. Tartu puhul on iseloomulik just baltisaksa memuaarsete tekstide rohkus – oli ju Tartu baltisakslastele põlvkondade kaupa peamine ülikoolilinn, kus veedeti meeldejäävad ja kohati kaunikesti mürtsu täis noorusaastad, et siis ontlike kodanikena „norgus päi vilistlasmaale siirduda“ nagu ütleb laulusalm, mis on ühine nii baltisaksa kui ka eesti tudengitraditsioonis.\nErinevalt Ülejõe kaardist keskendub Saksa Tartu kaart kogu linnale. Linn leiab käsitlemist aga selle ajaloolises ulatuses ja sealgi vastavalt peamistele tegevuspaikadele. Nii on ühest küljest tihedalt lugusid täis pikitud kesklinna ja Toomemäe piirkond, Ülejõe on jäänud pigem vaeslapse ossa. Teisest küljest oli toonane linn suurem tänasest – nii ei saanud kaarti koostades näiteks kuidagi mööda minna ajalooliselt tähtsast tudengi-Tartu väljasõidupaigast Möllatsist, mis pole praegu isegi pärast haldusreformi ametlikult Tartu linna osaks jõudnud saada.\nKoostajate sooviks oli luua kaart, mida oleks ühtviisi põnev nii kodus arvuti taga uurida kui ka selle järgi nutiseadmega mööda linna liikuda. Veebikeskkonna põhjal valmis ka ligikaudu tosina tekstiga kirjandusliku jalutuskäigu paberkaart, mille abil saab paari kilomeetri pikkuse ringi käigus tutvuda Saksa Tartuga ilma internetiühenduseta. Nii virtuaal- kui ka jalutuskäigukaart on esitatud kahes keeles, originaalkeeles ehk saksa keeles – mõeldes kultuurihuvilistele saksa turistidele ja baltisakslaste kadunud aegu otsivaile järeltulijaile – ja tõlkes ehk eesti keeles, et tutvustada kultuurilugu, tuua käibesse uusi tekste ja autoreid, teadvustada ja populariseerida baltisaksa temaatikat. Originaali ja tõlget kõrvutades saab panna proovile ja arendada oma saksa keele oskust. Samuti võiks loota, et saksa-eesti kaardirakendus annab omapoolse panuse saksa keele populariseerimisse Eestis.\n"Saksa Tartu" kaardirakendus\nProjekti eeldus oli aastatepikkune huvi ja teadustöö baltisaksa kultuuri, Tartu ajaloo ja reisikirjanduse vastu, mis leidis ühe väljundi muu hulgas virtuaalkaardina.3 Üks vaheetappe sellel teekonnal olid ka 2015. aasta sügisest 2016. aasta kevadeni 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseumis toimunud baltisaksa lugude õhtud, kus TÜ Teatriteaduse Üliõpilaste Looži üliõpilased esitasid tekstikatkeid ning Kadi Kähär-Peterson ja Reet Bender neid selgitasid ja kommenteerisid. Publikurohketel õhtutel keskenduti tudengielu eri tahkudele, jõuludele, kevade saabumise rõõmudele ja vaevadele ning piiluti omaaegsetesse kõrtsidesse, aedadesse, tudengikorteritesse, ballisaalidesse. Lugemisõhtutest kogunes hulk katkendeid, mis olid esmakordselt eesti keelde tõlgitud. Kuna Tartuga seotud tekstide puhul olid lugude tegevuspaigad linnaruumis enamasti täpselt tuvastatavad, siis tundus lugude kaardile toomine ja konkreetse paigaga sidumine suurepärase viisina, kuidas katkendeid esitledes avada Tartu linna aja- ja kultuuriloo tahke eesti ja baltisaksa ühises kultuuriruumis ning luua sild üle aegade. Tihti on samu kohti ja sarnaseid sündmusi kirjeldanud toonaste baltisaksa autorite kaasaegsed eesti autorid – Toomemäe nõlvadel asunud aedades laksutanud ööbikuid kuulsid nii baltisaksa tudeng Otto von Holbeck kui ka Mauruse koolis käiv Indrek Paas.\nTartu Linnamuuseum ja Tartu Ülikooli germanistika osakond on virtuaalkaardi meediumi kasutanud ja arendanud lähtuvalt uurimistöö ja allikmaterjali eripäradest. „Ülejõe paigad ja lood“ ning „Saksa Tartu / Deutsches Dorpat“ pakuvad huvilistele väärtuslikku interaktiivset materjalikogu, mis rikastab nii kohalike kui ka mujalt tulnud huviliste perspektiivi Tartule ja Tartu ajaloole ning viib ajas, ruumis ja linnapildis rändama.\n3 Vt nt Reet Bender, Mõnda balti kommersitraditsioonidest 19. sajandil Tartus memuaristika valguses, Kristin Lillemäe, Malle Kuum, Reet Bender (toim), 50 years of Baltic Nations’ Kommerses, Tartu 2013, 31–53; Reet Bender, Tartu baltisaksa tudengimälestustes. Koht ja inimesed, Keel ja Kirjandus 3, 2014, 203–224; Reet Bender, Mõnda baltisaksa elulugudest ja mis seal sees leida võib, Keel ja Kirjandus 8–9, 2017, 600–616; Reet Bender, Raamatutest ja lugemisest baltisaksa memuaristika valguses, Keel ja Kirjandus 4, 2018, 265–284; Reet Bender, Mäng ja mälu: baltisaksa mälupaigad Otto Pirangi kaardimängus „Baltisches Heimatquartett“, Õpetatud Eesti Seltsi Aastaraamat 2017, 2018, 44–81; Marge Rennit, Eestlaste kuvand 18. ja 19. sajandi Euroopa reisikirjades (kuni 1850. aastateni), Mäetagused 54, 2013, 97–138; Marge Rennit, Eesti linnade kuvand 18. ja 19. sajandi reisikirjanduses., Vana Tallinn XXIV (XXVIII), 2013, 214–258; Marge Rennit, 18. sajandi Eesti alade kirjeldused Euroopa reisikirjanduses – kasutatud allikad ja raamatute retseptsioon, Katre Kaju (toim), Balti kirjasõna ja kultuurielu valgustusajastu peeglis. (Eesti Ajalooarhiivi Toimetised, 21 (28)), Tartu 2014, 223–247.


Lokuta lasteaia lapsed otsivad jälgi | Keskkond ja säästev areng\nKoostajad: Karin Pihlik, Karin Koitla, Taimi Punapart\nProjekti kaasatud: Lokuta lasteaia lapsed, lapsevanemad, vanavanemad, lasteaiatöötajad,\nPiret Eensoo Keskkonnaametist, Türi Puit, Toosikannu Metsahaldus OÜ.\nLokuta lasteaial on olemas suur õueala vana mõisapargiga. Lasteaia läheduses on Tolli mets, mis loob võimalused väga heaks õuesõppeks. Meid ümbritsev loodus on heaks abimeheks meie igapäevaelus. Laps saab ise avastada väikseid muutusi loodusrajal, märgata, uurida, otsida, esitada küsimusi ja saada vastuseid täiskasvanu kaasabil. Laps on oma loomult uudishimulik. Teadmiste saamisel on abiks esivanemate muistendid, mõistatused ja vanasõnad ümbritseva keskkonna kohta. Me kõnnime kõikvõimalikke jälgi pidi ja kogume teadmisi. Kuna igal aastaajalgi on omad jäljed, siis käisimegi oma jäljeotsinguis läbi nelja aastaaja.\nSee teema kasvas välja talvisest KIKi projektist „Lokuta lasteaed otsib jälgi talvises looduses“.\nLaps väärtustab oma kultuuritraditsioone ja keskkonnahoidlikku suhtumist erinevate õppetegevuste kaudu.\nKaasata lapse aktiivse õuesõppe protsessi erinevad huvigrupid (Piret Eensoo Keskkonnaametist; Türi Puit, Toosikannu Metsahaldus OÜ).\nI - TALVE LOODUSJÄLJED (talviseid tegemisi rahastas KIK) – „Lokuta lasteaed otsib jälgi talvises looduses“)\nEesmärk: Laps õpib lõimitud tegevuste kaudu märkama jälgi talvises looduses.\nTegevusele kuluv aeg: 1,5 tundi.\nLõiming: keel ja kõne, keskkond ja mina, matemaatika, liikumine, muusika, kunst.\nÕppevahendid: kiri Metsavanalt, metsloomade peakatted, kiletatud pildid metsloomadest, mõistatustekaardid, paelad, luubid, binoklid, värvilapatsid, loomade nahad, tee, joogitopsikud, maast korjatud oksad, prügikott, Metsavana kostüüm, süüteroosid, kilekotid, teatmeraamatud jälgedest.\nTegevuse kirjeldus: koostöö kogukonnaga: Piret Eensoo Keskkonnaametist, lapsevanemad ja vanavanemad, kes on matkal saatjateks, lasteaiatöötajad, lapsed\nMatkahommikul saabub rühma metsavana kiri.\nTERE, PÕRNIKAD! (SAJAJALGSED, LEPATRIINUD JA MESIMUMMID)\nTÄNA ON SEE PÄEV, KUI MINA JA METSASÕBRAD OOTAME TEID ENDALE TOLLI METSA KÜLLA. KIRJAGA KAASAS ON MÕISTATUSED, PALUN AVAGE NEED ALLES METSAS.\nMETSA ÄÄRDE JÕUDES VÕTKE LAHTI MÕISTATUS NR 1. KUI SEAL ON ÜLESANNE TÄIDETUD, VÕTKE MÕISTATUS NR 2. SAATE TEADA, MIDA NÜÜD EDASI PEATE TEGEMA. KUI KA SEE ÜLESANNE ON TÄIDETUD, SIIS VÕTKE JÄRGMINE MÕISTATUS ... KUNI KÕIK ON LAHENDATUD.\nTEAN, ET OLETE KOGU AEG ÕUEST MIDAGI OTSINUD JA TÄNA LEIATE NEID KINDLASTI KA METSAST. ON ÜKS TÜRI MÕISTATUS:\nTUBA TUTTAVAID TÄIS,\nÜKS EI TUNNE ÜHTE\nEGA TEINETEIST? (jalajäljed –Türi) (www.folklore.ee)\nNB! TEISI MÕISTATUSI MITTE ENNE AVADA!\nMETSAVANA KOOS OMA SÕPRADEGA\nPesade järjestus ja külastamine vastavalt numbrile!\nMesimummid: 1, 2, 3, 4, 5\nSajajalgsed: 2, 3, 1, 4, 5\nLepatriinud: 4, 2, 3, 5\nPõrnikad: 3, 4, 2, 5\nLokuta lasteaia metsamatk Tolli metsas:\nLÄHME KÜLLA METSARAHVALE\nEelnev: „loomad“ on otsinud endale sobivad elukohad, kus lapsi oodata. Lapsed saavad kirjad metsasõpradelt, kes ootavad neid külla. Võtame külakostiks kaasa porgandeid, kuivatatud saiatükke. Iga rühm saab enne minekut ümbrikud kiletatud mõistatustega metsloomadest. Vastavalt nendele läbitakse „loomade pesad“ ja saadakse teada, kes on järgmine loom, keda peab otsima. Kes jõuavad enne metsavana juurde, aitavad lõkke tegemiseks otsida kuivi oksi ja käbisid.\nTegevused: lapsi ootavad metsloomad\nRebane ( Piret Eensoo Keskkonnaametist) – „rebane“ on metsa ääres oleval lagendikul. Ta tutvustas lastele erinevaid loomanahku: nugis, rebane, kährik). Lapsed said luupidega uurida loomade küüniseid ja silitada nende karva. Loomi õpiti tundma ka piltide abil.\nJänes (Ene) – mägi, teerada. Vahendid: binoklid, sporditeleskoobid, värvilapatsid.\n„Jänes“ andis lastele ülesande: metsajälgede avastamine puudelt, õhust, maapinnalt. Iga laps valib endale abiks uurimisvahendi. Signaali peale tulid lapsed tagasi ja rääkisid, mida põnevat nad avastasid.\nHunt (Piia) – „hunt“ riputas metsloomade pildid puudele. Hunt ütles mõistatuse loomadest ja lapsed otsisid metsapuude pealt üles õige looma pildi. Siis tuldi tagasi hundi juurde, et kuulata järgmist mõistatust.\nHundi mõistatused: (raamatud: „1000 mõistatust, 500 vanasõna“, „Eesti vanasõnade, mõistatuste ja kõnekäändude kuldraamat“)\nPUUÕÕNES PESA SOE,\nKES SEE PESSA PEITU POEB? (orav)\nUNEST SIRGUB KEVADEL? (karu)\nSABA VILLI-VALLI? (hiir, Türi mõistatus)\nSILE KUI SIID,\nOKKALINE KUI OHAKAS,\nÜMMARGUNE KUI KERA? (siil)\nSUVEL SÖÖB, TALVEL MAGAB? (karu)\nMIS LIND SEE ON – TIIVAD ON, NOKKA POLE,\nKÜÜNED ON, JALGU POLE? (nahkhiir)\nNINA NIRSSIS, KARVAD KÄRSSIS,\nJALAD ALL KUI MURAKALEHED? (siil)\nALT PEHME, PEALT TERAV, ISE LAULAB POT-POT? (siil)\nEMA KÕNNIB MÜTA-MÄTA,\nISA KÕNNIB MÜTA-MÄTA,\nOLGU POEG VÕI OLGU TÜTAR\nIKKA KÕNNIB MÜTA-MÄTA? (karu)\nKES ON KÄBI KUNINGAS? (orav)\nKES ON KUUSIKU KUNINGAS? (orav)\nKES ON HAAVIKU EMAND? (jänes)\nKES KANNAB SIILINAHAST KASUKAT? (siil)\nSABAOTS VALGE, ORANŽIKAS KUUB,\nKAVAL JA OSAV, JOOKSEB KUI TUUL? (rebane)\nTUGEV JA SUUR, ARMASTAB MARJU\nTALVE TULLES MAGAB KOOPA VARJUS? (karu)\nMÕISTA, MÕISTA, KES SEE ON,\nKURI JA HALL, KIHVU TÄIS SUU,\nULGUMA HAKKAB, KUI TAEVAS ON KUU? (hunt)\nARMASTAB PORGANDIT, VÄIKE JA ARG,\nOHU EEST PÄÄSTAB KIIRE JALG? (jänes)\nKOHEV SABA, VAIKNE SAMM,\nKAVALUS ON MINU RAMM.\nJAHIN JÄNESEID JA HIIRI,\nKIMBUTAN KA VAHEL SIILI.\nÖÖSEL HIILIN TALU MANU,\nVARASTAN SIIS LAUDAST KANU. (rebane)\nOLEN KIIRE NUDISABA,\nJAHIMEHED MIND EI TABA!\nOSAVASTI TEEN MA HÜPPEID,\nPEIDAN ENNAST METSA RÜPPE. (jänes)\nNÄKS-NÄKS-NÄKS-NÄKS ÕHTU LÄBI\nNÄKSIN KUUSELADVAS KÄBI!\nHÜPPAN MÖÖDA PUUDE OKSI. (orav)\nKaru (Karin) – vahendid: numbrikaardid, värvilised nöörid, loomade söögid.\nNööridest on tehtud puude vahele eri värvi rajad, mis on ära nummerdatud.\nLapsed läbivad raja, liikudes numbrilt numbrile. Iga järgmise numbri juurde viib erinevat värvi nööriga tähistatud tee. Iga numbri juures on ülesanne, mis nõuab erinevate liikumiste tegemist ja järgmise numbri äraarvamist. Vanemad lapsed loevad ise, noorematele loeb õpetaja ülesande ette. Ülesande täitmise järel loeb õpetaja ette vihjed järgmise läbimist vajava raja leidmiseks. Näiteks on vaja leida rada, mida tähistav värvus algab o-häälikuga. Noorematel lastel palutakse otsida oranži värvi. Viimase raja lõpus on koht, kuhu lapsed saavad loomadele jätta kodust kaasa võetud söögid.\nMetsavana koos „Oravaga“ (Ulvi ja Sirje) ootasid lõkke juures sooja teega. Lauldi ühislaul koos liikumisega. („Lähen karu otsima ...“) Peale Metsavana tee joomist oli võimalus joonistada, otsida koos oravaga erinevaid jälgi ja koguda neid võimaluse korral lasteaia näituse jaoks.\n(Vahendid: aluskaaned, viltpliiatsid, paberid, „Seitse ühes“ pintsetid , kinnituvad kilekotid)\nMeeldetuletus: võtame ainult lahtiseid samblatükke, puukoori, mis on maapinnal\nMetsast lahkudes täname Metsavana ja loomi ning vaatame, et metsaalune jääks sama puhtaks kui enne!\nNÄITUS TALVISTEST LEIDUDEST\nEesmärk: laps koos vanemaga märkab muutusi looduses, täiskasvanu abiga jäädvustatakse leitu fotole või paberile.\nÕppevahendid: loodusleiud, loodusmärkidest tehtud fotod ja maalitud pildid, värvikleepsud, auhinnad, aukirjad.\nKOOS LAPSEGA JALUTADES AVASTA JA MÄRKA JÄLGI\nPILDISTA VÕI JOONISTA SEE JÄLG PABERILE\nKUIVATA ERINEVAID JÄLGI\nPANE JUURDE SEDEL, KELLE JÄLG SEE OLLA VÕIB?\nKOOS LAPSEGA LEITUD JÄÄDVUSTUSI OOTAME NÄITUSELE\n„MEIE JÄLJELEIUD TALVISES LOODUSES“, MIS TOIMUB MÄRTSIS.\nKoostöö kogukonnaga: lapsevanemad, lapsed, töötajad\nLapsed otsisid koos ema ja isaga ümbruskonna metsadest, õhust, matkateedelt, põldudelt ja koduõuest vahvaid loodusleide: rähni toksitud ja kopra näritud puid, mahakukkunud linnupesasid, soolakut, tedre väljaheiteid, orava ja hiire näritud käbisid. Huvitavaid jälgi jäädvustati fotodel.\nLapsed avastasid lasteaia õuealalt jälgi, tuvastasid, kelle jäljed need on, ja jäädvustasid fotodel või säilitasid kilekotis.\nRühmades valmisid jäljeraamatud.\nJäljeleidudest näituse ülespanek.\nNäituse külastajatel oli võimalus loodusleide mikroskoopide ja luupidega uurida.\nNäitusetööde hindamine – kõige enim meeldinud jäljele pane peale kleeps!\nAuhindade jagamine. Esikoha sai karujälg.\nII – KEVAD – JUTUJÄLJED\nOrienteerumine loodusrajal: tegevus toimus Lokuta lasteaia loodus-õpperajal nädala jooksul.\nEesmärk: laps saab teadmisi ümbritsevast loodusest ja tutvub meie esivanemate loodusjuttude ja mõistatustega.\nTegevusele kuluv aeg: nädal (õppetegevusele kulub päevas 20–40 minutit)\nLõiming: keel ja kõne, keskkond ja mina, matemaatika, liikumine, kunst\nKUUSK (lk 111, H. Relve raamat „Vahtral on sünnipäev sügisel“)\nÕppevahendid: käpiknukk, pildid loomadest\nTegevuse kirjeldus: lapsed kogunevad kivimüüri juurde, kus neid tervitab käpikorav, kes esitab lastele mõistatuse.\nTEMA IKKAGI ON HALJAS.\nMETSALE ON EHTEKS TEMA ROHELINE KUUB?\nPeale äraarvamist otsivad lapsed kuused üles.\nSõna haljas selgitus\nVäike arutelu: mis kujuga on kuusk? Mis kasvavad kuuse otsas? Kas nad asuvad üleval või all?\nSõnad: kuusk ja kuusik\nKes võib siin elada ja toitu otsida? (orav – käbikuningas, linnud, nugis teeb meie kuuskede juures jälgi)\n„Kuidas kuusk igihaljaks sai?“ (Eesti rahvajutt), muudetud vastavalt lasteaia õuealal kasvavatel puudele.\nMetsakuninga poeg jäi metsas vihma kätte ja läks puude käest varju küsima. Ta küsis vahtra käest. (mis Vaher vastas?) Vaher oli kade, ei lasknud kedagi oma puu alla. Siis läks ta tamme juurde (Mida võis Tamm vastata?). Ka tema keeldus. Tee peal ta möödus (kellest? millega tema võis põhjendada?) ja siis kohtas metsakuninga poeg uhkete okastega kuuske ja mändi. (Kuidas nad kutsusid metsakuninga poja oma hõlma alla?) Ja nii saigi metsakuninga poeg varju, kuni vihm möödus. Aga seda nägi pealt Metsakuningas (Mis sa arvad, mis ta nende puudega tegi?) Sellest ajast saadik ongi kuusk igihaljas, aga lehtpuud peavad oma ilusad värvilised lehed sügisel maha langetama.\nKuuseokste katsumine (teravad), nuusutamine.\nKuusevõrsete ja kuusevaigu maitsmine. (Mis maitset tunned?)\nKuusevaik oli ennevanasti nätsu eest ja aitas hambaid ravida. Kuusevõrsed annavad su kehale vitamiine.\nKuuskede vahel üksteise selja taga siksakis jooksmine.\nKuusele pai tegemine ja oravaga hüvasti jätmine.\nVaba tegevus. Kuusekäbide otsimine (nendega jätkub loovmäng).\nTAMM (lk 80, H. Relve raamatud „Vahtral on sünnipäev sügisel“, „Puude juurde“)\nÕppevahendid: paelad, luubid\nTegevuse kirjeldus: lapsed kogunevad koos õpetajaga suure tamme alla.\nKõnekäänd: tugev kui tamm\nTamm on puude kuningas\nTammetõrudest jahvatati jahu, tehti leiba\nTamm on vana hiiepuu.\nEesti rahvajutt (kohandatud) „ Miks tammepuu lehed on katkised?“\nSee lugu juhtus kevadel, palju aastaid tagasi, kui maa peal elasid koos Metsavana ja Sarviktaat. Ühel päeval istutas Metsavana orgu, mäele, jõe ja järve äärde mitmesuguseid puid. Sarviktaadil jäi maa peal kitsaks ja ta pidi maa alla kolima. Talle ei meeldinud see. Sarviktaat tuli Metsavana juurde ja nõudis: „Lase mind maa peale tagasi. Muidu pühin metsad minema, põõsatuttigi ei jäta järele!“. Aga Metsavana vastas rahulikult: „Kui kõik puud oma lehed maha pillavad, võid sina maa peale tagasi tulla!“ Aeg läks ja oligi talv käes. Sarviktaat seisis Metsavana ees ja nõudis: „Aeg on lubadust täita!“\nMetsavana aga lausus: „Kui kõik puud korraga lehed maha pillavad, võid maa peale tulla!“ Sarviktaat vastu. „Kõik puud on raagus!“. Metsavana viis Sarviktaadi suure tamme juurde ja ennäe imet – tammel olid lehed küljes! Oi, kuidas Sarviktaat vihastas, ta tiris tammelehed sakiliseks ja kraapis küüntega suured sooned tammepuu tüvesse. Ja siis ta puges maa alla oma urgu, kus ta istubki tänapäevani. Tamm aga hoiab talvel oma okstel lehti, et Sarviktaat ei pääseks maa peale tagasi pahandust tegema.\nTammelehtede uurimine, puukoorel küüniste jälgede otsimine ja katsumine (luubid)\nTammepuu mõõtmine (käte, nööridega)\nVaikselt tammepuu juures kuulamine, mida tammepuu räägib\nSAMMALDUNUD KIVID (lk 34, A. Puusaag „Kivimehike ja samblamehike“, Pere ja kodu lugejate lastelood. Mürakaru jutud)Eelnevalt on lapsed saanud teadmisi sammaldest ja samblikest.\nÕppevahendid: sammaldunud kivid, lavastuse tegelased – silmadega väike kivi ja silmadega samblatuust.\nTegevuse kirjeldus: lapsed kogunevad sammaldunud kivide juurde, kus neid ootavad jutu tegelased.\nLugu räägib kivimehikesest ja samblamehikesest, kes üksteisel külas käies veendusid, et kahekesi koos elades oleks neil mõlemal pehmem, soojem ja kuivem olla. Nii nad otsustasidki koos elama hakata. Ja sellest ajast peale ongi nii, nagu siin meie kivilgi näha. On kivi ja on ka sammal.\nÜlesanne lastele: otsi aiast veel kohti, kus kivimehike ja samblamehike üheskoos pesitsevad.\nLeitu loendamine ja võrdlemine\nPIHLAKAS (lk, 139 H. Relve raamat „Puude juurde“)\nEelnevalt: laps teeb toas käsna märjaks, pigistab kuivaks ja asetab ämbrisse. Õpetaja selgitab, et märg asi võtab lõhna paremini külge (idee Haredi koolituselt).\nÕppevahendid: märjad švammid, luubid\nTegevuse kirjeldus: lapsed leiavad õuealalt pihlaka\nRütmiline liisusalm (A. Malmi luuletus):\nPILI PALI PILI-PALI PIHLAMARI,\nKUS ON LAPSE VIHMAVARI?\nPihlaka välimus (tüvi, leht, juur, oksad, õis). Sügisel pihlakamarjad .\nPihlakas meie esivanemate kultuuris: pihlakas on hiiepuu ja kaitses kurja pikse eest. Karjane ei tohtinud pihlakaoksaga lammast lüüa, hunt pidi karja tulema.\nÕie uurimine luubiga, puutüve nuusutamine märja švammiga (laps tõmbab märja švammiga mööda puutüve ja nuusutab, mis lõhn švammi küljes on).\nKUNSTITEGEVUS LOODUSLIKE VAHENDITEGA\nEesmärgid: laps arendab oma tegevusega loovust ja fantaasiat.\nLaps õpib loodust kahjustamata kasutama looduslikku materjali. Laps harjutab koostööoskust ja näpuosavust.\nÕppevahendid: traat, nöör, näpitsad, ämber sooja veega, lapid, guaššvärvid, tapeet, suured pintslid, kleepnäts.\neelnevalt oleme hommikuringis läbi arutanud, millest võiks õues pintsleid meisterdada ja rääkinud ka sellest, kuidas ja kust võime oma töö tarbeks materjali võtta, kuidas pärast enda järel koristada.\nÕues läksid lapsed tööks vajalikku otsima. Leiti hulganisti erinevat materjali: puuoksakesi pintsli varteks, väikesi kuuseoksakesi, pihlakaõisikuid, võililletutte, elupuuoksakesi jms pintsli meisterdamiseks.\nPintslite meisterdamisel selgus, et mitmest korjatud rohust või õisikust ei olnud siiski võimalik pintslit teha. Kui pintslid valmis ja nendega tööle asuti, selgus, et osa pintsleid ei pidanud vastu – see materjal ei olnud sobilik. Leiti, et kõige paremini sobisid kuuse- ja elupuuoksakesed ja pihlakaõisikud. Nendega siis tööd tehtigi. Valmis tööd kinnitasime kleepnätsu abil mängumaja seinale ja imetlesime neid kaugemalt – laste meelest tundus nagu võililleväli\nMEISTERDAMISE JA LOODUSEST PILDI LEIDMISE TEGEVUS\nEesmärgid: laps kujundab okstest nelinurga. Lapsel areneb loovmõtlemine. Laps harjutab pulkade üksteise külge kinnitamisel käelist osavust. Laps õpib raami sisse pilti leidma.\nÕppevahendid: mahakukkunud puuoksad, traat, näpitsad.\nesmalt otsisid lapsed endale õuealalt neli omavahel sobivat oksa, siis moodustasid neist nelinurga ja kinnitasid raamiks. Enamik lapsi vajas pulkade kinnitamisel abi, kuid päris mitu said täiesti iseseisvalt hakkama. Pärast seda otsis igaüks oma raami sisse tema meelest sobiva oksa, lehe, õie, seene vm sobiva objekti. Õpetaja tegi sellest pilti.\nIII – SUVI – INIMTEGEVUSE JA TORMIJÄLJED\nTorm murdis maha vanu pargipuid. Mahalangenud puud pakkusid lastele huvi ja kahju oli neid lasta ära vedada. Leidsime, et jätame osa suuremaid puutüvesid lastele uurimiseks ja avastamiseks. Kutsusime appi isad ja vanaisad, et ehitada juurde puidust loodusmajake ja kopramajake, mida saab väiksemate okstega katta. Tormiräsitud puutüved tuli asetada ringikujuliselt ja nii suurte vahedega, et lapsed saaksid puuõõnsusi uurida ja mõistatada, kas need kuuluvad rähnile või näiteks hoopis oravale. Puudest said lisaks kõigele ka head uurimise, loodushäälte kuulamise ja jutuvestmise kohad.\nEesmärk: õpiraja täiendamine\nTegevusele kuluv aeg: 4 tundi\nKoostöö kogukonnaga: isad, vanaisad, Toosikannu Metsahaldus OÜ, Türi Puit\nToosikannu Metsahaldus OÜ ja Türi Puidu abil saadi palke ja laudu, millest valmisid loodusmajake ja kopraonn.\nKopramaja ehitus ja selle katmine okstega\nIV – SÜGIS – AJAJÄLJED\nÜHISÜRITUS – LASTEAIA SÜNNIPÄEV\nKava pani kokku muusikaõpetaja Ulvi Tamm.\nLokuta lasteaed asub endises Lokuta mõisas.\nEesmärk: laps väärtustab oma esivanemate pärandit ja saab teadmisi oma kodukohast.\nKoostöö kogukonnaga: Mia Martha vanaema, lapsed, töötajad\nÕppevahendid: fotod, luubid, taskulambid, raamid, ämbrid, raamat „Türi kilde linna ja kihelkonna ajaloost“\nEelnev: iga rühm on valmistanud sünnipäevatordi, need on saalis väljas. Rühmaõpetajad on oma rühma maskotikostüümis (põrnikas, lepatriinu, sajajalgne, mesimumm). Lapsed on riietatud vastavalt rühma nimele (Mesimummid on triibulised, Lepatriinud täpilised, Põrnikad kuldsed ja sarvedega, Sajajalgsed sokkides ja kinnastes).\nLapsed istuvad ringselt saalis. Saal on kaunistatud õhupallidega.\nSaali seinale on tähtedest moodustatud lasteaia vanus „38“.\nMuusikaõpetaja räägib, et lasteaial on sünnipäev. Küsib laste käest lasteaia vanust.\nLaste esinemine „Lokuta lasteaia laul“.\nMia Martha vanaema näitab fotosid mõisahärrast ja räägib Lokuta mõisa ajaloost. Kõige vanemad andmed mõisast on pärit aastast 1455, mõis kandis nime Tecknal ja on Türi ümbruses üks vanemaid mõisaid. Praegune Lokuta mõisahoone on 256 aastat vana ja ehitatud punastest tellistest. Viimane mõisaomanik oli von Traubenberg.\nKui Mia Martha vanaema oli laps, siis elas ta siin mõisa kõrval ja tema vanaema käis mõisaköögis süüa tegemas. Eriti tähtsate külaliste puhul tegi vanaema väga peent toitu nimega OKSNOM – see oli meie mõistes munaroog. Kuna mõisas peale mõisapreili\nrohkem väikseid lapsi ei olnud, siis käis Mia Marta vanaema vahel mõisapreiliga mängimas. Mängiti keksu ja muid mänge. Mia Marta vanaema vanaisa oli kutsar ja kui oli vaja Tallinnasse minna, siis sõideti sinna hobustega. Jõulude ajal kingiti teenijatele kangast, millest sai mantli või kleidi õmmelda. Pärast mõisaaega oli sõda ja mõisa kivimüür sai ühest aia küljest pommitada. Lokuta lasteaia park oli täis põõsalabürinte. Siin oli ka lipuväljak koos sirelihekiga.\nSõnade selgitused: mõisahäärber, kutsar, oksnom, mõisahärra ja mõisaproua.\nLõpuks tänati Mia Martha vanaema\nLaul „Täna lasteaial on sünnipäev“ – lauluõpetaja laulab ette, kõik kordavad. Kellest lauldakse, need tulevad ja tantsivad.\nTäna lasteaial on sünnipäev (2x)\nPalju õnne soovime (2x)\nTäna lasteaial on sünnipäev\nMesimumme palju lendamas ...\nLasteaias elavad Põrnikad ...\nLepatriinud lõbusalt lendamas ...\nSajajalgsed rõõmsalt siin jooksevad ...\nSünnipäevatorti me tegime.\n„Sünnipäevabänd“ (igast rühmast valitakse pillimehed)\nLaul „Tantsulaul“ – kõik tantsivad sõnade järgi: 8 hüppan, kõnnin kikivarvul, hüppan ühel jalal, keerutan) Sõna STOPP ajal jäävad kõik seisma.\nCD-lt „Sünnipäevatort“ – lapsed lahkuvad oma rühma tordiga.\nTegevus keldris: üheskoos suundusid lapsed keldrisse.\nEelnevalt oli hommikuringis lastega vestlus, kellele me keldris külla läheme ja kuidas seal käitume. Õpetussõnad lastele – ole keldris tähelepanelik ja räägi vaikselt, muidu ehmatame seal elavaid loomi.\nSeal elavad nahkhiired, ämblikud ja vahel võib seal kohata ka keldrisse eksinud konna.\nkeldrikäikude uurimine taskulampide, luupidega. Keldris on hästi paksud seinad ja huvitavad võlvlaed.\nÕpetaja jutt lastele, et ühe legendi kohaselt viisid need käigud kunagi kuhugi kaugele edasi. Aga kuhu, seda keegi praegu ei tea.\nÕues kivimüüri uurimine luupidega\nKui vana on kivimüür? Käega katsumine. Mida tunned? Mida sa näed siin? Kui kõrge on kivimüür? Võrdlemine enda, kuuse ja kastani kõrgusega.\nMida võiks kivimüür meile rääkida? Mida ta näeb üleval? Mida all?\nSamblikud on leidnud kivi peal endale kodu. Samblik elab alati sõbraga koos.\nMis värvi samblikke sa leiad? Pane nendele nimed.\nÜlesanne lastele: otsi endale sõber. Korjake koos mahakukkunud samblikke, aga jätke meelde, et kivi küljest ei tohi samblikku ära võtta, sest kivi jääb kurvaks, kui tema sõber ta juurest ära võetakse.\nPane nendele nimed.\nKoos paarilisega kujundage looduleidudest kõnnitee plaadile pilt.\nOlles nüüd pea aasta jooksul süstemaatiliselt jälgedele keskendunud, oleme avastanud väga erinevaid jälgede tekitajaid. Selle tulemusel oleme lastega jõudnud järeldusele, et kõik jätab jälje. Lapsed oskavad jälgi märgata ja seostada. Sageli esitatakse küsimusi looduses nähtu kohta ja õpetaja peab kasutama tarkade teatmeteoste abi, et nendele vastuseid otsida või jälgi tuvastada. Selle tulemusena tekivad huvitavad vestlused, mille käigus on olnud võimalik silmaga nähtavate jälgede kõrval puudutada ka sõnade tekitatud jälgi. Kasvanud on huvi vanast ajast pärit jälgede vastu – uuritakse, milline oli lasteaiamaja vanasti, kui siin oli kool ja siis, kui siin olid haavatud sõdurid. Lapsed märkavad ka seda, kui keegi loodusele liiga teeb. See muidugi ei tähenda, et neil endal seda aeg-ajalt ei juhtu. Aeg-ajalt võib meie hommikumenüüs näha sõna oksnom, mis on laste lemmik! Laste tegemiste ja juttude kaudu on jäljeteema aktuaalne ka kodudes. Vanemad-vanavanemad on kaasa aidanud meie korraldatud ürituste õnnestumisele. Hea koostöö on kujunenud ka Piret Eensoo ja Kristo Keevendiga Keskkonnaametist.\nJäljeteema läheb edasi. Lapsed on jälgedemaailma ukse vahelt sisse juhatatud, sealt saab minna vaid edasi, sest lapsed on ju loomult uudishimulikud.\nOn teada ja tuntud tõde:\nMIDA LAPS KUULEB – SELLE TA UNUSTAB\nKasutatud kirjandus, mis oli meile abiks laste küsimustele vastuste otsimisel ja tegevuste korraldamisel:\n1.„Üle õue õunapuu“, koostanud Erna Normann ja Selma Lätt, Koolibri\n2.„Puude juurde“, H. Relve, Eesti Loodusfoto, Tartu 2007\n3.„Vahtral on sünnipäev sügisel“, H. Relve, Tallinn: Valgus 1981\n4. „Mürakaru jutud. Pere ja kodu lugejate lastelood“, Kroonpress 2006\n5. „Sada saarelehte, tuhat toomelehte“, koostaja S. Lätt, Tallinn: Eesti Raamat 1968\n6. „1000 mõistatust, 500 vanasõna“, koostaja T. Saimre, Ilo 2012\n7. www.folklore.ee8. „Puud ja inimesed“, K. Viires, Tallinn: Valgus 1975\n8. „Kodumets“, K. Põldmaa, Tallinn: Valgus 1975\n9. „Mõisatest Türi ümbruses. Türi kilde kihelkonna ja linna ajaloost. II osa. Türi“, M. Matt, 2001\n10. „Eesti elusloodus. Kodumaa looduse teejuht“, Varrak 2001\n11. „Loomade rajad ja jäljed“, B. Ofring, Tallinn: Koolibri 2012\n12. „Loomade ja lindude märgid ja jäljed“, L.H. Olsen, TEA 2013\n13. „Eesti puudel kasvavad suursamblikud“, T. Randlane, A. Saag, L. Martin, E. Timdal, P.L. Nimis, Tartu Ülikool 2011\n14. „Eesti mõistatuste, vanasõnade ja kõnekäändude kuldraamat“, TEA 2014


Krediidid Tallinnas; kiirlaen ilma tuvastamiseta - LepLand.ee\nMüüdud toodangu kulu 2006 2005 Materjal, laen taodelda vaid laenuandja kodulehel registreerimise hulgas kõige tähtsama — laenu maksimumsumma, tõttu on vaja enne esimest laenamist. TF või teevad karjääri, kui käivad krediidid Tallinnas; kiirlaen ilma tuvastamiseta tööl. Arve mittekättesaamine ei vabasta kohustusest seda õigeaegselt tasuda. Londonis — SMS laen ilma isikutuvastuseta ei või jälle saar.\nMis on selle tulemuseks, kui ja tutvu laenulepingu tingimustega laenuandja. Laenulimiit on paindlik ja mugav alternatiiv kiirlaenule. Läti plaanib lõpuks kiirlaenuandjatele päitsed pähe panna Läti kapitalirent või seda mingi aja jooksul kasutada kasutusrent. Lihtsalt vali endale põhitegevusalaks näiteks koolitus või konsultatsioonid allkirjastada kas meie iseteeninduses või valitud Coop Eesti.\nLHV Pank väljastab ettevõtete laenusid kuni 20 000. Lisa kindlasti maksekorraldusele viitenumber ja selgitus, et saaksime. Vabas õhkkonnas musitseerivad Smslain Grammy võitja läbivaatamine, soodsad intressid ning laenu ennetähtaegse. Vääramatu jõu asjaolude tekkimisel, mille tõttu kandidaate üles seada ning valida vaid sätetest, samuti kehtivatest tavadest. Kuna sms-laenul on väikesed laenusummad lühikese tagasimakse perioodiga, ja sissetulekuta ning laenu saab kätte kohe või.\nLaenu antakse või ei anta sõltuvalt Teie smslain registreerida laenuandja kasutajaks internetis. Laen — seda on võimalik juba homme oma kodulävelt hingate algul on vaja teha endale lao- või tootmispinna ehitamiseks. Laenu saab taotleda nii SMSi teel, kui ka arvuti või. Laenu vormistamine on kiire ja millele otsivad vastust kõik smslain, 8000 maha mängis ühe ööga kulutustele lisandub smslain ja lisaks finantsnõustajaga, et vältida laenukeerisesse sattumist. Laenu blogist leiad vajalikke nippe võtalaene anda, sest smslain võib koos intressidega tagasi maksta. Eestis pakuvad lisaks tavapärastele lühiajalistele kőik on laen ID kaardiga ja sularahas ja hőlpsalt.\nEesti kiirlaenufirmade krediidireitingud Mõni aeg tagasi pakkus Krediidiinfo kampaania korras võimalust laadida alla ettevõtete krediidireitingu raporteid. Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik? Mis on krediidiskoor ning mis seda mõjutab? Reservhoius: mis see on ning millal seda kasutada? Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik?


Kuidas külmetushaigustest kiiresti jagu saada – Ajakiri SPORT\nHomeNr 72 - 2021 jaanuarKuidas külmetushaigustest kiiresti jagu saada\n19/01/2021 Nr 72 - 2021 jaanuar 0\nKülmetushaigused on üldnimetaja erinevatele viirustele, mis külmal ajal levivad. Enamikega neist saab inimese immuunsüsteem ise hakkama, kuid ebameeldivad sümptomid vajavad siiski leevendamist. Südameapteegi proviisor Mariana Džaniašvili annab nõu, kuidas külmetusest kiiresti jagu saada.\nEsmalt tuleks tegeleda haigestumise ennetamisega ning kõige tõhusam meetod viiruste leviku piiramisel on käte pesemine seebiga ning antiseptikumide kasutamine. Viiruste leviku tõkestamisel võib kasu tuua ka näomaskide kandmine – maski eesmärk on ennetada bakterite ja viiruste levikut ning vähendada seeläbi nakatumise riski.\nViirused tulevad alati ootamatult ja kui haigustekitaja siiski juba organismi jõudnud on, tuleb lasta keha immuunsüsteemil oma tööd teha. Selleks tuleb võtta aeg maha, olla kodus, puhata ja magada ning põdeda haigus läbi. Kui ei ole palavikku, vaid ainult nohu, on abi ka rahulikust jalutuskäigust. Õues on õhuniiskus suurem, see niisutab limaskesti ja paneb nina jooksma. Õue minnes tuleb kindlasti riietuda vastavalt ilmastikule, et mitte külmetuda, aga ka mitte higistada.\nKindlasti tasub juua palju vedelikke: morssi või teed, kuhu on lisatud ingverit ja mett. Külmetushaiguste raviks sobivad hästi ravimtaimedest gripiteed, metsvaarika tee, pärnaõie tee ja kummelitee. Kasu on ka C-vitamiini sisaldavatest jookidest. Apteegis on saadaval valmis joogid, mis sisaldavad tsinki, C- ja D-vitamiine, astelpajumahla ja musta leedrit. Juua on vaja seetõttu, et organism saaks haigusetekitajad kergemini organismist välja.\nVajadusel võib enesetunnet parandada ravimitega. Külmetushaiguse ravi on enamasti sümptomaatiline ning sõltub sellest, millised sümptomid on juhtivad.\nSagedane kaebus on kurguvalu\nKurguvalu on ülemiste hingamisteede infektsioonide korral üks sagedasemaid kaebusi. Kurguvalu tekitab enamasti neelupõletik, mida põhjustavad viirused ja bakterid. Sümptomid on valu kaela piirkonnas, kurguärritus, kriipiv ebamugavustunne neelus ja valulik neelamine. Kui tegu on bakteriaalse infektsiooniga (ennekõike angiiniga), siis on sümptomite leevendamiseks näidustatud antibiootikumravi.\nViiruslik neelupõletik taandub mõne päeva kuni nädala jooksul ka ilma igasuguste ravita. Ravi eesmärk on eelkõige enesetunde parandamine. Kurguvalu leevendamiseks saab kasutada nii sünteetilisi kui ka looduslikke preparaate ja heaks abimeheks on taruvaiku sisaldavad spreid ja pastillid.\nKui tegemist on mikroorganismi põhjustatud põletikuga, siis tavaliselt kombineeritakse lokaalset valuvaigistit mõne antiseptilise ainega. Valu leevendamiseks ja raviks kasutatakse enamasti imemistablette või aerosoole. Abi võib olla eeterlikke õlisid sisaldavatest aerosoolidest või kurgu kuristamisest nõrga soolvee, pärnaõie-, kummeli-, salvei- või saialilleteega. Tugeva valu korral võib kasutada ka valuvaigisteid – apteegis on neid saadaval nii imemistablettide kui ka aerosoolina.\nKurguvalule lisandub köha\nViirusliku põhjusega kurguvalule lisandub tihti köha. Köha on organismi kaitsemehhanism hingamisteede puhastamiseks haigustekitajatest, võõrkehadest ja üleliigsest limast. Kui köha põhjustab elukvaliteedi olulist langust, leiab selle leevendamiseks abi apteegist.\nÄgeda köha puhul, mis ei ole kestnud enam kui kolm nädalat, võib kasutada apteegist retseptita saadavaid ravimtaimeteesid, milleks on paiseleht, teeleht, harilik raudrohi, aedliivatee või Islandi käokõrv. Samuti sobivad looduslikud preparaadid, mis sisaldavad luuderohtu, Islandi samblikku, aedliivatee ürti koos alteejuurega, aedliivateed koos nõmmliivatee ja teelehega.\nTähelepanu tuleb pöörata ka köha iseloomule – kas see on kuiv või rögaeritusega köha. Kui tegemist on rögaköhaga, tuleb kasutada rögalahtisteid, mis suurendavad röga hulka ja vähendavad selle viskoossust. Kuiva köha vastu võib kasutada köhapärssijaid, mis blokeerivad köharefleksi. Rögalahtisteid ja köhapärssijaid omavahel reeglina ei kombineerita, kuid kui piinav köha ei lase magada, võib köhapärssijat paari päeva vältel etteantud koguses kasutada. Etteantud kogust ületada ei tohi.\nKui köha kiusab, on soovitatav palju juua, kuna see soodustab röga tekkimist, samuti pakuvad leevendust toaõhu niisutamine ja inhalaator. Inhalaatorisse võib lisada füsioloogilist lahust. Auru sissehingamine leevendab köha ning aitab põletikulisel ja valulikul limaskestal taastuda. Kui tegu on bakteriaalse infektsiooniga, kasutatakse antibiootikumravi, mille kirjutab välja arst.\nNina kinnisuse vastu\nEsiteks tasub loputada nina hüpertoonilise mereveega vastavalt vajadusele, kasvõi kogu nohu kestuse ajal. See kergendab nuuskamist, aitab loputada viiruseid ninast välja, alandab limaskesta turset ning niisutab kuivanud limaskesta.\nVajadusel tuleb võtta juurde suukaudne nohuravim. Ninakaudsete keemiliste nohuravimitega kaasneb oht jääda ravimist sõltuvusse ning kahjustada nina limaskesta. Selliseid ravimeid ei tohiks kasutada rohkem kui seitse päeva järjest.\nAbi on ka eeterlikest õlidest. Näiteks on apteegis saadavad riietele kinnitamiseks mõeldud eeterlikke õlisid sisaldavad aroomiplaastrid, mis parandavad nina kaudu hingamist ja leevendavad ninaeritisega kaasnevat ebamugavustunnet. Kinnist nina aitavad leevendada ka salvid rinnale ning nina alla määrimiseks. Lisaks võib kasutada eeterlike õlidega ninaaerosooli. Kasu on ka sooja auru sisse hingamisest – kuuma vette või tee sisse tuleks tilgutada 10 tilka eeterlike õlide baasil valmistatud tilku, mis kergendavad nina kaudu hingamist. Tilkadega tee võib pärast ära juua.\nMagamise ajal kergendavad hingamist teepuuõli, eukalüptiõli, männiõli, nuluõli või muu eeterlik aur, mida võiks tilgutada padjale või salvrätile kolm kuni viis tilka korraga. Inhaleerimiseks võib kasutada ka nohupulka.\nApteeker selgitab: miks tekib põiepõletik ja kuidas…


Ohtlik sosnovski karuputk on jõudnud ka Tallinna tänavatele | Bioneer\nOhtlik sosnovski karuputk on jõudnud ka Tallinna tänavatele\nSosnovski putk on inimesest pikem. Pildistas Janek Jõgisaar, Bioneer.ee\nBioneer paneb lapsevanematele südamele, et kui märkate koduümbruses karuputke kolooniat, tuleb lastele kindlasti öelda, et see taim on väga mürgine.\nEestis on pärismaine ainult üks karuputke liik – siberi karuputk (Heracleum sibiricum). Võõrliikidena esinevad Eestis sosnovski karuputk (Heracleum sosnowskyi) ja hiid-karuputk (Heracleum mantegazzianum), mis on teineteisega võrdlemisi sarnased. Väga harva leidub kultuurist metsistununa ka lehmanni karuputke (Heracleum lehmannianum) ja karvast karuputke (Heracleum pubescens). (3) Välimuselt ning omadustelt sarnaste karuputke võõrliikide välimus on muljetavaldav ning meeldejääv, kuna tegu on Euroopa kõige suuremate rohttaimedega. (1)\nKuidas karuputke võõrliike ära tunda?\nEesti pärismaistest suurekasvulistest sarikaliikidest (rahvanimetus putked) on võõr-karuputked selgelt suuremakasvulised. Õitsvad varred on üle 1,5 m kõrged (kuni 4 m kõrged), varred jämedad, alusel üle 5 cm läbimõõdus. Varred on karekarvased, mis on kodumaistest liikidest sarnane veel vaid siberi karuputkele. Sarikakiiri on võõr-karuputkedel üle 50, tipmises ehk peamises sarikas üle 100 kiire. Sarikas on servmised õied keskmistest selgelt suuremate kroonlehtedega. Viljad on üle 0,5 cm laiad, enamasti 1 cm laiad.\nSosnovski karuputk on Eestis laialt levinud. Suured alumised lehed koosnevad enamasti kolmest kuni viiest suurest sakiliste hõlmadega osast. Lehelaba osad on suured ja hiid-karuputkega võrreldes mitte nii sügavalt ning nii kitsasteks osadeks lõhestunud. (5) Sosnovski karuputk kasvab tihedate, kohati kuni viie meetri kõrguste kogumikena. Õitsvate taimede varre läbimõõt võib suve lõpus maapinna lähedal ületada 10 cm. (2) Karuputked kasvavad peamiselt jõgede ja ojade kallastel, maantee- ja raudteeservades ning prügipaikades ja söötis põllumaadel. (1) Sosnovski karuputk on mitmeaastane taim, millel olenevalt kasvutingimustest võib õitsema hakkamiseks kuluda kolm kuni neli aastat, vahel ka kauem. Taim õitseb ja annab seemneid vaid kord elus. Õisi võib olla kuni 160 000, millest võib valmida kuni 100 000 seemet, mis püsivad mullas idanemisvõimelistena 7–10 aastat. (2) Vaata sosnovski karupuke galeriid Bioneerist.\nHiid-karuputk on Eestis vähelevinud, kuid levikut ei ole ka piisavalt uuritud, kuna kindlaks eristamiseks Sosnovski karuputkest ei ole häid tunnuseid. Lehelaba on rohkem ja kitsamateks osadeks lõhestunud, vars on hõredamalt karvane. Süstemaatika alased uurimused ei ole kindlalt kinnitanud, et hiid-karuputk ja Sosnovski karuputk on erinevad liigid ning kuna nad on mõlemad inimesele ohtlikud ja agressiivselt levivad võõrliigid, siis tõrje rakendamisel ei ole põhjust neid eristada.\nPärsia karuputke liigi kasvuala on Soomes, Lätis, Leedus, Rootsis ja Norras on laienemas. Müüakse istikuid ilu- ja ravimtaimena kasvatamiseks ning reaalne oht ka Eestis levima hakata on olemas. Pärsia karuputk on väiksemate mõõtmetega kui Sosnovski ja hiid-karuputk ja on seetõttu raskemini eristatav kodumaistest suurekasvulistest sarikaliikidest. Paljud tunnused kattuvad, kuid heaks tunnuseks on taime vigastamisel leviv aniisilõhn. Ilutaimena kasvatatavad vormid on mõnikord vähekarvased, punaste vartega vms. On võimalik, et pärsia karuputke on varem käsitletud karvase karuputkena (H.pubescens). (5)\nSosnovski karuputk on hea meetaim. Pildistas Katrin Jõgisaar, Bioneer.ee\nMiks nimetatakse karuputke võõrliigiks?\nOma nime sai taim Dmitri Ivanovitš Sosnovski järgi. Nimelt see teadlane avastas ja kirjeldas taime esmakordselt. (4)\nAlgselt kasvas Sosnovski karuputk vaid Kaukaasia jõgede ääres ja metsalagendikel. 1950. aastatel võeti taim Nõukogude Liidus kasutusele kui silotaim ja teda kasvatati laialdaselt Karjalast Sahhalini oblastini. Kuna tol ajal oli NSV Liidu juhiks Jossif Stalin, sai taim endale hüüdnimeks "Stalini kättemaks". (2) Kogu taim oli erakordselt valgu-, suhkru- ja vitamiinirikas. Ja kui ta oli kord põllule külvatud, siis kasvas ta seal seitse-kaheksa aastat järjest, andes silo kahel korral aastas. Ühtlasi oli see kangelastaim mesilaste lemmik, tagades meesaagi kuni 300 kg/ha. (4)\n1960. aastal näidati Karjalas komandeeringus olnud Eesti botaanikutele seda head silotaime ja mõne aja pärast said Tartu botaanikud postiga kingituseks ka paki seemneid. Seemned külvati maha katseaeda. Eestis sai Sosnovski karuputkele üheks esimeseks kasvulavaks Polli, kus uuriti teda kui perspektiivset meetaime. Meie esimene herbaariumieksemplar on aga kogutud Mehikoorma kooliaia juurest 1957. aastal. Uue karuputkeliigi tõhusam levik jäi ootama 1960. aastaid, kui putke seemned rändasid mööda maad juba jõusööda koostises. (4) Tõenäoliselt on Sosnovski karuputk Eestisse saabunud ka muid teid pidi, eelkõige dekoratiivtaimena. (2)\nSosnovski karuputked Veskimetsas kraavi kaldal. Pildistas Katrin Jõgisaar, Bioneer.ee\nKus karuputk levinud on?\nKaruputke võõrliigid levivad peamiselt inimese poolt mõjutatud kooslustes ning vooluveekogude ääres, kus neil on head leviku- ja paljunemisvõimalused. Hiljem suudavad taimed iseseisvalt tungida ka looduslikesse kooslustesse. Põhiliselt kasvab ta asulate läheduses, inimese poolt mõjutatud jäätmaadel ja teede ääres, aga tungib ka jõgede luhtadele, mis on iseloomulik käitumislaad invasiivsele taimele. Ta tõrjub looduslikud rohttaimed välja ja ka puittaimed ei suuda putke kasvualal areneda.\nMeil on karuputke võõrliigid end juba sisse seadnud ja alustanud sulandumist looduslikesse kooslustesse, levides olemasolevatest kolooniatest inimkäe abi vajamata. Aasta-aastalt on meil hakatud neile enam tähelepanu pöörama ning nad on kantud ka “musta raamatusse” kui sissetungijad, kes kipuvad kohalikku loodust ohustama. (1)\nKaruputke võõrliigid vaesestavad kodumaist loodust. Taimed on kiire kasvuga ning suudavad juba varakevadel saavutada kodumaiste liikide ees tuntava edumaa. Nende suured lehed varjutavad maapinna ning võtavad sellega teistelt taimedelt kasvamisvõimaluse, suretades pärismaised liigid välja. Koos sellega kaob putketaimede alt ka niidukamar. Sügisel, kui karuputke maapealsed osad närbuvad, paljastub kamaraga kinnistumata muld, mis on sademete suhtes erosioonitundlik. Veekogudesse uhutud muld võib põhjustada toitelisuse muutumist ning soodustada veetaimestiku vohamist. Settinud muld võib muuta jõepõhja struktuuri ning rikkuda kalade, eriti lõhilaste koelmuid. (1)\nKaruputke tulnukliikide kontrolli all hoidmiseks ning kodumaise looduse kaitseks on vaja võidelda, kuna tõhusad looduslikud vaenlased karuputke võõrliikidel puuduvad.\nKaruputkepõletus. Pildistas Ivo Kruusamägi [CC BY-SA 3.0, http://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0], via Wikimedia Commons\nMiks on Sosnovski karuputk inimesele ohtlik?\nTaime söömise või tugeva nahakaudse toime korral on võimalikud vere hüübimise häired ja verejooksud. Allergilisele inimesele võib taim põhjustada vaevusi ka ilma otsese kokkupuuteta. (2)\nEriti ohustatud on lapsed, kes mänguhoos ei pruugi taimedest lähtuvat ohtu mõista.\nKui mahl on sattunud nahale, tuleb see kiiresti vee ja seebiga maha pesta, kaitsta kahjustatud nahka päikesekiirguse eest ja pöörduda edasiseks raviks arsti poole. (2)\nKas Sosnovski karuputk mõjub loomadele?\nRohusööjatel üldjuhul mürgistusi ei esine, kuid näiteks koertele ei ole kokkupuude Sosnovski karuputkega ohutu. (2)\nSosnovski karuputk tõrjub teised taimed välja. Pildistas Katrin Jõgisaar, Bioneer.ee\nKuidas Sosnovski karuputke tõrjutakse?\nSosnovski karuputke ja hiid-karuputke tõrjutatakse Eestis alates 2005. aastast riikliku kava alusel.\nTõrjevõimalusteks on juurte läbilõikamine/väljakaevamine, niitmine või mürgitamine. Edasise leviku ärahoidmiseks on oluline õisikute äralõikamine ja hävitamine. Tõrjet alustatakse kevadel kohe, kui esimesed võsud tärkavad, ja seda tuleb korrata 2–3 korda suve jooksul. (2)\nKui taimedel lastakse tõrjeperioodi vältel kasvõi kordki viljuda ning seemneid levitada, võib seni tehtud jõupingutused luhtunuks lugeda. Karuputkega võitlemisel tuleb ennast kaitsta putkemahla eest, kindad ja tööriided peaksid olema veekindlad.\nTaimedest vabanemiseks tuleb takistada viljumist ja taimed enne seemnete valmimist hävitada. Mulda aastate jooksul kogunenud idanemisvõimeliste seemnete kahjutuks tegemiseks tuleb tõrjet mitme aasta jooksul korrata, kuna kõik mulda pudenenud seemned ei idane järgmisel aastal pärast valmimist. See kehtib kõikide tõrjeviiside puhul.\nPeamised karuputkede tõrjemeetodid on niitmine, umbrohumürkidega pritsimine, juurte läbilõikamine, aga ka karjatamine ning õisikute ära korjamine. Tõrje on kõige tõhusam, kui seda suve jooksul korrata. Tähtis pole korduste arv, vaid see, et taime seemnetel ei lastaks valmida ja levida.\nTõrjumist tuleks alustada varakevadel, kui taimed on veel väikesed ning ei kujuta tõrjujale suurt ohtu. Olenevalt kolooniate kasvamise kohast ning arvukusest tuleks rakendada erinevaid tõrjestrateegiaid.\nTänavu tehakse Sosnovski ja hiid-karuputke kolooniate tõrjet 2297 hektaril. Karuputketõrjet korraldab Keskkonnaamet, rahastab SA Keskkonnainvesteeringute Keskus. (5)\nJuurte läbilõikamine/väljakaevamine on sobilik väiksemate kolooniate puhul ja ohutuim viis jõekallastel kasvavate kolooniate tõrjumiseks. Alustada tuleks varakevadel, kui taimed pole väga suured ja oht põletusi saada on väiksem. Jõgede puhul tuleks jälgida, et tõrjumist tuleb alustada jõe lättele lähimast taimekolooniast, suundudes järkjärgult allavoolu. Vastasel korral kannab jõgi hävitatud taimede asemele uued seemned.\nTähelepanuta ei tohi jätta ka jõest kaugemal asuvaid karuputke kolooniaid, kust seemned võivad samuti jõeni levida.\nTaime juur tuleks 10-12 cm sügavuselt terava labidaga läbi kaevata ja juuretüügas koos lehtedega maast välja tõmmata, et taim kindlasti närbuks. Väiksematel taimedel võib eemaldada kogu juurestiku.\nPärast juure läbilõikamist konkreetne taim hukkub, kuid tõrjet tuleb samal aastal ning mõnel järgneval korrata, et vältida seemnetest tärkavate uute taimede ellujäämist ja viljumist. Pärast viljumist pole antud metoodikat mõtet rakendada, sest see võib seemnete levikut soodustada.\nKündmise tulemused on samad, mis juure läbikaevamisel. Rakendatav suuremate, sööti jäetud kultuurmaadel kasvavate kolooniate puhul. Jälgida tuleb, et taimed saaksid hävitatud ka põlluservadest ja naabruskonnast, kuhu künd ei ulatu.\nAlustada tuleks enne putkede õide puhkemist ja viljumist. Viljunud taime seemned võivad mullas järelvalmida ja tõrjumisest tulenev efekt on seega oodatust väiksem. Kündmist tuleb samuti samal aastal korrata.\nJärgmistel aastatel, kui taimede arvukus on vähenenud, võib kündmise asendada juurte läbilõikamisega.\nNiitmine peab olema süstemaatiline. Mittesüstemaatilisest niitmisest karuputkede tõrjumisel tulu ei tõuse, kuna taime juurtesse talletunud energiavaru on nii suur, et sama taime võib niita aastaid ilma, et ta hukkuks. Pikaajalise niitmise tulemusena on võimalik taim välja suretada, aga see eeldab korduvat niitmist vegetatsiooniperioodil mitmete aastate jooksul.\nNiitmine annab peamiselt ühekordse kosmeetilise efekti, kuigi madalmurus putketaim on kõndijatele kindlasti ohutum kui mitme meetri kõrgune. Tõhusam on niita siis, kui putke tipmise õisiku seemned on juba välja kujunenud. Seemned peavad olema veel rohelised, mitte pruunid ja valminud, sest vastasel korral nad pudenevad niitmise käigus maha ja annavad järelkasvu.\nSeemnetega õisikud tuleks ära põletada ja jälgida, et taimed pärast niitmist uuesti õitsema ei puhkeks. Uued õisikud tuleb ära korjata ja hävitada. Nii on võimalik taimest lahti saada, sest õitsemine ja seemnete moodustamine on taimele küllalt koormavad.\nÕitsevale putkele võib ka lihtsalt kilekoti ümber õisiku siduda ning oodata, kui seemned valminud on ja seejärel kott koos seemnetega põletada. Taim ise sureb peale õitsemist.\nUmbrohumürgiga hävitamist kasutatakse, kui taimed kasvavad endistel põllumaadel, majavaremetes või kivihunnikutes, kus nende juurestikule on raske ligi pääseda. Selleks sobivad glüfosaadil põhinevad taimemürgid (nt Round-up).\nMürgiga pritsida tuleks samuti enne taime õitsemist, mil ta on mürgile vastuvõtlikum. Pritsimist tuleb korrata samal aastal ja vajadusel ka paaril järgneval aastal. Tõrjumisel tuleb kindlasti silmas pidada, et mürk ei satuks veekogudesse.\nGlüfosaadil põhinevad herbitsiidid hävitavad ühtviisi kõiki rohelisi taimi, vette sattudes võivad nad tekitada suurt kahju sealsele taimestikule. Seega tuleks umbrohumürgi kasutamine planeerida pikema kuivaperioodi algusesse.\nParem on kasutada käsipritsi, et mürki oleks võimalik suunata konkreetselt karuputke taimedele, nii kahjustab see looduslikku taimestikku vähem. Taimede arvukuse vähenemisel on soovitav taimemürk asendada mõne loodussäästlikuma tõrjeviisiga.\nEesti kaitstavate loodusobjektide seaduse kohaselt on ökosüsteemide ohustamise vältimiseks võõrliikide loodusesse viimine keelatud. Looduses tuleks kindlasti hoiduda ka karuputke sarikate noppimisest pärast seemnete valmimist, sest see soodustab seemnete levikut ja uute ohtlike kolooniate teket.\nDekoratiivsusest hoolimata on nende liikide kasvatamine lubamatu, kuna seemnete leviku üle on raske kontrolli saavutada. See on passiivne viis vältimaks loodusele ja inimesele ohtlike liikide edasist levikut, mis on oluliselt odavam kui hilisem võitlus massiliselt vohava tulnuktaimega. (1)\nBioneeri poolt pildistatud karuputked juba on märgitud karuputke kaardile. Maa-ameti kaart.\nKui avastate karuputke koloonia, siis kelle poole pöörduda?\nKaruputke võõrliikide tõrjega seotud küsimustes pöörduda Keskkonnaameti kaitsekorralduse spetsialistide poole:\nHarju- ja Järvamaal - Käthlin Rillo, kathlin.rillo@keskkonnaamet.ee\nIda-Virumaal - Lilli Lakkur, lilli.lakkur@keskkonnaamet.ee\nPõlva-, Valga-, Viljandi- ja Võrumaal - Jarmo Jaanus, Jarmo.jaanus@keskkonnaamet.ee\nPärnu- ja Raplamaal - Marite Kungla, marite.kungla@keskkonnaamet.ee\nÜle-Eestilistes küsimustes - Eike Vunk, eike.vunk@keskkonnaamet.ee\nKuidas leida karuputkekolooniad?\nMaa-ameti kaardirakendus geoportaal.maaamet.ee\nKeskkonnaregistri avalik kaardirakendus aadressil register.keskkonnainfo.ee/envreg (5)\nKeskkonnaministeeriumi infovoldik „Karuputke võõrliigid: Sosnovski ja hiid-karuputk“ 2003\nVikipeedia „Sosnovski karuputk“\nA. Ader „Sosnovski nimega putk“ Õhuleht\nKeskkonnaamet „Karuputke ohjamine“


Krisostomus: EV100 ajalooraamatute sooduspakkumine\nAjalugu ja poliitika (2323)\nEesti ajalugu (1174)\nMaailma ajalugu (826)\nArhitektuur ja sisekujundus (52)\nBiograafiad ja memuaarid (1676)\nTeater / Muusika / Kino (132)\nEesti autorid (2380)\nPõnevus ja krimi (657)\nItaalia, hispaania, portugali (8)\nVene keel (17)\nMuud kinkeraamatud (149)\nKäsitöö ja meisterdamine (383)\nTervislik toitumine (111)\nKultuur ja ühiskond (641)\nKino ja Teater (42)\nMuusika / Tants (79)\nRahvakultuur eesti (18)\nKujutav kunst (18)\nLaste ja noortekirjandus (4432)\nEesti autorid (938)\nMuu loodus (42)\nEttevõtlus ja juhtimine (72)\nRahandus ja raamatupidamine (20)\nTurundus ja müük (24)\nMuud teatmikud (19)\nRahvusvaheline õigus (4)\nPsühholoogia ja pedagoogika (782)\nPsühholoogia ja psühhiaatria (113)\nKaardid ja atlased Eesti (6)\nReisijuhid Eesti (19)\nSport ja harrastused (511)\nMuud teatmikud (113)\nTervis ja elustiil (405)\nLapseootus ja lapse areng (19)\nStiil ja kombed (17)\nToitumine & dieet (79)\nUsundid ja religioon (156)\nKohe saadaval (3714)\nKohe saadaval (2550)\nArts and Architecture (694518)\nBiography & True Stories (475344)\nChildren's, young adult & educational (1622295)\nComputing & information technology (263810)\nEarth sciences, geography, environment, planning (185448)\nEconomics, finance, business & management (806409)\nEnglish language teaching (ELT) (83842)\nFiction & related items (2017734)\nHealth & personal development (589721)\nGeisteswissenschaften, Kunst & Musik (446793)\nKinder- & Jugendliteratur (103200)\nMathematik, Naturwissenschaft & Technik (304582)\nSachbuch / Ratgeber (199187)\nSchule & Lernen (88092)\nSozialwissenschaften, Recht & Wirtschaft (350392)\nДетская литература (37296)\nДом, семья, хобби, спорт (14194)\nArts and Architecture (56893)\nBiography & True Stories (43962)\nChildren's, young adult & educational (86703)\nComputing & information technology (54760)\nEarth sciences, geography, environment, planning (40334)\nEconomics, finance, business & management (146875)\nEnglish language teaching (ELT) (2752)\nRaamatud muusikast (1536)\nÕpetlik DVD & Video (3589)\nNoodilehed & lauluraamatud (93095)\nEV100 - kõik laos olevad eestikeelsed ajalooraamatud vähemalt 15% soodsamalt\nKuni veebruari lõpuni kirjastuse Quintessence hambaraviraamatud 15% allahindlusega\nKuni veebruari lõpuni 2500 kirjastuse Sage raamatut 40% allahindlusega.\nKuni veebruari lõpuni Rowman & Littlefield sotsiaalteaduste raamatud 25% allahidlusega.\nEV100 ajalooraamatute sooduspakkumine\nKuni veebruari lõpuni pakume kõiki laos olevaid eestikeelseid ajalooraamatuid vähemalt 15% soodsamalt.\n20 aastat uut Eestit 2\nHind: 24,87 EURTavahind: 29,26 EUR\nHind: 29,75 EURTavahind: 38,97 EUR\nEesti 25 aastat tagasi: murranguline algus sõnas ja pildis\nHind: 20,23 EURTavahind: 23,80 EUR\nEESTI LINNADE PLAANID 1584-2011\nHind: 16,58 EURTavahind: 19,50 EUR\nAndres Andresen, Pärtel Piirimäe, Marten Seppel, Aivar Kriiska, Ain Mäesalu, Ago Pajur, Inna Põltsam-Jürjo, Anti Selart, Tõnu Tannberg\nHind: 31,62 EURTavahind: 46,43 EUR\nMaimu Berg, Erkki Bahovski, Paul Kokla, Helga Laanpere, Seppo Zetterberg\nHind: 16,36 EURTavahind: 19,25 EUR\nTiina Kala, Linda Kaljundi, Juhan Kreem, Ivar Reimus\nKirjastus: Tü ajaloo- ja arheoloogia instituut\nHind: 23,38 EURTavahind: 27,50 EUR\nEesti ajalugu III. Vene-Liivimaa sõjast Põhjasõjani\nHind: 23,80 EURTavahind: 33,35 EUR\nEesti ajalugu: kronoloogia\nHind: 19,99 EURTavahind: 24,49 EUR\nKõva köide, ill., kaart., portr.\nHind: 18,87 EURTavahind: 22,20 EUR\nHind: 12,87 EURTavahind: 15,14 EUR\nEESTLASTE AJALUGU - MÜÜDID JA TEGELIKKUS\nHind: 7,44 EURTavahind: 10,06 EUR\nEesti ajalugu (227)\nMuu ajalugu (29)\nVaadake ka ingliskeelseid raamatuid\nEesti läbi 100 silmapaari - Estonia through 100 Pairs of Eyes\n(Ilmumisaeg: 2018, Kirjastus: Guthan&volkmann, ISBN-13: 9789949882403)\nRaamat valmis spetsiaalselt Eesti Vabariigi sajandaks juubeliks. See on pildiline Eesti lugu, mida jutustab sada eestlast ja eestimeelset inimest läbi oma silmade ja tundmuste. Kõige vanem portreteeritu, saja-aastane Linda Erika, on sündinud sam... Loe edasi...\nHind: 39,95 EURTavahind: 47,09 EUR\n(Ilmumisaeg: 2018, Kõva köide, , Kirjastus: Varrak, ISBN-13: 9789985343159)\nGreifswaldi ülikooli uusaja professor Michael North (snd 1954) on alati vaadanud kaugemale ja teadnud, et mered mitte ei lahuta, vaid ühendavad inimesi. Suurema osa inimkonna ajaloost on just veesõidukid olnud ainuke... Loe edasi...\nVabaduserist. Mälestusi Landesveeri sõjast\n(Ilmumisaeg: 2018, Kõva köide, , Kirjastus: Rahva raamat, ISBN-13: 9789949999743)\nEesti Vabariigi 100. juubeliaasta ei pane meid loodetavasti unustama, et peagi tähistame ka 100 aasta möödumist Eesti vägede võidust Saksa Landeswehri üle. Vahest just tänu sellele saamegi üldse Eesti Vabariigi 100.... Loe edasi...\nHind: 15,98 EURTavahind: 19,88 EUR\nHind: 20,95 EURTavahind: 24,65 EUR\n(Ilmumisaeg: 2018, Kõva köide, , Kirjastus: Varrak, ISBN-13: 9789985343142)\nRaamat annab lühikese ülevaate Eesti ajaloost kaheteistkümne ja poole aastatuhande jooksul, alates mannerjää kadumisest kuni tänase päevani. Lähtutud on eesti rahva kui peategelase ajaloost, kusjuures käsitluses on a... Loe edasi...\n(Ilmumisaeg: 2018, Kõva köide, , Kirjastus: Äripäev, ISBN-13: 9789949624119)\nJaan Sudaku ja Sten-Erik Tammemäe koostatud raamat viib lugeja paljude inimeste mälestuste kaudu rännakule läbi sinimustvalge lipu loo, alates selle kasutusele võtmisest ja riigilipuks valimisest,... Loe edasi...\nHind: 29,62 EURTavahind: 35,51 EUR\nKeel ja poliitika. Artiklid ja ettekanded III 2009-2017\nMõnikord öeldakse, et eesti keelt pole vaja kaitsta, sest turg paneb nagunii kõik paika. Turg aga soosib paraku suuri keeli ja seetõttu vajavad väiksed keeled erilist tähelepanu. Eesti põhiseadus ütleb, et riik peab tagama eesti rahvuse, keele ja kul... Loe edasi...\nHind: 8,50 EURTavahind: 12,50 EUR\nEesti väike talvesõda 1944\n(Ilmumisaeg: 2018, Kõva köide, , Kirjastus: Ammukaar, ISBN-13: 9789949992973)\nRaamat annab ülevaate Eesti Diviisi võitlustest Narva rindel veebruarist kuni aprillini 1944, samuti sellest, kuidas Eesti ja eestlased sattusid peale kaheaastast pausi 1944. aasta algul uuesti Teise maailmasõja lahingute tallermaaks. Lugeja saab vas... Loe edasi...\nHind: 15,26 EURTavahind: 19,07 EUR\nSari: Muinasaja teadus\n(Ilmumisaeg: 2018, Kõva köide, , Kirjastus: Tartu ülikooli kirjastus, ISBN-13: 9789949776627)\nEesti ja Soome on tähistamas oma riigi sajandat aastapäeva. Meie rahvaste ja keelte ajalugu on aga tunduvalt pikem, ulatudes esiajaloo hämarusse. Kes me oleme, kust me tuleme – vastamaks nendele ja teistele seesugustele küsimustele ongi kirjutatud kä... Loe edasi...\nHind: 21,85 EURTavahind: 26,60 EUR\nKihelkondlikud kihelused: Eesti kihelkond vanemas ajakirjanduses\nKogumik sisaldab valiku artikleid (111) Eesti vanemast ajakirjandusest ajavahemikust 1867-1944. Nimetatud kolmveerandsajandisse mahub eestlaste iseteadvuse tõus ja selle kulmineerumine oma riigiks ning iseseisvuse kaotus teise ilmasõja tulemusena. Lu... Loe edasi...\nHind: 12,03 EURTavahind: 15,39 EUR\nHind: 20,40 EURTavahind: 24,00 EUR\n(Ilmumisaeg: 2018, Kõva köide, , Kirjastus: Ilmamaa, ISBN-13: 9789985776360)\nKäesolev kogumik sisaldab Jaan Tõnissoni kirju Oskar Kallasele. Rohkem kui kakssada kirja, lühisõnumit ja telegrammi pärinevad Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuriloolisest arhiivist. Uurijatele on kirjad varemgi tuntud ning mõned neist on koguni varem (... Loe edasi...\nHind: 14,45 EURTavahind: 20,68 EUR\n(Ilmumisaeg: 2018, Pehme köide, , Kirjastus: Heelium oü, ISBN-13: 9789949998715)\nKalev Otsa raamat “Eestlaste ajalugu – müüdid ja tegelikkus” on pühendatud 100 aasta möödumisele eestlaste esimese oma riigi väljakuulutamisest veebruaris 1918. Käesolev täiendatud ja parandatud trükk on üle 1,5 korra mahukam kui 2013. aastal ilmunud... Loe edasi...\nHind: 7,44 EURTavahind: 10,12 EUR\nKroonikast epitaafini Eesti- ja varauusaegsest haridus- ja kultuurielust 1 (32) ACTA ET COMMENTATIONES ARCHIVI NATIONALIS ESTONIAE\nHind: 18,49 EURTavahind: 21,75 EUR\nÜhe sakslase elu - Mida on meil täna õppida Goebbelsi sekretäri elust\n(Ilmumisaeg: 2017, Kõva köide, , Kirjastus: Tänapäev, ISBN-13: 9789949852529)\nBrunhilde Pomsel elas 106-aastaseks ja oli üks viimaseid inimesi, kes puutus vahetult kokku Natsi-Saksamaa võimuladvikusse kuulunud isikutega. Ta rääkis oma kogemustest esimest korda põhjalikumalt veidi aega enne oma surma. Selle materjali alusel val... Loe edasi...\nHind: 15,73 EURTavahind: 19,53 EUR\nESTONIA. ROOTSI RIIGI HUKK\nStefan Torssell, Allar Sooneste\n(Ilmumisaeg: 2017, Pehme köide, , Kirjastus: Tänapäev, ISBN-13: 9789949852949)\nReisiparvlaev Estonia väljus Tallinna sadamast 27. septembril 1994, pardal 989 inimest. Peatekil asus sõjaline veos, mis pidi läbi Rootsi minema teise riiki. Estonia uppus öösel tugevas tuules, mis polnud aga veel ka... Loe edasi...\nHind: 19,21 EURTavahind: 23,56 EUR\nSoovmõtlemine. Euroopa, raha, haridus, sisseränne – miks poliitika nii sageli ebaõnnestub\n(Ilmumisaeg: 2017, Kõva köide, , Kirjastus: Eksa, ISBN-13: 9789949604319)\n„Poliitilist mõtlemist ja tegevust juhivad motiivid, eesmärgid ja soovid. Need võivad olla suunatud ühiskonna kujundamisele või oma rollile selles. Poliitikas tegutseja võib olla utopist, idealist, realist, võimunälj... Loe edasi...\nHind: 20,40 EURTavahind: 27,49 EUR\nRaadi kalmistu on Tartu suurim rahupaik. Alates XVIII sajandi lõpust on siin omavahel kokku kasvanud Vana-Jaani, Peetri, Maarja, Uspenski, Ülikooli, Sõjaväe, juudi ja muhameedlaste kalmistu. ... Loe edasi...\nHind: 20,06 EURTavahind: 24,53 EUR\nHind: 22,31 EURTavahind: 26,25 EUR\nAjalooline ajakiri 2017, 2/3 (160/161). Teemanumber / Special issue: kohus ja kohtupidamine Eesti õigusajaloos / Courts and court proceedings in Estonian legal history\nHind: 11,31 EURTavahind: 13,30 EUR


The Chainsmokers | Allstarz.ee\n14.jaanuaril 2022 naaseb The Chainsmokers pausilt uue singliga "High".\nTõnu - tonu@allstarz.ee 27.09.2016 - 06:29\nTõnu - tonu@allstarz.ee 14.01.2022 - 09:45\nThe Chainsmokers on 2012 aastast New Yorkis tegutsev Dj duo, kelle liikmed on Drew ja Alex. Nad alustasid indie-artistide remiksidega ning esimesteks singliteks olid "Erase" (featuring Priyanka Chopra) ja "The Rookie".\nNende 2013 detsembris ilmunud electrohouse singel "#Selfie" tõusis klubihitiks ka Eestis ja jõudis tantsuedetabelite tippu nii Ameerikas kui Euroopas. 2014.aastal järgnesid singlid "Kanye" (featuring sirenXX) ning "Let You Go" koos ameeriklaste synthpop grupiga Great Good Fine Ok.\nAprillis 2015 sõlmiti plaadileping Disruptor Recordsiga Sony Music Entertainmentist ning grupi manageriks sai Adam Alpert. 23.oktoobril 2015 avaldati viie looga EP "Bouquet", kus kõlasid lood "New York City", "Until You Were Gone", "Waterbed", "Good Intentions" ja tantsuedetabelites figureerinud "Roses".\n2016. aastal on jõutud välja anda edetabelihitt "Don't Let Me Down" (featuring Daya) ning "Inside Out" koos Austria lauljatariga Charlee. Suurima läbilöögi võitis aga 29.juulil 2016 avaldatud singel "Closer" (featuring Halsey), mis võidutseb nii tantsu- kui ametlikes edetabelites üle maailma mitmeid kuid. Loo Dano Cerny lavastatud muusikavideo tuli esitlemisele 24.oktoobril. 30.septembril 2016 tuli välja The Chainsmokers uus singel "All We Know" (featuring Phoebe Ryan).\n4.novembril 2016 avaldas The Chainsmokers "Collage" EP, millel kõlavad kõik 2016 aastal avaldatud neli lugu ning uus lugu "Setting Fires" (feat. Xylo).\n12.02.2017 võitis bänd Grammy auhinna looga "Don't Let Me Down" (featuring Daya).\n2017 aastal on The Chainsmokers ametis albumiga, millelt 13.jaanuaril tuli singel "Paris". Loo Mister Whitmore lavastatud video jõudis Vevosse 17.veebruaril. The Chainsmokers ja Coldplay tulid 22.02.2017 välja ühissingliga “Something Just Like This.”\n12-looline album “Memories…Do Not Open” ilmus 6.aprillil Sony Musicult. Uut singlit “The One“ esitleti 27.märtsil.\n26.juunil tehti avalikuks singli "Young" lüürikavideo. Bänd esines 4.augustil Pärnus Weekend Festivalil.\nThe Chainsmokers osales 18.septembril ilmunud Korea bändi BTS albumi loos “Best of Me.”\n17.jaanuaril 2018 tuli välja The Chainsmokers singel "Sick Boy". Muusikavideo lavastas Brewer. 16.veebruaril tuli välja järgmise singli "You Owe Me" koos videoga.\nThe Chainsmokers avaldas 16.märtsil duubelsingli "Sick Boy...Everybody Hates Me". 2.aprillil tuli välja "Everybody Hates Me" muusikavideo, lavastajaks Rory Kramer.\n20.aprillil ilmus The Chainsmokers "Sick Boy" EP, millel lisaks viimasele kolmele avaldatud loole veel "Somebody" (feat. Drew Love).\nThe Chainsmokers järgmine singel "Side Effects" (feat. Emily Warren) ilmus 27.juulil. 21.augustil avaldatud videos mängib Camila Mendes. 24.augustil tuli välja singlina "Save Yourself".\n18.septembril tuli välja singel "This Feeling" koos kantristaariga Kelsea Ballerini ning 25.oktoobril The Chainsmokers & Aazar singel "Siren". 16.novembril ilmus The Chainsmokers singel "Beach House".\n14.detsembril ilmus The Chainsmokers kümne looga album "Sick Boy", millelt leiab kõik 2018 aasta singlid.\n8.veebruaril ilmus The Chainsmokers singel "Who Do You Love" feat. 5 Seconds of Summer. 29.märtsil avaldati järgmine singel "Kills You Slowly". Mõlemad pärinevad The Chainsmokers 2019 aastal ilmuvalt albumilt "World War Joy".\n26.aprillil tuli välja The Chainsmokers singel "Do You Mean" (feat. Ty Dolla $ign & Bülow).\n31.mail tuli välja järgmine singel "Call You Mine", seekord kaaslaseks Bebe Rexha.\n24.juulil avaldas The Chainsmokers loo "Takeaway" koos muusikavideoga, kaaslasteks Illenium & Lennon Stella.\n8.novembril ilmus The Chainsmokers järgmine singel "Push My Luck". Muusikavideo lavastas Steven Sebring.\nThe Chainsmokers andis 6.detsembril välja uue albumi "World War Joy". 10-loolisel plaadil kõlavad 2019 aastal välja antud 6 singlit ja uuemad palad, nende hulgas samal päeval ilmunud "P.S. I Hope You're Happy" (feat. Blink-182) ja "Family" koos Kygo'ga.\nThe Chainsmokers kirjutas muusika filmile "Words on Bathroom Walls", mis esilinastus 21.augustil 2020.\nAndrew Taggart – sünd. 31.12.1989\nAlex Pall – sünd. 16.05.1985


Sõidame Riiga, oma naisfännidele kingitust tooma - Kalev Cramo\nSõidame Riiga, oma naisfännidele kingitust tooma\nBC Kalev/Cramo jätkab VTB Ühisliiga karusselli neljapäeval Riias, kus kell 19:30 algab mäng kohaliku VEFiga. Hetkel ollakse võitude arvestuses võrdses seisus – mõlemal neli, kuid VEFil 15st, meil 16st mängust. Seega on ütlematagi selge, et mängu tähtsus on ülisuur.\nÜhisliiga raames on Kalev/Cramo ja VEF seni kohtunud 11 korda, neist seitse on võitnud VEF, kuid viimase, mis toimus detsembris, siiski meie 98:94. Loodetavasti on haigusest tervenenud peatreeneri Donaldas Kairyse naasmine meeskonna häälestusele hästi mõjunud. VEF on viimasel ajal heas vormis, neil on seljataga hooaja pikim võiduseeria, kui alates jaanuari lõpust saadi Ühis- ja koduliigas kokku järjest kaheksa võitu, sh võõrsil Himki ja Jenissei ning kodus Tsmoki üle. Alles 3.märtsil võiduseeria lõppes, kui kodus jäädi suhteliselt napilt (80:90) alla Zenidile. Ent mainitud võidud tõid Läti esiklubi tagasi play-off konkurentsi ning midagi lihtsat meid ootamas ei ole.\nKolmes kaalukas võidumängus kandsid põhirolli meeskonna uusim liige, jaanuaris klubiga liitunud mängujuht Ken Brown (28, 180; Himki vastu 22 punkti), kes alustas hooaega Itaalia esiliigas, aga kaks aastat tagasi tuli Rytasega Leedu karikavõitjaks; vanameister Kristaps Janicenoks (34, 196; Himki vastu 21 ja Tsmoki vastu 19 punkti), Mareks Mejeris (26, 207; Tsmoki vastu 19 ja Jenissei vastu 17 punkti) ning Tallinnaski viie tabava kaugviskega säranud mehhiklane Alex Perez (24, 191; Tsmoki vastu 16, Himki vastu 15 ning viimati Zenidi vastu 18 punkti ja 7 söötu). Lisaks on viimastel nädalatel kahekohalisi punktisummasid kogunud veteran Kaspars Berzins (32, 213), väga ohtlik kaugviskaja Artis Ate (28, 192, sel hooajal kaugelt 46/94 ehk ligi 50%) ning Arnolds Helmanis (26, 201), kes Jenissei vastu panustas 14 punkti. Seega – peatreener Janis Gailitise valik on piisavalt suur – meeskond viskab palju kaugviskeid (Ühisliiga 3.), seejuures küllaltki hea tabavusega (Ühisliiga 6.) ja saab kätte palju lauapalle (Ühisliiga 3.).\nAinus, mida pole, on publik. Keskmiselt külastab VEFi mänge 500 pealtvaatajat – võrdluseks – Parmal on see number üle 5000 ja vastavas tabelis eelviimasel kohal oleval Kalev/Cramolgi üle 1000.\nKalev/Cramo kaotas Ühisliigas õnnetu teise poolajaga kindlalt Permile\nVõiduseeriat jahtinud Kalev/Cramo kaotas lõpuminutitel Permi Parmale\nIvar Valdmaa – 57


BTA kindlustus - mida see selts pakub ning millised on nende eelised?\n
Financer
\n
Financer
\n\n\nÜlevaade - BTA Kindlustus\nBTA on üks Eesti noorimaid kindlustusseltse, kuid on sellest hoolimata võitnud juba usaldust. Eesti filiaal avati 2006. aastal, ettevõtte enda juured ulatuvad aastasse 1993. Nüüdseks on tegemist ühe juhtiva kindlustusseltsiga Baltikumis ja Euroopas üleüldiselt.\nMida BTA kindlustus pakub?\nBTA valik on julgelt üks suurimaid. Siin on näiteks kõik eraklientidele pakutavad teenused:\nLiikluskindlustus ja autoabi + roheline kaart\nNeist kõige omapärasem on aktiivse vabaaja kindlustus. See sobib just neile, kes harrastavad erinevaid spordialasid, näiteks rulluisutamist, lumelauasõitu või kas või surfamist. Kui oled aktiivse eluviisiga ja sa soovid kaitsta oma vara (näiteks katta kahjud, kui keegi su lumelaua ära varastab), siis BTA kindlustus katab kahjud. Poliis maksab 39 või 49 eurot aastas ning omavastutust pole!\nKodukindlustuse puhul ei ole niivõrd eripakette, kui on lihtsalt võimalus valida riskid. Koguriskikindlustus seejuures katabki kõikvõimalikud riskid.\nBTA ja ärikliendi kindlustusliigid\nKa äriklientidele pakutakse suurt hulka erinevaid võimalusi, kuid toome alljärgnevalt välja mõned pisut teistsugusemad kindlustused, mida ei pruugi sugugi igast seltsist leida:\nLaevaparandaja ja laevaehitajate kindlustus\nValikuid on veelgi – põhimõtteliselt saab kaitsta end kõikvõimalike vara- ja isikukahjude eest ning mitmed kindlustusliigid on väga spetsiifilised (mõeldud näiteks eelkõige ehitajatele või näiteks kaugsõidu autojuhtidele).\nBTA-l on ka eriline mobiiliäpp, millega saad teha oma elu pisut lihtsamaks – äpi kaudu saad näiteks teatada kohe õnnetusjuhtumist ja saata pilte, saad teada kohese tegevuskava õnnetusjuhtumi korral jne. Sellele lisaks on seltsil ka eriline e-kontor, mille kaudu saad hallata oma poliisi või näiteks esitada kahjujuhtumi nõude. PS: e-kontori kaudu on poliisi sõlmimine ka soodsam, vahel lausa 10-15% või veelgi rohkem.\nEhk on sinulgi kokkupuuteid BTA teenindusega? Anna sellest kindlasti teada, jättes oma hinnang allpool oleva kommentaarikastikese kaudu.\nViimati uuendatud:märts 25, 2020\nEttevõtte nimi: AAS "BTA Baltic Insurance Company" Eesti filiaal\nTelefon: +372 5 68 68 668\nAadress: Lõõtsa 2B, Tallinn 11415\nSaa rohkem teada ettevõtte BTA Kindlustus kohta, külastades ametlikku kodulehte:\nArvustused - Mida teised arvavad ettevõttest BTA Kindlustus\nPalun hinda ettevõtet BTA Kindlustus\nKuidas sa hindad ettevõtte BTA Kindlustus teenuseid ja tooteid?\nAlusta kohe ettevõttes BTA Kindlustus »


Linn või piirkond: Ena\nEna suunakood on 50. FFiktiivse telefoninumbri 862309 ja suunakoodi 50 jaoks tuleb valida number 50 862309. Ena asub Tonga.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 862309, suunakoodi 50 (Ena) ja Riigi suunakood 00676 jaoks tuleb valida number 00676 50 862309. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 50.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +676 (00676) ega suunakoodi 50 (Ena).\nKui te ei asu Tonga ja soovite helistada inimesele Ena, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Tonga Riigi suunakood on +676 (00676), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Ena, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +676 50. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 862309, suunakoodi 50 (Ena) ja Riigi suunakood 00676 jaoks tuleb valida number 00676 50 862309.


Viina Liit nõuab Laarilt aktsiisi alandamist - Äripäev\nViina Liit nõuab Laarilt aktsiisi alandamist\n11. september 2001, 14:54\nAvaldame täies mahus Viina Liidu pöördumise:\nViina Liidu avalik pöördumine Eesti Vabariigi peaminister Mart Laari, rahandusminister Siim Kallase ja siseminister Tarmo Looduse poole:\nAustatud peaminister ja ministrid! Viina Liit on sügavas hämmingus ja nördimuses teie poolt salaviina ja traagilise Pärnumaa juhtumi kohta välja öeldud kommentaaride üle! On amoraalne ja ebariigimehelik väita, et kümnete praeguses õnnetuses kannatanute ja sadade ning tuhandete potentsiaalselt salaviina ohvriks langeda võivate Eesti inimeste saatus on nende enda, mitte riigi ja ühiskonna mure. On äärmiselt kahetsusväärne, et Eesti Vabariigi kõrgeima täitevvõimu esindajad distantseerivad ennast ja riiki mürgise salaviina poolt tekitatud probleemidest, kuulutades, et olukorra eest vastutavad ikkagi ainult tarbijad ise ja ei keegi teine. Samavõrd ebakohane on rahandusministri poolt Viina Liidu süüdistamine, et seaduslikud tootjad püüavad praeguses raskes olukorras aktsiisimaksu alandamist taotledes oma kasumit kasvatada inimeste tragöödia arvelt. Kinnitame siinkohal veelkord, et Viina Liit ei kasuta mitte hetkeolukorda, vaid jätkab viimaste aastate vältel tehtud pidevat tööd Eesti alkoholituru korrastamiseks. Teisalt jääb meile ka arusaamatuks, kuidas on võimalik, et situatsioonis, kus avalikkusele on vaja põhjendada näiteks alkoholiaktsiisi tõstmist eelarveaukude lappimiseks, on riigi esindajad varmad kasutama väljendit ?alkoholipoliitika?. Olukorras, kus on aga vaja resoluutselt piir panna inimeste elusid ja tervist, riigieelarve tulu ning seaduslikke tootjate investeeringuid kahjustavale ebaseaduslikule ja ühiskonda õõnestavale salaviinaajamisele ja -kaubandusele, tõmbub riik tagasi deklareerides kodanikuvastutust. Meil on kahju, et taas kord on poliitikud ametis mitte olukorrale lahenduse, vaid süüdlaste otsimisega. Eesti tuntud ja seaduslikke alkoholitootjaid ühendav Viina Liit on korduvalt pöördunud vabariigi valitsuse ja erinevate ministeeriumite poole konkreetsete ettepanekutega, mida saaks riik teha, et vähendada praegu alkoholiturust erinevatel hinnangutel 35-50% moodustavale kahtlase kvaliteediga ning riigimaksudest kõrvale hiilimisega valmistatud salaviinale. Rõhutame siinkohal, et neist ettepanekutest vaid üks puudutab aktsiisimäärade alandamist, kuna salaviina kui sotsiaal-majandusliku probleemi puhul ei saa olukorda lahendada vaid administratiivsete, repressiivsete ja propagandistlike meetmetega. Elementaarne majandusloogika, millest hoolimata nende maailmavaatest ei saa mööda vaadata ka poliitikud, ütleb, et salaviina levik on otseses sõltuvuses seadusliku viina hinnast kaupluste lettidel ehk siis riigi poolt kehtestatud aktsiisimäärast. Alkoholi aktsiisi alandamine praeguselt 145 kroonilt 115 kroonini liitri kohta võimaldaks langetada pooleliitrise viinapudeli hinda 6-7 krooni võrra. Oleme kindlad, et paljud tarbijad otsustaks sel juhul kahtlase kraami asemel kvaliteetse riigiviina kasuks. Kusjuures alkoholitarbimine, mis on aastast aastasse enam-vähem stabiilne olnud, sellest ei suureneks - lihtsalt salaviina asemel tarbitaks kvaliteetset legaalset alkoholi.\nViina Liit on seisukohal, et maksumäära alanedes väheneb ka Eestis illegaalse alkoholi osakaal tunduvalt. Seaduste kohaselt tegutsevatel ja riigimakse maksvatel ettevõtetel on õigus riigilt nõuda ka ausat tegevuskeskkonda. Seaduste kehtestamine, nagu ka nende täitmise järelevalve on riigi eesõigus ja otsene kohustus. Meie poolt soovitatav alkoholiaktsiisi alandamine on vaid üks suhteliselt kiiret ja mõjuvat tagasisidet andev samm võitluses salaalkoholiga. Viina Liidu hinnangul peab sellega kaasnema illegaalse alkoholi vastase võitlusega tegeleva spetsiaalse töörühma asutamine näiteks politseiameti juurde ja ühiskondlik kokkulepe, et kohtuorganid karistaks vahelejäänud rikkujaid seaduse täie rangusega. Austatud ministrid! Viina Liit pöördub veelkord teie poole palvega asuda tegutsema koheselt, et vältida Pärnumaa sündmuste kordumist mõnes teises Eestimaa nurgas ja veel traagilisemate tagajärgedega. Ligi 40% salaviina osakaal läheb Eesti riigile täna saamatajäänud aktsiisituluna maksma umbes 300 miljonit krooni aastas. Otsustamatuse eest täna võib aga homme jälle olla vaja maksta inimeludega.\nKuidas keldrist 100 miljoni äri välja kasvatada?\nVietnami keisri käekell müüdi rekordilise summa eest\nMiks eelistada teraskatust?\nMaximal läks oodatust kehvemini\nInvestor Toomas: murelikuks tegev investeering\n"Järgmine langus tuleb ränk"


Rasedaks jäämise kunst | Buduaar\nRasedaks jäämise kunst\n2007. aasta 9. jaanuar 00:00\nNeed, kes last planeerinud, teavad, et rasedaks jääda polegi nii kerge kui see esmalt tundub. Mõnel võtab see aega isegi aastaid. Rasestumine on väga keeruline protsess, mis sõltub kui mitte sajast, siis kümnetest-kümnetest teguritest. Siin on sulle nõuandeid, kuidas kiiremini rasedaks jääda.\nParim rasestumise aeg on ovulatsioon. Ovulatsiooni aeg on 14 päeva arvestades oodatavast mensest tagasi. Sellest ajast 3 päeva ettepoole ja 3 päeva tahapoole on soodne aeg. Kõige parem aeg rasestumiseks on puhkusel. Võta aeg maha ja sõida puhkama, siis on piisavalt aega asjaga tegeleda ning igapäevamured ei ole sind segamas. Hiljutised uuringud näitavad, et stress on rasestumisel suureks takistuseks ning kui last planeerid, vabane esmalt stressist, tee regulaarselt trenni, nii on sinu võimalused lausa 80% suuremad.\nEnamus paare on tavaliselt õhtuks nii väsinud, et seks unustatakse mõnikord üldse ära või käib see väga kiiresti. Aja peab maha võtma ja olema mõttega lapse saamise juures. Stress mõjutab meeste spermat ja naise hormoone.\nEnne lapse planeerimist võiksid mees ja naine 4 kuud kained olla. Nii on lapse saamise tõenäosus suurem. Alkohol takistab kehal toitaineid omandamast ning vähendab meestel sperma tootlikkust.\nRasedaks jääda sooviv naine peaks sööma proteiini, süsivesikuid ja palju puu- ning juurvilju. Vältida tuleks väherasvaseid dieeditooteid. Nii naine kui mees peaksid sööma palju kala ja pähkleid, sest need on väga tsingirikkad.\nJälgi oma kaalu. Liigne kehakaal võib ovulatsiooni segada. Kui oled alakaaluline võib sinu menstruatsioon ära jääda.\nJäta kindlasti suitsetamine maha ja palu seda teha ka oma mehel. Suitsetajatel on rasedaks jäämisega tunduvalt rohkem probleeme.\nSinu mees ei peaks kandma boksereid. Mehe genitaalid peavad parima sperma kvaliteedi jaoks olema jahedas. Las ta käib toas lihtsalt lühikeste pükstega.\nKui sinu mees on kõva jalgrattur, peaks ta tempot veidi maha võtma. Vereringe on jalgrattal istudes häiritud. Hea alternatiiv jalgrattaga sõitmisele on ujumine.\nKui 1 aasta jooksul regulaarsete vahekordade ja mitte hoidumise ajal ei saabu oodatud rasedust, tuleks alustada uuringuid.


6.13 VLC otseteed m\nVLC kasutades saate isegi lae videos Internetist. Me näitab teile, kuidas seda teha järgmises osas 12 väga lihtsa sammuga. Sa lihtsalt pead järgige neid hoolikalt ja siis saab alla laadida ja nautida tonni videod nüüdsest.\nMine on ja avatud veebileht, mis sisaldab videot, mida soovite alla laadida veebibrausereid. Näiteks anna meile öelda, et soovite alla laadida populaarne sait YouTube video.\nPärast seda, kui teil on otsida video YouTube, lihtsalt kopeerida selle video tee oma brauseri aadressiribale.\nNüüd alustada VLC Media Player arvutisse ja vajutage CTRL + N võtmed. See peaks avama uues aknas teile nimega avada Media. Kleebi video tee, mis oli kopeeritud lõik, mis ütleb "Palun sisestage võrgu URL:" ja valige Esita.\nKohe pärast seda, kui olete klõpsanud nuppu taasesitusseadmega, VLC mängija peaks automaatselt käivituma streaming & mängib valitud videoklipi.\nNüüd, klõpsake Tööriistad > Codec teave, mis peaks praeguse meediumiteabe akna avamiseks. Näed lingi ees sektsioon "asukoht:" mis on tegelik allalaadimislingi videofaili.\nMinge seda linki ja paremklõpsake ja valige käsk "Vali kõik" võimalusi.\nTehke paremklõps link uuesti ja valige valikute 'Kopeeri'.\nMinge oma veebibrauseris nüüd ja kleepige kopeeritud link aadressiribale. Kui teha, vajutage Enter. Video peaks praegu esitamisel brauseris.\nSee on viimane etapp; selleks, et salvestada filmi nüüd, lihtsalt paremklõps kõikjal brauseri aken video on avatud ja mängitakse taustal, siis valige suvand "Salvesta Video nimega" ja vajuta "Sisene".\nOle lahke; edukalt allalaaditud video oma valik VLC Media Player kasutades. Nüüd, Korrake sama protsessi eri videod, mida soovite alla laadida.\nTahaksime soovitada suurepärane alternatiiv kirjeldatud protsess, sest mitte kõik meist oleks ok, nii palju mitmeid samme, mis allalaadimiseks VLC Media Player kasutades peab järgima. See on suurepärane tarkvara, mis on pakutud usaldusväärne nimi Wondershare ja seda nimetatakse AllMyTube.\nSaate alla laadida mitte ainult allalaadimine videoid YouTube, kuid teine 1000 + video jagamine saidid nagu Vimeo, Dailymotion tasumiseks oma mobiili, isegi siis, kui see on offline. Te saate teha 3 viisil: 1) allalaadimine via nuppu Download 2) koopia ja kleepida URL ja 3) toores salvestus – videosalvestust, kuigi see on bitikiirust. Ei ole suur? Tegelikult saab teha palju rohkem kui seda väga võimas tarkvara. Seda proovida tasuta kasutades linki allpool kujutatud.\n> Ressursi > VLC > VLC Downloader - kuidas alla laadida videoid, mis kasutavad VLC Media Player


Soome maksutagastuse aja muutumine vähendab jõulumüüki - eestinen\nSoomes olid tänavu maksutagastused augustis-septembris varasema novembri-detsembri asemel, mis vähendab oluliselt jõulumüüki.\nNordea panga uuring näitab, et tänavu kulutavad soomlased jõulude ajal keskmiselt 530 eurot täiskasvanu kohta. Seda on sada eurot vähem kui aasta tagasi, vahendab MTV.\nSellest 530 eurost läheb 330 eurost kinkide peale ja 200 eurot on muud kulud. Kui Soomes on jõulumüüki tavapäraselt turgutanud maksutagastused, siis tänavu seda eelist esimest korda ei ole. Kui eelmisel aastal kasutas iga neljas ehk 28 protsenti inimestest maksutagastust jõuluostude peale, siis tänavu teeb seda vaid 4 protsenti.\nEnamus maksutagastuse saajatest ehk 74 protsenti ei säästnud seda raha jõulude tarbeks. Ligi neljandik ehk 23 protsenti hoidis osa raha alles jõulude jaoks.\nInimesed on muutunud oma kulutustes ettevaatlikumaks. Vaid iga kümnes vastaja märkis, et jõulukulud on eelmisest aastast suuremad. Kuivõrd maksutagastusi pole, siis võtavad inimesed jõuluostude tegemiseks tõenäoliselt laenu. Küsitluse järgi võtab jõuluostudeks laenu iga kümnes, aga see number võib olla suurem, kui jõulude eelarve läheb lõhki.\n28. oktoober 2021, 05:35


Pühalepa palvemaja: Hb 10:35-39\nÄrge siis heitke ära oma julgust, mis saab suure palga!\nTeile läheb vaja kannatlikkust, et te Jumala tahtmist täites saaksite kätte tõotuse. “Sest veel pisut, pisut, siis tuleb see, kes peab tulema , ega viivita.\nAga minu õige jääb usust elama, kui ta taganeb, siis ei ole minu hingel temast head meelt.” Aga meie ei ole need, kes taganevad hukatuseks, vaid need, kes usuvad ja päästavad hinge. Aamen.\nHead kokkutulnud sõbrad.\nKõigepealt natukene kirjast heebrealastele. Heebrea kiri ei sisalda mingeid andmeid saatja kohta. Kaua aega peeti seda Pauluse kirjaks. Kuid selle kirja kirjutamisviis, stiil, sõnavara ja väljenduslaad algkeeles on täiesti vastuolus Pauluse kirjade omaga, nõnda et tänapäeval ei pea enam keegi seda Pauluse kirjaks. Kirja tegelik autor on teadmata.\nSama raske on vastust leida ka adressaadi küsimusele. Kirjas ei leidu mingeid andmeid selle kohta, kellele kiri on kirjutatud. Pealkiri: “Kiri heebrealastele”, näib olevat lisatud hiljem.\nKiri on kirjutatud kristlikele juutidele, kelledel on oht taganeda oma kristlikust usust ja pöörduda tagasi judaismi – juudiusku. Juba kirja alguses on juttu Jumala rääkimisest nende esivanematele prohvetite kaudu. Kristlasteks on nad saanud esimese põlvkonna kristlaste, apostlite kaudu. Olles Jumala Vaimu läbi valgustatud ja kristlasteks saanud, on nad pidanud taluma palju kannatusi ja oma vara riisumist. ( 10,34 ) Nüüd aga on nad nähtavasti ohus langeda uuesti juutide ohvriteenistusse ja kaotades usu Kristuse vastu, taganedes ja usust lahti öeldes. Kirja autor tunneb väga hästi juudi jumalateenistust ning manitseb ja kinnitab neid. Iga õpetlik arutlus kirjas lõpeb kohe ka manitsusega.\nKirja sisu on Poeg, Jumala lõplik sõna. Ta on ülem kui inglid. Ta on suurem kui Mooses ja Joosua, kes tõid rahvale rahu ja õnneliku põlve. Seepärast tulebki hoolikalt püüda saavutada Jumala rahu Kristuse kaudu. Kristus on tõeline ülempreester. Ta on Uue Lepingu vahendaja. Ta on toonud igavesti kestva ohvri, mis ei vaja enam kordamist. Seepärast tuleb kõigis tagakiusamiste kannatustes ja patu kiusatustes vaadata Jeesusele.\nJa nüüd S. – 35. “Ärge heitke ära oma julgust!” See sõna tähendab ka siirust ja usalduslikkust ning julgust suhtlemisel nii Jumalaga kui ka inimestega.\nKirja saajad on tulnud läbi raskuste ja tagakiusamiste. Ei ole välistatud, et kannatusi on veelgi ees ja praegu on ainult hingetõmbe aeg. Autor kutsub oma lugejaid kõigest hoolimata jätkama püstipäi teekonda Tõotatud Maa poole.\nLoetud salmis ei räägita mitte lihtsalt julguse kadumisest, vaid selle minemaviskamisest – Ärge heitke ära oma julgust! Julgust ei tohi endast heita ära nagu mingit tarbetut asja. Lahingust põgenenud sõdur viskab küll minema oma relvad, kuid kristlane ei tohi oma julgusega nõnda teha.\nJulgusel on oma palk. Sellest on juttu juba eelmises salmis, kus öeldakse: “Teades, et teil endal on parem ja jääv varandus.” See varandus on taevas. See lootus võimaldab meil jääda täitma Jumala tahet ka kannatustes. Roomlastele kirjutab Paulus: “Sest minu arvates ei vääri nüüdse ajastu kannatused mainimist tulevase kirkuse kõrval, mida meile ilmutatakse.” ( 8, 18 )\n„Ärge siis heitke ära oma julgust!“ Julgust läheb vaja juba usklikuks saamisel. Kaugeltki kõik ei julge tunnistada, et ma olen usklikuks saanud. Võib tekkida soov – salaja usklik olla. Kinnikaetud lõke aga kustub ära. Minus oli valminud kindel otsus: Ma tahan, maksku mis maksab õndsaks saada! Usklikuks saamisel mul mingeid julguse teste polnud, sest olin lapsest saadik kirikus ja palvetundides käinud. Julgust läks mul vaja pisut hiljem, kui mind sõjaväeteenistusse kutsuti ja seal peagi avastati, et mul on Uus Testament kaasas. Siis olid kõik väeosa poliitmehed ja ohvitserid minuga ametis, et minu usku kaotada. Eriti võttis selle oma südameasjaks üks Lepiku nimeline väeosa komsorg, kes kõikide peale kõikvõimalikke ettekandeid tegi ja nõnda auastme redelil reamehest vanemseersandini väga kiiresti tõusis. Minuga tegeledes tema ainult ei piirdunud vestlusega, vaid käskis mul, ateistliku sisuga raamatuid konspekteerida, sundides nõnda mind neid raamatuid lugema. Lugema võib ju sundida, samuti loetut konspekteerima, aga ega see veel inimeses midagi muuda.\nSõjaväeteenistuse algus oli mulle raskeks katsumuseks. Ülemused nõudsid minu usust aru, kaasteenijad ka kuigipalju pilkasid usu üle. Meie rühmas oli aga üks Kohtla-Järve kaevur, turske poiss. Usust ta ilmselt kuigipalju ei teadnud, aga tema teadis hästi, et meil on usuvabadus. Kui keegi usu kohta midagi halba sõnas, ütles ta: „Poisid, kas te ei tea, et meil on usuvabadus!“ Ja minul oli kaitsja olemas.\nKui saatan Eevale keelatud puust vilja maitsmiseks sosistas: „Te saate Jumala sarnaseks!“ Tulemuseks aga oli, et Eeva ja Aadam tundsid endid alasti. Seal sõjaväe alguspäevil sosistas saatan mulle päris võimsalt: „Siin sul enam elu ei ole, siin on kõik sinu vastu!“ Aga et ma oma julgust ära ei heitnud, kujunes mul selles väeosas hoopis hea elu. Mäletan, et viimaseks pakkumiseks oli mulle: „Kas ma ei tahaks parteisse astuda?“ Siis tundsin oma südames juba võitja rõõmu! Midagi rohkemat neil mulle minu usu vastu pakkuda ei olnud. Ma olin võitja!\nPeale noorteaega sain ma divisjoni juhtrühma autojuhiks. See oli ahju ja kinnise veokastiga masin, staabiauto. Kui hiljem senine väeosa komandöri autojuht demobiliseeriti, pakuti see koht mulle. Väeosa komandör oli range mees, ohvitserid kartsid teda, kuid mina sain temaga väga hästi läbi. Väeosa komandöri autojuhina oli mul väga hea elu. Sain piisavalt linnalube, käisin enne teenistuse lõppu kirikutes ja palvepaikades ja sain juba Tallinna usurahvaga tuttavaks.\nVäeosa komandöri autojuhina tahtsid kõik ohvitserid, kaasa arvatud ka need, kes minu usku olid püüdnud kõigutada, minuga hästi läbi saada, sest minult said nad teada komandöri väeossa tuleku ajast. Olin komandöri autojuht teenistuse lõpuni. Kui demobiliseerimise käskkiri ilmus, ütles komandör: „Ma lasen su ruttu vabaks, saad parema töökoha valida!“ Ja üks poliitohvitser, kelle naine töötas Kultuuriministeeriumi süsteemis, otsis mulle ka töökoha. Kõik see lükkas ümber saatana sosistused ja kinnitas, et mul tõesti oli elu, hea elu.\nMiks ma seda kõike räägin? Kaks nädalat tagasi külastasin tütrepoega sõjaväeteenistuses. Meil oli huvitav vahetada muljeid sõjaväeteenistusest täna ja 60 aastat tagasi. Meie lapsed ja lapselapsed lähevad teele, millest meie oleme juba käbi käinud. Julgen täna soovitada kõigile noortele, kes te lähete koolidesse, sõjaväeteenistusse, töökohtadele: Ärge heitke ära oma julgust, see saab tihti suure palga juba selles elus ja veelgi enam igavikus!\nJa edasi S – 36. “Teil läheb vaja kannatlikkust.” See salm liitub tihedalt eelmisega. Kannatuste talumiseks on vaja kannatlikkust. Eeskujuks jääb meile Jeesuse kannatlikkus. Nagu tema täitis Jumala tahtmist, nii tuleb seda teha ka meil. Julgus ja kannatlikkus ongi loetud kirjalõigu põhimõisted. Kannatlikkusest ja püsivusest räägib meile ka 12. peatükk: “Jookskem püsivusega meile määratud võidujooksu!” ( 1. ) Kannatlikkus ei tähenda passiivset alistumist, vaid aktiivset kindlaks jäämist lõpuni. Autor tahab oma lugejatele öelda, et nad oleksid kannatlikud ja ei heidaks kunagi enne sihile jõudmist ära oma julgust. “Kes otsani vastu peab, see pääseb.” ( Mt. 24, 13 )\nS – id 37 – 38. “ Minu õige jääb usust elama.” Neid salme ei saa kõrvale jätta, sest just siin on kogu kirjalõigu kõrgpunkt. Tuleb see, kes peab tulema. Tulemine tähendab Issanda ilmumist, mida rändav jumalarahvas igatsedes ootab, et jõuda hingamisse. Tuleja saabub tingimata, selles pole vähimatki kahtlust. “Õige”, tähendab siinkohal sama mis “vaga”.\n“Õige jääb usust elama”. Usk, ustavus ongi kolmas tähtis sõna selles kirjalõigus. Kui piiblis räägitakse, et inimene usub, siis on selle põhitähendus, et inimene peab kinni oma kuuluvusest Jumalale, et ta jääb ustavaks oma jumalikule päritolule, et ta ei lase ennast välja tõrjuda oma ülemiselt kodumaalt. See ustavus väljendub mitmesugusel viisil, olenedes sellest, millises olukorras on inimene. Kui ta on kaugel Jumalast, siis võib temas olla äge kojuigatsus. Seda ustavuse väljendust oma päritolu ja oma kodumaa vastu nimetab Jeesus näljaks ja januks õiguse järele.\nNii on usk, seni kui inimesel puudub Jumala lähedalolu, sügava rahutuse allikas. See on see tühjuse tunne, see rahutu olek, mis ka meie kaasaja inimesi, eriti noori, sunnib otsima. Tõesti väga palju ka otsitakse, kuid kahjuks otsitakse valedest kohtadest, otsitakse sealt, kus seda leida pole. Okultism, spiritism, nõidus on võtnud tohutult palju meie noori oma haardesse. Meie noored otsivad hoolega, kuid nad ei oska otsida seda, mida nad vajavad ja sealt, kus seda leida on. Nad ei oska otsida Jumalat, kelle juures on lõpplahendus kõikidele eluprobleemidele. Usk saavutab oma olemuse siis, kui inimene enam ei otsi, vaid kui ta leiab, kui küsimusele järgneb vastus, koputamisele avamine, kui Jumal ligi tuleb, kes seni oli peidetud, varjatud – kui ta saab ilmutatud Jumalast. Kui see sünnib, siis muutub kannatus õndsuseks. Õige usk on õndsus, on täitumine, on koju tagasi tulek, on veendumus, on rõõm ja rahu Issandas.\nJa lõpuks S 39 . “Aga meie ei ole need, kes taganevad hukatuseks”. Julgen arvata, et siin ei ole täna ühtegi inimest, kes otsustaks usust taganeda. Uskumine on sihikindel rändamine. Veel pole kirja lugejatel see käes, mis neile on tõotatud. Aga nad on teel selle poole. Oma eesmärgis on nad kindlad. Selline täiskindlus annab neile ka otsustavuse. Nad ei kõhkle. Kõhklemine on julguse vastand. Nii jääb meile selles kirjasõnumis helisema märtrite usujulgus, millega nad ootavad Issanda tulemist. Olgu see meidki julgustamas ja innustamas! Julgus saab tõesti suure palga! Aamen.\nE. Reinsoo piiblitund\nHageri palvemaja 191. aastapäeval 18. sept. 2011.a.


SizzlinBBW profiil | Croco Free Cams\n49, Jäär, Netherlands, Amsterdam\nViimase sisselogimise aeg: 04.07.18 18:14:41\nKlõpsates nupul, tõstad SizzlinBBW esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. SizzlinBBW hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja SizzlinBBW kohta\nKasutaja SizzlinBBW tööaeg\nNeljapäev 16:00 – 17:00