Intern vejledning til slutbrugerundersøgelser. Juni rigsrevisionen. i Rigsrevisionen - PDF\nIntern vejledning til slutbrugerundersøgelser. Juni rigsrevisionen. i Rigsrevisionen\nDownload "Intern vejledning til slutbrugerundersøgelser. Juni 2013. rigsrevisionen. i Rigsrevisionen"\n1 Intern vejledning til slutbrugerundersøgelser i Rigsrevisionen Juni 2013 rigsrevisionen rigsrevisionen\n2 I N T E R N V E J L E D N I N G T I L S L U T B R U G E R U N D E R S Ø G E L S E R I R I G S R E V I S I O N E N Indholdsfortegnelse Forord... 1 I. Hvad er en slutbruger?... 2 II. Hvornår er en undersøgelse en slutbrugerundersøgelse?... 3 III. Hvordan kan vi få viden om slutbrugere?... 4 IV. Inspirationsværktøj til slutbrugerundersøgelser... 7 Faktaark eksempler på beretninger med slutbrugerfokus... 9\n4 F O R O R D 1 Forord Det er Rigsrevisionens strategi, at vi skal fokusere på de borgernære ydelser. I 2013 er det et internt resultatkrav, at mindst 25 % af de beretninger, som vi selv igangsætter, handler om borgernære områder. Hvad mener vi, når vi siger, at beretningerne skal handle om borgernære områder? Formålet med denne vejledning er at skabe klarhed over begreberne og give konkrete input til, hvordan sådanne undersøgelser kan gribes an. Målet med de borgernære beretninger er at undersøge, hvordan den offentlige forvaltning faktisk virker i yderste led hos borgerne. Disse borgere er slutbrugere af ydelser, service og kontrol. Slutbrugere kan fx være landmænd, som får kontrolleret, at de behandler deres besætninger efter reglerne, og studerende, som modtager undervisning. Når vi aktivt undersøger eller formidler viden om slutbrugeres adfærd og/eller konsekvenser for slutbrugere, er undersøgelsen borgernær. Det er åbenlyst, at ikke alle vores beretninger skal inddrage viden om slutbrugeres adfærd og konsekvenser for dem. Men når det er relevant, så kan ndtænkes i alle faser af en beretning i planlægningen, i forundersøgelse, i selve undersøgelsen og ikke mindst, når resultaterne skal formidles. I formidlingen kan et slutbrugerfokus hjælpe med at gøre beretningerne mere konkrete og dermed nemmere at forstå. Denne vejledning kan bruges som inspiration til at få slutbrugere med i alle faserne. I øvrigt kan vejledningen også bruges til, hvad man kan kalde metaslutbrugerundersøgelse, hvor vi undersøger, hvordan forvaltningen arbejder med at inddrage slutbrugeres perspektiv, fx i forhold til, hvordan ny lovgivning udformes. Vejledningen afsluttes med en række eksempler på beretninger, som på meget forskellige måder har inddraget viden om slutbrugeres adfærd og/eller konsekvenser for slutbrugere. Eksemplerne stammer både fra vores egne beretninger og fra beretninger fra den engelske rigsrevision (NAO) og den norske rigsrevision (Riksrevisjonen). For hvert eksempel er et tilhørende bilag, der beskriver, hvordan ndgår i undersøgelsen, hvilke metoder der er anvendt, og hvilke konkrete læringspunkter om slutbrugervinklen vi kan uddrage fra dem. Oversigten fungerer også som en opsummering af vejledningen. Man kan derfor vælge at læse vejledningen i sin helhed eller gå direkte til oversigten for at få inspiration og konkrete værktøjer til, hvordan man kan tilrettelægge og gennemføre større undersøgelser med fokus på slutbrugere. God fornøjelse! Lone Strøm\n5 2 H V A D E R E N S L U T B R U G E R? I. Hvad er en slutbruger? Begrebet slutbruger opfatter vi forskelligt, og der eksisterer ikke velafgrænsede definitioner af, hvad en slutbruger er. Definitionen her er derfor vores tilgang. Den giver en klar opdeling mellem, hvem der er slutbruger, og hvem der ikke er, så vi kan få et fælles udgangspunkt for at undersøge perspektiver for borgere og virksomheder. Vores slutbruger er den, som er modtager af en ydelse, anvender et produkt eller bliver udsat for en kontrol mv. Når Rigsrevisionen udarbejder større undersøgelser, er borgere og virksomheder i mange tilfælde slutbrugere af det, vi undersøger. Fx er ledige slutbrugere af aktivering, og håndværksvirksomheder mv. er slutbrugere af myndighedernes kontrol med sikkerheden på byggepladser. Borgere og virksomheder er slutbrugere af offentlige ydelser. Eksempler på undersøgelser, som aktivt inddrager viden om borgere som slutbrugere, er fx NAO s undersøgelse af markedet for ældrepleje (se faktaark 3). NAO undersøger, om ældre borgere opnår god og effektiv ældrepleje ved selv at kunne vælge mellem forskellige ydelser. I undersøgelsen indgår bl.a. kvalitative interviews med 48 ældre, som har et personligt budget til at købe ældrepleje for. Interviewene indgår som revisionsbevis i forhold til at vurdere, om borgerne er i stand til effektivt og frit at købe deres ældrepleje ved hjælp af de personlige budgetter. Et andet eksempel er Rigsrevisionens beretning om effekten af aktivering af ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, som ser på, om aktiveringen rent faktisk har bragt den enkelte kontanthjælpsmodtager i beskæftigelse (se faktaark 6). Medarbejdere i forvaltningen kan ikke betragtes som slutbrugere, da de er en del af det offentlige system. Medarbejdere kan imidlertid være en kilde til at undersøge, hvordan den offentlige service påvirker slutbrugerne. Det gælder særligt frontmedarbejderne, der har direkte kontakt til borgere eller virksomheder, idet de yder en offentlig service eller udfører en kontrol. Fx i Rigsrevisionens beretning om kvalitetsindsatser på sygehusene, der bl.a. ser på, om læger og sygeplejersker oplever, at de landsdækkende krav om kvalitetsmålinger og registreringer er relevante og gavnlige for kvaliteten af behandlingen af patienterne (se faktaark 8). I nogle undersøgelser vil det være relevant at inddrage både slutbrugere, fx landmænd, hvis forbrug af pesticider kontrolleres af myndighederne, og de frontmedarbejdere, som foretager kontrollen. Det gjorde NAO i undersøgelsen om vandforurening. Her undersøgte NAO myndighedernes indsats for at få landmænd til at ændre adfærd og forurene mindre, bl.a. gennem interviews og spørgeskemaer til en række kontrollanter. Samtidig inddrog de landmændene for at forstå, hvorfor de alligevel ikke reducerede deres forurening, bl.a. via en spørgeskemaundersøgelse (se faktaark 13).\n6 H V O R D A N K A N V I F Å V I D E N O M S L U T B R U G E R E? 3 II. Hvornår er en undersøgelse en slutbrugerundersøgelse? Slutbrugere kan spille forskellige roller i en undersøgelse. Figur 1 viser de forskellige roller, som slutbrugere kan spille i en undersøgelse, og hvad det betyder for, om der tale om en slutbrugerundersøgelse. Figur 1. Slutbrugeres rolle i en undersøgelse (skal skæres væk) Ikke-slutbrugerundersøgelse Slutbrugerundersøgelse Slutbrugere motiverer til, at vi udarbejder undersøgelsen Slutbrugere indgår som eksempel på fund/konklusioner Delmål om slutbrugeres adfærd eller konsekvenser for slutbrugeren Figur 1 viser, at slutbrugere kan indgå som motivation for at udarbejde en undersøgelse, fx: Det er vigtigt, at togene kører til tiden, så passagerne kan regne med at være på arbejde til tiden eller Stofmisbrug har store personlige konsekvenser for misbrugere og deres pårørende. ( ). Rigsrevisionen har derfor fundet det væsentligt at undersøge, om Sundhedsministeriet og Socialministeriet understøtter den behandlingsindsats, der finder sted i kommunerne (læs mere i faktaark 11). Når ndgår som motivation for at udarbejde en undersøgelse, spiller denne en implicit rolle i undersøgelsen. Det kan være et fornuftigt valg i mange tilfælde, men der er ikke tale om en slutbrugerundersøgelse, fordi konklusionerne i undersøgelsen ikke er baseret på data om eller fra slutbrugere. Alene det, at en undersøgelses tema er relevant for slutbrugere, gør altså ikke undersøgelsen til en slutbrugerundersøgelse. Der skal lidt mere til. Figuren viser videre, at slutbrugere også kan indgå eksplicit som et eksempel på den problemstilling, vi har undersøgt, fx: Kompleksiteten på området for overførselsindkomster betyder, at borgerne opgiver den komplekse ansøgningsproces eller ikke ved, hvad de har ret til, hvilket fører til ukorrekte og inkonsistente overførsler (læs mere i faktaark 1). Når slutbrugerperspektivet indgår eksplicit i form af eksempler, er undersøgelsen slutbrugerrettet, hvis eksemplerne afspejler fund eller konklusioner fra undersøgelsen. Endelig viser figuren, at undersøgelsen også kan have et delmål, der handler direkte om slutbrugeres adfærd eller om konsekvenserne af et tiltag for slutbrugeren, fx: I hvilken grad bidrager forvaltningen af de statslige virkemidler til bedre tilgængelighed for personer med nedsat funktionsevne? eller Bringer aktivering de ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere i beskæftigelse? (læs mere i faktaark 4 og 6). I sådanne undersøgelser spiller slutbrugerperspektivet en aktiv rolle i undersøgelsen, og konklusionerne er baseret på data om slutbrugernes adfærd eller konsekvenser for slutbrugerne, fx registerdata om, hvorvidt der er en sammenhæng mellem, at kontanthjælpsmodtagere bliver aktiveret og kommer i beskæftigelse. Samlet set viser figuren, at undersøgelser bliver mere slutbrugerorienterede, i takt med at vi bevæger os langs pilen.\n7 4 H V O R D A N K A N V I F Å V I D E N O M S L U T B R U G E R E? III. Hvordan kan vi få viden om slutbrugere? Der er flere metoder til at opnå viden om konsekvenserne for slutbrugere eller om slutbrugeres adfærd. Dette kapitel handler om forskellige metoder, og hvad de er særligt velegnede til. Vi kan vælge at spørge eller observere slutbrugere direkte. I NAO s beretning om tilsynet med forbrugervalg og udbud på markedet for ældrepleje har man fx gennem kvalitative interviews direkte spurgt 48 borgere, der modtager et personligt budget til at købe ældrepleje for (læs mere i faktaark 3). Og i Riksrevisjonens beretning om adgang til samfundslivet for personer med nedsat funktionsevne, tog Riksrevisjonen bussen sammen med en synshandicappet for at få viden om de udfordringer, synshandicappede har, når de bevæger sig i trafikken (læs mere i faktaark 4). En sådan direkte tilgang kan særligt give værdi, når alene slutbrugeren kan bidrage med de nødvendige data til revisionsbeviset eller sidder inde med en unik viden, som det er gavnligt at få indsigt i for at kunne besvare undersøgelsens delmål. Vi kan også få viden om konsekvenserne for slutbrugere eller om slutbrugeres adfærd på mere indirekte vis, fx gennem registerdata eller forskningsresultater. I Rigsrevisionens beretning om effekten af aktivering af ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere brugte man fx en registerundersøgelse, hvor effekten for kontanthjælpsmodtagere i aktivering blev sammenlignet med en kontrolgruppe, der ikke var i aktivering (læs mere i faktaark 6). I en undersøgelse kan forskellige måder til at opnå viden om konsekvenserne for slutbrugere på med fordel supplere hinanden, fx i NAO s beretning om Beskæftigelsesministeriets kommunikation med borgerne. Her blev data fra ministeriet og fra pensions- og jobcentre indsamlet og suppleret med fokusgruppeinterviews og eksperimenter med inddragelse af borgere (læs mere i faktaark 2). Det er oplagt at kombinere de direkte slutbrugerrettede metoder med mere traditionelle metoder til dataindsamling, så vi har forskellige kilder, der tilsammen bidrager til revisionsbeviset (triangulering). Uanset hvilken undersøgelse vi udarbejder, spørger vi ministeriet om data og får udleveret dokumenter eller redegørelser. Men de giver os som oftest ikke direkte viden om slutbrugerne.\n8 H V O R D A N K A N V I F Å V I D E N O M S L U T B R U G E R E? 5 Skema 1 viser forskellige metoder til at indsamle viden om slutbrugeres adfærd og/eller konsekvenser for slutbrugere. Skema 1. Metoder til indsamling af viden om slutbrugeren Direkte metoder Ved at spørge slutbrugerne selv, fx via: spørgeskema kvalitative interviews. Ved at følge/observere slutbrugere, fx via: besigtigelse servicerejse. Indirekte metoder Ved at anvende registerdata om slutbrugere. Ved at anvende forskningsresultater eller -rapporter om slutbrugere. Ved at spørge interesseorganisationer eller andre organisationer om deres medlemmer. Ved at spørge medarbejdere, som arbejder med slutbrugere, og pårørende. I skema 2 og 3 præsenteres de metoder, som er særligt egnede i forhold til de forskellige måder at opnå viden om slutbrugere på, og den værdi, den pågældende metode har i forhold til slutbrugervinklen. I skemaerne fremhæves en række eksempler, hvori de pågældende metoder er anvendt. Skema 2. Eksempler på direkte metoder til at få viden om slutbrugere til vores revisionsbevis Spørg slutbrugeren direkte Spørgeskemaundersøgelser Er velegnede til i bredden at afdække slutbrugeres forståelse/oplevelse/forklaring af noget. Eksempel: NAO s beretning om vandforurening, hvor de gennem spørgeskemaer spurgte landmændene for at forstå årsagerne til, at landmændene ikke reducerede deres forurening (se faktaark 13). Kvalitative interviews og fokusgruppe Er velegnede til i dybden at afdække slutbrugeres forståelse/oplevelse af noget. Eksempler: NAO s undersøgelse af tilsynet med forbrugervalg og udbud på markedet for ældrepleje (se faktaark 3). NAO s undersøgelse af Beskæftigelsesministeriets kommunikation med borgerne (se faktaark 2). Følg/observer slutbrugeren Besigtigelse Godt eksplorativt redskab til at opnå indsigt i slutbrugeres adfærd, oplevelser o.l. ude i marken. Eksempler: Riksrevisjonens beretning om adgang til samfundslivet for personer med nedsat funktionsevne, hvor Riksrevisjonens ansatte tog bussen sammen med en synshandicappet og dermed kunne konstatere, hvilke udfordringer synshandicappede har, når de skal bevæge sig rundt i det norske samfund (se faktaark 4). NAO s undersøgelse af Beskæftigelsesministeriets kommunikation med borgerne, hvor NAO iværksatte et brugereksperiment for at undersøge, hvordan personer søger og finder information om ydelser på nettet, bl.a. for at identificere, hvor og hvor nemt personerne var i stand til at finde relevant information, og om der var forskel på de undersøgte ydelser (se faktaark 2). Servicerejsen Godt redskab til at få indsigt i og forstå, hvordan slutbrugere oplever en proces fra første til sidste kontakt med administrationen/frontpersonalet, og til at identificere, hvilke problemer og udfordringer der karakteriserer systemet. Servicerejsen er en form for forløbsanalyse, der følger en borger/klient igennem et helt forløb, fx en kræftpatient, fra vedkommende går til egen læge, der mistænker kræft, til vedkommende erklæres rask og går til rehabilitering eller ultimativt er på hospice eller dør på sygehuset.\n9 6 H V O R D A N K A N V I F Å V I D E N O M S L U T B R U G E R E? Skema 3. Eksempler på indirekte metoder til at få viden om slutbrugere til vores revisionsbevis Anvend registerdata om slutbrugere Registerdata giver mulighed for at anvende data for hele populationen eller at tage et stort, repræsentativt udtræk af data, der belyser konsekvenser for slutbrugeren. Det bliver dermed muligt at afdække konsekvenserne for alle relevante slutbrugere. Eksempler: Rigsrevisionens beretning om effekten af aktivering af ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere (se faktaark 6). Rigsrevisionens beretning om effekten af integrationsindsatsen over for nyankomne udlændinge (se faktaark 7). Anvend forskningsresultater eller -rapporter om slutbrugere Allerede eksisterende forskningsresultater kan inddrages til at understøtte en undersøgelses resultater. Eksempler: NAO s beretning om håndtering af kompleksiteten på overførselsområdet, som rummer gennemgang af 40 anonyme sager fra en borgerrådgivningsorganisation (se faktaark 1). NAO s beretning om ældrepleje, hvor undersøgelsens kvalitative interviews med slutbrugere underbygges og suppleres med 2 allerede tilgængelige tredjepartsundersøgelser (se faktaark 3). Spørg interesseorganisationer eller andre organisationer om deres medlemmer Interesseorganisationer giver fx et godt udgangspunkt for at indhente data om cases eller til at identificere slutbrugere til interviews. Eksempler: Riksrevisjonens undersøgelse af adgang til samfundslivet for personer med funktionsnedsættelse, hvor de interviewede 5 organisationer, der varetager interesserne for personer med nedsat funktionsevne, for at få deres vurderinger af tilgængeligheden og årsager til manglende tilgængelighed og brugerinddragelse (se faktaark 4). Rigsrevisionens beretning om Kriminalforsorgens initiativer til forebyggelse af dømtes tilbagefald til kriminalitet. Her gjorde man brug af en fokusgruppe bestående af personer fra bl.a. interesseorganisationen EXIT, som hjælper indsatte og eksindsatte til at leve som aktive mennesker uden kriminalitet, tænketanken FORSETE, Dansk Socialrådgiverforening mfl. (se faktaark 14). Spørg frontmedarbejdere, som arbejder med slutbrugere Besigtigelse God til at få kendskab til, hvordan frontpersonalet interagerer/er i kontakt med slutbrugere for at identificere eventuelle problemer og udfordringer forbundet hermed. Eksempel: NAO s beretning om Beskæftigelsesministeriets kommunikation med borgerne (se faktaark 2). Kvalitative interviews og fokusgruppe Velegnede til at få indsigt i, hvordan medarbejderne oplever deres arbejde i forhold til slutbrugere, herunder hvilke eventuelle udfordringer og problemer de oplever i den forbindelse. Eksempler: NAO s beretning om håndtering af kompleksiteten på overførselsområdet (se faktaark 1). NAO s beretning om vandforurening, hvor de spurgte landmændene for at forstå årsagerne til, at landmændene ikke reducerede deres forurening (se faktaark 13).\n10 I N S P I R A T I O N S V Æ R K T Ø J T I L S L U T B R U G E R U N D E R S Ø G E L S E R 7 IV. Inspirationsværktøj til slutbrugerundersøgelser I nedenstående værktøj som er et simpel skema med tilhørende faktaark indgår en række beretningseksempler, der er placeret alt efter beretningernes grad af slutbrugerfokus og metodebrug. Blandt beretningseksemplerne indgår både vores egne beretninger og beretninger fra Riksrevisjonen og NAO. Bemærk, at beretningseksemplerne fra Rigsrevisionen ikke er udtømmende for hele vores seneste produktion, men alene skal eksemplificere forskellige måder, vi har inddraget slutbrugere på. Du kan bruge værktøjet til at få inspiration til metodevalg, når du står i en situation, hvor du gerne vil undersøge konsekvenser for slutbrugere, men ikke helt kan se for dig, hvordan det kan gøres. Hvis du fx overvejer at formulere et helt delformål om konsekvenser for slutbrugere, kan du i den sidste kolonne i skemaet se eksempler på beretninger, hvor der primært er brugt enten indirekte eller direkte metoder til at undersøge konsekvenser for slutbrugere. Beretningseksemplerne er placeret i skemaet på baggrund af den metode, som er den bærende i undersøgelsen i forhold til at indhente viden om slutbrugere. Det er vigtigt at bemærke, at den slutbrugerorienterede metode næsten aldrig står alene, men understøttes af en række andre ofte mere traditionelle metoder. Ved at orientere dig i de bagvedliggende faktaark om de enkelte undersøgelser kan du bl.a. få en idé om, hvordan slutbrugeren indgår i undersøgelsen, hvilke metoder der er anvendt i undersøgelsen, og hvilke læringspunkter undersøgelsen kan give dig angående slutbrugervinklen.\n11 8 I N S P I R A T I O N S V Æ R K T Ø J T I L S L U T B R U G E R U N D E R S Ø G E L S E R Skema 5. Inspirationsværktøj til slutbrugerundersøgelser Slutbrugeren motiverer til, at vi udarbejder undersøgelsen Slutbrugeren indgår som eksempel på fund/konklusioner Delmål om slutbrugerens adfærd eller konsekvenser for slutbrugeren Direkte metoder Ved at spørge slutbrugerne selv, fx via: spørgeskema kvalitative interviews. Ved at følge/observere slutbrugere, fx via: besigtigelse servicerejse. NAO s beretning om håndtering af kompleksiteten på overførselsområdet (faktaark 1). Riksrevisjonens beretning om adgang til samfundslivet for personer med nedsat funktionsevne (faktaark 4). NAO s beretning om håndtering af vandforurening i England (faktaark 13). NAO s beretning om tilsynet med forbrugervalg og udbud på markedet for ældrepleje (faktaark 3). NAO s beretning om Beskæftigelsesministeriets kommunikation med borgerne (faktaark 2). Indirekte metoder Ved at anvende registerdata om slutbrugere. Ved at anvende forskningsresultater eller -rapporter om slutbrugere. Ved at spørge interesseorganisationer eller andre organisationer om deres medlemmer. Ved at spørge frontmedarbejdere, som arbejder med slutbrugere. Rigsrevisionens beretning om kvalitetsindsatser på sygehusene (faktaark 8). Rigsrevisionens beretning om sammenhængende patientforløb (faktaark 9). Rigsrevisionens beretning om undervisningen på universiteterne (faktaark 10). Rigsrevisionens beretning om styring af behandlingsindsatsen mod stofmisbrug (faktaark 11). Rigsrevisionens beretning om Kriminalforsorgens initiativer til forebyggelse af dømtes tilbagefald til kriminalitet (faktaark 14). Rigsrevisionens beretning om effekten af aktivering af ikkearbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere (faktaark 6). Rigsrevisionens beretning om voksnes adgang til psykiatrisk behandling (faktaark 5). Rigsrevisionens beretning om effekten af integrationsindsatsen over for nyankomne udlændinge (faktaark 7). Rigsrevisionens beretning om elberedskabet i Danmark og i Norden (faktaark 12).\n12 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S 9 Faktaark eksempler på beretninger med slutbrugerfokus Faktaark 1 Håndtering af kompleksiteten på overførselsområdet (Dealing with the complexity of the benefits system), NAO Det er særligt beretningens tredje del, som er brugerorienteret, og her påpeges følgende: Kompleksiteten fører i en række tilfælde til ukorrekte og inkonsistente overførsler. Visse borgere modtager fx ikke de ydelser, de er berettiget til enten som konsekvens af, at de direkte opgiver den komplekse ansøgningsproces, eller som resultat af manglende opfyldelse af indviklede ansøgningsprocedurer og -krav. I andre tilfælde er borgere ikke klar over, at de skal foretage indrapportering i tilfælde af, at deres livsomstændigheder ændres, hvilket tilsvarende kan føre til, at borgere modtager mere, end de reelt er berettiget til. Kompleksiteten medfører, at borgerne distancerer sig fra systemet og ikke tager stilling til deres pensioner og dermed ikke sikrer sig tilstrækkelige pensionsopsparinger. Kompleksiteten vanskeliggør ministeriets kommunikation med borgerne, som dermed ofte bliver utilstrækkelig og svært forståelig. Kompleksiteten medfører lange sagsbehandlingstider for borgerne. anvendes i Som eksempel Fokusgruppe Andre metoder Beretningen belyser, hvordan kompleksiteten på overførselsområdet påvirker den service, der ydes borgerne (hovedkonklusionerne herpå er beskrevet ovenfor). Det udgør ét af beretningens 4 delafsnit. Fokusgruppeinterviews med frontpersonale indgår som revisionsbevis, bl.a. i forhold til at vise, at personalet som resultat af områdets kompleksitet finder det vanskeligt, at sikre borgerne den rette og nødvendige information. Gennemgang af relevant litteratur fra frivilligsektoren, som bidrager til at identificere aspekter, der relaterer sig til (for)brugerens perspektiv (bl.a. gennemgang af 40 anonyme sager fra en borgerrådgivningsorganisation). Herudover inddragelse af eksterne rapporter og undersøgelser på området. Der blev også udsendt spørgeskema til ministeriet, og ministeriets interne evalueringer og erfaringer fra tidligere NAO-beretninger blev gennemgået. Uden slutbrugervinklen havde det ikke været muligt at identificere konsekvenserne af kompleksiteten på området for alle berørte aktører. Beretningen undersøger vilkårene for administrationens og frontpersonalets arbejde som resultat af kompleksiteten på området og for ministeriets indsatser for at reducere denne. Det, slutbrugervinklen føjer til af værdi, er, at den inddrager sidste led i kæden og således også identificerer konsekvenserne for dem, der er modtagere af ydelserne. I beretningen citeres regeringen desuden for at mene, at en forenkling på området vil hjælpe folk til at fokusere på at komme tilbage på arbejdsmarkedet. I forlængelse heraf synes det naturligt at identificere kompleksitetens effekter for netop borgerne for at kunne undersøge og vurdere ministeriets arbejde for at komme disse problemer til livs og dermed gøre folk i bedre stand til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.\n13 10 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S Faktaark 2 Beskæftigelsesministeriets kommunikation med borgere (Department for Work and Pensions: Communicating with customers), NAO Beretningen handler om Beskæftigelsesministeriets kommunikation med borgerne i forbindelse med ansøgning om og modtagelse af sociale ydelser. Undersøgelsen ser på: hvor let det er for borgerne at finde ud af, hvordan og hvor de skal søge om ydelserne, og hvilken information det er påkrævet, at de indsender hvor ligetil det er for borgerne at indsende oplysninger til ministeriet gennem deres foretrukne kanaler (ansigt-til-ansigt, telefon, brev eller nettet) kvaliteten af den information, ministeriet gør tilgængelig både under og efter ansøgningsprocessen om ministeriet gør maksimal brug af de oplysninger, som de modtager i ansøgninger, for at lette den efterfølgende kontakt for borgeren. anvendes i Delformål er formuleret, så slutbruger skal spørges, for at delformålet kan besvares Til at underbygge revisionsbevis, som er indhentet ved øvrige metoder Besigtigelse/observation Kvalitative interviews Fokusgruppe Andre: Eksperiment Undersøgelsen har i høj grad fokus på, hvordan borgerne oplever kommunikationen og interaktionen med ministeriet (fremfor fx blot at have fokus på, hvad ministeriet gør for at sikre en god kommunikation). Det nødvendiggør, at slutbrugeren (dvs. de borgere, der er i kontakt med ministeriet i forbindelse med ansøgning om ydelser) spørges direkte. Slutbrugerne indgår desuden som revisionsbevis gennem fokusgruppeinterviews og eksperiment. Der blev gennemført besøg af 1-2 dages varighed på lokale pensions- og jobcentre for at få overblik over, hvordan informationsudveksling fandt sted. Her blev der desuden gennemført interviews med chefer og personale for bl.a. at få deres vurderinger af mulige forbedringer. Der blev gennemført interviews med nøglemedarbejdere fra ministeriet. I undersøgelsen blev der gennemført 3 dybdegående fokusgruppeinterviews med modtagere af de undersøgte ydelser og 2 elitefokusgruppeinterviews med NGO er og frivillige organisationer i velfærdssektoren. Brugereksperiment blev anvendt til at undersøge, hvordan personer søger og finder information om ydelser på nettet, bl.a. for at identificere, hvor og hvor nemt personerne var i stand til at finde relevant information, og om der var forskel på de undersøgte ydelser. I alt 80 personer deltog i eksperimentet. I denne beretning inddrages slutbrugervinklen i en metaundersøgelse af borgernes møde med myndighederne i forbindelse med modtagelsen af sociale ydelser. Uden slutbrugervinklen havde det ikke været muligt at forstå og vurdere, hvordan borgerne oplever kommunikationen med myndighederne, og om ministeriet i tilstrækkelig grad gør det ligetil for borgerne (på korrekt vis) at ansøge om de ydelser, de har retmæssigt krav på. Slutbrugervinklen er i denne beretning undersøgt gennem en række metodiske tilgange, der vurderes at medføre et stort resurseforbrug. Den slutbrugerorienterede beretning vurderes dog som gennemførbar selv uden inddragelse af alle af de anvendte metoder.\n14 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S 11 Faktaark 3 Tilsynet med forbrugervalg og udbud på markedet for ældrepleje (Oversight of user choice and provider competition in care markets), NAO Beretningen beskriver indledningsvist udviklingen i retning af øget frit valg og konkurrence på markedet for ældrepleje. Anden del fokuserer på forbrugervalg og undersøger: om borgerne mener, at frit valg i kraft af tildeling af personlige budgetter til indkøb af ældreplejeydelser sikrer gode ydelser om brugerne kan identificere og købe ydelserne på effektiv vis de potentielle statslige omkostninger ved at forbrugere træffer dårligt informerede valg. Det er særligt dette delmål, der er slutbrugerorienteret. Tredje del undersøger konkurrencen mellem udbydere på markedet for ældreplejeydelser, og endelig undersøger fjerde del departementets tilsyn med implementeringen af personlige budgetter på tværs af lokale myndigheder. anvendes i Delformål er formuleret, så slutbruger skal spørges, for at delformålet kan besvares Kvalitative interviews Andre metoder Som delmål i forhold til, om borgerne oplever, at større valgfrihed gennem tildeling af personlige budgetter til køb af ældrepleje fører til gode ydelser, og om borgerne kan identificere og købe ydelserne på effektiv vis. Slutbrugerne indgår desuden som revisionsbevis via kvalitative interviews. Kvalitative interviews af 48 borgere, der modtager et personligt budget til at købe ældrepleje for (foretages af en ekstern analysevirksomhed, som udvælger respondenterne gennem stratificeret sampling på tværs af 6 forskellige lokale myndigheder). Resultaterne af de kvalitative interviews indgår direkte i beretningen som revisionsbevis. Resultaterne af de kvalitative interviews underbygges og suppleres med 2 allerede tilgængelige tredjepartsundersøgelser, bl.a. en spørgeskemaundersøgelse med respondenter. Robustheden af resultaterne fra tredjepartsundersøgelserne bliver revideret for med sikkerhed at kunne forlade sig på resultaterne. Slutbrugervinklen gør det muligt at skildre, hvad det betyder for brugernes velvære selv at kunne købe sociale ydelser gennem tildeling af personlige budgetter. Gennem slutbrugervinklen forholder NAO sig dermed til formålet med de personlige budgetter, som angiveligt er at sikre bedre resultater for brugerne (snarere end at nedbringe udgifterne til pleje). I kraft af slutbrugervinklen identificerer NAO desuden, at brugerne tilkendegiver meget forskellige oplevelser af de lokale myndigheders rolle i forhold til at sikre et tilstrækkeligt informationsgrundlag, og NAO kan på den baggrund konkludere, at der er behov for mere erfaringsudveksling mellem de lokale myndigheder.\n15 12 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S Faktaark 4 Undersøgelse af adgang til samfundslivet for personer med nedsat funktionsevne, Riksrevisjonen Målet med undersøgelsen er at undersøge, om personer med nedsat funktionsevne har adgang til offentlige bygninger, transport og udeområder på lige linje med andre samfundsborgere, og hvordan de statslige virkemidler på området forvaltes. Baggrunden for undersøgelsen er, at der siden starten af 1990 erne har været et mål om fuld deltagelse og ligestilling for alle uanset funktionsevne. Undersøgelsen belyser følgende 2 problemstillinger: Hvordan er tilgængeligheden til offentlige bygninger, transport og udeområder for bevægelseshæmmede, synshæmmede og hørehæmmede? I hvilken grad bidrager forvaltningen af de statslige virkemidler til bedre tilgængelighed for personer med nedsat funktionsevne? anvendes i Delformål er formuleret, så slutbruger skal spørges, for at delformålet kan besvares Besigtigelse/observation Kvalitative interviews Spørgeskemaundersøgelse Slutbrugerne her personer med nedsat funktionsevne inddrages i undersøgelsen i kraft af det delformål, der ønsker at undersøge tilgængeligheden til offentlige bygninger, kollektiv transport og udeområder for disse personer. Slutbrugerne inddrages også som revisionsbevis via observationer og fokusgruppeinterviews, som klarlægger, hvordan disse personer oplever tilgængeligheden. Der blev gennemført observationer af tilgængeligheden af den kollektive transport sammen med bevægelses-, syns- og hørehæmmede i 4 udvalgte byer. Personerne blev udvalgt fra forskellige interesseorganisationers lokalafdelinger (bl.a. Norges Handikapforbund), og de barrierer, som deltagerne mødte undervejs, blev dokumenteret ved hjælp af notater, fotos og videoer. Tilgængeligheden af offentlige udeområder blev også undersøgt gennem observationer. Interviews med 5 organisationer, der varetager interesserne for personer med nedsat funktionsevne, for at få deres vurderinger af tilgængeligheden og årsager til manglende tilgængelighed og brugerinddragelse. En række spørgeskemaundersøgelser blev foretaget, bl.a. af busselskaber. Fokusgruppe Fokusgruppeinterviews med bevægelses-, høre- og synshæmmede for at få indblik i deres erfaringer, når det gælder tilgængeligheden til offentlige bygninger, udeområder og særligt den kollektive transport. Beretningen konkretiserer og eksemplificerer via slutbrugervinklen de problemer og udfordringer, som personer med nedsat funktionsevne møder i hverdagen. På denne baggrund kan Riksrevisjonen 1) vurdere status for disse personers tilgængelighed til de 3 udvalgte områder. I forlængelse heraf kan Riksrevisjonen vurdere Børne- og Ligestillingsministeriets indsats i forhold til den konkrete virkelighed, som slutbrugeren står over for. 1) I Danmark fører Ombudsmanden tilsyn med handicappedes adgang til offentlige bygninger.\n16 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S 13 Faktaark 5 Beretning om voksnes adgang til psykiatrisk behandling, Rigsrevisionen Beretningen handler om voksnes adgang til psykiatrisk behandling og omfatter både ambulant behandling og indlæggelse. Beretningen handler endvidere om regionernes planlægning af og initiativer på det psykiatriske område. Beretningen besvarer 4 spørgsmål: Har voksne psykiatriske patienter adgang til ambulant psykiatrisk behandling i regionerne? Har voksne psykiatriske patienter adgang til psykiatrisk indlæggelse i regionerne? Har regionerne et relevant grundlag for at kunne planlægge behandlingskapaciteten i psykiatrien? Har regionerne taget initiativer til at nedbringe ventetider og overbelægning i psykiatrien? Det er særligt de 2 første delmål, som er slutbrugerorienterede. anvendes i Delmål handler direkte om konsekvenser for slutbrugeren, som dog ikke behøver at blive spurgt direkte Besigtigelse/observation Kvalitative interviews Registerdata Undersøgelsens 2 første delmål vedrører direkte slutbrugerens her psykiatriske patienter adgang til behandling og indlæggelse. Delmålene nødvendiggør dog ikke en direkte inddragelse af slutbrugeren og er i stedet undersøgt ved at se på voksnes ventetid til ambulant behandling i psykiatrien samt modtagelsen af og forholdene for indlagte voksne psykiatriske patienter. Delmålene er således besvaret ved at se på forholdet mellem den tilgængelige behandlingskapacitet og patienter med behov for behandling i de enkelte regioner. Undersøgelsen er bl.a. baseret på besøg på psykiatriske behandlingssteder. Der er gennemført interviews med regionerne. Analyser af indhentede data om ventetid, belægning mv. indgår som revisionsbevis. Indenrigs- og Sundhedsministeriet har også bidraget med en række oplysninger, bl.a. om færdigbehandlede patienter. Rigsrevisionen kan på baggrund af slutbrugervinklen konkludere, at patienterne har adgang til både ambulant psykiatrisk behandling og psykiatrisk indlæggelse, men at en væsentlig del af patienterne oplever ventetider og overbelægning, hvilket betyder, at patienterne ikke får den personalenormering og/eller de fysiske rammer, som det var tiltænkt.\n17 14 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S Faktaark 6 Beretning om effekten af aktivering af ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, Rigsrevisionen Beretningen handler om, hvorvidt aktivering af ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere har en positiv beskæftigelseseffekt. Dette er undersøgt ved at besvare følgende 2 spørgsmål: Har Beskæftigelsesministeriet sikret sig viden om effekten af aktivering af de ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere? Bringer aktivering de ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere i beskæftigelse i perioden ? anvendes i Delmål handler direkte om konsekvenser for slutbrugeren, som dog ikke behøver at blive spurgt direkte Registerdata Undersøgelsens 2. delmål retter sig direkte mod konsekvenserne af Beskæftigelsesministeriets indsats for slutbrugeren, dvs. de ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere. Effektundersøgelsen er dog ikke afhængig af at spørge slutbrugeren direkte (hvilket i dette tilfælde da også ville være urealiserbart). Slutbrugervinklen står stærkt, idet det er effekterne for de aktiverede altså slutbrugerne fremfor effekterne på aggregeret samfundsniveau, der undersøges. Konklusionerne i beretningen beror på en registerundersøgelse af effekterne på beskæftigelse af aktiveringen af de ikke-arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere. Rigsrevisionen har fået foretaget af registerundersøgelsen af Anvendt Kommunal Forskning (AKF) ( En mikroøkonomisk evaluering af den aktive beskæftigelsesindsats ). Registerundersøgelsen består dels af en beskrivende undersøgelse af målgruppen, dels af en effektundersøgelse af aktivering af kontanthjælpsmodtagere, hvor effekten for deltagerne i aktivering sammenlignes med en kontrolgruppe, der ikke aktiveres. Med slutbrugervinklen sættes der fokus på, om Beskæftigelsesministeriets indsats har den forudsatte og ønskede effekt på de borgere, som indsatsen retter sig mod. I kraft af slutbrugervinklen kan Rigsrevisionen konkludere, at aktiveringen ikke bragte de ikke-arbejdsmarkedsparate i beskæftigelse, og at effekten af aktivering reelt var, at de aktiverede kom i selvforsørgelse eller beskæftigelse en mindre del af tiden end de ikke-aktiverede i perioden Realiseringen af denne konklusion i undersøgelsen udsprang således af beretningens fokus på slutbrugeren.\n18 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S 15 Faktaark 7 Beretning om effekten af integrationsindsatsen over for nyankomne udlændinge, Rigsrevisionen Beretningen handler om integrationsindsatsen over for nyankomne udlændinge og om opfyldelsen af integrationslovens målsætninger. Det er undersøgt ved at besvare 3 spørgsmål: Følger Integrationsministeriet op på, om målsætningerne i integrationsloven opfyldes? Er nyankomne udlændinge kommet i beskæftigelse eller uddannelse efter introduktionsprogrammet? Bidrager Integrationsministeriet til, at kommunerne kan yde en målrettet integrationsindsats? anvendes i Et delmål handler direkte om konsekvenser for slutbrugeren Spørgeskemaundersøgelse Registerdata Andre metoder Undersøgelsens 2. delmål retter sig direkte mod konsekvenserne af integrationsindsatsen over for slutbrugerne: Bevirker integrationsprogrammet, at nyankomne udlændinge kommer i beskæftigelse? Spørgeskemaer udsendt til 28 kommuner (pilottestet forud i 2 kommuner) om 111 konkrete introduktionsforløb i perioden (udvalgt på baggrund af udtræk fra Udlændingeservices data). Bidrager til konklusion. Udtræk i SKATs databaser om 281 nyankomne udlændinges indkomstgrundlag og beskæftigelsesstatus primo og ultimo Bidrager til konklusion. Gennemgang af 111 integrationskontrakter for at vurdere, om udlændinge, som ikke var kommet i beskæftigelse, var kommet tættere på at opnå tilknytning til arbejdsmarkedet ved hjælp af arbejdsmarkedsrettede tilbud. Bidrager til konklusion. Eftersom denne undersøgelse havde til formål at undersøge effekten af integrationsindsatsen, var det naturligt at inddrage slutbrugervinklen. Det resulterede i metodemæssige udfordringer, fordi et datasæt skulle stykkes sammen, hvilket både tog tid og krævede særlige kompetencer.\n19 16 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S Faktaark 8 Beretning om kvalitetsindsatser på sygehusene, Rigsrevisionen Undersøgelsen af kvalitetsindsatser på sygehusene besvarer følgende spørgsmål: Er der sammenhæng mellem de landsdækkende kvalitetsindsatser og sygehusafdelingernes arbejde med at sikre og udvikle kvaliteten? Understøtter de landsdækkende kvalitetsindsatser sygehusafdelingernes arbejde med at sikre og udvikle kvaliteten? Følger Sundhedsministeriet og regionerne op på, om de landsdækkende kvalitetsindsatser bidrager til at sikre og udvikle kvaliteten? anvendes i Som motivation for undersøgelsen Kvalitative interviews Fokusgruppe Slutbrugeren her patienterne inddrages som motivation for undersøgelsen med henvisning til, at forskellen på høj og lav kvalitet for patienterne kan betyde længere indlæggelsesforløb, flere smerter eller et dårligere behandlingsresultat. Der er gennemført interviews med sygehusledelsen og 2 afdelingsledere på ét sygehus i hver region, som efterfølgende er blevet transskriberet og kodet. Interviewene bruges til at undersøge kvalitetsindsatsernes relevans for personalet (dvs. relevansen for frontmedarbejderne af de landsdækkende indsatser). Der er gennemført 9 gruppeinterviews med frontpersonalet på medicinske og kirurgiske afdelinger for at undersøge personalets arbejde med at sikre og udvikle kvaliteten på afdelingerne. I beretningen er der ikke en klar inddragelse af slutbrugeren her patienterne men de fungerer som motivation for undersøgelsen. Der er således ikke tale om en egentlig slutbrugerundersøgelse, da konklusionerne i undersøgelsen ikke er baseret på data om eller fra slutbrugerne.\n20 F A K T A A R K E K S E M P L E R P Å B E R E T N I N G E R M E D S L U T B R U G E R F O K U S 17 Faktaark 9 Beretning om sammenhængende patientforløb, Rigsrevisionen Formålet med undersøgelsen er at vurdere, om Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og regionerne har etableret rammer for samarbejde, kommunikation og finansiering af sundhedsydelser, som understøtter sammenhængende patientforløb mellem almen praksis, sygehus og kommune. Med hensyn til rammer for samarbejde undersøges det, om ministeriet har fået overblik over, i hvilken udstrækning der er sammenhæng mellem ydelser, og har etableret klagemuligheder for patienterne. Endvidere undersøges det, om regionerne har præciseret ansvars- og opgavefordelingen og følger op på, om der er sammenhængende patientforløb. Med hensyn til rammer for kommunikation undersøges det, om ministeriet har fastsat krav til udveksling af information mellem parterne, og om regionerne lever op til disse krav. Det undersøges desuden, om ministeriet og regionerne medvirker til it-understøttelse af kommunikationen. Med hensyn til rammer for finansiering af sundhedsydelser undersøges det, om ministeriet og regionerne har sikret, at de økonomiske incitamenter understøtter sammenhængende patientforløb. anvendes i Som motivation for undersøgelsen Kvalitative interviews Andre metoder Slutbrugervinklen indgår som motivation for undersøgelsen med henvisning til, at sammenhængende patientforløb bl.a. kan mindske risikoen for unødigt lange indlæggelser, hvor patienterne risikerer en forværring af deres sygdom. Beretningen anvender ikke metoder, der direkte retter sig mod eller inddrager slutbrugeren. Der er dog bl.a. gennemført 29 kvalitative interviews og møder med frontmedarbejderne, dvs. personalet i både regioner, kommuner og på sygehuse, der i det daglige arbejder med det tværsektorielle samarbejde. Interviewene anvendes til at få indblik i de aktuelle problemstillinger, der gør sig gældende i forhold til sammenhængende patientforløb mellem almen praksis, sygehus og kommune, og udvalgte problemstillinger afspejles i tekstbokse i beretningen. I beretningen præsenteres et udsnit fra Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser i en tekstboks. Den indgår dog i forbindelse med en vurdering af regionernes opfølgning på, om patientforløbene er sammenhængende snarere end for at beskrive det patientoplevede forløb. I beretningen er der ikke en klar inddragelse af slutbrugeren her patienterne men denne fungerer som motivation for at undersøge de rammer, som Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse og regionerne har etableret for at skabe sammenhængende patientforløb. Tekstboksene, som er udarbejdet på baggrund af de 29 interviews med frontmedarbejdere, eksemplificerer og konkretiserer en række problemstillinger, men vedrører hovedsageligt personalet og samarbejdet mellem de forskellige sektorer og inddrager således ikke specifikt patienterne som slutbrugere.


INSPIRATION: FEM BLOGGERE PÅ YOUTUBE – Pernille B. Christoffersen\nPosted\ton\t 23. maj 2017 by\tPernille B. Christoffersen\nInspiration er livskraft for mig. Uden inspiration, uden muligheden for at være kreativ, uden muligheden for at lære mere, ville livet være exceptionelt kedeligt. I mine øjne. I ældre tider visualiserede man inspiration som ånd, det værende musernes eller Guds, og inspirationens vinde blev i deres navn blæst ind i digtere og kreative sjæle. Der blæser inden guddommelige vinde i min retning. MEN lige for tiden er jeg i ave over, hvor mange gode YouTube-kanaler man kan finde. På denne platform er der så mange kreative individer, der deler ud af deres passion, og leverer inspiration til mig i min hverdag. Gratis og let tilgængeligt. Jeg har set mit kartoteker igennem og fundet fem YouTube bloggere (hold da op, det var svært at vælge!), som altid formår at få mig i godt humør eller inspireret.\nDenne YouTuber er særlig nært mit hjerte, da det hovedsageligt har været hendes videoer og vlogs, som har gjort mig små-afhængig af YouTube. Estée Lalonde kommer fra Canada, men bor i London sammen med hendes kæreste Aslan og smukke grey-hound, Reggie. Hun har både en standard kanal, hvor hun laver anmeldelser af skønhedsprodukter, og deler hvad der inspirerer hende. Og så har hun en vlog-kanal: her vlogger hun sammen med sin kæreste om deres hverdag i London. Hun har en super fin sans for humor, og når jeg har en rigtig dårlig dag, så plejer det at hjælpe at krybe op i sengen med en kop te og se en af hendes vlogs.\nI kan finde hendes kanal her, og hendes blog her.\nJenny Mustard og hendes mand David bor i Berlin, og de lægger nogle (vildt!) flotte æstetiske videoer ud, om temaer fra vegansk mad til minimalistisk boligstil, og alt der imellem. Når hun/de lægger videoer op, f.eks. om hvordan man stopper med at være negativ, er det min oplevelse, at hendes tanker både er subjektive, men også velreflekterede. Jeg kommer altid tilbage fra en af deres videoer med et godt råd eller en tanke, som jeg ikke havde før.\nDu kan finde hendes kanal her, og hendes blog her.\nLisa Eldridge er en meget anerkendt engelsk make-up artist, og hun bliver især kædet sammen med make-up mærket Lancôme. Hendes YouTube-kanal indeholder både generelle guides til make-up looks, og videoer hvor hun eksperimenterer med mere ekstravagant make-up og trends fra f.eks. Asien. Hvis man ønsker at lære mere om make-up, eller man bare ønsker inspiration til nye produkter, så er hendes kanal bestemt et besøg værd. Personligt, elsker jeg hendes holdning til make-up, især foundation, og når hun viser, hvordan man giver sig selv en ansigtsmassage.\nBloggeren Jenny Cipoletti fangede min opmærksomhed på grund af hendes forkærlighed for Paris og fransk inspireret mode. Hun laver korte inspirationsvideoer om mode, men lange rejse-vlogs. (Den livsstil og det tøj, som hun viser i sine videoer, medfølger dog en ekstravagant pris.) Hendes videoer er altid rigtig festlige, veludførte og fyldt med gode idéer til hvordan man kan sammensætte et godt outfit og gå den kommende sæson i møde med gode stil.\nDette er en YouTube-kanal af en fransk kvinde. I næsten hver video lægger hun sin make-up et nyt sted; på en café eller lignende. Hendes make-up bliver lagt hurtigt, men er gennemtænkt. Jeg bliver altid inspireret, når jeg ser en video af hende, idet hun har en meget fransk tilgang til både stil og make-up. For mig repræsenterer hun en tilgang til make-up, hvor make-up er berørelig, sanselig, kunstnerisk og ikke noget man kun kan lægge på privat, men også midt i det offentlige rum! (Hvorfor ikke?)\nDu kan finde hendes kanal her.\nMINE FRANSKE FAVORITTER FRA APOTEKET


Test: Volvo XC40 plug-in hybrid 2021 - Bilbloggen.dk\nEt par år efter introduktionen af Volvo XC40, som er den mindste SUV i Volvo-regi, er vi nu blevet introduceret til Volvo XC40 Recharge. Det er en plug-in hybrid, hvilket vil sige, at du bilen både er udstyret med en benzinmotor og en elmotor, der kan arbejde sammen eller hver for sig.\nI denne anmeldelse tester jeg Volvo XC40 T5 Recharge, som er den store udgave af de to motorvarianter, som Volvo XC40 plug-in hybrid kan købes i. Den anden variant hedder T4, og den primære forskel består i, at dennes ydelse er en anelse lavere.\nSpørgsmålet er, om Volvo XC40 fungerer som plug-in hybrid, og om det er en bil, der er værd at købe i 2021. Det undersøger jeg i anmeldelsen nedenfor, hvor jeg skriver lidt om køreoplevelsen, komfort, sikkerhedsudstyr, plads i kabinen, bagagerummets størrelse og naturligvis brændstofforbrug, rækkevidde og opladetider.\nHvad koster Volvo XC40 T5 Recharge?\nHvordan kører Volvo XC40 T5 Recharge?\nKabinen i Volvo XC40 T5 Recharge\nSikkerhed i Volvo XC40 T5 Recharge\nHvis du overvejer at anskaffe dig en Volvo XC40 plug-in hybrid kommer det på nuværende tidspunkt til at koste dig et sted mellem 415.805 kroner og 474.155 kroner afhængig af motor- og udstyrsvariant.\nBilen som jeg baserer denne Volvo XC40 anmeldelse på, er en T5 aut. Recharge i udstyrsvarianten Inscription Expression. Den har en listepris på 442.605 kroner, og dertil kommer ekstraudstyr, der blandt andet tæller en lyspakke, en førerassistentpakke, en navigationspakke og en parkeringspakke.\nEftersom Inscription Expression er den laveste udstyrsvariant, er alt, udover de nævnte udstyrspakker, standardudstyr. Det vil altså sige, at du uden at tilkøbe noget får ekstraudstyr som:\nEl-opvarmet rat, forsæder, bagsæder, sprinklerdyser og sidespejle\nSensus Connect High performance lydanlæg\nDertil kommer en lang række sikkerhedsudstyr, som jeg vil komme nærmere ind på senere i anmeldelsen.\nHvis du vil læse mere om aktuelle priser og udstyr på Volvo XC40 Recharge, så kan du gøre det på Volvo Danmarks hjemmeside.\nKigger du under motorhjelmen i Volvo XC40 T5 Recharge, vil du se to motorer; en 3-cylindret benzinmotor på 1.5 liter med en ydelse på 180 hestekræfter, samt en elmotor på 82 hestekræfter. Tilsammen laver de en systemydelse på 262 hestkeræfter og et moment på 425 Nm.\nDet betyder i bund og grund, at du kan nå fra 0-100 km/t på 7,3 sekunder. Samtidig er Volvo XC40 godkendt til anhængertræk, hvor den må trække op til 1.800 kilo med bremser på anhængeren.\nLigegyldig om der er strøm på motoren eller ej, så føles Volvo XC40 plug-in hybrid som om, at den har rigeligt med motorkraft til rådighed. Den er hurtig i optrækket, og det er en sand fornøjelse – både i byen og på motorvejen.\nKøreoplevelsen i Volvo XC40 er i høj grad præget af komfort. Det skyldes blandt andet, at der er utrolig stille i kabinen, hvor man nærmest ikke hører støj fra benzinmotoren, når den kører. Det er særdeles usædvanligt for plug-in hybrider. Kombinerer du dette med, at den er ganske vindstille og nærmest ingen dækstøj, så har du bare en behagelig og ikke-anstrengt køreoplevelse.\nAffjedringen er ganske komfortabel, hvilket betyder, at du relativt ubesværet glider over diverse bump og ujævnheder i vejen. Dertil må jeg fortsætte rosen af Volvo XC40, fordi den virkelig overraskede mig angående køreoplevelsen. Det er en ganske velkørende bil, taget dens højde i betragtning – det skyldes meget vel, at batteripakken i gulvet er med til at sikre et lavere tyngdepunkt og dermed en bedre køredynamik.\nSætter man sig ind i Volvo XC40 T5 Recharge og barer kører derudaf; først med strøm på bilen og sidenhen uden, så vil man opleve, at brændstofforbruget stiger med cirka 25%, når elmotoren ikke længere kan hjælpe til. På trods af dette præsterer den mindste SUV fra Volvo alligevel at have et nogenlunde brændstofforbrug, der selv med tomt batteri er på niveau med konkurrenterne uden en tung batteripakke i gulvet.\nVolvo XC40 plug-in hybrid er opgivet til at have en rækkevidde på mellem 43 og 45 kilometer, og baseret på min test er det ikke helt forkert. I løbet af min tid med bilen præsterede jeg omtrent at køre 40 kilometer på ren el inden benzinmotoren slog til.\nVolvo XC40 T5 Recharge brændstofforbrug og rækkevidde\nGennemsnitligt brændstofforbrug 14,3 km/l (16,8 km/l)\nMotorvejskørsel 12,2 km/l (15,6 km/l)\nLandevejskørsel 16,6 km/l (17,9 km/l)\nBykørsel 12,6 km/l (18,2 km/l)\nRækkevidde med 100% opladt batteri 40 kilometer\nOpladningstid fra 5% – 100% 3 timer\nVolvo er god til at lave lækre kabiner udført i materialer af god kvalitet og med en byggekvalitet, der holder. Og Volvo XC40 Recharge er ingen undtagelser, heller ikke i den billigste udstyrsvariant.\nKabinen har et fint og overskueligt design og den er udført i gode materialer, og naturligvis nogle gode sæder, som Volvo er kendt for. Når det så er sagt, så kan man godt mærke, at de ikke helt er på niveau med dem i Volvo V90 Cross-Country Ocean Race Edition, som jeg testede for et par år siden.\nKabinen byder også på et rimeligt fornuftigt udsyn, om end der er en lidt stor stolpe mellem bagruden og de bagerste sideruder. Hvis man ønsker det, kan man lægge nakkestøtterne ned på bagsæderne via en knap på skærmen, og dermed forbedre sit udsyn ud af bagruden, hvis man alligevel ikke har passagerer bag i bilen.\nVolvo XC40 plug-in hybrid er en ualmindelig rummelig kabine. På trods af, at det er den mindste SUV fra Volvo, er der absolut ikke en finger at sætte på kabinepladsen; hverken når det kommer til loftshøjde eller benplads – både på forsædet og bagsædet.\nDet eneste, der muligvis kan udfordre bilens rummelighed, er at proppe tre voksne mennesker ind på bagsædet – for selvom den er bred, så kommer man til at sidde skulder og skulder.\nDesværre er oplevelsen af rummelighed ikke helt lige så fremtrædende, når det kommer til opbevaringsplads i Volvo XC40. Godt nok er der et stort opbevaringsrum i midterkonsollen og usandsynligt store dørlommer i fordørene, men rummet under midterarmlænet er så fladt, at det kun lige akkurat kan have en telefon liggende i højden. Ligeledes er handskerummet heller ikke en imponerende størrelse og dørlommerne i bagdørene er også lige til den lidt lille side.\nHeldigvis har bagsædepassagererne lidt opbevaringsplads ved siden af ydersæderne, et midterarmlæn med to opholdere og et net i ryggen af forsæderne. Ikke overvældende med plads, men det hjælper da på det.\nÅbner man op indtil bagagerummet i Volvo XC40 finder man et veludnyttet bagagerum i en god størrelse, hvor der virkelig er plads til at transportere noget gods. Hvad end det så er kufferter eller skraldesække, så er der vist ingen tvivl om, at Volvo igen viser, at XC40 ikke nødvendigvis er upraktisk, bare fordi den er mindre end sine større søskende.\nDe 452 liter (1.328 liter med bagsæderne slået ned) rummer altså meget og suppleres af et rum under bagagerummet med plads til opbevaring af kabler eller lignende. Lægger man bagsæderne ned får man ikke bar et større bagagerum, men også et fuldstændig fladt gulv helt frem til forsæderne. Det gør det til en fornøjelse at læsse ting i bilen uden besvær. Har man brug for at transportere længere ting i bilen, samtidig med, at der skal være plads til 4 passagerer, har Volvo XC40 en skilem.\nVolvos infotainmensystem er sådan set velfungerende og udstyret med de funktioner, som det skal have. Desværre er designet ved at være forældet, ligesom der også er så mange små touchknapper, at det kræver meget af brugerens opmærksom at betjene. Og det duer bare ikke, hvis man samtidig skal koncentrere sig om at køre bil.\nDet digitale instrumentbræt er også udmærket, men her er der ikke helt så mange muligheder for at tilpasse layoutet og lignende, som vi ser i biler fra andre mærker som eksempelvis Mercedes-Benz.\nHvad angår connectivity og ro på bagsædet, skal man ikke være bekymret, hvis man køber en Volvo XC40 T5 Recharge som testbilen her. Den er nemlig udstyret med 2 USB-indgange og et 12 V-stik foran, samt 2 USB-C-indgange på bagsæderne.\nHvis der er noget, som Volvo er kendt for, så er der deres sikre biler. Det er trods alt bilmærket, der har sat et mål om, at ingen skal dø i en Volvo, og det var også Volvo, der opfandt trepunktsselen, som er et lovkrav i store dele af verden i dag.\nOg på det punkt skuffer Volvo XC40 Recharge da heller ikke. Som nævnt tidligere er praktisk talt alt sikkerhedsudstyr standard fra den billigste udstyrsvariant, og det vil altså sige, at man automatisk får:\nEnergiabsorberende siddehynder ved ulykke\nAutomatisk bremse ved kryds\nAutomatisk nødbremse med cyklist- og fodgængergenkendelse\nOg en hel del mere. Hvis man opgraderer til en af de øvrige udstyrsvarianter eller tilkøber ekstraudstyr, kan man også får et bakkamera, samt parkeringssensorer fortil.\nDet meste af sikkerhedsudstyret fungerer ganske fint. Bakkameraet viser et billede i høj opløsning, men jeg savner mulighed for at udstyre bilen med et 360-graders kamera. Skiltegenkendelsen sørger for at fartgrænsen konstant vises i det digitale instrumentbræt, samtidig med, at den også gør opmærksom på forestående ændringer i fartgrænsen.\nVolvo XC40 blev sikkerhedstestet af EuroNCAP tilbage ved modellens introduktion i 2018. Dengang klarede den sig ganske fint med et resultat på 5 ud af 5 stjerner, og nogle pæne procenter i hver af de fire underkategorier.\nResultater fra Volvo XC40 T5 Recharge sikkerhedstest\nBeskyttelse af voksne i bilen 97 procent\nBeskyttelse af børn i bilen 87 procent\nHvis du vil læse mere om sikkerhedstesten af Volvo XC40 T5 Recharge, kan du gøre dette på EuroNCAPs hjemmeside.\nVolvo XC40 er en ganske vellykket plug-in hybrid, der reelt set ikke rigtig går galt i byen på nogle punkter. Jeg kunne måske have ønsket mig en længere rækkevidde, eller måske i hvert fald muligheden for hurtigere opladning. Ser man bort fra det, så er det et godt bud på en bil til dig, der gerne vil køre elektrisk i hverdagen, uden at være begrænset af rækkevidde, når du skal køre på ferie eller til familiefødselsdag i den anden ende af landet.\nVolvo XC40 T5 Recharge er velkørende, har en høj ydeevne, en rummelig kabine og bagagerum og er udført i materialer af god kvalitet. Der er altså ikke meget at komme efter, hvis ellers man er villig til at betale den lille halve million, som det koster at komme bag rattet i Volvos mindste plug-in hybrid SUV.\nCategories: Biltest, Volvo\nTags: Anmeldelse, bilanmeldelse, biltest, crossover, Plug-in hybrid, SUV, Test, volvo, XC40


Café Kølberts sjove tjenerstab - Café Kølbert\nCafé Kølberts sjove tjenerstab\nKlik på et navn for information\nHr. Manley junior\nDen udenlandske tjenerstab i udvalg\nTjenerstaben er ikke meget uden sine gæster og sit publikum\n– giv jer selv en hånd!\nDirekte el-post til os\nCafé Kølberts lejetjenere er\nvelfriserede, renvaskede og kongetro\n– og har pli\nCafé Kølberts tjenerstab til tjeneste:\nStor erfaring i servering af te, hvide vand og til nøds alkoholiske drikke.\nDer serveres også gerne, ikke alt for fremmedartede madvarer.\nGennemgang af dansk landskabsmaleri og generelle advarsler imod slaphed og skørlevned gives uden opfordring.\nAlt personale er renvaskede, lavtlønnede, konfirmerede, kongetro og uden tidligere kommunal ansættelse.\nVi serverer til alle slags selskaber\n– hvor som helst og når som helst.\n“Norges Kong Harald storgrinede ved mødet med Café Kølbert… Café Kølbert er i det hele taget kommet på alles læber i Bergen… de roses i en række norske aviser for at gøre den traditionelt højtidlige åbning mere uhøjtideligt og original.”\nBergens festspill (Kultur festival)\nKontakt til Café Kølberts tjenerstab\nCafé Kølberts comedytjenere er\nlydige, belevne og håndtamme\n– de vil ikke skuffe Dem\nVil De mon læse en artikel om os?


“Crazy Rich Asians” på Blu-ray | deungesord.dk\nRachel og Nick er forelsket og nyder deres kærlighed i New York. Da Nicks bedsteven skal giftes, giver det anledning til, at Rachel kan møde hans familie, da brylluppet skal finde sted i Singapore, som Nick kommer fra. Men Nick har ikke fortalt Rachel, hvem og hvordan hans familie er, så der venter sig en stor overraskelse for hende.\nDa jeg først så traileren til ’Crazy Rich Asians’ så den lidt skør ud, men jo flere gange jeg så den, jo mere fanget blev jeg faktisk af den, og derfor besluttede jeg mig også for, at jeg blev nødt til at se den, for at se, hvad det var for en film. Jeg er helt vild med, at den er så meget sin egen, i den forstand at jeg ikke kan mindes, at have set noget lignende, og derfor var den ret forfriskende.\nJeg endte med både at blive forelsket i historien og holde af personerne, og derfor ved jeg også, at jeg kommer til at se filmen igen. Da jeg fandt ud af, at filmen var baseret på en bog, fik jeg straks lyst til at dykke længere ned i historien, så den skal jeg helt sikkert have læst.\nDet er nogle ekstremt dygtige skuespillere, der er blevet castet til filmen, og mange af dem tror jeg ikke, at jeg har set i andre film, men de gør det vanvittig godt og løfter filmen. Jeg kan gode lide, at der er både humor og alvor til stede, da den bliver mindre overfladisk på den måde, da der virkelig er nogle vilde scener indimellem.\n’Crazy Rich Asians’ handler først og fremmest om kærlighed og familie, og hvordan der kan være krav i familien, til den kæreste man får. Der er flere morsomme og akavede scener, men det fik mig kun til at holde endnu mere af Rachel, der forsøger ihærdigt at gøre et godt indtryk på Nicks familie. Trænger du til en anderledes komedie, hvor kærlighed og familie er i højsædet, er dette et godt bud.\nDette indlæg blev udgivet i Anmeldelser, Anne Mettes anmeldelser, Film og tagget 20th Century Fox, Awkwafina, bryllup, Chris Pang, Constance Wu, Crazy Rich Asians, familie, Gemma Chan, Harry Shum Jr, Henry Golding, Jimmy O. Yang, kærlighed, Ken Jeong, Lisa Lu, Michelle Yeoh, New York, polterabend, præsentation, Remy Hii, rigdom, Ronny Chieng, Singapore, Sonoya Mizuno, Venskab af Marie. Bogmærk permalinket.


Topchef fyret: Nu forfremmes han af kommune\nBørne- og familieområdet har til huse hos Center Opvækst og Læring på Østerågade i Broby. Foto: Google Street View\n23. jan 2020, 13:41\nFaaborg-Midtfyn Kommune forfremmer ansat til chef for børne- og familieområdet. Han er tidligere blevet fyret fra lignende stilling.\nDansk Folkepartis medlem af kommunalbestyrelsen i Faaborg-Midtfyn Kommune, Jack Odgaard, er ikke begejstret for, at kommunens nye chef for børne- og familieområdet har en fyringssag om inhabilitet bag sig.\n- Det kan godt være, de (kommunens embedsmænd, red.) har fulgt reglerne, men jeg synes alligevel, man skal overveje, hvad han har med i rygsækken. Det kan ikke andet end give uro. Derfor skulle man ansætte én, der ikke har noget i rygsækken, siger Jack Odgaard til Fyens Stiftstidende.\nDet er Henrik Jacobsen som fra 1. februar får ansvaret for kommunens allermest sårbare børn og unge.\nHan blev fyret fra Nordfyns Kommune i sommeren 2018 efter TV 2/Fyns afsløringer af en betændt sag om inhabilitet, hvor en centerleder, rangeret under Henrik Jacobsen, havde købt kurser for næsten 240.000 kroner af sin egen søster.\nHenrik Jacobsen var godt klar over inhabiliteten, og det kostede ham stillingen. Centerlederen blev også fyret.\nIfølge Fyens Stiftstidende er Henrik Jacobsen siden blevet ansat som afdelingsleder for Hjælpemiddel-afdelingen i Faaborg-Midtfyn Kommune, men rykker altså nu op i hierarkiet til en stilling, der ligner den, han blev fyret fra.\nJack Odgaard mener, at han som folkevalgt har pligt til at råbe højt om sin bekymring, mens borgmester Hans Stavnsager (S) har fuld tiltro til embedsmændene, og opfordrer Jack Odgaard til at huske sit ansvar som arbejdsgiver og bakke kommunens ansatte op.


Får jeg ildelugtende prutter og afføring af kreatin?\nJeg er havnet i en lidt underlig situation. Jeg har i 14 dages tid haft unormale toiletbesøg samt ildelugtende/rådne prutter. Jeg plejer gerne at være på toilettet en-tre gange om dagen uden besvær.\nDe sidste 14 dage har jeg højest været på toilettet en gang om dagen og haft mere besvær end normalt med at få afføringen ud. Dertil har afføringen haft en meget rådden og ildelugtende lugt omkring sig\nJeg har altid dyrket meget motion og trænet meget. Jeg styrketræner fem-seks gange om ugen og løber tre-fire gange om ugen. Jeg kender alt til kost og træningsprincipperne, så jeg kan allerede nu udelukke, at det har noget med det at gøre.\nJeg spiser selvfølgelig efter de sunde principper og justerer det til mit træningsbehov i forhold til proteiner og flere grøntsager/fibre end normale mennesker. Jeg drikker proteinpulver, men har ALDRIG før haft problemer med dette i forhold til afføringen eller råddenlugtende prutter. Jeg er dog begyndt at drikke kreatin samtidig. Det begyndte jeg på for 16-18 dages tid. Kan det have noget at gøre med dette?\nFor tre ugers tid siden, oplevede jeg en enorm oppustet fornemmelse i maven. Jeg har på fornemmelsen, at dette skyldtes en tur i byen med alkohol. Mine erfaringer fortæller mig nemlig, at denne cocktail efterlader min mave i uorden i de følgende dage, før den igen bliver sig selv. Hvis det bliver for slemt, har jeg tre gange tidligere benyttet et afføringsmiddel. Det har nemlig føltes som om, at jeg har haft tre-fem kilo ufordøjet mad i maven, som bare ikke ville ud.\nI denne omgang varede uordenen i min maven cirka fire-fem dage og blev så efterfølgende afløst af afføring og prutter der lugter langt værre, end hvad det normalt skal. Farven er generelt lidt mørkere end hvad den plejer at være. Få gange i disse 14 dage, har jeg kunne komme på toilettet tre gange dagligt, hvoraf to af gangene har resulteret i tynd afføring, lidt som man kender det fra diarré.\nHvad kan alt dette skydes? Er det irriteret tyktarm? I så fald, hvad skal jeg gøre?\nKreatin er en kvælstofholdig organisk syre, som optages gennem føden, primært kød og fisk. Kreatin lagres i musklerne, hvor det bidrager til en mere effektiv energiomsætning, således at man kortvarigt er i stand til at yde et mere eksplosivt arbejde det vil sige en øget præstationsevne. Kreatin som supplement i form af piller eller pulver benyttes derfor af forskellige atleter, bodybuildere, brydere og andre, som gerne vil have mere muskelmasse og, som du skriver, i forbindelse med styrketræning.\nNår prutter og afføring lugter råddent skyldes det et for langvarigt ophold i tyktarmen. Populært sagt, er denne blevet omdannet til en silo, hvor bakterierne i tarmen udvikler en række forskellige luftarter, også nogle med en rådden lugt. Du har altså fået en forstoppelse med ophobning af for meget afføring i tyktarmen, til tider med afføringsbesvær. Denne tilstand kan også ind imellem resultere i tyndere afføring.\nBlandingen af protein og kreatin er formentlig årsagen til den ændring i tarmfunktionen, du har oplevet.\nDet bedste man kan gøre i den aktuelle situation, er at rense tarmen tom for afføring. Apoteket kan her vejlede dig med hensyn til, hvad du skal bruge, for eksempel som var det til en udrensning før en kikkertundersøgelse.\nOm fortsat tilskud af kreatin i forbindelse med træning så igen vil medføre den omtalte form for forstoppelse, vil formentlig afhænge af, hvor meget der bliver indtaget og hvor meget protein, der samtidig bliver indtaget. Således er det også kendt, at stærkt protein-holdige diæter tenderer til forstoppelse.\nSidst opdateret: 18.11.2014


Dengang iPhone kom til Danmark - MereMobil.dk\nBaggrund: København kogte da iPhone kom til Danmark i 2008. Lang kø, høj musik og bodyguards for en mobil der ændrede det hele. Tag med tilbage.\niPhone ændrede alt. Så kort kan det siges. Ikke at Apple opfandt smartphonen, for det gjorde de bestemt ikke, men de gjorde den folkelig. I starten var iPhone mest til tech- og café latte segmentet, og var virkelig noget særligt. I dag er iPhone allemandseje og blot endnu en smartphone blandt mange.\nDen 10. juli 2008 om aftenen var Danmark på den anden ende. Hele strøget i København kogte af forventning, og da klokken passerede midnat, rullede en Hummer limousine op foran Telia-butikken, og den første iPhone blev båret ind i butikken, i en metalkuffert, bevogtet af bodyguards.\nAkkompagneret af høj ”suspence”-musik og overvåget af bunkevis af pressefolk blev iPhone sat i holderen hos Telia, og salget kunne begynde. iPhone 3G kom i 22 lande den 11. juli 2008.\nDen allerførste iPhone, var en 2G-model, der ikke nåede på markedet i Danmark, men de mest entusiastiske importerede den selv eller købte den på rejser i udlandet. Apple præsenterede iPhone den 29. juni 2007.\nDen første køber har stadig iPhone\nDet første person i Danmark der købte en iPhone 3G var Kasper Bræmer-Jensen. Han var dengang var 22 år. iPhone 3G var den første iPhone, der officielt blev sat til salg i Danmark, med Telia som eksklusiv partner. Der var ingen andre forhandlere, og interessen var enorm.\nJeg talte dengang med Kasper, og da han i 2008 stod med sin iPhone i hånden, truede ham med, at skifte fra Telia til 3. Årsagen var, ifølge ham, dårlig dækning på 3G. I dag er det stadig iPhones den første køber sværger til.\n– ”Der ligger en 6’er i lommen nu, og faktisk har jeg siden iPhone 3G ikke haft andet end iPhones. Jeg skiftede med det samme til 3, som jeg sagde i interviewet, og har været hos 3 i alle årerne siden,” fortæller Kasper Bræmer-Jensen, som i dag er selvstændig og via sit firma Beo-io laver IT-infrastrukturløsninger til film- og mediebranchen.\nIkke blot ændrede iPhone hele mobilindustrien. Det ændrede også Apple fra en computerproducent, til en af verdens mægtigste spillere i techmarkedet.\n– Sådan tester og godkender Apples covers\n’By far’ den fedeste oplevelse\nPersonen som havde ansvaret for, at bringe iPhonen til Danmark var Michael Bech, der i dag er administrerende direktør i Humac. Dengang sad han som salgsdirektør i Telia. Han husker tydeligt natten mellem den 10. og 11. juli 2008.\n– ”Jeg, og andre, forstod ikke dengang omfanget af, hvad vi stod med i hænderne, men vi havde forstået det var stort i udlandet. For mig kom det også som en overraskelse, hvor stort det blev. At havde ansvaret for, at introducere danskerne for et sådant produkt er, by far, den fedeste oplevelse jeg hidtil har haft i mobilbranchen,” fortæller Michael Bech.\niPhone var også en unik mulighed for Telia, der dengang opnåede et helt års eksklusivitet, inden iPhone 3GS kom i 2009.\n– ”Det betød en verden til forskel, når det kom til at tiltrække nye kunder. Det var også helt tydeligt, at de kunder som havde en iPhone 3G forbrugte langt mere data end alle andre kunder. De var simpelthen ’heavy users’ specielt på grund af apps, der jo ikke dengang fandtes til andre telefoner,” siger Michael Bech.\nHvad mange ikke husker i dag, er de mangler som iPhone 3G havde.\nBlandt andet var de danske bogstaver svært tilgængelige på tastaturet, og stavekontrollen drillede. Brugerne skulle også leve med en 3G-telefon med højt strømforbrug, og hvor delopladning sidst på eftermiddagen kunne være nødvendig.\niPhone 3G havde GPS-chip, men der medfulgte ingen rigtig GPS-software eller programmer til navigation.\nKarakteren endte ikke i top, men iPhone var alligevel noget af det bedste på datidens smartphone-marked. Man fremhævede blandt andet overgange og animationer der var hurtige, og hvor konkurrenterne ikke engang kom tæt på, at producere noget som kunne matche.\nKæmpe ændringer i hverdagen\nApple har på under et årti forvandlet den ydmyg mobiltelefon, fra et kommunikationsværktøj med få muligheder, til en platform som samler det hele, og konstant udvikler sig. Ifølge ComScore og en rapport fra juni 2014 sidder mobilenheder nu på 60 procent af internetkommunikationen.\nOmkring smartphonen er der desuden opstået helt nye virksomheder og tjenester. Uber, Tinder og Spotify er eksempler på dette.\n– ”iPhones betød gennembruddet for smartphones og betød, at innovative virksomheder som f.eks Uber og Tinder væltede de gamle måder man gjorde tingene på. Arven fra iPhone har derfor ikke blot ændret den måde, folk går til deres arbejdsopgaver, men har også fuldstændig redefineret struktur, fokus og ambitioner for mange virksomheder,” siger Peter Perregaard, adm. direktør i EMC Danmark, der leverer løsninger inden for storage, cloud, sikkerhed m.v.\nEMC er aktuelt det sjettestørste softwareselskab i verden.\nPerregaard mener desuden, at trods den store udbredelse og succes for smartphonen, så ved mange virksomheder stadig ikke, hvordan de på tilstrækkelig vis skal drage fordel af den digitale- og mobile tidsalder.\n– ”Informationsgenerationen, som iPhones har været med til at bære frem, opfører sig yderst krævende over for de virksomheder som gerne vil handle med dem, så hvis den rette strategi ikke er på plads, så bliver virksomhederne hægtet af,” lyder det var Peter Perregaard.\n– Tip: Sådan fortryder du et køb i App Store på iPhone eller iPad\nAt Apple i dag er den mest populære smartphone-producent i Danmark, havde ingen forudset i 2008, og man kunne dengang ikke forestille sig, at nogen kunne true Nokias dominans.\nKan Apple slås af pinden? Det er mindst lige så svært at forestille sig, som at Nokia kunne vælte, men i de her år kan alt ske.\nApple vil ikke være på toppen i alt evighed, og på et eller andet tidspunkt, vil noget vi ikke kender i dag, eller havde forudset, ændre markedet igen.\n– ”Apple kan blive ved så længe de ikke begår en stor fejl. De har et intuitivt produkt, stærkt økosystem og evnen til god markedsføring. Så længe disse tre elementer er på plads, kan de fortsætte,” lyder vurderingen fra Michael Bech, adm. direktør i Humac Danmark.\n– iPhone blev årets mobilsucces\nVideo: Fra premierenatten på iPhone 3G\nBilleder af iPhone 3G\nUdbredelse af smartphonen i den danske befolkning er siden introduktionen af iPhone nærmest steget op i en lodret kurve, så lidt over 70 procent i Danmark nu har en smartphone. Fastnettelefonens udbredelse er faldet i en næsten tilsvarende kurve nedad, ifølge en rapport fra Danmarks Statistik.\nTidligere artikelSalget af Apple Watch er gået ned med 90 procent\nNæste artikelDenne uges mobilnyheder – uge 28 2015


Denne special edition-trøje fejrer 100 år med polsk fodboldhistorie gennem et frygtløst design, der viser stolthed over det polske nationalflag.\n100-årstrøjen kombinerer holdets farver, hvor hvidt repræsenterer historien og rød markerer fremskridt, en ny generation, der overtager føringen fra deres forgængere. Bag i nakken er der et nationalt symbol, den frygtløse hvide ørn. Indvendigt symboliserer ordene "100 år Polen" den polske nations indre stolthed.\nSiden deres tilbliven i 1919 har de "hvide og røde" været på en rejse, som har gjort dem til et af de bedste fodboldforbund i Europa. Holdet, som har deres kerneværdier fra deres forgængere, ser nu frem til endnu mere succes i fremtiden, drevet af den næste generation af fodboldelskere.\nStadion: National Stadium, Warszawa, Polen


Drikkevand: Kræver minister-handling mod pesticid-trussel - sn.dk - Forsiden - Sjælland\nFlere af regeringens støttepartier og Venstre vil have miljøminister Lea Wermelin (S) til foretage sig noget for at sikre, at flere drikkevandsboringer ikke forurenes af pesticider. Foto: Jes Wollesen.\nArtiklen: Drikkevand: Kræver minister-handling mod pesticid-trussel\nDrikkevand: Kræver minister-handling mod pesticid-trussel\nSjælland - 26. maj 2020 kl. 16:03\nDet er ikke godt nok, at et utal af drikkevandsboringer landet over trues af pesticider.\nLæs også: Drikkevand: Miljøminister »dybt »bekymret over fund af giftstoffer\nSådan lyder det fra flere partier i Folketinget, der vil have S-regeringen og miljøminister Lea Wermelin til at tage fat på problemet.\nSom tidligere omtalt på Sn.dk er der alene i Region Sjælland op imod 750 gamle pesticidpunktkilder, som store landbrug, maskinstationer og gartnerier har spildt eller deponeret for flere årtier siden, som skal opspores og i de tilfælde, det er nødvendigt, bremses, inden de når frem til drikkevandsboringerne.\nIfølge enhedslistens miljøordfører Mai Villadsen, er problemet med pesticider dog langt større end det. Og hun har derfor indkaldt Lea Wermelin i samråd om sagen onsdag.\n- Vi har talt om det her problem i årevis. Men på et tidspunkt er vi også nødt til at tage fat. Vi skal både sikre drikkevandsboringerne fremadrettet, men er også nødt til at få ryddet op efter fortidens synder, siger hun.\nPesticider: Her er der allerede sat ind\nDer er i de kommende år behov for op imod flere hundrede afværgeanlæg og andre tiltag, der kan bremse pesticid-forureninger af drikkevandsboringer, alene i Region Sjælland.\nRegionen har allerede en række afværgeanlæg mod primært pesticider og opløsningsmidler i drikkevandsboringer, samt søer, vandløb og åer.\nFaxe: 9 i Haslev, Faxe og Karise.\nGreve: 8 i Greve og Tune.\nHolbæk: 2 i Regstrup og Jyderup\nKalundborg: 1 i Gørlev.\nKøge: Køge, Herfølge, Ll. Skensved, Slimminge, Borup.\nLejre: 2 i Hvalsø.\nNæstved: 3 i Næstved og Sandved.\nRingsted: 2 i Ringsted.\nRoskilde: 5 i Roskilde og Viby.\nSlagelse: 2 i Slagelse.\nSolrød: 4 i Solrød og Solrød Strand.\nSorø: 3 i Ruds Vedby og Dianalund.\nStevns: 4 i Hårlev og St. Heddinge.\nVordingborg: 3 i Vordingborg, Stege og Præstø.\nDen samlede oversigt over anlæg kan findes her (se s. 17ff).\nOprydning vil tage over 40 år\nDet er landets fem regioner, der har ansvaret for at opspore og skær drikkevandsboringer mod pesticid-forureninger. I Region Sjælland er budgettet dog så lille, at oprydningen efter pesticid-punktkilder og andre jordforureninger vil tage over 40 år:\nMai Villadsen er med på, at oprydning efter jordforureninger er regionernes område. Hun peger dog på, at regionerne ikke må opkræve skatter, men får deres penge fra statskassen:\n- Det er en opgave, der skal løses. Og derfor nytter det ikke at skubbe regningen foran sig og sige, at det er regionernes ansvar, siger hun.\nR: Hvem skal betale?\nUd over samrådet onsdag har også Venstre og SF i fællesskab bedt Lea Wermelin fremlægge, hvad regeringen vil gøre på området.\nOg De Radikale bakker op om kritikken. I hvert fald delvist:\n- Vi synes også det her en vigtig opgave, der skal handles på. Men vi savner bud fra de andre partier på, hvor skal pengene komme fra? Vi taler om en samlet regning på flere milliarder kroner. Skal borgerne, landbruget eller erhvervslivet betale? Eller er der andre ting, vi så ikke skal bruge penge på, siger De Radikales miljøordfører Zenia Stampe.\nS-minister: Kræver samlet plan\nMiljøminister Lea Wermelin påpeger, at det er "helt unikt, at vi i Danmark kan åbne for vandhanen og drikke det stort set urenset.\n- Sådan skal det også vre fremover, siger ministeren, der påpeger, at regeringen og et bredt flertal allerede har gjort noget for at sikre rent drikkevand.\n- Vi har forbudt, at der kan sprøjtes tæt på vores drikkevandsboringer, fordi vi ved, at risikoen for forurening her er større, siger hun.\nNår det gælder fortidens synder, er der ifølge ministeren brug for et bedre overblik og en klar prioritering af, hvilke opgaver, der haster mest, før man bruger flere penge på området. Også det arbejde har ministeren sat i gang:\nK- Jeg har igangsat en kortlægning af udfordringerne for vores grundvand med henblik på en samlet plan for en bedre beskyttelse, siger Lea Wermelin.\nSamrådet med miljøministeren finder sted onsdag kl. 13.00, og kan følges på Folketingets TV.\nIfølge miljøminister Lea Wermelin (S) er det unikt, at man i Danmark bare kan åbne for vandhanen og drikke det urenset. Foto: Bjarne Stenbæk.\nLandets fem regioner har ansvaret for at finde og oprense forurenede grunde og pesticidforureninger fra såkaldte punktkilder, eks. påfyldnings- og vaskepladser, depoter og deponeringer.\nDer er tale om fortidens synder. Mange af forureningerne er årtier gamle.\nPå landsplan vurderes der at være 3.000 pesticidlokaliteter (750 i Region Sjælland). Samlet pris: ca. 1,2 mia. heraf 360 mio. i Region Sjælland.\nDerudover har regionerne ansvar for at opspore og oprense op imod 36.000 forurenede grunde, som enten truer grundvand eller naboer.\nDertil kommer 10 såkaldte »generationsforureninger som vil koste op imod 2,7 mia. kr. at rydde op efter.\nPesticider: Først blev de lokales vandværk ramt - nu er københavnernes ved siden også ramt\n18. maj 2020 kl. 09:31 Opdateret: kl. 10:23


Rusketur på vej: Her rammer vindstød af stormstyrke tirsdag – Ekstra Bladet\n21. okt. 2018 kl. 10:54\nDer er både kraftig blæst og regn på vej ind over Danmark i begyndelsen af næste uge, melder DMI\nMan skal være forberedt på vindstød af stormstyrke tirsdag, advarer DMI. Foto: Claus Bonnerup\nMan skal holde på hat og briller tirsdag, hvis man bor i den vestlige del af Danmark.\nEt kraftigt lavtryk bevæger sig nemlig lige nord om Danmark først i næste uge, og det betyder kraftige vindstød af stormstyrke mange steder langs de danske kyster mod vest.\nStormstødene tager til fra morgenen af og bliver kraftigere, som vi bevæger os op ad dagen. Ifølge Danmarks Meteorologiske Institut bliver det også en våd dag over hele landet tirsdag.\n- Der passerer et lavtryk nord om os tirsdag. Det betyder, at der kommer en del vind og regn, siger vagthavende Bolette Brødsgaard til Ekstra Bladet.\nBølger så høje som huse: Se Knud gå i land\nIkke tale om storm\nI løbet af tirsdagen vil vindstødene også nå Kattegat og Østersøen. Man vil derfor også få kraftige vindstød i den østlige del af landet først på eftermiddagen.\nI september gik stormen Knud i land på de jyske strande. Her gik det værst ud over den vestlige del af landet, men der bliver ikke tale om en ny storm i denne omgang, slår Bolette Brødsgaard fast over for Ekstra Bladet:\n- Det er rigtigt, at det godt kan blive noget af et blæsevejr med frisk vind til hård kuling. Vindstødene kan nå op til stormstyke i vestjyske, men for at der kan være tale om en storm, skal der være tale om en middelvind over en væsentlig del af landet, som er af stormstyrke.\n- Vi er ikke derhenne tirsdag, uddyber hun.\nEsktra Bladet navngav den første\n2018 har indtil videre budt på stormene Johanne og senest Knud. Men i mange år brugte man slet ikke navne om storme. Navngivningen af storme går faktisk tilbage til 2013, hvor en vis herre, der blev årets fodboldspiller i Europa i 1977, var med i danseprogrammet 'Vild med Dans'.\nAllan Simonsen tog i løbet af efteråret de danske tv-seere med storm, og da en voldsom storm ramte landet i oktober var Ekstra Bladet i samarbejde med læserne hurtige til at døbe netop den storm for Allan - efter den folkekære fodboldspiller.\nSiden har DMI sammen med andre nordiske meteorologiske institutter navngivet alle efterfølgende storme i alfabetisk rækkefølge med skiftevis drenge og pigenavne. Spørgsmålet er så, hvad den næste storm skal hedde?\nVi har netop haft 'drengestormen' Knud. Derfor bliver den næste med al sikkerhed en 'pigestorm' med begyndelsesbogstavet L - medmindre den altså ikke bliver døbt af Norge eller Sverige først.\nHos DMI ved man ikke endnu, hvad navnet bliver, fortæller Bolette Brødsgaard til Ekstra Bladet:\n- Nej, det ved jeg ikke. Vi har en kuvert, som vi ikke må åbne, før vi har varslet storm. Derefter samles vi en stor flok kollegaer og ser på, mens en udvalgt person får lov til at åbne kuverten.\nHer kan du blive klogere på, hvornår og hvordan DMI navngiver storme i Danmark:\nDMI: Der bliver ikke åbnet nogen konvolut\nVildt vejr rammer Danmark: Det skal stormen hedde\nMulig storm på vej: Her bliver det slemt juleaften


• Køb Øreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner – 549 kr.\nØreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner\nØreringe i sterlingsølv 925 forgyldt med 18 karat guld med blankpoleret overflade og facetslebne sorte zirkoner. Øreringenes mål: Højde 14 mm, Bredde 2 mm SJ-E2859-BK-YG (Læs mere)\nNavn: Øreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner\nKategori: Alle Produkter, Ellera, Gaver til Mors Dag, Gaver til din bedste veninde, Julegaver, Luxury for Less, Sif Jakobs, Valentine's Day, Øreringe\nMasser af e-firmaer foreslår efterhånden en lang række forskellige løsninger til levering. En af de mest benyttede er i dag levering til et afhentningssted, hvor du kan afhente din ordre når det passer dig bedst. Leveringsmetoden er nemlig ekstremt let gængelig, samt oftest tillige den billigste leveringsmodel ved køb af Øreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner.\nDu bør ligeledes vælge at vælge levering til din private bopæl eller til dit arbejde. Fragtmuligheden viser sig gerne en tak mere bekostelig, men til gengæld virkelig fleksibel. Den prisbilligste leveringsudgave vil dog altid vise sig at være selv at hente pakken, men den løsning beroer på at du opholder dig tæt på e-forretningens tilholdssted.\nAntal dages levering på Alle Produkter, Ellera, Gaver til Mors Dag, Gaver til din bedste veninde, Julegaver, Luxury for Less, Sif Jakobs, Valentine's Day, Øreringe er vældig afgørende hvis man absolut skal bruge pakken straks, og med det formål er det ret klogt at vi gransker den anslåede leveringstid på det respektive produkt.\nEn del internet butikker præsterer levering på blot en enkelt hverdag på massevis af varenumre, eksempelvis Øreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner, men som imidlertid tager udgangspunkt i at bestillingen realiseres inden et fastslået klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få ordren distribueret før pakkemedarbejderne får fri.\nEn række e-forhandlere præsterer gratis fragt, men i mange tilfælde er det under betingelse af at man køber for en fastsat pris. Som alternativ kunne man tage den mindst kostelige fragtløsning, som i mange tilfælde – uanset om man er nær København, Odder eller Hadsten – vil være at få fragtmanden til at køre din ordre til et afhentningssted.\nDet er ekstremt enkelt for alle og enhver at sammenligne priser på diverse e-forhandlere, og med det motiv har en hel del Sif Jakobs Jewellery internet handler i Danmark set sig nødsaget til at tvinge prisniveauet på deres varer – til piger og drenge, og endvidere også til damer og herrer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange byde på gratis levering.\nDog kan det alligevel vise sig profitabelt at sammenligne diverse online forhandlere efter tilbud på Øreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner forinden du gennemfører dit køb, så man er sikker på at antage den bedste pris.\nDu må imidlertid være årvågen med, at såfremt en webshop markedsfører deres produkter til salg for en pris som anses for grænseløst billig, så burde det for det meste være en varsel om en uoprigtig e-shop. Køb med kort er heldigvis omfavnet af en lov, som skærmer dig som kunde overfor falske webbutikker.\nVi anbefaler generelt kortbetalinger eller MobilePay. Som en anden løsning kan du vælge en løsning på afbetaling fra fx ViaBill, for så vidt du higer efter at dække regningen i flere bidder.\nForinden folk shopper i en Sif Jakobs Jewellery netshop kan man i virkeligheden få overblik over deres handelsaftale, men det er oftest en omfattende opgave.\nEn anden løsning kan derfor være at undersøge hvorvidt internet selskabet er e-mærket medlem, fordi det typisk er en sikring om at internet firmaet anerkender de officielle regler, tillige med at e-butikken regelmæssigt overværes af eksperter der er inde i vilkårene på området. Derudover tilbydes du genvej til opbakning, hvis du møder udfordringer ved din shopping.\nTillige kan det være til hjælp at du er obs på de grundlæggende vilkår der har betydning for ordren, f.eks. den bytteret forretningen benytter. I den relation er det også essesentielt, at man når som helst gemmer sin e-mail kvittering, så man fremadrettet vil kunne påvise sit køb af Øreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner, uden hensyn til om du er mand eller kvinde.\nTrustpilot byder på fuldt ud belejlige genveje til at kigge på adskillige andre køberes opfattelser og af den grund foreslåes det, at du bliver klogere på internet firmaets bedømmelser af Øreringe Ellera Medio – 18 kt. Forgyldt med sorte zirkoner før du lægger din bestilling.\nFacebook frembringer desuden nogle fordelagtige metoder til at få kendskab til online virksomhedens popularitet. Her ser vi nogle internet foretagender som tilbyder kunderne at tilkendegive en vurdering af deres købsoplevelse, som ydermere bør udnyttes til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nDette website finansieres af reklamer. Vi arbejder tæt sammen med en gruppe internet forretninger når vi promoverer forretningernes tilbud, og høster betaling forudsat en bruger fra vores side foretager et indkøb.\nViden omkring produkter og internet handler værnes om hyppigt, men vi påtager os ikke ansvaret for rettelser der muligvis er implementeret efter at vi sidst opdaterede websitets oplysninger.


LEGO Harry Potter: År 1-4 Game Review - Film Rewievs\nalder 8+ (jeg) bøger (og film ). Disse historier bliver mørkere, efterhånden som de går, men i LEGO-videospilens verden er selv det, der er skræmmende eller voldeligt, afbildet med farverige blokkarakterer. Et uhyggeligt LEGO-spøgelse ligner stadig et legetøj. Selv blandt det voksende bibliotek med LEGO-videospil, dogHarry Potterer mindre voldelig. MedLEGO Star WarsellerBatmanellerIndiana Jones, der var meget fysisk kamp, men sådanne nærkampe er kun en lille brøkdel af handlingen her. ILEGO Harry Potterfokus er meget tyngre mod udforskning og puslespil. Der er en lille smule rå humor, det meste involverer dårlig lugt - som når en LEGO-skabning efterlader lidt brunt LEGO-affald, og tegn grimaserer.\n'/> Magisk eventyr er sjovt, sjovt og fantastisk.\nForeslå en opdateringLEGO Harry Potter: År 1-4\nHistorien fremmer venskab, heltemod og at hjælpe dem i nød. Selve spillet fremmer også kreativitet og fantasi.\nHarry og hans venner er fremragende heroiske rollemodeller her, ligesom de er iHarry Potterbøger og film. De står for godt i kampen mod det onde, men på en mere sammenhængende måde hjælper de altid deres venner og medstuderende, når nogen har brug for en hånd.\nLEGO-spilene er alle blevet veldesignede med nemme at lære - og nemme at bruge - kontroller. Denne er ingen undtagelse. Mens skift mellem magi tilføjer et niveau af kompleksitet, der ikke ses i andre LEGO-spil, er det stadig meget enkelt lagt ud og aldrig for svært at håndtere.\nTegn - i form af LEGO minifigurer - sprænger hinanden med magiske trylleformuleringer. Nogle råber vokalt, når de bliver ramt. Lejlighedsvis ødelægges en minifigur som et resultat af kampene og bryder sammen. I tilfælde af heltene reformeres de straks. En heroisk karakter dør mod slutningen af spillet (hvis du kender bøgerne, så ved du hvem), og når Harry sørger og holder hovedet på LEGO minifiguren, er spillet trist i cirka to sekunder. En boss-væsen af dragen-type dræbes med et sværd. Voldemort og hans håndlangere er skræmmende LEGO-figurer - men de er stadig kun LEGO-figurer.\nSpillet har en dobbeltbinding med licens fra både LEGO-legetøjsmærket og Harry Potter-filmfranchisen.\nForældre skal vide detLEGO Harry Potter: År 1-4dækker historierne om de første fire Harry Potter bøger (og film ). Disse historier bliver mørkere, efterhånden som de går, men i LEGO-videospilens verden er selv det, der er skræmmende eller voldeligt, afbildet med farverige blokkarakterer. Et uhyggeligt LEGO-spøgelse ligner stadig et legetøj. Selv blandt det voksende bibliotek med LEGO-videospil, dogHarry Potterer mindre voldelig. MedLEGO Star WarsellerBatmanellerIndiana Jones, der var meget fysisk kamp, men sådanne nærkampe er kun en lille brøkdel af handlingen her. ILEGO Harry Potterfokus er meget tyngre mod udforskning og puslespil. Der er en lille smule rå humor, det meste involverer dårlig lugt - som når en LEGO-skabning efterlader lidt brunt LEGO-affald, og tegn grimaserer.\nVoksen Skrevet af Tessa C. 19. juni 2020 alder 12+\nJeg havde dette som barn, og det var utroligt svært. Jeg havde Nintendo DS-versionen, så den kan være lidt anderledes end Xbox eller PS4, men generelt ved jeg, at den '... Rapporter denne anmeldelse Forælder til en 2 og 3-årig Skrevet af Miguel M. 27. februar 2017 6+ år\nJeg har dette spil på Xbox 360, det skal være bagudkompatibelt på Xbox, jeg havde det, da jeg var lille, jeg fik platin hits-udgaven af dette spil, da jeg var ... Rapporter denne anmeldelse\nTeenager, 13 år gammel Skrevet af d1pent11111 19. februar 2015 alder 5+\nIngen vold overhovedet.\nDet er baseret på bøgerne og har ingen ord, så der kan tydeligvis ikke være nogen bande. Det er et af de bedste Lego-spil sammen med Lego Movie Videospil. O ... Fortsæt med at læse Rapporter denne anmeldelse Kid, 9 år gammel 19. oktober 2016 alder 5+\nSå sejt!!!!!!!!!!!! (Hadende mor tog det væk.)\nDette spil er fantastisk! Du får endda en TO år gammel til at spille det! Det er et meget sjovt spil, selv gør basilisken og Quirrel er uhyggelig. Alligevel kan jeg lide det, og jeg ... Fortsæt med at læse Rapporter denne anmeldelse\nLEGO HARRY POTTER: ÅR 1-4 dækker samme plot som de første fire Harry Potter bøger (og film). Unge Harry opdager, at han kommer fra en magisk afstamning, går på Hogwarts School of Wizardry and Witchcraft, får venner, opdager fjender og lærer, at han skal stoppe tilbagevenden til den mest onde troldmand nogensinde, Lord Voldemort. Dækket af dette spil er sådanne mindeværdige Potter-øjeblikke som Harrys første Quidditch-kamp, kampen med basilisken, Whomping Willows angreb, besøget i Hogsmeade og Tri-Wizard-turneringen.\nLEGO Harry Potter: År 1-4er endnu en vinder i en lang række fantastiske LEGO videospil. De smukt gengivne historiescener er fyldt med tunge-i-kind-vittigheder og meget sjovt at se, men her, mere end i tidligere LEGO-spil, afsløres meget af handlingen gennem gameplay-sekvenser. Klasser, for eksempel, hvor Harry og venner lærer nye magi, skal alle spilles ud. Der er så mange fantasifulde funktioner og detaljer, at du måske ikke engang bemærker alt på dit første playthrough; heldigvis er spillet designet til at tilskynde til flere gentagelser. Efterforskning og prøve-og-fejl belønnes overalt, og det er så sjovt bare at vandre rundt i Hogwarts haller og prøve forskellige trylleformularer på forskellige objekter for at se, hvad der sker. Det ville være næsten umuligt for Potter-fans ikke at elske dette spil. Men selv dem, der ikke er mega-Potterheads, kan sætte pris på og have det sjovt med disse virkelig kreative eventyr.\nHarry Potter-fans kan tale om denne seneste inkarnation af deres yndlingshistorie. Hvordan gør det?LEGO Harry Pottersammenligne med bøgerne og filmene? Fanger den ånden i fortællingen og dens karakterer?\nDette er et spil bygget til to-personers kooperativt spil og kræver meget teamwork. Hvordan kan du lide at spille med en anden person som et hold? Synes du det er svært at koordinere dine handlinger? Eller arbejder du bedre sammen med en partner?\nUdgivelses dato: 29. juni 2010\nESRB-vurdering: E10 + til tegneserievold, rå humor