et:mr_ressurs [Directo Help]\n2015/06/18 16:57 ott tekitatud\net:mr_ressurs [2015/06/18 16:57] (Hetkel kehtiv)\n+ Ressursid on mõeldud perioodiliste ühele kliendigrupile või ühe artikliklassi raames tehtavate arvete tegemise lihtsustamiseks. Võimalik kasutada ka ühe kliendi kindla perioodi tellitud tööde/toodete kajastamiseks. \n+ Ressurside nimekirjast avada nupu "F2-Lisa uus" abil tühi dokument. Täita vajalikud päise väljad. Dokumendi säilitamiseks vajutada nuppu "Salvesta".  Ressurs avatakse tavaliselt kindlaks perioodiks (nt kuu) või suuremahuliseks tööks. Perioodi jooksul täidetakse artiklite read. Perioodi lõppedes tehakse ressursi põhjal nupu “Arve” abil arve.\n+ =====Nupud===== \n+ *Sule- sulgeb dokumendi eelnevalt kontrollides, kas dokumendil on salvestamata muudatusi. \n+ *Uus- avab uue täitmata dokumendi. Kontrollib eelnevalt, kas eelmine dokument sisaldab salvestamata muudatusi. \n+ *Koopia- teeb dokumendist koopia. St. avab uue dokumendi, mille enamik välju on täidetud nii nagu alusdokumendil. Kuupäevaks pakutakse koopia tegemise kuupäev. Numbriseeriaks pakutakse koopia tegijaga seotud numbriseeriat. \n+ *Jäta- katkestab dokumendi täitmise ilma salvestamata. \n+ *Kustuta- võimaldab kinnitamata dokumenti kustutada. \n+ *Kinnita – alustab kinnitamise protsessi. Dokumendi kinnitamiseks tueb vajutada esiteks nuppu “Kinnita” ja seejärel “Salvesta”. Kui vajutada kinnitamise nuppu ekslikult, tühistab teistkordne vajutus kinnitamise protsessi alustamise. \n+ *Salvesta – salvestab dokumendi \n+ *Arve – moodustab ridadel olevatele klientidele arved. \n+ *Mail– saadab väljatrüki e-mailiga. Kui väljatrüki vormi parempoolse klahviga valida, siis kõigepealt küsitakse e-maili aadressi ning siis saab alles väljatrüki vormi valida. \n+ *Trüki- trükib dokumendi väljundvormi. Peale Trüki vajutamist näidatakse põgusalt dokumendi eelvaadet ja avatakse printeri valiku aken. Eelvaate nägemiseks tuleb all hoida Shift klahvi ja seejärel vajutada nuppu Trüki \n+ *Kirjaklamber- võimaldab dokumendiga siduda manuseid(ingl. attachment). \n+ *Ühe klassi kliendid – asetab ressursi ridadele ühe klassi kliendid \n+ *Ühe klassi artiklid – asetab ressursi ridadele ühe klassi artiklid\n+ =====Päise väljad=====\n+ *Number- dokumendi number. Uue ressursi avades näidatakse seal numbriseeria tähist. Vajadusel saab topeltklõpsuga või Ctrl+Enter abil avada numbriseeriate valiku ning sobiva seeria valida. \n+ *Aeg - dokumendi kuupäev. St. kuupäev kuna toimub ressursi tegemine. Uut ressursi luues pakutakse sinna loomise hetke kuupäev ja kellaaeg. Vajadusel saab seda korrigeerida. Kellaaja kasutamine ei ole üldiselt kohustuslik. \n+ *Kasutaja – dokumendi looja\n+ *Inventar – on kliendiga seotud inventar. Näiteks auto. Dokumendi täitmist saab alustada inventari koodis – ülejäänud kliendi väljad täidetakse automaatselt.\n+ *Objekt- raamatupidamise arvestusobjekt. Objekti kasutamine ei ole kohustuslik va. juhul, kui raamatupidamises on objektid kasutusele võetud ja soovitakse siduda kauba liikumist kindla objektiga. Objektide valiku saab avada topeltklõpsu või Ctrl+Enter'ga \n+ *Projekt- projekti tunnus. Kasutatakse juhul kui soovitakse kauba liikumist siduda konkreetse projektiga. Projekti sisestamisel kajastatakse dokument projekti aruannetes. Projektide valiku saab avada topeltklõpsuga või Ctrl+Enter'ga \n+ *Kommentaar - koht märkuse või kommentaaride sisestamiseks. \n+ *Olek- näitab dokumendi täitmise faasi. Võimalikud olekud: \n+ *"Uus"- dokument on loodud ja veel salvestamata; \n+ *"Vaata"- kinnitamata dokument on avatud ja sellel ei ole tehtud muudatusi;\n+ *"Muudetud"- dokumendil on tehtud muutusi, mis on salvestamata; \n+ *"Lähetatud"- tellimuselt on lähetatud kaup osaliselt või kogu mahus.\n+ =====Vaikimisi väljad=====\n+ *Klient- kliendikood. Valitakse topeltklõpsuga või Ctrl+Enter abil. Kasutatakse, kui ressursil on ainult ühele kliendile minevad tööd/kaubad.\n+ *Artikkel – artiklikood. Valitakse topeltklõpsu või Ctrl+Enter abil. Kasutatakse, kui ressursil on mitme erineva kliendi tellimused ja neil kasutatakse sama artiklit. Näiteks kuumaksupõhised tooted. Päises olevale artikliväljale asetate tootekoodi ja siis vajutate nuppu “Ühe klassi kliendid”. Ridadele tuleb igale kliendile üherealine tellimus, mis on hiljem võimalik nupu “Arve” abil arveks teha.\n+ *Tegija – inimene, kes on ressursiridadel olevad tööd teinud või tellimused üles pannud. Arvele tuleb Tegija nimi. Kui väli on täitmata, kasutatakse Kasutajat. \n+ *Kogus – määratakse vaikimisi kogus, mida kasutatakse hiljem ridadel. \n+ *Aeg – vaikimisi aeg, mida pakutakse hiljem ridadele\n+ =====Ridade väljad=====\n+ ====Esimene lehekülg====\n+ *Artikkel- võimaldab valida toote- või teenusartikli. Topeltklõps või Ctrl+Enter avab artiklite nimekirja. Artikleid saab kiiresti valida ka nii, et kirjutada artikli väljale fragment kauba nimetusest ja vajutada seejärel Ctrl+Enter. Avaneb artiklite nimekiri, milles on tehtud otsing nime fragmendi järgi. Näidatakse neid artikleid, mille nimes sisaldus väljale sisestatud fragment. \n+ *Kogus- pakutava kaubaartikli kogus. Vaja sisestada käsitsi. \n+ *Nimetus - real oleva kaubaartikli nimetus. Vajadusel võib seda käsitsi korrigeerida.\n+ *Aeg – kasutatakse teenuse müümisel. Väljale kirjutatakse töö tegemise aeg.\n+ *Ühikuhind- real oleva kaubaartikli ühe ühiku hind.\n+ *Summa – rea summa\n+ *KMk – käibemaksu kood, võimalik asetada topeltklõpsu või Ctrl+Enteriga \n+ *TKKM- tüki hind koos käibemaksuga \n+ *RSKM- rea summa koos käibemaksuga \n+ *Kliendi summa – näitab real oleva kliendi summa kokku. Kui klient on mitmel real, liidab summad ning näitab ridasid kokku.\n+ ====Teine lehekülg====\n+ *Tegija – igale real saab asetada topeltklõpsu või Ctrl+Enteri abil erineva tegija. Kui vaikimisi väljas on tegija märgitud, kasutatakse automaatselt seda\n+ *Klient – kliendikood. Saab asetada topeltklõpsu või Ctrl+Enteriga \n+ *Kliendi nimi – kliendi nimi, mis asetub kliendikoodi valimisega \n+ *Kontakt – kliendi kontaktisiku nimi. Kui kliendikaardil on kontaktisik olemas, siis täitub kliendi asetamisel \n+ *Hinnavalem – hinnavalemiga saab määrata osadele toodetle soodsama hinna. Võimalik valida topeltklõpsu või Ctrl+Enteriga. Hinnavalemeid saab siduda klientidega (igal kliendil oma hinnakiri). Sellisel juhul pannakse hinnavalem kliendikaardile ja kliendi asetamisel täitub väli automaatselt.\n+ ====Kolmas lehekülg====\n+ *Arvega – Näitab millistele ridadele on arved tehtud.\n+ *Leping – võimalik siduda lepinguga. Eelnevalt peavad olema kliendiga sõlmitud lepingud Directosse sisestatud \n+ *Kommentaar – koht märkuste tegemiseks\n+ ====Neljas lehekülg====\n+ *Algkogus – palju selle töö jaoks tavaliselt aega kulutatakse. Algkogus võetakse artikli kaardi pealt ning asetatakse ka vaikimisi koguseks. \n+ *Ajaaken – märgitakse töö algus ja lõpp\n+ *Suletud – sulgeb rea. Suletud real pole enam võimalik muudatusi teha


Gheorghe Crețu jätkab Eesti meeste võrkpallikoondise peatreenerina - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nGheorghe Crețu jätkab Eesti meeste võrkpallikoondise peatreenerina\n25. veebruar 2016, 15:27\nVõrkpallimeeskonna peatreener Gheorghe Cretu.\nEelmisel aastal Eesti Euroopa meistrivõistlustel 11. kohale ja Euroopa liigas finaalturniirile tüürinud Gheorghe «Gianni» Crețu jätkab rahvusmeeskonna peatreenerina ka tulevas valiktsüklis. Eesti Võrkpalli Liit pikendas peatreeneriga koostööd 2017. aasta lõpuni.\n«Olen õnnelik, et Eesti Võrkpalli Liit soovis minuga koostööd jätkata, mulle meeldib olla Eestis ja teie rahvusmeeskonnaga töötada. Senise kahe aasta vältel on mul olnud jäägitu toetus kõigilt meeskonnaliikmetelt ja föderatsioonilt,» lausus Crețu. «Eesti rahvusmeeskonna näol on tegemist toreda grupiga, kes on meie senise koostöö jooksul selgelt edasi arenenud. Soovin projekti jätkata hoolimata seigast, et ajagraafik on minu jaoks veidi hullumeelne. Tunnen, et oleme alles poolel teel, tahaksime rohkem korda saata ja kõrgemate eesmärkideni püüelda.»\nEesti Võrkpalli Liidu peasekretär Tarvi Pürn tõi esile Crețu senist suurepärast tööd rahvusmeeskonnaga, mis on saanud väga hea hinnangu ka alaliidu juhatuselt. «Rahvusmeeskond on teinud selge sammu maailma ja Euroopa tipule lähemale,» rääkis Pürn. «Lisaks on Gianni nii klubides kui ka meie koondise näol tõestanud, et suudab piiratud mängijateressursiga olukordadest maksimumi võtta. Tema töömetoodika ja lähenemine on Eesti jaoks väga sobilik ning sellega kaasneb ülim professionaalsus,» lisas ta.\nAlgaval koondiseaastal on rahvusmeeskonnal kaks suurt eesmärki. Üks puudutab juunis ja juuli alguses vältavat Euroopa liigat ja teine sügsiel toimuvaid 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniiri valikmänge. «Euroopa liigas tahame esmalt jõuda final four’i ja seejärel ka liiga võita, mis tagaks meile järgmiseks aastaks pääsu Maailmaliigasse. Aasta pärast Poolas toimuv EM-finaalturniir saab olema tohutu show ja kõik me tahame sellest osa saada,» ütles Crețu.\nEuroopa liigas kuulub Eesti samasse alagruppi Austria, Luksemburgi ja Valgevenega. Kaheringilise valikturniiri esimene vaatus toimub juuni esimesel nädalavahetusel Austrias, kaks edasipääsejat selguvad Eestis toimuvate mängudega, mis leiavad aset ajavahemikul 17.-20. juuni. Kinnitamata andmetel toimub Euroopa liiga finaalturniir 1.-2. juulini Bulgaarias.\nTuleva aasta Euroopa meistrivõistluste valiktsükkel algab Eesti jaoks septembris. Turniiri teises ringis on meie vastasteks Makedoonia, Rumeenia ja Tšehhi. Neli meeskonda mängivad üksteisega kahel korral, esimene turniir toimub Rumeenias ja teine Tšehhis. Otsepääsme finaalturniirile tagab kvarteti parim, teise koha omanikku ootab ees valikturniiri kolmas ring.\nNii Rumeenia kui Austria passi omav Crețu on Eesti meeste võrkpallikoondise peatreener olnud 2014. aasta aprillist. Klubitasandil juhendab ta Poola kõrgliigas mängivat Lubini Cuprumi meeskonda, kus tema käe all mängivad teiste seas koondise nurgaründajad Keith Pupart ja Robert Täht.\nRahvuskoondise ja liigakalendrite võimalik kattumine oli ka põhjus, miks koostöö pikendamises kokkuleppimine loodetust kauem aega võttis. «Rahvusvahelised kalendrid ei ole siiani lõplikult paigas. On olemas võimalus, et Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsiooniturniiri kolmas valikring mängitakse oktoobris, mis tähendab, et klubide uueks hooajaks ettevalmistumine võib langeda kokku rahvusmeeskondade mängugraafikuga,» tutvustas Pürn olukorda.\nCrețu kõrval jätkab koondise juures tööd ka itaallasest füüsilise ettevalmistuse treener Mirko Fasini.


Lang vahetab teatrite raha jagamisel ametnikud asjatundjate vastu - Uudised - Kultuur\nLang vahetab teatrite raha jagamisel ametnikud asjatundjate vastu\nKui seni oli riigi poolt teatritele mõeldud raha jagamist nõustavas komisjonis kolm kultuuriministeeriumi ametnikku, siis nüüd plaanib kultuuriminister Rein Lang nende asemele leida hoopis teatriala asjatundjad.\n«Seadus ütleb meile ette, et selles komisjonis peab olema vähemalt kolm kultuuriministeeriumi ja üks rahandusministeeriumi esindaja, lisaks tööandjate ja –ettevõtjate esindajad. Nüüd on minister öelnud välja, et ministeeriumi esindajad ei pea olema ametnikud,» selgitas kultuuriministeeriumi asekantsler Ragnar Siil.\nKultuuriminister sooviks ametnike asemele sellesse komisjoni saata teatriala professionaalid, samas ei tohi asjatundjad olla seotud ühegi teatriga, näiteks olla mõne teatri nõukogus. «See on keeruline ülesanne leida teatrivaldkonnaga seotud inimesi, kes ei ole ühegi teatriga seotud,» tunnistas asekantsler ja lisas, et mõned nimed on siiski juba välja käidud. Ka lepiti eilsel kohtumisel kokku, et teatrid saavad ise teha ettepanekuid, kes need asjatundjad võiksid olla. Kes need asjatundjad on, selgub järgmisel nädalal.\nTeise uuendusena on kavas kaasata sellesse komisjoni lisaks põhiliikmetele ka vastava valdkonna eksperte. «See nimekiri on päris pikk, et kui on vaja hinnata lasteteatrit või on Vanemuises ballett, siis selleks on terve rida inimesi, kellelt küsitakse hinnangut, sest ega need üheksa inimest pea kõike teadma,» sõnas Siil.\nKui seni esitasid teatrid aastaseid loomingulisi plaane, siis edaspidi tuleb neil välja tulla kolme aasta kavadega.\nUue korra kohaselt ei tohiks riigipoolne osalus teatri eelarvest moodustada enam kui kaks-kolmandikku ning katma vähemalt ühe-kolmandiku. «Iga teater peaks vähemalt kolmandiku eelarvest tooma mujalt, on see omavalitsus, piletitulu või sponsorid. Kui oled omavalitsuse teater, siis saadki sealt kolmandiku ja ei peagi riigilt rohkem saama,» selgitas asekantsler. Siil möönis, et kui tegu pole omavalituse teatriga, siis ilmselt on riigipoolne toetus suurem.\nAsekantsleri sõnul mahtus 2010. aastal juba valdav enamus Eesti teatritest selle ühe- ja kahe-kolmandiku vahele ning see suuri muutusi see kellegi jaoks kaasa tooma ei peaks. «Kui sul on hoone ja riik peab selle hoone omamist mõistlikuks, siis sa saad ka potist rohkem raha, nagu see ka täna on olnud. Kui riik ei pea maja omamist oluliseks, siis ei pea.»


Mälestusi Urgelt II - Maaleht\nMälestusi Urgelt II\n1904. a suri Johannese ema Mai, temast on järel üks pilt ja tagasihoidlik medaljon, mis isegi minul kaelas käinud.\nSäilinud on foto perekond Mühlbergist 1902. aastal. Pildil vasakult: Rosalie Mühlberg (11), Johannes Mühlberg (41), Olga Mühlberg (14), Pauliine (42) koos aastase Rudolfiga, Adeele (16).\nMai oli 57-aastane ja ta suri äkitselt, vist süda. Maeti ta Türi kiriku juurde, aga raudrist, mis veel vanaisa eluajal alles oli, on lõplikult kadunud ja tema hauda me enam ei leia. Nüüd oli 23-aastane Johannes maailmas täiesti üksi. Sugulastest suhtles ta ema õe ja tema mehega, kellega ta puutus kokku veel minu ema eluajalgi.\nIsa sugulastega Johannesel sidet ei olnud.\nLoen ajalooallikatest: Andres Kurrikoff (1848-1904) oli Türi esimene eestlasest pastor, kes avaldas luuletusi ja artikleid, tõlkis Goethe luulet. Usun, et vanaisa pidi temaga kokku puutuma, võibolla oli temale kutsarikski.\nAastal 2008 on minu ees laual vanaisa enda käsitsi kirjutatud, valgete lehtedega kenasti köidetud luuleraamat, kus esimese luuletuse all märge: Türil 16.III.1904. Kirjutatud on tolleaegses kirjas, raskesti loetavate keeruliste vanaaegsete tähtedega, aga väga korralikult, sirgete ridadena, üle 100 aasta tagasi. Vanaisa oli siis 23-aastane.\nLapsena ehk tahtsin ma\nOh jos oleksin mees\nVeeres mu meeltest siis aeg\nNägijad kui veaksid ees\nMehena ohkasin ma\nNooruse õnn kus Sa jäid\nAastad mull lendasid just,\nNagu ajaks tuulispask neid\nPea küll suigungi ma\nPimeda värava suus\nJumal siis äratab mind\nNoorus ja elu on uus.\nKust ikka mujalt kui kirikhärralt ta need luuletused ümber kirjutas.\nLuuletuste ümberkirjutamine jätkub ka aastatel 1905- 1907. Imestan, et vanaisal, kes kokku 1,5 aastat koolipingis istunud, nii ilus ja korralik käekiri on, ainult Ehrenwetil oli see hästi selge ja väljaarenenud, ehk oli ta kooliõpetaja... Ja millest küll peaaegu harimata maapoisil selline luulehuvi? Ilmselt mõjutab inimest ikka keskkond ja ümbrus, kus ta viibib. Suhtles ju vanaisa arsti, kirikhärra ja nende seltskonnaga. Ta pidi olema viisakas ning korrektne, et härrasrahvas temaga suhelda tahtis. Oli Eesti ärkamise aeg ja tema noore mehena selles ajastus. Aga olid need kaaskirjutajad mehed või naised, seda nimedest välja ei loe.\nSiiski oli vanaisa kunagi pihtinud, et mõisa naissoost noorem teeniarahvas olevat väga temaga suhtlemisest huvitatud olnud. Võibolla ongi mõni armastusluuletus mõne nooriku käega kirjutatud... Aga ilmselt ei saanud vanaisa endale pikemat püsisuhet lubada, sest oli ta ju vaene noormees ja polnud kohtagi, kuhu nooriku päriseks elama oleks toonud.\n1899. a läks Türil käiku puupapivabrik, kuhu Johannes tööle sai. Kas aga need luuletused olid kirjutatud kutsariks olemise või juba puupapivabrikus töötamise ajal, pole teada. 1904. a laiendati vabrikut ja hakati ka paberit tootma. Johannes töötas seal kolm aastat.\n1907. a aga toimus 26-aastase noormehe elus pööre. Vabriku tehniline juhataja Braun kutsuti Kohilas käiku minevasse paberivabrikusse tööle ja ta kutsus sinna paberimasina juhiks Johannese. Algas uus etapp tema elus.\n1907. a jätkus luuleraamatu täitmine. Septembris on sinna ilusa käekirjaga lisanud luuleread keegi perekonnanimega vist Brauning, eesnimi on loetamatu. Oli see ehk juhataja tütar...?\nAga viimased read panevad mõtlema:\nTruus sõpruses ma tahan\nKätt anda Sinule\nMuust armastusest aga\nSa ära kõnele\nMu süda ihkab rahu\nJa ihkab vabadust\nOh tunneksid mu sõber\nSa seda igatsust.\nRohkem luuleraamat enam võõraste käes pole olnud, järgnevad luuletused on juba vanaisa enda kirjutatud.\nSaksamaalt lasi ta Braunilt endale jalgratta tuua. Nüüd oli ta kohalike Kohila tüdrukute seas huvi tekitav noormees, sest 1907. a oli ratas ümbruskonnas haruldane asi. Aga ega tema igat vabrikutüdrukut tahtnud, temal mõlkus meeles, kuidas ikka paremale järjele saada. Tähelepanuta jätmine tõi kaasa solvumise, mille kinnituseks hiljem vanaisa pööningult leitud naljakaart, kus siga sõidab jalgrattaga, kena neiu seda vaatamas. Ju mõni tüdruk selle pahameelega saatis.\nJalgratas avardas ka tutvumisvõimalusi ümbruskonnaga. Kuidas küll noormees igatses endale talu, aeda, kus liivatatud teed ja tiik, ilusad püsililled, puud, põõsad, ümber lokkavad viljapõllud, oma metsatukk! Midagi sarnast oli ta ju tohtrihärra aednikupoisina näinud, kuid töölisena, olgugi oskustöölisena polnud tsaariajal kerge seda kõike muretsema hakata.\nOh, oleks küll oma kodu... Ühel päeval väntas jalgrattur Kohila alevist kolm kilomeetrit eemal asuvasse Urge külla. Seal elas endine vallavanem Johannes Mühlberg, kelle talus kolm tütart kasvamas: Rosalie 15, Olga 18 ja Erna alles 2-aastane. Selle pere ainuke ühine poeg Rudolf oli aastasena surnud.\nOli ka pärandus perenaise eelmisest abielust temast 57 aastat (!) vanema mehega - poeg, 26- aastane, jällegi nimega Johannes, kes oli pärinud oma isalt kõrval oleva Kangru talu. Temast sai minu esimese õpetaja Meeri Uustalu isa.\nLoen hilisemal ajal kirjutatud Erna mälestustest, et isa (st Johannes Mühlberg) valiti 1888. a Kohila vallavanemaks, kuhu ta valiti kolmeks aastaks neljal korral järgemööda. Seega oli isa 12 aastat Kohila vallavanem ja sai kubernerilt ausa teenistuse eest hõbeauraha.


Pealkiri: LS650 bobber Laup Apr 21, 2012 5:06 pm\nAntud ratta ehitus sai alguse puhtalt sellest, et suutsin oma elukaaslasele rääkida augu pähe, et tuleb A kategooria load teha ning ise sõitma hakata. Motivatsiooniks, et nende lubadega ka midagi peale taskus soendamise teha oleks saigi ostetud Suzuki LS 650 Savage aastast 1986. Peale ostu sai see riist juppideks lammutatud ning nüüd on ta sellisena olnud juba pea 2 kuud. Hea vaikselt õllekõrvale nokitseda. Põhimõtteliselt ei hakanud uut raami tegema, jääb selliseks vaese mehe hardtailiks. Mine sa tea kuna naisel sellest päralõhkumisest villand saab ja siis võib alati need amordid uuesti vahele visata. Plaan on see ratas saada suhteliselt kergeks ja tühjaks, seega kõik mõttetuna tunduvad jupid sai lihtsalt minema visatud. Pildialbumil on kõik progress kenasti näha ja linki kasutades näeb ka edaspidi. Valmis peaks saama maikuuks siis on tal ees riigieksamid ja kui edukalt sooritatud saab andku tuld niipalju kui tahab ja pära välja kannatab.\nPealkiri: Re: LS650 bobber Püh Apr 22, 2012 9:20 am\nMinu nägemus Savage'st ühtib küll Ryca'ga, kuid väga vahva projekt on sul käimas!\nPealkiri: Re: LS650 bobber Püh Apr 22, 2012 5:26 pm\nSama siin, kui ehitaksin cafe racerit, hetkel peab 50+kilo kaaluvale naisterahvale midagi istumise alla tegema. Kusjuures isegi tekkis mingi hetk tagasi huvi cafe vastu just sel hetkel kui hakkasin internetist inspiratsiooni otsima, et mida siis lõppude lõpuks ehitada. Naise soov oli, et matt must ja kroom, seega bobber.\nPealkiri: Re: LS650 bobber Püh Apr 22, 2012 5:38 pm\nCafe racerid huvitavad, siis võid minu tegemistele pilgu peale visata.\n12 lehekülge pilte ja lugemist. Eeldan angliski ei ole takistuseks..\nPealkiri: Re: LS650 bobber Esm Apr 23, 2012 9:33 am\nVäga hea ettevõtmine ja tõotab tulla asjalik elukas!!\nNatuke algataja teemast välja, aga Sandrew sul on väga muljetavaldav projekt käsil!!! Kui vähegi viitsimist ja tahtmist siis oled oodatud ka enda projekti meie foorumis presenteerima\nPealkiri: Re: LS650 bobber Esm Juul 30, 2012 9:36 am\nNiisiis kallid sõbrad ja motohuvilised. Minu bobberi projekt jõudis lõpule ning eile sai ka esimesed 40 km asfaldit maha vuratud. Veidi on veel seadistamist, kuid üldiselt on tegemist mugava ning kerge rattaga. pilte uuendasin jällegi oma albumis kel huvi võib uudistada. Tuleval talvel teen oma ironheadi valmis see teema kajastub ka kindlasti siin foorumis.\nPealkiri: Re: LS650 bobber Nelj Aug 09, 2012 7:42 am\nEile läbisin ARK tehnokontrolli ja seda edukalt. Mõõdeti ja uuriti ja puuriti ning lõppkokkuvõttes väljastati uus tehniline pass koos kõikide reaalsete andmetega. Muutus istekohtade arv, pikkus, laius, kõrgus ja teljevahe. Kui kellelgi tulevikus on vaja oma ümberehitatud ratast kontrollida siis Tallinna ja Harjumaa meestel soovitan pöörduda Saue büroosse. Rahulik ning inimlik lähenemine, kui vaja antakse vastavad soovitused ning järgmisele ringile, kui mitte siis peaks tunniga juba uus pass käes olema.\nPealkiri: Re: LS650 bobber


⓵ Kohin kõrvas\nHome » Juhised » Kohin kõrvas\nSurumistunne kõrvas - pole ; kohin kõrvas - tasakaaluhäirumise ajal olemas ; ärritunud olek ataki ajal - pole; kuulmislangus - ma ei tea;. Millest võib olla noorel inimesel tingitud kõrva lukustumine ja kohin kõrvas? Perearst puhkusel, med.õde soovitas kõrvatilku, mis tegelikult siiski ei aita. Koska teos pureutui tajuntaani henkilökohtaisella tasolla niin voimakkaasti, sen loppuratkaisu oli karvas pettymys. Keiton hennosti hapan ja karvas maku tulee suolatusta sareptansinapista, jota haudutetaan keittoliemessä. Amy kohin keitto sopi hyvin aterialle. vuota vai haudaboan laskemmo, sid jyrähtäh kaloa (hauta-apajan eli syvän lasketun pyydyksen). paranna vai rihma juurikkah, ga siid linnutta ei mäne.\nKohin jälitas mind ka päeval. Kõik arstid kinnitasid mulle. Kohin kõrvas võib olla tingitud veresoonte lupjumisest, verevaesusest, kõrgest vererõhust või närvilisusest.\nH äire väljendub vanuses 1,5-15 eluaastat, eriti 5-10-aastastel. Teatud isiksusejooned säiluvad erineval märal ka täiskasvanueas. laps ei suuda paigal.\nKõrva -nina-kurguhaiguste kliinik\nPole hetke kui see segav kohin /vile ära kaoks, muidugi olles suure lärmi sees ise enda kohinat ei kuule, magama suundused on eriti võimas see. Kohin kõrvus (Tinnitus) Mis on helina või müra kõrvus? Tinnitus - halb enesetunne müra kõrvades või peas ilma välise. Võib olla kõrge helisid, helina. Kohin kõrvas oli nii vali, et see segas minu igapäevast elu. Ösiti ei tulnud magamisest midagi välja. Kõik arstid kinnitasid mulle. Meedikutele suunatud terviklik veebiplatvorm, mille sisuks on uudised, eesti meditsiiniajakirjade eeltrükid, e-koolitused, arstide kliiniliseks töks vajaminevad. Kohin kõrvas võib olla tingitud veresoonte lupjumisest, verevaesusest, kõrgest vererõhust või närvilisusest. Loomulikult võib tegemist olla ka sisekõrva.\nTohter toob selgust kaelamigreeni kohta. Kirjast toimetusele: sooviksin lähemat teavet kaelamigreeni kohta. Kas põhjustab pidevat kohinat. Aga kõik me teame, mida tähendab pidev heli kõrvas, mis segab meid keskendumast. Kui ma kallutasin pead küljelt küljele. Kohin jälitas mind ka päeval.\nKõrv ajab pilli ( kohin kõrvas ) või on justkui lukus. Kõrva -nina-kurguhaiguste Kliinik. Samas andis teises kõrvas tugevnev vilin märku. Vahest nii kõva kohin, et üks neli korda küsin üle, et misssa ütsid? See võib esineda iseseisva kaebusena või olla seotud kõrva piirkonna mis tahes haigusega. Heli kõrvas kuuleb vaid inimene ise, teised seda ei taju. Vaxoli soovitavad arstid mugava, turvalise ja efektiivse vahendina kaitsmaks kõrvu infektsioonide ning vaigukorgi moodustumise eest. Kuulmispuuded, tinnitus ( kohin, mis võib mõnikord tekkida kõrvas ja mis võib olla põhjustatud sisekõrva retseptorite püsivast kahjustusest).\nKohin kõrvus - delfi naistekas\nTinnitus - eesti tinnituse ja meniere i ühing mtü\nWeiter: Perekool pelgulinna » »\nZurück: « « Tulekustuti taatlemine\nKoxahyh , Thu, February, 08, 2018\nJuba tükk aega (mitu nädalat) mul ühes kõrvas kohiseb. Tee mis sa tahad, ära ei lähe, nagu meri oleks kõrvas.\nIrikito , Thu, February, 08, 2018\nPeaksin arsti juurde minema? Kõrvades pidev kohin ja kerge näiline peapöritus - tere, mure selline, et umbes 4 kuud tagasi panin tähele, et pingutades tekib kerge tasakaaluhäire.\nYjula , Thu, February, 08, 2018\nTinnitus on müra või kohin kõrvus. Tinnitus tähendab tütut ja kestvat heli ühes või mõlemas kõrvas, mida ei põhjusta ükski väline heliallikas.\nHetylyce , Thu, February, 08, 2018\nPostitus Postitas Martster ». Pole küll doktoripaberitega et nõu anda aga kuna stabiilselt 2 korda aastas põrkan sarnase.


Jazz.ee ja Aparaadijazz LIVE: EST-FRA Jazz Fest — Aparaaditehas\nJazz.ee ja Aparaadijazz LIVE: EST-FRA Jazz Fest\nNii klassikalise- kui ka jazzmuusika maastikul tunnustatud prantsuse kitarristi David Chevallier’i moodustatud trio toob kuulajani põneva segu jazz-folgist ja elektroonilisest muusikast.\nEsitatakse originaalloomingut, mis pärineb trio 2017. aastal välja antud albumilt “Second Life”.\nDavid Chevallier’iga koos musitseerivad Euroopa jazziskeenel tuntud kontrabassist Sébastien Boisseau ja löökpillimängija Christophe Lavergne.\nDavid Chevallier Trio "Second Life": https://www.youtube.com/watch?v=idFLj7yoMCI\nDavid Chevallier Trio "Simple": https://www.youtube.com/watch?v=Jy9gXGxlEt4\nBAD HABITS TRIO (Eesti)\nBad Habits Trios loovad ja teevad muusikat tuntud Eesti jazzmuusikud Peedu Kass bassidel, Andre Maaker kitarridel ja Ahto Abner trummidel.\nTrio keskendub oma loomingus spontaansele koosmängule ja seikluslikkusele.\nBad Habits Trio loodi 2014. aastal ja kooslus on seni andnud kontserte Eestis, Lätis ja Venemaal. Enamik trio liikmetest olid nomineeritud ka tänavusel Danske Jazziauhinnale!\nBad Habits Trio esineb 26. septembril Võru jazziklubis ja 27. septembril Tartu Erinevate Tubade Klubis.\nBad Habits Trio "Looking For Trouble": https://www.youtube.com/watch?v=OED70guejn4\nBad Habits Trio "Angles": https://www.youtube.com/watch?v=NZaBli8i3UA\nEsimene kontsert algab kell 20, teine orienteeruvalt kell 21.00 Kontsert toimub Tartu Erinevate Tubade Klubis.\nPiletid müügil eelmüügis GateMes ning kohapeal. Eelmüügis pileti hind 8 €, sooduspileti hind 6 €, kohapeal vastavalt 10 € ja 6 €. Sooduspiletid kehtivad (üli)õpilastele, õpetajatele, pensionäridele, Jazz Pesulad kliendikaardi omanikele, Eesti Jazzliidu liikmetele.\nEST-FRA Jazz Fest’i esimene osa leidis aset 2018. aasta märtsis Prantsusmaal, Nantes’i linnas, kus kohalike prantsuse ansamblitega andsid kontserte ja töötube Kadri Voorand Trio, Peedu Kass Momentum ning Jaak Sooäär & Aleksei Kruglov 4tet. 26.-28. septembril 2018 saab projekt järje Eestis: Jazzliit on kutsunud kohale kolm ansamblit Nantes'ist, kes erinevates Eesti linnades koos kodumaiste artistidega kontserte annavad ning töötube läbi viivad.\nKuupäev: 27. 09. 18\nPilet: 6 € - 10 €


Veronica Fossa loeng “Toit, disain ja urbanistlik kultuur” ja workshop “Ideede genereerimisest ideede teostamiseni” - Tallinn Creative Hub\nVeronica Fossa loeng “Toit, disain ja urbanistlik kultuur” ja workshop “Ideede genereerimisest ideede teostamiseni”\n6.-7. septembril toimub Kultuurikatlas toiduteemaline loeng ja workshop, mida juhib Itaaliast pärist toidudisainer Veronica Fossa. Tegemist on ettevõtliku naisterahvaga, kelle jaoks on toit ja toidukultuur strateegiline vahend, et luua heaolu ning õnne tööelus.\nPühapäeval, 6. septembril kell 14.00–16.00 Veronica Fossa ingliskeelne loeng “Toit, disain ja urbanistlik kultuur”.\nVeronica annab selgeid lahendusi kogukonna toitmiseks. Itaaliast pärit nomaadina tugineb ta selles oma kogemusele ja toiduga seotud veendumusele: “Jaga ja tunne end hästi.”\nTule ja saa inspiratsiooni!\nEsmaspäeval, 7. septembril kell 12.30–18.00 Veronica Fossa juhendamisel ingliskeelne workshop “Ideede genereerimisest ideede teostamiseni”.\nTule ja proovi mõningaid WE Factory toitlustuse disaini meetodeid, et inspiratsioonist, sinu kogemustest ja koostööst sünniksid elluviidavad plaanid.\nMiks peaksid osalema?\n• Otsid väljakutsete käsitlemiseks uusi tööriistu\n• Tahad õppida teenuste disaini toidutööstuses\n• Otsid inspiratsiooni\n• Tahad kohtuda kogukonnaga\n• Tahad mõelda väljaspool kasti\nMida workshop õpetab?\n• Ideede kiiret genereerimist\n• Otsuste kiiret tegemist\n• Teenuste disainist inspireeritud uusi meetodeid\n• Koostööks vajalikke tööriistu\nOlenemata väljakutsest, ole valmis inspiratsiooniks, et võtta muutuste loomisel ohjad enda kätte ja et rõõmustada oma kogukonda ja oma maailma!\nKohtade arv on piiratud, koha tagab vaid eelnev registreerumine hiljemalt 3. septembril (k.a) aadressil dagmar.kase@kultuurikatel.ee ning sellele järgnev osalustasu maksmine. Tasumine toimub arve alusel (registreerimisel saab lisainfot). Workshop’ist loobumisel osalustasu tagastamisele ei kuulu.\nOsavõtt 20 eurot!\nVeronica Fossa jaoks on toit ja toidukultuur strateegiline vahend, mis loob heaolu ja toob õnne tööelus. Veronica sai majanduse ning kunsti- ja meelelahutustegevuse juhtimise magistrikraadi Jönköpingi Rahvusvahelisest Ärikoolist (Rootsi). Ta on toidustrateeg, teenusedisainer ja ettevõtja, kelle peamiseks fookuseks on toidutööstuses disainimeetodite kasutamine, et avaldada ka valdkonnavälist mõju — kasvatada kogukonda ja innovatsiooni.\nEnne WE Factory asutamist, töötas Veronica projektijuhi, ürituste produtsendi ja turunduse konsultandina Itaalia, Saksamaa ja Põhjamaade loovtööstuses. Tema huvi toiduainetööstuse vastuse algas hobina — ta organiseeris ja toitlustas nelja pop-up restorani ja loomingulisi hommikusööke Soomes ja Itaalias. 2012. aastal valiti ta Helsingi toiduäri programmi Avatud Köök. 2013. aastal osales Veronica noortele ettevõtjatele suunatud Euroopa Liidu programmis. Programmijärgselt kolis ta Kopenhaagenisse, et teha koostööd luksus toiduagentuuriga Silver.Spoon’iga.\n2014. aastal käivitas Veronica WE Factory, olles veendunud, et toit ühendab inimesi ja uskudes, et tulevik on valdkondade barjääride lõhkumises. WE Factory on teinud koostööd muusika- ja toidufestivalidega, kõrgkvaliteetsete kaubamärkidega, ülikoolide ja alustavate ettevõtetega Soomes, Venemaal, Rootsis, Taanis, Itaalias ja Islandil.\nLoeng ja workshop toimuvad Tallinna Kultuurikatlas, Põhja pst 27a, V korrus (Loft)\nLisainfo Facebookis ja Dagmar Kase/dagmar.kase@kultuurikatel.ee/+372 58874921


Pirita Keskuse II korrusel asuv VR KESKUS on Eestis suurim virtuaalelamuskeskus ja mängutuba, kogipinnaga 250m2, kus saab üksi või sõpradega avastada virtuaalmaailma võlusid. Virtuaalreaalsus annab Sulle võimaluse kogeda kõike seda, mida tavaelus ei julgeks või ei ole võimalik.\nVoucheri hinna sees on sünnipäeva pakett virtuaalelamuskeskuses ja mängutoas VR KESKUS.\nTerve keskus (12+ osalejat, kogu kompleks) — 155 € (tavahind 220 €)\n- Terve keskuse broneering (kogupinnaga 250m2)\n- Privaatne pidu\n- 8 HTC VIVEiga virtuaal mängualad, 1 Playstation VR ralli simulaatoriga, 3 XBOX ONE ja 4 mänguarvutid\n- Kahe korruseline peoruum, köögiga. Ühekordsed nõud on hinna sees\n- Terass, kus saab nautida värsket mere õhku\n- Instruktsioon kogu ürituse vältel\nVoucher kehtib ainult argipäeviti\nBroneeritud ürituste pikkuseks on 2,5 tundi ja alguskellaaegadeks 12:00, 15:00, 18:00.\nPalume aeg eelnevalt broneerida e-posti või telefoni, kontaktandmed saab kohe pärast voucheri ostmist. Ärge unustage mainida voucheri number ja pin.\nJuhul, kui klient ei tule kokkulepitud ajal sellest 48 tundi enne ette teatamata, kaotab voucher kehtivuse.\nVoucher kehtib kuni 31.12.2019\nVR keskuses on:\n8 virtuaal reaalsuse mängualad\nRalli simulaator (playstation VR)\n3 XBOX ONE mängukonsoolid\nVR Keskus on parimate ja uusimate mängude klubi, mis ühendab mängureid ja oma ala tõeliseid fänne.\nKui te soovite lõbusalt ja ühtlasi ka kasulikult aega veeta, siis meie uksed on teie jaoks alati lahti!\nKlubi pakub huvitavat ajaveetmise võimalust nii üksikutele külastajatele kui ka suurematele seltskondadele. Klubis saab tähistada sünnipäevi ebatavalises ja põnevas keskkonnas, aga samas ka korraldada töökoosolekuid või pidulikke üritusi.\nPlatvorm HTC Vive muudab kogu ruumi mängualaks ja nii tundubki, nagu oleksite sattunud hoopis teise maailma.\nKinkige endale elamus, mida pole võimalik sõnadega kirjeldada. Tulge virtuaalreaalsuse klubisse VRKeskus – äratage oma fantaasia ellu ning piiluge reaalsuse piiride taha!\nArve esitab teenuse või toote müüja VR KESKUS OÜ teenuse/kauba kättesaamise ajal.\nKui teil on kaebusi kauba või teenuse müüjale VR KESKUS OÜ, siis vaidluste lahendamiseks müüja ja ostja vahel, mis tulenevad ostu puhul interneti kaudu, kasutage vastavat platvormi: ec.europa.eu/consumers/odr/\nVR KESKUS OÜ\nTehingute hulk: 128\nHindamise objektiivsus: 17.97%\nE-R 11:00 – 21:00\nGPS: 59.4685329, 24.8326556\nOktoobris sõidame Peterburi! Uued mugavad bussireisid Tallinn-Peterburi ja Peterburi-Tallinn!\nEsietendus "Mi-mi-mishki. Metsa kaitsjad" toimub 17. novembril Vene Kultuurikeskuses!


Kompositsioon on muusikaõppe alus — Sirp\nKompositsioon on muusikaõppe alus\nAndrus Kallastu: „Kui inimesed ei saa ise muusikat luua ning nad surutakse tarbijateks, kaotavad nad asja vastu üldse huvi.“\nAndrus Kallastu on vabakutseline helilooja ja dirigent. Ta on aktiivne kontserdikorraldaja ning mitme festivali ja kontserdisarja algataja ja eestvedaja, kunstiline juht ja produtsent. Alates 2003. aastast on ta Pärnu nüüdismuusika päevade peakorraldaja ning üks Eesti Arnold Schönbergi ühingu asutajaliikmetest. Ta on õppinud Sibeliuse akadeemias orkestridirigeerimist, kompositsiooni, laulmist ja muusikateooriat ning Helsingi ülikoolis muusikateadust. Andrus Kallastu jätkab heliloominguõpinguid Eesti muusika- ja teatriakadeemia doktorantuuris. Muusikalise kogemuse, stiilitaju ja teadmiste poolest on Andrus Kallastu silmapaistvalt mitmekülgne: ta on esitanud teoseid gregooriuse laulust kuni ultramoodsate interdistsiplinaarsete kompositsioonideni ning olnud hinnatud barokk- ja klassikalise muusika interpreet. Kallastul on värskeid ideid paljudes valdkondades, neid jagab ta sel hooajal usinasti ansambli U: „Residentuu:ris“.\nSul on olnud palju mõtteid üldhariduskooli muusikaõppe kohta. Pärnu Koidula gümnaasiumis kasutusel süsteemi esitlesite Pärnu nüüdismuusika päevadel. Sa oled ka varem sel teemal rääkinud. Kuidas pead vajalikuks muusikat õpetada?\nIgasuguse muusikaõpetuse keskmes peaks olema kompositsiooniõpetus. Praegu on muusikaõpetus kaldu interpretatsiooni ja ajaloo poole. Tulemused on näha: kui inimesed ei saa ise luua ning nad surutakse tarbijateks, kaotavad nad asja vastu üldse huvi. See, mis toimub praegu üldhariduskooli muusikatunnis, on bluff. Tunnis osaleb üldse murdosa õpilastest, ülejäänud tegelevad teiste asjadega. Klassis on tavaliselt kolm kuni viis laulda tahtvat ja oskavat, enamasti muusikakoolis käivat õpilast. Õpetaja töötab nendega, ülejäänud viidavad niisama aega. Tulemused on käes. Olen suhelnud eesti koolisüsteemist läbi käinud doktorikraadiga inimestega. Nad tahaksid muusikaga tegelda, kuid nad on kirjaoskamatud. Mõnes muus valdkonnas nimetataks sellist olukorda katastroofiks, kuid muusikas on see niimoodi loksunud aastakümneid. See on totaalne maksumaksja raha laristamine.\nMillised baasoskused peaks õpilane muusikatunnis omandama ja kuidas olete süsteemi üles ehitanud?\nMeie idee põhineb eeldusel, et asjadest, antud juhul muusikast, ei ole võimalik üldse aru saada, kui puudub vajalik n-ö tööriistakast. Matemaatikast ei ole võimalik aru saada, kui tegelda matemaatika enda, s.t valemite, arvutamise või modelleerimise asemel matemaatikute elulugude päheõppimise ja ilmekalt ettelugemisega. Meie süsteem on kompositsiooniõpetus. See tähendab, et mõisteid ei õpita tühikäigul, mõiste enda pärast. Meie eesmärk on õppida pigem vähem, aga paremini. Mõiste peab minema kohe käiku, sellega tuleb kohe midagi teha. Me ei räägi ka suursugust muinasjuttu loovusest, ainult väljavalitutele kättesaadavast pühast heliloomingust. Nii nagu ruutvõrrand peab olema selge igale keskkooli lõpetanule, peab iga keskkooli lõpetanu teadma helivältusi ja helikõrgusi, olema suuteline nendega midagi tegema ja loomulikult neid ka lugema. Koostame seda õppevahendit vikiõpikute keskkonnas.1 See õppevahend on praegu suunatud keskkoolile ja täiskasvanud iseõppijale. Lahjendatud, väljavenitatud kujul võib selle laiendada ka põhikoolile, sest paljusid asju võiks hakata õpetama juba esimeses klassis. Kui tähed ja numbrid on selged, saab nendega juba komponeerida.\nPärnu nüüdismuusika päevadel komponeeriti Massia loomeresidentsis ühiskompositsioon ja arutleti kompositsioonimudelite üle.\nMida arvavad sellest koolijuhid, muusikaõpetajad ja õpilased?\nMuudest praegu ei tea, kuid Indrek Palu kodukool Pärnu Koidula gümnaasium on väga toetav. Indrek kutsutigi sinna midagi sellist tegema ja ta ongi sellist asja seal kogu aeg teinud. Kui vaadata vikiõpikule lisatud tundide videodokumentatsiooni, siis minu meelest asi toimib: õpilaste tunnis osalemise protsent on eespool kirjeldatuga võrreldes vastupidine. Ja kuna tunnis tegeldakse tööriistakasti, keele ja struktuuridega, siis on päris palju kasvanud selliste õpilaste hulk, kes soovivad neid asju kunstiliselt katsetada huvitegevusena tunnivälisel ajal.\nKas oled selle muusikaõpetuse süsteemi kohta saanud tagasisidet, ettepanekuid või kriitikat?\nEsitlusest PNP-l ei ole praegu mõtet rääkida, sest sinna ei tulnud kohale see sihtrühm, keda me sinna ootasime – muusikaõpetajad. Isegi kui huvilisi leidub, on süsteem praegu selline, et nende inimesteni ei ole võimalik kuidagi jõuda, et infot edastada. Koolidele ei saa saata meile, sest need ei jõua kohale. Ilmselt on ajakirjanduse kaudu teavitamine ainuke võimalus. Muusika riiklikus õppekavas on müstiline sõna „omalooming“. Muusika kompositsiooniõpetus on üks õppevahenditest, mis seda riiklikku mõistet sisustab, peale selle võib loomulikult ette kujutada igasuguseid pilliõpikuid jms. Kui inimesed tunneksid nooti, võiks ka laulupeol laulda palju ägedamat repertuaari ja inimesed omandaksid selle kiiremini. Koolide laulukoorid toetuvad eelkõige muusikakoolis käinud õpilastele ja teised lohisevad kaasa. Võib vaid ette kujutada, milline oleks kooride tegevus siis, kui kõik oskaksid noodist laulda. Ühesõnaga, noodilugemisoskuse kasv ei võrdu kindlasti laulupeo väljasuremisega. Laulupeo sihtasutus võiks ise olla üks muusika kompositsiooniõpetuse kooli õppekavva viimise toetajaid. Ning kes keelab laulupidu siduda mingi õpilaste loomingu formaadiga? Siin on minu meelest mõttekoht.\nMilline on kompositsiooniõpetuse tulevik? Kas haridus- ja teadusministeeriumis on selle vastu huvi tuntud või jääb see iga kooli otsustada, kes soovib, võib pöörduda ja liituda? Kas saab näiteks tulla Pärnusse koolitusele?\nLoomulikult on HTM huvitatud, sest praegu koostamisel Tallinna ülikooli digiõppevaramu projekti finantseerib HTM. Praktikas hakkab asi olema ilmselt nii, et koolidesse lähevad ühel hetkel tööle Indrek Palu moodi heliloomingut ja muusikateooriat õppinud inimesed, kes praegu hoiavad lihtsalt eemale. Tekib kaks omavahel lõimitud õppekava: kompositsiooniõpetus ja muusikaajalugu. Indrek Palu võtab läbi ka kõik kolm muusikaajaloo õpikut. Ta lihtsalt teeb seda täiesti teistmoodi – iseseisva lugemise, kollokviumide, esseede ja näiteks stiilide modelleerimise kaudu.\nSiin on nüüd mitu korda läbi käinud Indrek Palu nimi.\nIndrek Palu mängib akustilist ja elektriviiulit, tegeleb heliloominguga, osaleb ansamblites Repoo, džässduodes Kristo Käo ja Marek Taltsiga ning esineb eri kavadega koos flöödimängija Leonora Paluga. Ta on õppinud Eesti muusika- ja teatriakadeemias, Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias ning Pärnu muusikakoolis ning õpetab muusikat Pärnu Koidula gümnaasiumis. Tema tundidega võib igaüks ise kompositsiooniõppe koostamislehel tutvuda.\nTänavuste Pärnu nüüdismuusika päevade teema oli „Kompositsioon kui kogemus“. Millised mõtted jäid loengutes ja aruteludes kõlama? Kuidas puudutavad need teemad sinu enda loomingut ja doktoriõpet?\nSeekord oli väga diskussioonirohke PNP, mis ongi üks selle ürituse põhilisi eesmärke – ajud lahti lükata. Olime nädala Massiarul uues Massia loomeresidentsis, komponeerisime töötoas ühiskompositsiooni ja arutelu käis loomulikult kogu aeg.2 Järgmisel aastal on plaanis samalt kohalt jätkata, teha ideede inventuur ning kogu asi n-ö rekomponeerida. Kõik need asjad puudutavad otseselt minu doktoritööd, sest rääkisime ju kogu aeg muusikalistest objektidest, muusikalistest parameetritest ja nende väärtustest ning muusikaliste objektide parameetrilistest mudelitest.\nKuidas sa mõistad muusikaliste objektide parameetrilist mudelit?\nMõistan seda eelkõige generatiivse mudelina, helilooja tööriistana, võimalusena opereerida nii globaalsete struktuuridega kui ka sukelduda n-ö atomaarsele tasandile. Mõistan seda lingina muusika ja matemaatika vahel, n-ö selgemalt nägemise tööriistana, mida võivad kasutada ka interpreedid ja muusikauurijad. Mõistan seda ka osana muusikast kui süsteemist, s.t muusika kui süsteemi ühe allsüsteemi mudelina ning võimsa tööriistana intuitsiooni teenistuses. Nii et rakendust sel on.\nKas on tulemas mõni kontsert, kus kõlab sinu looming?\nAare Tammesalu tahtis süvitsi ära õppida minu „Stabat Materi“ soolotšellole, see peaks tulema ettekandele lihavõtete ajal.\nSel hooajal oled ansambel U: juures „Residentuu:ris“.3 Millised plaanid sul sellega seoses on ja mida on kavas õpitubade käigus teha?\nPlaanis on luua lugu n-ö tellija materjalist. Nad mängivad lõpuks seda, mida nad kõige rohkem mängida tahavad. Juhin seda asja töötoa vormis, lihtsalt juttu on vähe, kuid palju on praktilist tegemist. Esimesel korral kaardistasime pillide võimalusi. Teise korra teema on kontrapunkt, siis protsessid ja edasi juba partituuri kokkupanek. Esimeseks korraks palusin neil kirjeldada põhimõtet, mänguvõtet või mingit teose lõiku, mis on neile nende karjääri jooksul kõige rohkem südamesse läinud, või ka sellist asja, mida nad pole kunagi teha saanud. Siis tegime loosimise ja igaüks sai seda infot kasutades mõelda välja mingi sõnalises vormis sündmuste järgnevuse. Kaasa tegid ka kuulajad, nii et materjali kogunes päris palju.\nVäga põnev. Kas sa arvad, et nad ei ole oma pillide kõiki võimalusi veel avastanud või ei ole neid veel piisavalt analüüsinud?\nJah, ka see on võimalik. See on ju ka üks selle ettevõtmise põhjusi.\nViibisid hiljuti tervelt viis nädalat kogemuslikult rikastavas keskkonnas – Villa Karos, Soome-Aafrika kultuurikeskuses ja kunstnike residentsis. Villa Karo asub Beninis Lääne-Aafrikas, seda juhivad Linnea Olamo ja Kwassi Akpladokou. Räägi palun sellest keskusest.\nSee on loodud 1998. aastal soome kirjaniku Juha Vakkuri initsiatiivil. Karo oli tema poeg, kes suri 15aastaselt vähki. Villa Karo on minu teada ainuke omataoline kogu Aafrika mandril ja Beninis on sellel väga auväärne staatus. Tegu on loovisikute residentuuri ja kultuurikeskuse kombinatsiooniga Brasiilia koloniaalstiilis kahekordses hoones Atlandi ookeani rannikul. Kui Vakkuri selle koha avastas, oli seal varemetes koloniaalajal ehitatud haigla.\nIgal aastal antakse välja umbes 24 residendistipendiumi neljaks kuni kuueks nädalaks. Korraga saab seal olla viis residenti. Soome riik toetab seda aastas umbes 150 000 euroga. Seal käivad mitmesugused projektid, praegu on käsil ka poolteist aastat kestev vaktsiiniuuring. Selleks viiakse Benini 30-liikmeliste rühmadena 800 soomlast, kes osalevad uue kõhulahtisustõve-vastase vaktsiini väljatöötamisel.\nVilla Karo on ka kohalikele oluline kohtumispunkt. Grand-Popo vallas, mis on sama suur kui Pärnu (umbes 50 000 elanikku), tegutseb tohutult bände ja tantsuansambleid. Seal on pidevalt suuremaid ja väiksemaid üritusi. Kuna tegu on Benini ametliku voodoo-keskusega, siis näiteks 10. jaanuaril olid seal suured voodoo-pidustused.\nKellele on see keskus mõeldud? Kas ka teised Eesti heliloojad saaksid endale sinna koha planeerida?\nKeskus on mõeldud Soome loovisikutele. Umbes kümme aastat tagasi käis seal Mikko Heiniö. Mõtlesin juba siis, et igavesti äge asi. Olen vanast ajast Soome heliloojate liidu liige. Ilmselt seetõttu võetakse mind ka kui poole jalaga oma loovisikut.\nMiks on Soome huvitatud selle keskuse toetamisest?\nSoome on aastakümneid osalenud Aafrika arenguabis. Soomlastel on seal hea olla, sest nad ei ole aafriklasi kunagi koloniseerinud. Soome ühiskond on meist paljudes asjades 20–30 aastat ees. Kui Soome on minu meelest otsekui täiskasvanute ühiskond, siis Eesti oma meenutab tihti pubekate kampa. Paljud teemad, mis meil kerkivad alles nüüd, olid Soomes üleval juba 1990ndatel.\nMilliste ideedega sinna suundusid?\nLäksin sinna väga avatud meelega. Suuri plaane ma ei teinud, sest ütleme ausalt: kogu see negatiivne info, mis Aafrika kohta pidevalt tuleb, tekitab väga suuri eelarvamusi. Mingis mõttes on filmitegijatest täiesti amoraalne kajastada eelkõige negatiivset. Ükski minu eelarvamustest ei pidanud paika. Võib öelda, et Benin on nagu Eesti ja beninlased nagu eestlased. Seal on umbes sama hinnatase nagu Eestis, kuigi sissetulek on inimestel võib-olla mõnevõrra väiksem.\nMilliseid teoseid komponeerisid, kui komponeerisid?\nStipendiaadile üldiselt ei kirjutata ette, millega ta peab tegelema. Kuna aga keskkond on äärmiselt huvitav ja inimesed kontaktsed, siis loomulikult tundus mõttetu istuda ainult oma toas ja tegelda asjadega, millega võin tegelda Pärnus Niidu metsas. Professionaalses mõttes komistasin kullasoonele. Beninis on väga jõuline oma klassikalise muusika traditsioon, mida nad ise nimetavad küll la musique traditionelle. Kuna neil on olnud õukonnad, siis küsisin mitu korda, kas neil on ka mingi õukonnamuusika traditsioon, mis erineb n-ö rahvamuusikast. Selget vastust ei saanud ja võib-olla seda erinevust ei olegi. Tegu on äärmiselt huvitava isorütmikaga, samuti väga põneva laadisüsteemiga, millega ma ei jõudnud õieti tegelda, kuna kogu aeg kulus rütmidele. Kogu see muusika on arenenud tantsust. Sealne tants on polümeetriline, s.t kehaosade meetrum võib erineda. See polümeetria kandub üle ka muusikasse. Beninis räägitakse umbes 60 kohalikku keelt, millest umbes 45 on täiesti iseseisvad, s.t ei ole muude keelte dialektid. Kõigil neil oma keeli rääkivatel inimestel on omad kombed, tantsud ning spetsiifilised rütmid. Kogu see kultuuriline rikkus on väga suures osas salvestamata ja uurimata. See on ka väga suures ohus, sest Ameerika murrab ustest ja akendest sisse. Kõigil on nutitelefonid, nad on maailma asjadest väga hästi informeeritud ja kõigel on suundumus muutuda ühetaoliseks. Riigikeel on prantsuse keel, kuid päris paljud räägivad ka inglise keelt. Mina suhtlesin nendega mõlemas keeles. Sealsed inimesed räägivad nagu eestlasedki keskmiselt viit-kuut keelt. On väga tavaline, et osatakse kahte-kolme kohalikku keelt ja siis veel mõnda Euroopa keelt peale prantsuse keele. Kuna naaberriik Togo oli Saksamaa asumaa, siis räägitakse päris palju ka saksa keelt. Nad on äärmiselt kiired õppijad ja Villa Karoga seotud inimesed oskavad ka mõne sõna soome keelt.\nKes seal villas sinuga ühel ajal veel olid? Kas suhtlesid ka nendega või keskendusid Benini muusikatraditsioonile?\nSeal oli hästi huvitav seltskond. Esimest korda kohtusin elava vikipedistiga: kunstnik ja kunstiteadlane Heikki Kastemaa on Soome Wikimedia haru juhatuse esimees. Tal oli Beninis selge ülesanne tutvustada vikivõimalusi. Käisime ühes koolis, kus peaaegu kõik V või VI klassi lapsed teadsid, mis on vikipeedia ja kuidas seda kasutada. Ma alguses mõtlesin, et mis sellest ikka tuleb, liiga väikesed lapsed. Kuid siis hakkasid nad esitama küsimusi: täht, planeet Merkuur, Michael Jacksoni eluaastad, Prantsusmaa kuningad jne. Ühesõnaga, polnud midagi sellist, mida meie lapsed siin teaksid ja mida need lapsed seal ei teaks. Ma ise olen olnud Vikipeedia kaastöötaja alates 16. VI 2006 kell 11.06. Just sellise täpsusega annab Vikipeedia kogu toimetamiste ajaloo.\nKui palju sa käisid Villa Karo ümbruskonda avastamas ja uurimas?\nKäisin soome turistidega kaasas kahel matkal Abomeys ja Ganviés, n-ö Benini Veneetsias. Omal käel käisin nende pealinnas Porto-Novos ja mitu korda ka suurimas linnas Cotonous. Põhja poole väga ei jõudnud, sest see oleks olnud suurem ettevõtmine. Togosse ka ei läinud, kuna seal olevat olnud poliitilised rahutused.\nKuidas sa täpselt Benini muusikaga kontaktis olid? Kas käisid kontsertidel või raamatukogus?\nMuusikaelu on seal tihe, kuid meie mõistes akadeemilist muusikakultuuri seal ei ole. Raamatukogusid on vähe, sest raamatud on kallid ja kogu info on kättesaadav ka internetis. Tuleb mõista sealse looduse palju suuremat jõudu: näiteks Villa Karos hoiatati kohe, et toas ei tohi süüa. Igasugune magus orgaanika võib meelitada kohale termiidid ja siis on majal kriips peal. Minu kontaktid olid eelkõige seotud inimestega, kellelt sain infot. Neid oli palju, kuid kõik nad ei olnud loomulikult professionaalsel tasemel. Praegu jätkan suhtlemist umbes kolme inimesega. Tahan kutsuda Eestisse Steve Abeni pidama Benini rütmide töötuba, see peaks toimuma 8. kuni 10. juunini Massia loomekeskuses. Professionaalne kontakt tekkis ka Benini rahvusballeti tantsija ja löökpillimängija Aliou Guesserega. Tal on oma kool ja ka tantsu- ja löökpillimängu kursused, nii et oleks vaja teha koostööd Eesti tantsijatega. Nemad olid ka minu põhilised informaatorid, kui kirjutasin üles Benini rütme. Nendegi häda on selles, et nad ei oska noodikirja. Kogu informatsioon on suuline ja käib mälu järgi.\n1 Muusika kompositsiooniõpetus, gümnaasiumi näidiskursus. https://et.wikibooks.org/wiki/ Muusika_kompositsiooni%C3%B5petus/N%C3%84I-\n2 Massia loomeresidents. http://www.massia.ee/\n3 Andrus Kallastu ja ansambli U: „Residentuu:r“. http://et.parnu.wikia.com/wiki/Andrus_Kallastu_ja_Ansambel_U:_Residentuur:r_2018


• Mustamäe Silmakeskus\nSilmakontroll: veresoonte seisund näitab silma üldist tervist\nMis on kõige hullem? Kas jääda ilma kuulmisest, kõne- või nägemisvõimest? Suure tõenäosusega vastavad enamus lugejatest esimese või teise kasuks. Nägemine on vaieldamatult üks väärtuslikemaid võimeid, mis meile looduse poolt antud on. Silmade eest tuleb igapäevaselt hoolt kanda, sest hea silmanägemine ja -tervis ei ole kahjuks püsivad. Lisaks digiajastu kaalukatele nüanssidele mängivad rolli ka vanus, töö iseloom ning geenid. Regulaarne silmakontroll on seega kriitilise tähtsusega.\nKuidas oma silma tervise eest hoolt kanda?\nÜks hea viis, kuidas oma silmade tervisel “kätt pulsil hoida” on angiograafia. Tegemist on diagnostilise protseduuriga, mis võimaldab hinnata silma veresoonte seisundit ja tuvastada võimalikke murekohti.\nAngiograafia meetod aitab:\nDiagnoosida ja jälgida silmahaiguseid;\nTuvastada verevalumeid, põletikke ja turseid;\nDiagnoosida diabeedi poolt põhjustatud võrkkesta haigusseisundeid;\nDiagnoosida vanusega seotud kollatähni kärbumist ja muid võrkkesta kõrvalekaldeid;\nSilmakontroll angiograafia meetodil jaguneb laias laastus kaheks:\nOptiline koherentne tomograafiline angiograafia (OCTA) annab teavet võrk- ja soonkesta verevarustuse kohta ilma vajaduseta süstida silma värvainet. Tegemist on uudse mitteinvasiivse pildistamise tehnikaga, mis on võimeline looma ruumilise kujutise vaid mõne sekundiga.NB! OCTA on mõnevõrra turvalisem ja kiirem, kui värvainel põhinev angiograafia, millest ka kohe lähemalt räägime.\nFluorestsiin- ja indotsüaniinroheline angiograafia. Kõige enam levinud meetod silmatervise diagnoosimiseks. Mõlema uuringu puhul süstitakse silmaveeni värvainet, mistõttu on protseduur teataval määral riskantsem, kui eelpool mainitud OCTA.\nTegemist on kliinilise testiga jälgimaks silma tagakülje võrkkesta vereringet. Protseduur võimaldab silma võrkkesta visualiseerida, hinnata veresoonte seisundit ja tuvastada võimalikke patoloogiaid ehk haiguseid.\nFluorestsiinangiograafia abil uuritakse peamiselt reetina ehk võrkkesta veresoonte kuju, kulgu ja terviklikkust. See on eriti oluline suhkrutõve, veresoonte sulguse, kasvajate ja põletikuliste protsesside puhul.\nKuidas värvainega silmakontroll töötab?\nVeresoonte võrgustiku, mida uurima hakatakse, teeb nähtavaks värvaine fluorestseiin, mida süstitakse patsiendi veeni. Värvaine liigub seejärel vereringe kaudu silmapõhja.\nArvestada tuleb, et protseduur võtab koos ettevalmistusega aega kuni poolteist tundi.\nKui Sul on enda või oma lähedaste silmade tervise suhtes küsimusi, siis võta meiega kindlasti ühendust!\nMustamäe Silmakeskus • Sütiste tee 17, Tallinn • Tel 655 6244, 652 5404 • info@silmaarstid.ee • E-N 8-18, R 8-17


Jah, ma saan aru. Lugesin. Mul võiks ka sellest mehest kahju olla – oma mehega teeme kõike peale anaalseksi, suuseks käib asja juurde, ma olen ise tihti algataja. Aga paraku just see, et ta alustab juttu pepuseksist unistamisega, rikub minu jaoks kogu jutu ära. Minu meelest võrdub see sooviga naist vägistada.\nSeepärast ma küsingi – kas see mees, kes tahab oma riista naisele pärakusse ajada, on nõus enda pärakusse sama suure asja toppima? Pärak on nii mehel kui naisel ühesugune. Kui ei, siis sellise enesekeskse inimesega ei tahaks mina ka midagi tegemist teha ja see seletaks minu jaoks üheselt, miks tema naine pirtsutab.\nSelgitan: suuseksi on võimalik teha sulle-mulle süsteemis, tavapärasemast seksimise puhul on mõlemalt poolt naudinguks eeldused olemas, aga kui mees paneb naisele pärakusse, siis on rahulduse võimalus ainult mehel.\nMis paneb mehi arvama, et pepuseks on naisele nauditav ja miks nad tahavad teise inimesega seksida nii, et see olukorda ei naudi, tõenäoliselt on tal ka valus?\nLisan juurde, et lisaks pepuseksile suhtub minu naine samamoodi ka suuseksi. Naised on erinevad. Kui sa aga hangiksid kuskilt rohkem infot, siis avastaksid, et on küllalt ka naisi, kellele kõigest hoolimata pepuseks meeldib.\nMa ei püüa ennast sellega kaitsta. Mulle piisab teadmisest, et konkreetselt minu naisele pepu- ja suuseks ei meeldi. Kirjeldasingi enne võimalikult objektiivselt seda, milline mu seksuaalsuhe naisega on. Ongi ühepoolne, enesekeskne.\nSeega nõustun su varasema kriitikaga, et seksuaalsuse osas mõtlen endale. Mulle siiski veidi tundub, et sa päris hästi ei adu, milline roll on seksi jaoks minu naisel ning sa ei hinda seetõttu päris objektiivselt neid põhjusi, miks on seks minu abielus kujunenud tõepoolest üsna ühepoolseks, enesekeskseks tegevuseks.\nKatsu nüüd ette kujutada sellist võimalust, et su naine võtab küll vastu sinu pakutava suuseksi ja isegi nõuab seda aga keeldub järjekindlalt igasugusest tegevusest, mis viiks sinu rahulduseni. Mis tunne oleks? Pidevalt, päevast päeva…\nHarrastada seksi ühepoolselt ja enesekeskselt – see on juba tõesti rõve. Olenemata sellest, mis augu kaudu see käib…\nIllustratsiooniks võin öelda, et mina saan iga kord keppides mitu orgasmi, mehel aga ei tule nii kergelt.\nSinu moodi mõeldes võiks ma ennast pärast paraja portsu kättesaamist magama keerata, mehe ilma jätta, aga minu jaoks on oluline, et ka partneril oleks hea, niisiis me tavaliselt lõpetamegi suhuvõtmisega. Mis mõte oleks ühepoolsel seksil? No tõsiselt. See on nii fundamentaalne mõtteviisi viga, et… Ma saan su naisest aru. Sinust paraku mitte.\nMul on kunagi selline mees olnud, kelle jaoks seks oli ainult tema nauding ja minu osa teda ei huvitanudki. Enesekeskne oli ta ka igas muus mõttes, teiste inimeste tunded olid tema jaoks põlastusväärsed asjad. Välispidiselt paistis kõik kena, rikas, edukas, pealtnäha viisakas. No nüüd on ta õnneks minu jaoks ammu eks. Fuh. Jube inimene oli.\nMulle siiski veidi tundub, et sa päris hästi ei adu, milline roll on seksi jaoks minu naisel ning sa ei hinda seetõttu päris objektiivselt neid põhjusi,\nMulle endale tundub, et sa ise ei adu seda – oled sa oma naisega üldse rääkinud asjast? Sa ainult oletad. Arvad, et tead teisest inimesest kõike. Täpselt nagu see minu eks.\nKui naine on olnud põhimõtteliselt võimeline orgasmi saama, siis selle kadumine ei ole tema jaoks tore asi. Et ta ennast maha salgab, ma ei tea, mis põhjused tal selleks on.\nÄkki peaksite seksuoloogi poole pöörduma?\nSee kirjeldus läks küll sul veidi mööda. Asi pole selles, et ma ei püüaks leida viise, mis viiks ka mu naise seksuaalse rahulduseni. Vastupidi. Ainult et mu naine ise pole huvitatud enam orgasmini jõudmisest. Ei ühel ega teisel viisil. Ütleb, et orgasm on liialt intensiivne kogemus ning seetõttu rohkem väsitab kui et pakub talle midagi. On teil äkki mingeid konkreetsemaid, konstruktiivseid ettepanekuid, et “mis nuppu vajutada”, et orgasm omandaks mu naisele positiivsema tähenduse?\nMulle endale tundub, et sa ise ei adu seda – oled sa oma naisega üldse rääkinud asjast? Sa ainult oletad. Arvad, et tead teisest inimesest kõike. Täpselt nagu see minu eks. /…/\nÄkki peaksite seksuoloogi poole tunni?\nOlen rääkinud temaga, aga päris hästi ei mõista teda küll. Ütleb, et tema jaoks on tähtsam hingeline lähedus, mitte seksuaalne. Ka meie seksuaalelu alguses, kui ta lasi end orgasmini viia, siis oli see pigem minu meeleheaks. Seks tervikuna on sedasi meil koguaeg olnud. Niipalju kui temast tean, siis pole tema jaoks kunagi teismoodi ka olnud varasemates seksuaalsuhetes. Seega ma ikkagi jonnin vastu ja ei taha nõustuda, kui annate mulle hukkamõistvaid hinnanguid kõigest paari postituse pinnalt, mida olen siin kirjutanud.\nMida mõtled täpsemalt võime all jõuda orgasmini? Mu naine on ka praegu mingis mõttes võimeline jõudma orgasmini, aga ta teadlikult ei taha, et ma teda selleni viin.\nJa ühe korduva väärtõlgenduse tahan veel ära õiendada. Sellest, et ma oma esimese postituse juures mainisin üsna alguses suu- ja pepuseksi, on tehtud vaat et peateema, kummaline järeldus, et minu peamine mure ongi suu- ja pepuseksi mittesaamine. See pole lihtsalt nii. Nagu tolles postituses ka esile tõin, ongi kaks peamist murekohta eelkõige selles, et seks on kujunenud minu-keskseks ning sellega seotult teine murekoht, et olen ehk teda liialt tagant torkinud. Süüdistada kurja juurena minu suu- ja pepuseksi soovi… Ma ei tea, ei kõla usutavalt.\nOlen mõelnud seksuoloogi variandi peale küll.\nÜtlen ausalt. Kaoks ka huvi ära. Loen seda kirjeldust, kus oraal on nagu mingi imeasi. Orgasme naine ei saa. Sellise mehe jätaks kuu ajaga maha, sest voodielu kehv. Muud põhjust polegi vaja. Ole õnnelik, et naine pole sind välja visanud. Ps Pepuseksi tehakse angeli klubis.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 8 korda. Täpsemalt 07.05 08:41; 07.05 23:49; 08.05 08:20; 08.05 08:25; 08.05 08:52; 08.05 09:58; 08.05 10:31; 08.05 12:23;\nMa arvan, et teist inimest ikka ei muuda, eriti kui ta ise absoluudselt muutuda ei soovi. Võibolla tal on tõepoolest mingi (lapsepõlve)trauma ja vajaks teraapiat, aga kui ta seda ise ei tunnista, siis on see sama nagu traumat polekski. Teisest küljest, võibolla ta ongi lihtsalt selline pea aseksuaalne inimene ja siis on tõesti sinu käitumine tema suhtes sulaselge tüütus ja kergem on tunnistada, et te ei sobi!\nmu naine ise pole huvitatud enam orgasmini jõudmisest. Ei ühel ega teisel viisil. Ütleb, et orgasm on liialt intensiivne kogemus ning seetõttu rohkem väsitab kui et pakub talle midagi.[…] Ütleb, et tema jaoks on tähtsam hingeline lähedus, mitte seksuaalne.\nSinu naine meenutab mulle natuke minu meest. Meil ka seksuaalelu selle sõna otseses tähenduses puudub. Ta pole iial mingi tihe seksija olnud – seks on pigem haruldane ja intensiivne kui regulaarne tegevus tema jaoks. Kuna tal on erektsiooniga probleeme, siis… sõnaga – seis on null.\nMul on võtnud üsna kaua aega, et talle selgeks teha, et seks ei ole ainult peenisega surkimine, vaid silitused, hellitused, suudlused… Ma võin orgasmi endale ise tekitada, selleks mul meest vaja pole, aga armastatud inimese silitusi ja hellitusi endale ise teha ei saa. (Ja seks mittearmastatud partneriga pole minu jaoks “tegutsemist” väärt.) Kuna tema minueelses elus ilmselgelt silitustega suurt ei tegeletud (ta ise on tunnistanud, et see on talle täiesti uus kogemus ja arusaam), siis on minumõtted talle üllatavad, ka ei ole ka ise osanud õrnust ja hellust tahta, kuigi ilmselgelt ta naudib seda, kui mina teda paitan, eriti teatud piirkondadest.See ei eruta, aga on meeldiv.\nHetkel oleme seisus, et ta siiski on taipama hakanud, et kehalisi naudinguid on teisigi kui penetreeriv või suuseks. Kuid see on nõudnud pikka ja järjepidevat tööd, kusjuures eraldi teemaks pole seda saanud võtta, ikka nii, et mingi muu arutelu käigus võib puudutada ka seksuaalsuse tahke ja sealt jälle välja jõuda aruteludeni, mis on seks ja milleks seda elus vaja on peale soojätkamise. Või kui ei ole vaja, siis mis teeb intiimsuhtest intiimsuhte.\nKui seks tavalises mõtteson ühele poolele mittevajalik või mittesobiv, siis tuleb leida viisid, millega või kuidas see on asendatav või kuidas teha nii, et üks pool ei tunneks end ahistajana (pidevalt peale käiv) ja teine ahistatuna (jälle ta tahab…)\nEi seksi eriti enam jah. Vahel mõned korrad aastas. Sinu jaoks pole see variant, et las olla siis juba tegemata aga sa ju mõistad, et see mida sa teed oma naisega on nagunii eneserahuldamine. Ja mida rohkem sa seda teed, seda vastikumaks see naise jsoks muutub. Loe siin foorumis on teemasid küll kus naine selja keerab ja patja nutab samal ajal. Kas see on ikka see millega sa rahul oled? Ma arvan, et osa sellest, miks mu naine selline on, on minu enda süü aga sinna pole midagi teha. Nii nagu mõni inimene lihtsalt ei oska laulda, ei ole mõni voodis hea ja ma ei ole nii hea, et temal tekiks soov seda teha.\nTänan teid omalt poolt nõuannete ja ideede eest. Enamikes postitustes tundsin ära vähemalt killukese endast ja suhtest oma naisega. Oli muidugi enamikes postituses ka seikasid, mis teevad olukorra pisut teistsuguseks kui minul ning mul on kohati raske hinnata, kas mingi lahendus toimiks minu puhul nende erisuste tõttu sama efektiivselt. Kõiki tahke üksipulgi lahti seletada nõuaks aega ja energiat ja ehk oleks seda mõttekam teha ikkagi siis juba seksuoloogi juures.\nÜht asja tahan veel öelda. Keegi teist ütles mingi sellise fraasi, et “peab ikka muus osas väga hea naine olema, kui mees niiviisi oma vajadusi aastaid juba maha surumas on” vms. Ta tabas naelapea pihta. Muus osas olen temaga väga rahul: ta on intelligentne, tasakaalukas, tähelepanelik kuulaja ning kuigi mina teda sageli ei mõista, siis arvan, et tema mõistab mind sageli. Ta on toetav, ei tänita, ei halvusta, ei süüdista.\nProbleemid on meie seksuaalelus sellest hoolimata, et minagi ei usu, et mu naine oleks milleski süüdi. Kuidas aga ikkagi tulla toime, kui libiido on kummalgi väga erinev, see on miljoni euro küsimus.\nProbleemid on meie seksuaalelus sellest hoolimata, et minagi ei usu, et mu naine oleks milleski süüdi.\nAlusta sellest, et lõpeta oma “pepuseksi” tekstid. Sest ütlen ausalt, et mina lõpetaksin kohe sellisega suhte. Kui sulle on korra ei öeldud ja aju ei suuda seda vastust omastada, siis tuleb see suhe lõpetada. Naine ei pea end vägistama hakkama. Kui naine hambad ristis teeb midagi, mis talle on vastuvõetamatu, siis hakkab sind südamest vihkama. Las ta parem jääda sõbrana alles. Ilma seksita läheb see suhe niikuinii lõhki.\nMa ei usu, et mees sellisel juhul just pepuseksist puudust tunneb, vaid pigem nuiaja roll on probleemiks.\nMina ei lugenud kuskilt välja, et mees üleüldse kunagi oma naiselt seda pepuseksi küsinudki ongi…..see oli mehe poolt välja toodud lihtsalt näitena, et isegi tavaline seks on nende suhtes midagi nii erakordset ja raskelt tulev, et igasugu salafantaasiad selleks jäävadki…..Jah, ja paljud mehed unistavadki pepuseksist. Suure tõenäosusega ka sinu mees, aga ta ei julge seda fantaasiat sinuga jagada, sest sa jätaksid ta ju kohe maha.\nMees on muutunud naisele füüsiliselt vastuvõetamatuks. See tähendab, et naine alustas juba suhet mehega, kes talle tegelikult välimuselt ei sümpatiseerinud. Aga algse armumise käigus surus need tunded maha. Nüüd aga on arumine otsas ja silmad lahti. Lisaks sellele, et nurub seksi, nuiab ka oraali ja anaali. Mis naise oksele ajab. Ei usu mina, et seda suhet päästa saab.\nAnna naisele kena ja intelligentne mees ja jookseb kohe kirglikku suhtesse. Tahab ju ka olla õnnelik. Küllap on tegemist naisega, kellele meeldib romantika, õrnused. Aga mees tahab anaali teha selle asemel.\nJah, ja paljud mehed unistavadki pepuseksist.\nEi unista. Normaalse varustusega mees ei unista ja piisab ühest äraütlemisest ning jutt otsas. Väikseriistaliste unistus on anaal. Õudne ongi see, kui inimene ei võta kuulda seda, et öeldakse ei ning hakkab kerjama. See tapab suhte.\n“Minul oli ka kaaslasega seks halb – oli selline mees, kes peamiselt mõtles vaid enda rahuldamisele. “Ah, et sul ei ole isu? Aga äkki siis teed mulle ainult, eelistatavalt suuga.” Kui seksisime, siis minu rahuldamisele väga tähelepanu ei pööranud, ma isegi ei mäleta praegu, kas temaga orgasmi sain kunagi (arvasin, et ma olen see naine, kes ei saagi). Kirge seksis ei olnud, tundus vaid tehniline mehe rahuldamine. Ja olin isegi sealmaal lõpuks, et pärast seksi nutsin ja hammustasin patja.”\nTeises teemas üks naine kirjutab. Sellised tunded on naisel, kui mees on talle füüsiliselt vastuvõetamatu ning pressib peale. See on iseenda vägistamine.\nMida kõike ta läbi elab teades ette, et jälle tuleb õhtu ning mees pressib voodis oma käsi külge. Jälle peab tõrjuma.\nMa ei saa ikka absoluudselt aru sellest, et miks need, kellele anaal ebameeldiv on või isegi õõvastav ja vastik, on nii sügavalt veendunud, et mitte ühelegi naisele see ei meeldi. Ei pea alati oma tabusid kõigile inimestele üldistama. Ma leian, et kui on konsensus ja üksteise austamine, siis on kõik lubatud. Seksuaalvabadus, ma ütlen küll!\nMa leian, et kui on konsensus ja üksteise austamine, siis on kõik lubatud.\nKui on öeldud ei, siis see tähendab ei. Kas oleks normaalne, kui naine hakkaks unistama näiteks sellest, et naabri vello tema meest paneb? Hakkabki peale käima, et naabri vello tuleb ja paneb? Mis siis, et mees ei taha ega naudi, aga saab vello käest naise rõõmuks? Selle peale ütleks mees kohe, et see on haige jne. Konkreetsele naisele on jälle anaal vastuvõetamatu. Samamoodi. On ju ka roojamängud, kuldne vihm. Et mees soovib, et talle peale lastaks. Mina ei suudaks seda puht füüsiliselt teha. Sest see on niivõrd jälk. Aga teine naudib. Oma haigeid fantaasiaid ei tohi teistele peale suruda. See on psühhiline vägivald.\nMul on kahju, kui su elus on kogemusi, et keegi on oma seksuaalfantaasiaid sulle peale surunud ja sinu “ei ” asemel midagi muud kuulnud. Miks muidu siin selliselt üldistavalt ja abtraktselt kirjutad. Mul õnneks sellist kogemust pole ja mulle jätkuvalt meeldib eksperimenteerida.\nMina lugesin välja, et naine teeb ka päevade ajal mehele käega…ja sain naisest täiesti aru. Seks on vaid mehe pärusmaa ja naine peab meest ka päevade ajal rahuldama.\nSee mees pakub naisele asju välja vaid nö vahetuskauba raames, mina teen sulle oraali, ehk ma hiljem saan anaali vastu? Ja kyi sa päevadega ei taha seksida, tee vähemalt käega…\nIga naine lõpetakse selle peale seksimise ära.\nMul õnneks sellist kogemust pole ja mulle jätkuvalt meeldib eksperimenteerida.\nUsu, neid anaali pealepressijaid on väga palju. Siin perekooliski kirjutatud. Tean ise üht meest, kes palus mõne nädala eest sünnitanud naiselt asuda vahekorda mehe ja teise naisega. Selline fantaasia oli mehel, et kaks naist voodis. See asi jäi vist ära, aga ainuüksi selline ettepanek on kindlasti väga traumeeriv. Kuidas elada sellise teadmisega, et mehel on sellised soovid? Inimesed võiksid enne kokkukolimist ja abielu oma fantaasiad avaldada. Siis teab, kas ollakse valmis selliseks asjaks.\nNo seda näidet tood ju ka oma perspektiivist lähtuvalt. Kus on info, et naine ei teadnud juba oma mehe eelistusi? Minu jaoks oleks normaalne naisepoolne vastus olnud: “Pea nüüd veidi hoogu, arst ütles, et pärast sünnitust võiks ikka lasta kehal taastuda enne uuesti seksima hakkamist, muidu on põletiku oht.” (no mina näiteks seda ka enne lapse sündi ei teadnud, kaua aega pärast sünnitust peaks vahet pidama). Või siis: “Unusta ära, minule sellised kombinatsioonid ei sobi”. Miks peaks kohe traumeeritud olema?\nMinu meelest ei ole midagi imelikku, et inimesed tahavad end seksuaalselt avastada. Võibolla polegi mehe konkreetselt “sellised soovid”, aga tal on soov katsetada. inimese seksuaalsus ju ka ajas muutub ja kõike ei saa kohe esimesel kohtingul ette kanda, sest sa ise ka ei tea seda. Partnerid võiksid ikka lasta üksteisel kasvada ja areneda. Aga mudugi, kui miski on sulle vastuvõetamatu, siis tuleb seda ka väljendada. See ei tähenda siiski, et su partner seetõttu rõve või väärkas on, kui tal on teistsugused soovid. Soovid pole ka alati toed ja kui tõesti muudmoodi ei saa kui soove tegudeks muuta, siis leiavad kaks inimest selleks kindlasti hea lahenduse. Antud juhul kasvõi lahutuse, kui naisele tõesti ei sobi.\nNo seda näidet tood ju ka oma perspektiivist lähtuvalt. Kus on info, et naine ei teadnud juba oma mehe eelistusi?\nMees avastas lihtsalt peale lapse saamist, et tema elu on läbi. Tema ei saagi enam teiste naistega magada, vaid peab leppima ühe ja ainsa naisega. Seda, et ta naine imikuga mässas ja elas läbi raskeid ja emotsionaalseid aegu väikese lapsega, ta tähele ei pannud. Küsimus ei olnudki selles, et liiga vara oli vahekorra jaoks peale sünnitust, vaid selles, et värskelt emaks saanud naine peab oma venitusarmidega keha ja tilkuvate rindadega hakkama imiku kõrvalt teise naisega voodit jagama, sest tema mehel on kriis. Aga eks sina oleks selle väljakutse vastu võtnud. Titt ööseks lapsehoidu ning hullama. Kõik naised kahjuks ei ole selliseks asjaks võimelised ja see mõte mõjub neile traumeerivalt. Igaühele oma. Mina õnneks olen nii vana, et juba tean, mida ma soovin ja ei soovi. Ei tasu 17aastaselt pesa punuma hakata, siis ei teki ka hiljem avastusi, et tegelikult soovitakse elult midagi muud.\nEi ole juba üle 3 nädala saanud, mees pole soovind, ja 2 kuud veel ei saa 😔 Algul oli suht piin, aga nüüd nagu harjund, et enam ei saa.\nMeil käib laias laastus ülepäeva. algul olid ajad, kus tegime 10 korda päevas. Nüüd on minimaalne 2 korda nädalas. Koos oleme olnud 25 aastat.\nEi ole juba üle 3 nädala saanud, mees pole soovind, ja 2 kuud veel ei saa 😔\nMis mees ravib suguhaigust või? Vanasti litsmeeste arsenal- kui oled kummita külapeal käinud, siis ära oma naisega maga ca 2 nädalat, kisu kasvõi tüli üles, kui vaja, kui siis mingid kaebusi (kõrvetus pissimisel ja muud toredused) tekib, siis teha suguhaiguste dispanseris ravi läbi ja siis saab minna nagu õige mees jälle oma naise sängi.


10 soovitust enne jaanipuhkusele minekut – kuidas kindlustada oma kodu turvalisus\nJaanipäev on tulekul ja puhkusteperiood algamas, mis tähendab paljude jaoks suve nautlemist kodust eemal. Pimedad aknad, uputavad postkastid ning tavapärasest vaiksemad piirkonnad võivad aga ligi meelitada kutsumata külalisi ja tuua endaga kaasa sagedasemaid sissemurdmisi.\nKodu on sinu kindlus! Jälgi, et lukustatud oleksid lisaks välisuksele ka terassi- ja rõduuksed ning aknad korralikult suletud (et aknad poleks ka õhutusrežiimil). Kuna varguste lahendamise määr on teiste peamiste kuriteoliikidega võrreldes suhteliselt madal, sest sageli ei ole kahtlustatav kohe teada ja teda ei õnnestu ka hiljem tuvastada, siis on kõige kindlam viis panustada kodu maksimaalsesse turvalisusse.\nInvesteeri kvaliteetsetesse lukkudesse, eriti soovitatav on valida vaid lukkude seast, mis on Kindlustusseltside Liidu poolt soovitatud (näiteks tuntud brändid nagu Abloy või ASSA)\nLoo häid suhteid naabritega ning lepi kokku, et nad tavapäratutele olukordadele reageeriksid ning ka vajadusel politsei kutsuksid. Samuti võid julgelt paluda neil postkasti tühjendada ja muru niita, et sinu äraolek poleks ilmselge.\nVõimaluse korral investeeri valvesignalisatsiooni – seda saab projekteerida ning kokku panna vastavalt sinu kodu vajadustele.\nÄra kuuluta avalikult, et oled puhkusele minemas – kuigi statistika andmetel on 2/3 vargustest on võõraste poolt sissemurdmised, on kolmandik toime pandud kannatanu tuttavate (külaline, pereliige, ümbruskonna liige) poolt.\nÄra jäta väärtesemeid nähtavale kohale – autovõtmed, dokumendid, raha ja väärisesemed võiksid kindlasti olla kindlas kohas peidus, sokisahtlist veelgi turvalisemaks variandiks on seif, mis on kasvava populaarsusega koduomanike seas. Uusi kallihinnalisi tooteid ostes ära jäta karpe eluruumide ette laokile – see on justkui signaaliks kutsumata külalistele, näitlikustamaks mis neid sisenedes ees ootab.\nEt osata täpselt kahju suurust hinnata – sellest oleneb ka, kas tegu menetletakse kuriteo või väärteona, , märgi üles informatsioon enda väärtuslikemate toodete kohta (tee pildid ning märgi üles seerianumbrid ja maksumused)\nJalgrattavargused on samuti väga aktuaalsed, 2014. aastal varastati enim just selliseid rattaid, mis olid avalikesse kohtadesse kinnitatud trosslukkude abil. Et kallist kaherattalist hoida, tuleb taas appi tuntud tõde – investeerimine kvaliteetsetesse lukkudesse aitab suure tõenäosusega probleeme juba eos ära hoida.\nKõiksugu lukustus vananeb nagu ka kõik muu liikuv ning regulaarne hooldus (soovitatavalt kord aastas) ja ülevaatus tagavad kindlustunde ning kõrge turvalisuse. Eriti oluline on hooldus piirkondades, kus on tavapärasest kõrgem tolmu-, niiskus- või soolatase (mere ääres).\nLuku-Experdi tehnikajuht Raigo Urviste paneb veel kõikidele südamele, et ärasõitjad vaataksid kodu üle kriitiliselt nii seest kui ka väljast. Esimeseks oluliseks sammuks on läbikäiguavade kindel sulgemine ja turvaline lukustamine. Vajadusel turvalisuse suurendamiseks soovitab ta täpsema informatsiooni saamiseks pöörduda lähimasse lukkude müügile spetsialiseerunud asutusse.\nEluruumidest varastati 2015. aastal peamiselt sularaha, pangakaarte, tehnikaseadmeid (arvuti, mobiiltelefon, fotokaamera, videotehnika), tööriistu ja ehteid. Lisaks on jätkuvalt aktiivsed ka jalgrattavargad, kes lisaks avalikule ruumile tihti just eluruumidega seotud paikadest – trepikodadest, keldritest ja abihoonetest sõiduvahendeid omastavad.\nAllikas: Luku-Expert OÜ\nÄrikinnisvara müügi- või rendilepingu kvaliteet sõltub otseselt ostja teadmistest ja oskusest küsida õigeid asju ja vajadusel nõuda nende fikseerimist lepingus, . . .\nVanem uudis:Vanem uudis - Pressiteade: Pärnu vanalinnas algas unikaalse Kuninga Residentsi ehitus\nUuem uudis:Uuem uudis - SRV käivitab Jõekaare elamurajooni uue etapi ehituse


View Cart "Ylang-ylang extra eeterlik õli 10ml" lisati edukalt ostukorvi.\n€3,90 Vaata lähemalt\nVäärtuslik külmpressitud kibuvitsaseemneõli pihustiga tumedas klaaspudelis. Sisaldab rikkalikult A-vitamiini, looduslikke antioksüdante, omega 3 ja omega 6 rasvhappeid. Kibuvitsaseemneõli on tuntud efektiivse vananemisvastase õlina ja on ideaalne keskkonnast kahjustatud, enneaegselt vananenud ja elutule nahale toites ja virgutades seda. Niisutab tõhusalt, silub kortse, eriti silmade ja suu ümbruses, on rakkude ja kudede uuendaja, reguleerib naha PH-taset. Kibuvitsaseemneõli soovitatakse eriti tundliku naha hooldusvahenditesse. On rahustava ja kootava toimega ning väga tervendav kahjustatud nahale (põletused k.a. päikesepõletus, armid, dermatiit, akne, rasune nahk, tundlik nahk, ekseem). Kerge ja siidise konsistentsiga “kuiv” õli, mis imendub kergesti ja ei jäta nahka rasvaseks, on eriti sobiv näonahal kasutamiseks.\nJojobaõli 50 ml\nJojobaõli (Simmondsia chinensis) pihustiga klaaspudelis\nKülmpressitud rafineerimata jojobaõli, mida saadakse jojobapuu viljade seemnetest, on näohoolduses hinnatuim puhastest õlidest. Õli säilib kaua, on hea imendumisvõimega, mittekomedogeenne ja ei tekita allergiat. Koostiselt on ta väga sarnane naha enda rasule ning seetõttu kasulik nii kuiva kui ka rasuse naha korral. Aknele kalduva naha korral aitab eemaldada liigset rasu.\nrasuse naha ja vistrike korral tasakaalustab liigse rasu tootmist ja ei ummista poore\njuuksehoolduses maskina. Tugevate, tervete ja läikivate juuste saavutamiseks kanna enne pesu väike kogus puhast õli juustele ning lase mõjuda 30 minutit. Aitab kuiva peanaha ja kõõma korral\nnäonaha puhastamiseks ja meigi eemaldamiseks. Õlijäägid eemalda näoveega\nnäokreemi asemel niisutamiseks, toitmiseks ja kaitsmiseks. Toimib antioksüdandina ning takistab enneaegset vananemist\njojobaõlil on naturaalne kerge päikesekaitsefaktor SPF5\nsobib kasutada lastel\nküüneõlina kanna õli küüntele ja küünenahkadele\nmassaažiks, segatuna mõne muu baasõli sisse. Soovi korral lisa mõned tilgad eeterlikku õli\nÜhikuhind: 190.00 €/l\n€9,50 Vaata lähemalt


5 põhjust, miks sõbrannad on tervise jaoks olulised - Suhted & seks - sõbranna.ee\n5 põhjust, miks sõbrannad on tervise jaoks olulised\n6. märts 2019, 19:10\nLähedane sõprade ring on iga inimese jaoks oluline, kuid eriti naised võidavad palju, kui neil on olemas head sõbrannad.\nPsühholoog Breanna Jayne Sada selgitab, et sõbrannasuhted on olulised ka tervisele ning räägib lähemalt, miks on oluline sõprusesse panustada just naistel.\nSõbrannad mõistavad sind viisil, mida mehed ei suuda.\nKuigi me oleme bioloogiliselt sarnased, on erinevusi selle vahel, kuidas erinevast soost inimesed olukordadele reageerivad. «Ilma liigselt üldistamata võib öelda, et naistel on hoolivad omadused ning nad oskavad olla empaatilised siis, kui vajad seda enim,» selgitab Sada, tuues näiteks, et kui sa kurdad töö üle, saab teine naine sinust paremini aru, oskab paremini su tundeid peegeldada ning neist aru saada.\nSõbrannad suudavad sulle pakkuda uut perspektiivi.\nKuigi naisi toetavad ja armastavad partnerid, saab sageli just vaid sõbranna pakkuda olukorrale teistsugust vaatenurka. «Suhetes on nad need, kes vaatavad väljast sisse ning oskavad anda ausat nõu, isegi kui me ei tahaks seda alati kuulda. Sõbrannad mõjuvad hästi ka su enesehinnangule, hea sõbranna ei lase sul end mutta trampida ning pärast head vestlust sõbratariga peaksid sa tundma end enesekindlamana.»\nSõbrannad on aususe hääl.\n«Isegi, kui see ausus on brutaalne, tead sa, et sulle serveeritakse tõesti ausat arvamust,» ütleb Sada. «Sõbrannad kuulavad su ideid, mõtteid ja arvamusi ning ütlevad, mida nad ise arvavad. Uuringud ka viitavad, et sõbrannad tunnevad meid paremini kui partnerid. Seega teavad nad täpselt, mil vajad ärakuulamist, mil tahad lihtsalt nutta ning millal on õige hetk välja tantsima minna!»\nSõbrannad lähevad ajaga ainult paremaks.\n«Head sõbrannad on nagu hea punane vein: nad lähevad vananedes ainult paremaks. Hiljutised uuringud näitavad, et keskmine sõbrannasuhe kestab 16 aastat, mis on 6 aastat pikem, kui keskmine romantiline suhe. Kui me saame 55, kestavad meie sõbrannasuhted keskmiselt 23 aastat! Nad innustavad meid uusi asju proovima, on meie karjäärimentoriteks ning julgustavad meid uusi tippe saavutama.»\nSõbrannad aitavad meil stressiga toime tulla.\n«Meestel ja naistel on stressile bioloogiliselt erinevad reaktsioonid. Stressis naised reageerivad «hoolitse ja sõbrutse»-reaktsiooniga, mis tähendab, et nad kipuvad oma lähedaste eest hoolt kandma ning suhtlevad ümbritsevatega rohkem. Uuringud on isegi näidanud, et naised, kel on tugev lähedastering, saavad suurema tõenäosusega jagu rinnavähist võrreldes nendega, kes on isoleeritud.»