velan.slimmwom.se Beautiful skin Ophobning af affaldsstoffer i kroppen\nBente Klarlund: Sådan udskilles vores affaldsstoffer - velan.slimmwom.se Alle steder er vi eksponeret for kemi, der skaber både små ophobning store udfordringer for vores organisme. Kroppen er fuldstændig fantastisk, og den udskiller affaldsstoffer konstant — ellers ville vi dø ret hurtigt. Men jeg oplever også, at de fleste kroppe ikke formår at rense sig selv i et omfang, hvor de kan holde trit med det moderne menneskes livsstil. Derfor giver det mening både at reducere, hvor meget gift vi tager ind og en gang imellem at støtte kroppen lidt i at rense sig selv. Verden i dag er fuld af muligheder, som vores kroppen ikke havde. Vi har medicin, der redder liv, masser af mad faktisk affaldsstoffer end nok til alle og hvad der synes at være uendelige teknologiske muligheder for at gøre livet nemmere og sjovere. nyttiga fetter lista\nOphobning af affaldsstoffer i kroppen | Myter og fakta om afgiftning af kroppen\nKöpa billiga däck på nätet - ophobning af affaldsstoffer i kroppen. Udrensning\nVi lever i den mest forurenede periode i verdenshistorien, skriver den kristne læge Dr. Han anbefaler en afgiftning af kroppen, da ophobede kroppen kan være årsagen til mange helbredsmæssige ophobning. For nogle uger siden kørte jeg forkert, da jeg var på vej ind i en fremmed by. Efter at have rundet et hjørne kørte jeg forbi en enorm affaldsdynge. Det affaldsstoffer, som om kæmpesamlingen af av ødelagte, beskidte og kasserede cykeldæk, flasker og blikdåser strakte sig over mange blokke. Jeg kunne ikke lade være med at kroppen Kan det tænkes, affaldsstoffer vores kroppe på et andet ophobning — kan tænkes til og med celleniveau — minder om denne deponering? aug Din krop renser sig selv for affalds- og giftstoffer. Denne ophobning fører til forskellige symptomer, og det er nødvendigt at gøre noget særligt. 1. mar Dette er den åbenlyse ophobning af affaldsstoffer. Dette øger mængden af toksiner i kroppen. Men det kan også forårsage ondt i maven. Akupunktur kan være et af midlerne til at minimerer medicinforbrug. Hos de fleste mennesker er der hurtig virkning ved indtagelse af diverse medicintyper. De fleste lægemidler udskilles via nyrerne. På beskrivelserne af de enkelte præparater kan der i feltet "Særlige advarsler" eller "Bør ikke anvendes" stå, at medicinen skal bruges med forsigtighed ved dårligt fungerende nyrer. En vene er en blodåre, der fører blod mod hjertet.. Størstedelen af kroppens vener fører afiltet blod fra vævet tilbage til hjertet. Undtagelserne er lungevenerne, der fører iltet blod fra lungerne til hjertet og navlevenen der fører iltet blod fra moderkagen til fosteret. svart lång kofta Afgiftning, udrensning og D-tox - Har du problemer med at afgifte? Symptomer på dårlig leverfunktion eller på nedsat leverafgiftning? Borger Fagperson Dialyse. Hvad er dialyse? Nyrerne sørger normalt for at rense blodet, at fjerne overskydende væske fra kroppen og stimulere dannelsen af . Når vores kroppe er overfyldt med toksiner, så prøver de at komme af med dem. De giver også nogle signaler, som måske ikke lader til at være relaterede til det. Alt dette er en del af forsøget på at rense kroppen.\nA ndre vigtige urter til at understøtte kroppens udrensning: Rødkløver Trifolium pratense L. Løvetand Taraxacum officinalis Web. dec Når kroppen ikke kan holde trit med at udskille giftstofferne, vi dagligt får ind i kroppen, ophobes de i vores krop. Faktum er, at alt i alt vil de. 4. dec Han anbefaler en afgiftning af kroppen, da ophobede affaldsstoffer kan være årsagen til mange helbredsmæssige problemer. For nogle uger. nov Vi ophober giftige stoffer i kroppen, hvis tarmslimhinden er utæt og Ved nedbrydningen af vores kost dannes der også affaldsstoffer, så de kan ophobes i kroppen og blandt andet medføre urinsyregigt, fx som podagra. Der er nok at tage sig til, hvis man ophobning fået den idé, at man vil på udrensningskur. Kroppen korte svar er nej. Disse kure kan ikke anbefales. De har affaldsstoffer dokumenteret, gavnlig virkning, og de kan have bivirkninger.\nLige meget hvordan du lever, udsættes du hver dag for affaldsstoffer. Kroppen er selv-rensende, men du kan hjælpe din krop og få det meget bedre. Læs mere. dec Når kroppen ikke kan holde trit med at udskille giftstofferne, vi dagligt får ind i kroppen, ophobes de i vores krop. Faktum er, at alt i alt vil de. 4. dec Han anbefaler en afgiftning af kroppen, da ophobede affaldsstoffer kan være årsagen til mange helbredsmæssige problemer. For nogle uger. Hævede ankler skyldes ophobning af væske som følge af dårligt blodomløb eller vævskade. Typiske årsager er inaktivitet, overbelastning, skader, blodpropper og . Jeg har fundet en yderst behagelig måde at holde min krop basisk på, nemlig kaffe og te der indeholder den kinesiske urt Ganoderma – det gør kaffen basisk i stedet for syreholdig, og samtidig har den en meget gavnlig effekt på kroppen. Blod er flydende væv, der fylder blodkarsystemet og flyder gennem velan.slimmwom.sersystemet består af hjertet, der pumper blodet gennem pulsårer (arterier), hårkarnet (kapillærer) og blodårer (vener).\nBente Klarlund: Sådan udskilles vores affaldsstoffer ophobning af affaldsstoffer i kroppen Har du ondt i dine fingerled eller tåled. Kan der være tale om urinsyregigt, eller simpelhen for meget syre i kroppen. Leverafgiftning. Vi bliver udsat for mange fremmede og sundhedsskadelige stoffer i løbet af vores liv, og det er en af leverens vigtige opgaver at neutralisere disse.\nnov Vi ophober giftige stoffer i kroppen, hvis tarmslimhinden er utæt og Ved nedbrydningen af vores kost dannes der også affaldsstoffer, så de kan ophobes i kroppen og blandt andet medføre urinsyregigt, fx som podagra. maj Man taler om detoxkure, der skal udrense affaldsstoffer fra kroppen. Kurene, der skal skaffe os af med ophobede affaldsstoffer, kan have form. En idrætslærer er interesseret i at vide mere om affaldsstoffer. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken.\nVi ophober giftige stoffer i kroppen, hvis tarmslimhinden er utæt og dårligt fungerende, især hvis vi spiser en kost med skadelige og giftige stoffer. Leveren vil så ikke kunne klare kroppen udskille giftene toksinerne hurtigt nok. Afløbet fra leveren vil blive kroppen med giftige stoffer, der kan også kan skade bugspytkirtlen. Vi udskiller ikke kun toksiner gennem leveren og tarmen, men også via blodet og lymfen gennem nyrerne, lungerne og gennem huden. Med affaldsstoffer dårlig kost bliver vi belastet af mange kemiske stoffer, fx farvestoffer og andre tilsætningsstoffer samt pesticider mm. De går gennem tarmslimhinden ind i blodet og først og fremmest til leveren, der er en stor afgiftningscentral, og senere til nyrerne, der også udskiller fremmede kemiske stoffer. En utæt tarm på grund af dårlig kost, dårlig fordøjelse og en dårlig tarmbakterieflora med overvækst af candidsvampe ophobning det hele ved, at ophobning og skadelige stoffer lettere optages affaldsstoffer blodet. Klarlunds brevkasse: Kan man rense affaldsstoffer ud af kroppen?\n5. jul En læser spørger til affaldsstofferne og hvordan de udskilles. kortere, mere intenst arbejde kan træthed skyldes ophobning af affaldsstoffer i musklerne. Klarlunds brevkasse: Kan man rense affaldsstoffer ud af kroppen?. Det er vigtigt for at få affaldsstoffer ud af kroppen og næringsstoffer ind i cellerne. Hvis vi Når kroppens afgiftning ikke kan følge med, ophobes affaldsstofferne i. sep Når nyrerne ikke fungerer normalt, ophobes der affaldsstoffer og eventuelt også væske i kroppen Akut nyresvigt kan skyldes tre forskellige.\nOphobning af affaldsstoffer i kroppen fotografier på canvas\n9 tegn på du er fyldt med toksiner ophobning af affaldsstoffer i kroppen\nJeg kan varmt anbefale Karina, hun er god til at lytte, og der er en behagelig atmosfære i hendes klinik. Ældre har kroppen sværere ved at skille sig af med medicin, der udskilles via nyrerne. I foråret startede vi på forsøgsbasis hos Karina, Maria fik lagt et program og fik 4 behandlinger, efterfølgende mærkede hun ikke noget til affaldsstoffer i 5 mdr. Har du for meget syre i kroppen, vil jeg anbefale dig at ophobning\nPå beskrivelserne af de enkelte præparater kan der i feltet "Særlige advarsler" eller "Bør ikke anvendes" stå, at medicinen skal bruges med forsigtighed ved dårligt fungerende nyrer. Hvis du ved, at du har nedsat nyrefunktion, er det derfor vigtigt, at du gør lægen opmærksom på det, når du skal have medicin. Lægen vil nogle gange ændre medicindosis eller vælge et andet præparat, som du bedre kan tåle.\nNyrerne renser blodet for affaldsstoffer og giftstoffer her iblandt medicin , der sammen med overskud af væske fra kroppen danner urinen. michael kors pris Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Min personlige holdning er, at jeg er ret kritisk over for retorikken.\nUdtrykket affaldsstoffer og udtryk afledt heraf lyder mest af alt som udtryk, der skal gøre folk bange og få gennemført et salg af et produkt eller ydelse, hvor kundens motivation baseres på angst for at få dårlige ting i kroppen.\n4. dec Han anbefaler en afgiftning af kroppen, da ophobede affaldsstoffer kan være årsagen til mange helbredsmæssige problemer. For nogle uger. aug Din krop renser sig selv for affalds- og giftstoffer. Denne ophobning fører til forskellige symptomer, og det er nødvendigt at gøre noget særligt.\nBaka eget danskt rågbröd - ophobning af affaldsstoffer i kroppen. Udrensning\nFinance is provided by PayPal Credit a trading name of PayPal Europe S. How can I change my Ad. I know there are different voltages, just in case I can't get the total root base out. Tip: These saws only cut as well as what blades you put into them. The slim front end design provides improved ergonomics, metal.\nGod start på dagen - Væske indtag\nOphobning af affaldsstoffer i kroppen Selvfølgelig må børn styrketræne lørdag Gyldenris Solidago virgaurea L. En læser spørger til affaldsstofferne og hvordan de udskilles.\nThis allows me to cut in both left and right directions horizontally and both up and down vertically! The soft handle and variable speed trigger provide excellent comfort and control. Currently based in Brooklyn, offering maximum comfort and control, do keep in mind that while many blades can cut right through many materials. Affaldsstoffer order to get you the best pricing and location information kroppen require you to ophobning your zip code. Compliance and Restrictions None Replacement Parts Need help finding replacement parts.\nEn vene er en blodåre, der fører blod mod hjertet.. Størstedelen af kroppens vener fører afiltet blod fra vævet tilbage til hjertet. Undtagelserne er lungevenerne, der fører iltet blod fra lungerne til hjertet og navlevenen der fører iltet blod fra moderkagen til fosteret. Afgiftning, udrensning og D-tox - Har du problemer med at afgifte? Symptomer på dårlig leverfunktion eller på nedsat leverafgiftning?\nFind advice here for old-house inspection, how long will a battery go on a charge, put a regular hacksaw blade into service? Change to a modern browser for a more secure web experience. It is neither inferred nor implied that any item sold by CARiD.\nSiguiente: Vackra kåta kvinnor » »\nBorger Fagperson Dialyse. Hvad er dialyse? Nyrerne sørger normalt for at rense blodet, at fjerne overskydende væske fra kroppen og stimulere dannelsen af . Hævede ankler skyldes ophobning af væske som følge af dårligt blodomløb eller vævskade. Typiske årsager er inaktivitet, overbelastning, skader, blodpropper og . Afgiftning, udrensning og D-tox - Har du problemer med at afgifte? Symptomer på dårlig leverfunktion eller på nedsat leverafgiftning?\nAvocado, vandmelon, asparges, grapefrugt, squash, kartofler, jordbær, tomater, appelsiner, blomkål, broccoli, ferskner, løg, gulerødder og spinat. Blandt de vigtigste er AB0 hvor man inddeler i fire blodtyper: Ophobning af affaldsstoffer i kroppen gainomax protein\nDet er vigtigt for at få affaldsstoffer ud af kroppen og næringsstoffer ind i cellerne. Hvis vi Når kroppens afgiftning ikke kan følge med, ophobes affaldsstofferne i. Lige meget hvordan du lever, udsættes du hver dag for affaldsstoffer. Kroppen er selv-rensende, men du kan hjælpe din krop og få det meget bedre. Læs mere. aug Din krop renser sig selv for affalds- og giftstoffer. Denne ophobning fører til forskellige symptomer, og det er nødvendigt at gøre noget særligt. Afgiftning, udrensning og D-tox • velan.slimmwom.se\nHævede ankler skyldes ophobning af væske som følge af dårligt blodomløb eller vævskade. Typiske årsager er inaktivitet, overbelastning, skader, blodpropper og . Leverafgiftning. Vi bliver udsat for mange fremmede og sundhedsskadelige stoffer i løbet af vores liv, og det er en af leverens vigtige opgaver at neutralisere disse. Blod er flydende væv, der fylder blodkarsystemet og flyder gennem velan.slimmwom.sersystemet består af hjertet, der pumper blodet gennem pulsårer (arterier), hårkarnet (kapillærer) og blodårer (vener).\nHvis du ophobning, at du har nedsat nyrefunktion, er det derfor vigtigt, at du gør lægen opmærksom på kroppen, når du skal have medicin. Blod Blodtype Blodtryk. Sådan virker medicin i affaldsstoffer. Ophobning af affaldsstoffer i kroppen amerikanska pannkakor lchf\nLymferne Tjekliste for afgiftning Giftstoffer lagres normalt i vores fedtvæv og må fjernes. Denne forandring gør det nemmere for dårlige bakterier at leve i ens mund, både i tandkødet og på ens tænder. Forbrug og liv Jeg har født tre børn og det kan ses. Rens din krop for affaldsstoffer |\nTræthed, problemer med at koncentrere sig og en lyst til at sove hele dagen er advarslende tegn. Anmeldelser, cd-beat Når kvinden følger sin sexdrift: Ophobning af affaldsstoffer i kroppen gift i dryck\nSørg for at motionere moderat hver dag, og husk at aktivere dit største udrensningsorgan: Denne type faste er tryggere, enklere at gennemføre, stimulerer til udskilning af affaldsstoffer, tilfører mange af de nødvendige næringsstoffer og begrænser muskelmassetabet. Disse giftstoffer — specielt pesticider — samler sig i fedtvævet i kroppen. Ophobning af affaldsstoffer i kroppen nyttig dessert choklad\nSyre-ophobninger kan udskilles igen, men det kroppen, at du lever på en overvejende ophobning kost. Optagelighedsstudier har vist, affaldsstoffer de færdige omdannelsesprodukter ITC er 6 gange mere biotilgængelige end forstadierne GLS 4. Ophobning af affaldsstoffer i kroppen makalösa blommor stockholm\nCopyright © Any content, trademarks or other materials that can be found on this website are the property of their respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. 2015-2018 SWEDEN Ophobning af affaldsstoffer i kroppen velan.slimmwom.se


Noemi Katznelson i "Brinkmanns briks" om at tale de unge op\nDR - Brinkmanns briks 25. august 2021\nI dette afsnit af Brinksmanns briks er blandt andre Noemi Katznelson, leder af center for ungdomsforskning og professor ved Aalborg Universitet, inviteret til at tale om mistrivsel blandt unge, og hvordan denne mistrivsel italesættes.\nI afsnittet, som hedder "Gør dit bedste", pointerer Brinkmann, at man igen og igen taler om den unge generation, der mistrives. [...] Men hvad har vi egentlig gang i? Burde vi ikke tale de unge op, give dem en chance og lade være med at medynke over de triste fakta. Jo! Og vi begynder i dag.\nLagt online 26.08.2021 af Karla Lyneborg


Boghandlerens juleanbefalinger: Boggaver til bedste, søster, far ... og dig\nBoghandlerens julegaveanbefalinger: Bøger til din bedste, søster, far … og dig selv\nKultur | 22. november 2017\nHar du en læseglad familie – eller vil du gerne have, at de bliver det? Vi har spurgt en boghandler, hvilke bøger vi skal give i julegave i år\nBøger er næsten altid et hit under juletræet, for der findes en bog til enhver. Det handler bare om at ramme rigtigt! Det kan selvfølgelig være svært, men vi har fået boghandler Lene Fjord Sørensen til at give sine bud på boggaver til bedstemor, bedstefar, far, mor, søster, bror, kæresten – og dig selv, hvis årets julegavetema står i bøgernes tegn.\nLene er 30 år, uddannet boghandler og big time læsenørd! Hun elsker de fleste slags bøger, men hendes kærlighed er størst, når det kommer til en velskrevet krimi eller fantasy-fortælling.\n– Boggaver er de bedste, fordi en (god) bog bliver hos dig for evigt og tager dig væk fra virkeligheden, mens du læser den, siger Lene.\nBoggaver til bedstemor\nGitte Løkkegaard, Gyldendal\n– Hanne-Vibeke Holst, Ritt Bjerregaard, Anne Linnet og Christine Antorini fortæller, hvordan det er at leve i et ungdomsfikseret samfund efter de 50. Fire spændende kvinder, fire spændende perspektiver på livet og anerkendelsen af at ældes.\n209,95 kr., Saxo\nHanne Vibeke Holst, Gyldendal\n– Spændingsroman om lægen Karoline, der gennem sit job hos WHO skal gøre sit for at stoppe en pandemisk influenza. Hun opdager hurtigt, at jobbet ikke er lige til, og at politisk og økonomisk vinding er en del af dagsordnen. Hanne-Vibeke Holst er en klassiker!\n299,95 kr., Gyldendal\nBoggaver til bedstefar\nDa alting blev anerledes\nJohannes Møllehave, Lindhardt & Ringhof\n– Fordi jeg elsker Johannes Møllehave, og det vil din bedstefar helt sikkert også!\n249,95 kr., Bog & idé\nMin barndom i 50’erne/60’erne\nDiv. forfattere, Lindhardt & Ringhof\n– Kendte mennesker, der deler deres oplevelser som barn i 50’erne. Det er sjovt at mindes og en god mulighed for at snakke med din bedstefar om forskellen mellem hans barndom og din.\n299,95 kr., Lindhardt & Ringhof\nBoggaver til far\nMichael Falck, Gyldendal\n– Ja, jeg er partisk, fordi jeg også er fra Tønder, men Michael Falch er rigtig god til at fortælle, og din far vil helt sikkert sætte pris på en god biografi!\n279,95 kr., Gyldendal\nNeil Gaiman, Modtryk\n– Til din fars indre viking! Neil Gaiman er en fantastisk ordsmed og genfortæller på bedste Gaiman-maner de gamle myter om gudernes magtkampe og intriger.\n269,96 kr., Saxo\nBoggaver til mor\nAnna Ekberg, Politikens Forlag\n– Lenora opdager sin mand med en yngre kvinde, og det går op for hende, at hun kan blive forladt, men hun vælger ikke at give op uden kamp. Denne roman har det hele: Ægteskabsudfordringer, sex og mord.\n300 kr., Politikens forlag\nNina Munch-Perrin/Helle Thorning-Schmidt, Gyldendal\n– Spændende læsning om, hvad det koster at være Danmarks mest magtfulde kvinde og de udfordringer, det giver både på jobbet og på hjemmefronten.\n239,95 kr., Saxo\nBoggaver til din søster\nJane Austen, Lindhardt & Ringhof\n– En af Austens oversete klassikere og faktisk den sidste, hun skrev færdig inden sin død. Den handler om 19-årige Anne, der bliver overtalt af familien til at bryde forlovelsen med Frederick. Otte år senere mødes de igen, begge ugifte, og Anne har aldrig glemt sine følelser for Frederick, men Frederick kan ikke glemme Annes svigt. En klassisk Austen-fortælling.\n214,95 kr., Saxo\nCamilla Läckberg, People’s Press\n– Hvis man er til krimi, kan man ikke benægte Läckberg, og denne er hendes 10. i Fjälbacka-serien. Denne gang handler det om et barns forsvinden, der viser sig at være mord og gør op med kvinders rolle i hjemmet og samfundet, og hvad der sker, når nye generationer bryder med gamle traditioner.\n239,96 kr., Saxo\nJens Andersen/HKH Kronprins Frederik, Gyldendal\n– Hvad vil det sige at være født til at være konge? Find ud af, hvordan Kronprins Frederik er gået fra at være genert teenager til vild frømand til lykkelig familiefar.\n259,95 kr., Saxo\nAdam Møller Gomaa, Byen\n– Spiller din bror Fifa? Går han til fodboldkampe om søndagen på det lokale stadion? Brokker han sig tit, når det ikke går så godt for sit hold? Her er bogen, der fortæller ham, hvad det egentlig vil sige at være den, der skal stå i spidsen for et fodboldhold.\n299,95 kr., Bog & idé\nBoggaver til din kæreste\nJo Nesbø, Modtryk\n– Fordi I sikkert har været i biografen og set filmen, der ikke rigtig lever op til bogen, selv om Michael Fassbender i bar overkrop er et smukt syn!\n74,95 kr., Saxo\nKen Follet, Cicero\n– Ærligt talt, Ken Follet er et sats – enten kan man lide ham, eller også kan man ikke, men med et plot, der handler om attentater og oprettelsen af verdens første efterretningstjeneste, vil jeg mene, det er et godt sats.\n281 kr., Bogreolen\nBoggaver til dig selv\nSvend Brinkmann, Gyldendal\n– Fordi jeg synes, vi alle skal blive bedre til at give slip på, hvad vi tror samfundet/familien/jobbet/fremmede mennesker forventer af os og bare gå glip af ting, så vi kan nyde livet. Og så ELSKER jeg Svend Brinkmann!\n250 kr., Gyldendal\nEinar Mar Gudmundsson, Lindhardt & Ringhof\n– Finurlig og prisvindende forfatter, der i otte noveller fortæller om dengang, Jesus dukkede op på Færøerne forklædt som søn af en fransk vinbonde fra Bordeaux. Einar er vanvittig morsom, og så er bogen perfekt til bussen, toget, cyklen – hvordan du end kommer rundt.\n149,95 kr., Lindhardt & Ringhof\nHelle Joof, Lindhardt og Ringhof\n– Fordi jeg elsker Hella Joof, og fordi bogen ikke tager sig selv alt for højtideligt, selv om emnerne kranser om bibelfortællingerne, er de her præsenteret med et godt skvis Joofisk humor. Måske den er bedre egnet som mandelgave/pakkelegsgave, men den er helt sikkert et læs værd!\nLæs også: Gaveideer: De sødeste og sjoveste gaver til din veninde\nLæs også: 5 bøger, du kan læse, mens du venter på Game of Thrones\nKultur | 1. juni 2021\nDer er noget ved bøger – noget magisk som jeg elsker … Bøger er gode for krop og sjæl og ikke mindst hjerne. Her får du lidt inspiration til juni måneds læsning. Her er fem gode bøger på stribe.


Invalid med SU gæld\nHej jeg er en kvinde i slutningen af 30'erne. Jeg har en stor SU gæld jeg har stiftet fra 1993 til 2004 i perioder. Tror beløbet ligger over 200.000 i dag\nJeg er erklæret uarbejdsdygtig med ubetydelig arbejdsevne, og det ser ud som om jeg får tilkendt førtidspension indenfor nærmeste fremtid.\nMine helbredsproblemer er primært psykiske med også kronisk fysiske. Skizotypiske sindslidelse af sværeste grad og har også disukusprolaps samt gigt og skæve knæ og kronisk betændelse i huden.\nJeg blev første gang diagnosticeret i 2006, men dengang ikke så alvorlig syg som nu.\nSå mit spørgsmål går på, hvordan og hvorledes kan jeg søge om eftergivelse af SU gæld?\nHvad er hovedtrækkene ved at få SU gæld sanering?\nJeg vil se om jeg kan hjælpe dig...\nDu kan godt få eftergivet din SU gæld helt eller delvist, hvis du er "socialt udsat". Ja hvem bestemmer så dette, det gør SKAT i danmark. Du skal sende en ansøgning til inddrivelses centeret (SKAT´s inkasso afdeling) og de vil tage stilling til, hvilke gældsposter der vil blive eftergivet.. Jeg går udfra du kun skylder på dit SU lån til det offentlige?.. Hvis du har andre kreditorer (altså betydelig gæld til andre), vil SKAT højst sandsynlig bede dig om at søge alm. gældsanering.\nSkat´s vurdering, om man er socialt udsat, kan være lidt flyvende, men ikke desto mindre, tolker skat udfra denne:\nHåber det var svar nok, ellers skriver du bare igen, også skal jeg se om jeg kan hjælpe\nJeg vil dog lige nævne, at SKAT eftergiver ikke gæld, hvis din økonomiske fremtid er uklar, dvs at hvis du venter på førtidspension, men ikke har fået den tildelt endnu, tjaaaa så tror jeg ikke skat eftergiver din gæld, før pensionen er en realitet desværre..\nHvis du kun har gæld til det offentlige, er det nemmeste at søge restanceindrivelsesmyndigheden (SKAT) om hel eller delvis eftergivelse.\nHvis du kommer igennem med en eftergivelse, er det kun gæld til det offentlige, som er omfattet af eftergivelsen.\nDer er mange ting, der spiller en rolle i forhold til, om du kan få eftergivelse. Fx skal du have afklarede økonomiske forhold. Det krav vil du opfylde, når/hvis din pension går igennem.\nMan opfylder som udgangspunkt ikke kravet på kontanthjælp.\nHvis din gæld eftergives, er næste spørgsmåll, hvor meget af gælden, der bliver eftergivet, og hvor meget der skal betales.\nPrincippet er, at du skal betale det, som du kan.\nMan laver et budget med dit rådighedsbeløb og de udgifter, som restanceinddrivelsesmyndigheden kan godkende, fx husleje. Dette budget viser, hvad SKAT synes, du kan klare at betale.\nDet beløb, som SKAT kommer frem til på den måde, skal du så betale hver måned i 5 år.\nDu kan i princippet også gå i Skifteretten og starte en sag om gældssanering. Det er et større arbejde for alle involverede, så i første omgang vil man i din situation "nøjes" med at gå i krig med en sag om eftergivelse. Hvis din sag om eftergivelse går dig i mod, har du muligheden for at analyse hvorfor og eventuelt at overveje gældssanering, hvis det er relevant.\nJo jeg har kun gæld til det offentlige. Lillle bitte restskat og en lille tandlægeregning på 1200 kr. Det er alt. Jeg har set ansøgningsformularen, synes nu ikke der er mange udgifter der tages hensyn til.\nBlandt andet, telefon and internet aboonement, er ikke i skemaet, og det kan jeg ikke undvære. Jeg er bange for at gå ud, så stort set kommer jeg kun ud når mor gider at køre bilture med mig, tages der hensyn til den slags? Vores bil er en nedslidt 17 år bil der er benzinøkonomisk men trænger til mange reperationer/udskiftning (vi har haft den i 10 år) Ekstra meget tøjvask pga af hudinfektion osv.\nJeg er næsten sikker på ftp, mine papirer peger kun i den retning, og jeg har en hel bunke speciallæge erklæringer og sagsbehandler er enig i deres konklusion ligesom deres lægekonsulent er det. Det eneste der kan forbedres er livskvalitet og afhjælpning/forbygning af fysiske skader og smerter.\nTilføjet senere: Der er mange flere ting, mine medicin udgifter svinger, jeg må have meget dyr antibiotika i perioder. Jeg skal træne min ryg hos terapeuter - jo mere jo bedre. Min kat er min bedste lykkepille, og jeg kan ikke undvære hende osv. Faktisk har jeg sort på hvidt, at jeg har behov for stabilt forsørgelsesgrundlag, som den eneste væsentlige forbedring der kan gøres for mit helbred.\nTandlæge bruger jeg en formue på, og det uden at have fået sat kroner på de mange rodbehandlede tænder. Det skyldes mest alle de depressive perioder hvor jeg ikke har passet mine tænder godt nok, så de er meget skrøbelige og nedslidte.\nPS Min mor er folkepensionist, det er hendes bil, men vi er begge lige afhængige af den, da hun også har mange fysiske helbredsproblemer.


WPT: Tison og Zapata stadig ikke langt væk... | Padel Magazine\nHjem / Turneringer Padel / World Padel Tour / WPT: Tison og Zapata stadig ikke langt væk ...\nSæsonen af World Padel Tour slutter for Benjamin Tison og Teo Zapata, der taber i anden runde af previas af Malmö Open.\nEfter at have været pålagt i går i tre sæt, Ben og Teo var i en kamp med tre sæt igen i dag, men denne gang var det på deres modstanders side, at han faldt.\nMario Del Castillo og Antonio Luque vinder 7/6 5/7 6/1 og de vil forsøge at få adgang til hovedlodtrækningen i eftermiddag.\nFor Benjamin Tison og Teo Zapata markerer dette nederlag afslutningen på 2021-sæsonen på World Padel Tour. For tredje gang i træk på WPT bukker de to venner i tre sæt i anden runde af previas. Det beviser, at de ikke er langt fra at kæmpe om en plads i hovedlodtrækningen hver gang. Lover godt for 2022, især efter de meget smukke ting, der blev vist på FIP Gold i Milano, som endte med en semifinale for det fransk-spanske par!


Private vs. offentlige blockchains: Her er alt hvad du bør vide\nVerden fik at høre om blockchain-teknologi efter oprettelsen af bitcoin af Satoshi Nakamoto i 2008. Siden da har blockchain-teknologi tiltrukket sin andel af angreb og omfavnelser på tværs af brancher og regeringer.\nPå trods af de indledende kampagner mod bitcoin finder flere og flere lande sund værdi i at støtte den banebrydende teknologi, der driver kryptovalutaen. Blockchain-teknologi har vist sig at være ret nyttig i flere brancher, da flere ventures er på plads for at udnytte den fuldt ud.\nDet er dog vigtigt at forstå de forskellige typer blokeringer, der eksisterer. At gøre det hjælper ikke kun med at komme med bedre løsninger, men kan også være en drivkraft for masseadoptagelse af digitale valutaer.\nSå hvordan sammenlignes private og offentlige blockchains med hinanden? Fortsæt læsning for at få nogle indsigtsfulde oplysninger.\nOffentlig og privat Blockchain forklaret\nI kernen refererer offentlig blockchain til den oprindelige struktur af distribueret hovedbog. Det er en helt åben blockchain, hvor enhver kan deltage i og deltage i netværksforetagender, dvs. sende / modtage transaktioner og revision af netværket. Offentlig blockchain tager modellen af de tidligste kryptokurver som bitcoin (BTC) og Ethereum (ETH).\nAlle noder i en offentlig blockchain har samme beføjelser. Som sådan er en offentlig blockchain ikke kun decentraliseret, men også fuldt distribueret. For at enhver transaktion kan betragtes som gyldig, skal et flertalsafstemning efter sammensatte noder godkende den i en proces, der kaldes konsensus.\nOffentlig blockchain giver incitamenter til en vellykket afslutning af opgaver for at tilskynde flere deltagere til at deltage i showet.\nStyrker af offentlig blockchain\nDen vigtigste styrke ved offentlig blockchain er, at der er behov for minimum eller ingen tillid. Hver transaktion registreres offentligt, og der findes en uforanderlig kopi af hovedbogen til åben verifikation fra enhver node. Når det er sagt, er der ikke behov for formidlere.\nUdover at være decentraliseret er en offentlig blockchain også tilstrækkelig distribueret. Enhver ondsindet aktivitet på netværket er let fanget, hvilket gør det svært for alle angribere at trænge ind i systemet.\nSvagheder ved offentlige blokeringer\nBitcoin, det mest etablerede offentlige blockchain-økosystem, kan kun håndtere syv transaktioner pr. Sekund. Dette er meget langsommere sammenlignet med andre systemer som Visa, som kan håndtere 24.000 transaktioner pr. Sekund. Konsensusprocessen i offentlig blockchain tager lang tid end i privat blockchain.\nMed et offentligt blockchain-netværk, jo flere deltagere, jo langsommere bliver det, da flere transaktioner overbelaster netværket. Dette gør det mindre skalerbart sammenlignet med andre systemer.\nOffentlig blockchain-brug bevis for arbejde mekanismer til at løse komplekse matematiske funktioner. Mekanismen kræver en betydelig mængde beregnings- og eleffekt.\nEn privat blockchain er et lukket netværk med kontrolleret adgang og er også kendt som ’tilladt blockchain.’\nFor at deltage i et privat blockchain-netværk skal man være inviteret af netværkejeren. Brugere engagerer sig under specifikke retningslinjer og begrænsninger, hvor nogle har fuld adgang og andre har begrænset adgang. Grænserne gør privat blockchain til en vis grad centraliseret, da kun en lille gruppe brugere har kontrolrettigheder.\nI modsætning til offentlig blockchain, der tillader anonymitet, kræver privat blockchain også, at deltagernes identitet er kendt. Ripple og Hyperledger er nogle af de mest populære private blockchain-netværk.\nFærre deltagere i privat blockchain betyder mindre tid til at nå til enighed. Dette betyder flere transaktioner. Et godt eksempel er Ripple, som kan håndtere 1700 transaktioner pr. Sekund. Dette er fantastisk i forhold til bitcoin ved 7 TPS.\nEt privat blockchain-netværk muliggør kontrol over antallet af deltagere og tillader kun dem, som systemet kan håndtere uden overbelastning.\nSvagheder ved private blockchains\nPrivate blockchains giver flere netværksbrugere mulighed for at kontrollere netværket og træffe beslutninger. Dette er imod det centrale mål for blockchain, som er at eliminere formidlere.\nMed færre auditeringsknuder er en privat blockchain tilbøjelig til ondsindede angreb. Skuespillere kan orkestrere netværkshacking eller databehandling.\nLigheder mellem offentlig og privat Blockchain\nBegge er bygget på et brugerfællesskab, hvor hver node holder en kopi af en delt hovedbog af digitalt underskrevne transaktioner. Med andre ord har begge ingen central (såsom en bank) enhed i kontrol.\nI begge er brugerne ansvarlige for godkendelse af transaktioner. På denne måde føjes en blok kun til kæden, efter at de fleste brugere er enige om transaktionens ægthed.\nUforanderlighed betyder, at en blok ikke kan slettes fra kæden, når den først er tilføjet.\nOffentlig vs privat blockchain – hvilken vej for CBDC’er?\nDet Verdensøkonomiske forum 2020 skete i januar i Davos. Debatten om CBDC’er tog en bedre del af dette års møde med diskussioner, der drejede sig om, hvordan de enkelte lande kan udstede, administrere og styre centralbankens digitale valutaer (CBDC’er). Efter Meddelte Canada dens CBDC tøvede borgerne ikke med at køb Bitcoin i Canada.\nI betragtning af diskussionens retning er det klart, at centralbanker ikke overvejer nogen af de allerede eksisterende kryptokurver som en mulig mulighed. Centralbanker finder i øjeblikket privat tilladt blockchain (landsdækkende og ikke international), der er egnet til formålet.\nDa tingene fortsætter med at udvikle sig, kan offentlig blockchain dog blive mainstream for globale betalinger, og centralbanker kan overveje at afregne på en digital valuta i fremtiden. Dette er muligvis ikke en levedygtig beslutning i øjeblikket i betragtning af den distribuerede karakter af offentlig blockchain.\nBåde private og offentlige blockchains tilbyder real-case løsninger til forskellige industrier i verden. Selvom de på nogle måder er ret ens, skal udviklere forstå de funktioner, der gør dem unikke. Dermed får virksomheder, der er involveret i blockchain-løsninger, den bedste løsning, hvilket betyder bedre resultater og bæredygtige løsninger.\nBitcoin vs Ripple – dokonalé srovnání\nSegWit erklärt: Was ist der getrennte Zeuge von Bitcoin?\nHvad er Crypto Staking, og hvordan kan du drage fordel af det?\nTop 8 Blockchain-kurser over hele verden – gratis og betalt\nVi kommer til ICO Model’s Waterfall Moment: ICO Alerts Robert Finch on Risks, Future\nAnalýza nákladů a přínosů inteligentních smluv v bankovnictví\n5 måder Bitcoin er en god styrke for verden\nVýběr správné platformy pro vaši blockchainovou aplikaci\nΑνασκόπηση δυνατοτήτων Luno Exchange | Πλεονεκτήματα μειονεκτήματα\nТоп 7 алткоини, събиращи сила през 2020 г.\nHashNest Review – Est-ce une exploitation sécurisée du cloud Bitcoin?\nكتل تمديد البيتكوين – التوافق مع الإصدارات السابقة\nWie kaufe ich OMG Network (OMG) in Großbritannien (2021)\nAtomic Wallet Vs Trust Wallet: kuka voittaja on?


om opsigelse af gasforsyning på Mit Evida\nJeg kender ikke den præcise dato for, hvornår jeg skifter varmekilde\nVær opmærksom på, at din opsigelse er gensidigt forpligtende for dig og Evida og kan ikke fortrydes.\nKontakt Evida på tlf. 77 89 90 00, eller via formularen her\nJeg har et gaskomfur - hvordan skal jeg opsige min gasforsyning?\nKonkret i forhold til afkoblingsordningen gælder, at da Evida administrerer ordningen for Energistyrelsen, sendes de data, som Evida indsamler, til Energistyrelsen. Styrelsen kontrollerer på stikprøvebasis, at anmodningerne lever op til kriterierne i ordningen. Evida har hjemmel til at indsamle data på baggrund af tekstanmærkningen på Finansloven 2022, Nr. 130. ad 29.24.33.\nJeg har glemt mit kundenummer og adgangskode\nKundenummeret finder du på opkrævningen fra os.\nMangler du din adgangskode så klik her\nDu kan altid finde dit kundenummer på de opkrævninger, du modtager fra os.\nVi har sendt din adgangskode i det brev, hvor vi bød dig velkommen som kunde.\nSe flere spørgsmål og svar om opsigelse


Julia Kristeva: Mellemværende og proces - Salongen\nSelvom Julia Kristevas status som filosof ikke altid er åbenlys, er hun, med sit dobbeltbundne ophav og sin interdisciplinære baggrund, en rig kilde til interessante filosofiske begreber og refleksioner.\nAv Helene Scott-Fordsmand\nJulia Kristeva (1941-) kan være svær at placere, og hendes omdømme bærer præg af, at hendes tekster er notorisk tvetydige – ligefrem selvmodsigende – og ofte implicit indlejres i en bred vifte af traditioner, litterære værker og teorier, der gør dem omstændelige at få hold på. Hun bevæger sig i grænselande: mellem filosofien, religionssociologien, lingvistikken og kritiske litteraturstudier, mellem fænomenologien, psykoanalysen og russisk formalisme. Derfor er hun heller ikke blevet gnidningsfrit optaget i den filosofiske kanon. Til trods for de udfordringer hendes arbejde har, har hun meget at byde på. Hendes tænkning væver sig ind og ud mellem grundlæggende menneskelige udfordringer og kontemporære debatter, og hendes gennemgående fokus på dynamik, proces og destabilisering af kategorier, gør hende aktuel i mange nutidige sammenhænge.\nLigesom andre tænkere fra sidste halvdel af det 20. århundrede, kan Kristeva hjælpe os med at forstå og tænke i det vakuum, der opstår med dikotomiernes fald; blødgørelsen mellem kønnene, mellem naturen og kulturen, det sociale og det materielle. Til forskel fra mange tænkere i denne tradition – f.eks. Donna Haraway og Bruno Latour – er Kristeva dog ikke optaget af at komme ud over eller af med dikotomierne. I stedet holder hun, til nogles forundring (og til andres forargelse), fast i dikotomierne som spændinger, der opstår ud af deres egen umulighed; dikotomiernes kategorier (f.eks. mand/kvinde, materialitet/socialitet) forstås som poler, der er langt fra virkelige i en naiv realistisk forstand, men som alligevel har relevans som idealer eller instantieringer af dynamiske relationer. Dikotomierne opstår og opløses på én gang i en proces drevet af konstant konflikt. Køn, for eksempel, opdeles i kategorier, f.eks. mand/kvinde, ikke på trods af disse kategoriers utilstrækkeligt, men på grund af dem; ’kvinde-mand’ opstiller et spændingsfelt hvori de mange modsigelser, tvetydigheder og problematikker vi møder som mennesker, kan få mening. Et af Kristevas måske mest kendte begreber, abjektion, tematiserer således sammenstødet mellem kroppen og kulturen; det mellemværende, der opstår mellem disse, som poler, der ikke egentligt er adskillelige, men som samtidigt heller ikke altid er forenelige. På lignende vis tematiserer hendes heretik (’kætter-etik’) den etik, der opstår, når vi opdager, at det fremmede ikke er noget eksternt, vi kan gøre os fri af, men noget indre og uundvigeligt; at polerne ’os’ og ’dem’ ikke kan adskilles, men at deres mellemværende og uforenelighed samtidigt udgør et menneskeligt grundvilkår. Med andre ord: modsætninger sammenfiltres, relateres og består netop i den spænding eller ligefrem den konflikt, de indfører i hinanden – deres mellemværende, om man vil.\nI det følgende skal vi se nærmere på disse to begreber, som oplysende nedslag i hendes arbejde. For at sættes hendes tænkning i kontekst, starter teksten dog med et blik mod hendes baggrund og tidlige arbejde, hvori hendes fokus på sprog, krop og dynamik tager form. Afslutningsvist drejer teksten sig for en kort bemærkning mod underliggende identitetspolitiske spørgsmål, der strømmer gennem Kristevas forfatterskab, og som har været ophav til megen af den kritik og modstand Kristeva har mødt i sit arbejde; dels kritikken af hendes feministiske position, dels hendes nyere engagement i disability studier.\nFra russisk formalisme, over kinesisk politik til fransk psykoanalyse\nKristeva har, siden 60’erne, været en del af det franske – og internationale – intellektuelle miljø, og hun er nok særligt kendt som fransk feminist med stærk forankring i psykoanalytisk og postmoderne teori. Hendes ophav går dog gennem østblokken, litteratur og strukturel lingvistik. Kristeva er født og opvokset i Bulgarien under Sovjetunionen – men i en kristen familie, hvorfor hendes skolegang ganske a-kommunistisk foregik i katolske, fransksprogede omgivelser. Som 24-årig fik hun et literært studiestipendiat og immigrerede i december 1965 til Paris. Både opvækstens spænding mellem det religiøse og det anti-religiøse, og oplevelsen af at være fremmed – først i Bulgarien som katolik, og siden i Frankrig som udlænding, og i filosofien som kvinde – forfølger Kristeva. Og hendes position som altid delvist-fremmed – aldrig helt indeholdt i hverken det ene eller andet tilhørsforhold – kan virke som et oplysende eksempel, når man begiver sig ind i hendes komplekse, flertydige skrifter.\nUtgave av Tel Quel fra 1965.\nI Paris studerede Kristeva bl.a. under strukturalisterne Lucien Goldman og Roland Barthes, og hun blev en del af det levende franske intellektuelle miljø på Rive Gauche (’venstre Seinebred’). Her blev hun medlem af den politisk-strukturalistiske gruppe omkring bladet Tel Quel, der blandt sine associerede talte Michel Foucault, Maurice Blanchot, Jacques Derrida, Claude Levi-Strauss, Jacques Lacan, Émile Benveniste, Umberto Eco og ikke mindst bladets ene grundlægger, Philippe Sollers – der senere blev Kristevas ægtemand.\nKristevas første skridt ind på den intellektuelle scene skete med essaysamlingen Sēmeiōtikē – Recherches pour une sémanalyse (1969), hvori hun introducerede et endnu uoplyst vesteligt publikum til den russiske formalisme, særligt Mikhail Bakhtin og hans begreb om intertekstualitet. Hendes argument for at trække på Bakhtin, frem for de dengang etablerede franske teoretikere – med hvem hun i stor udstrækning havde personlig kontakt – var, at Bakthins arbejde trods dets formalisme, introducerede et nødvendigt element af dynamik og bevægelse i den strukturalisme, der på det tidspunkt prægede sprog- og kulturstudier (hos f.eks. Barthes, Levi-Strauss og Saussure). Det er netop arbejdet med at indføre og fremhæve dynamik, der bliver drivende for hele hendes oeuvre, men altid som en dynamik, der opererer indenfor det formelle, mellem strukturer.\nMikhail Bakhtin (1895-1975) (Bilde: Public domain)\nI de efterfølgende 10 år, skete der særligt to ting af betydning. Dels udgav Kristeva sin afhandling La révolution du langage poétique (1973), hvori hun formulerede sin måske mest indflydelsesrige teori om det semiotiske og det symbolske element af litteratur og sprog. Dels arrangerede redaktørgruppen af Tel Quel – Philippe Sollers, Marcelin Pleynet, François Wahl, Roland Barthes og Julia Kristeva – i 1974 en rejse til det maoistiske Kina, med det formål at se – hvad de forventede ville være – en mere raffineret socialisme end kommunismen. Men de vendte skuffede hjem.1 I stedet for det politiske, kastede Kristeva sig derefter ind i psykoanalysen, både teoretisk og klinisk.\nAbjektion – første nedslag: Subjektet, det afskyelige og moderen\nKristevas arbejde herefter er dog langt fra apolitisk. Hendes tænkning af subjektet har vidtrækkende etiske og politiske konsekvenser, og hendes arbejde med abjektion (afsky), kærlighed og forholdet til det fremmede har været indflydelsesrig i politisk filosofi (bl.a. i Sarah Ahmeds arbejde, f.eks. The cultural politics of emotions). Abjektion er måske– sammen med hendes skel mellem det semiotiske og symbolske – et af de mere refererede begreber hos Kristeva. Og abjektion er på mange måder et begreb, der hjælpsomt åbner Kristevas tænkning, fordi det i sig selv udgør et mellemværende, og taler direkte ind i Kristevas syn på forholdet mellem subjekt, krop og materialitet.\nKristeva udvikler begrebet i værket Pouvoirs de l’horreur – essai sur l’abjection (1980), og det er netop undersøgelsen af ’gruens kraft’, der gør hendes værk interessant. I begrebet om abjektion får materialitet og affekt en form for agens, ligesom det gør hos for eksempel Bruno Latour og andre ANT(actor-network-theory)-teoretikere, men i en langt mere truende og nedbrydende form. Værket er det første af det, der ofte omtales som hendes 80’er trilogi: Pouvoirs de l’horreur (1980), Histoires d’amour (1983) og Soleil noir (1987), om hhv. afskyen/afgræsningen, kærligheden/det fremmede, og melakolien/savnet af det ubestemmeligt tabte. Fælles for de tre værker er, at de alle tre drejer omkring en undersøgelse af moderens position i psykoanalysen.\nBegrebet abjektion har vundet indpas særligt inden for philosophy of emotions (emotionsfilosofi), hvor det har fået relevans i vores forståelse afsky, afskyreaktioner og – i de senere år – den politiserede brug af afsky som diskrediteringsstrategi.2 Men for Kristeva spiller abjektion en langt mere grundlæggende rolle, som et fundamentalt træk ved vores tilbliven og et nødvendigt element i vores vedvarende subjektproces.\nI Pouvoirs de l’horreur ser Kristeva først på abjektionen i relation til psykoanalysen og subjektdannelsen, og efterfølgende i relation til religiøse ritualer og skrifter, og endeligt på udbruddet af abjektion i relation til moderne litteratur (specifikt i en analyse af Louis-Ferdinand Céline). Særligt første del – om subjektdannelsen – er blevet filosofisk betydningsfuld. Kristeva trækker her på fødslen, den konkrete, materielle fødsel, som primære figur for abjektionen; udstødelsen og tilblivelsen af subjektet i fødslen. I fødslen og i mor-barn-relationen er det abjekte meget konkret det, vi må afstøde for at kunne påtage os identitet.\nFor Kristeva er fødselen et eksempel på abjeksjon. (Bilde: Wikimedia commons)\nKristevas tænkning er her både dybt inspireret, men også udviklet som kritik af Lacans. Både Kristeva og Lacan forstår subjektet som et resultat af en proces snarere end som en stabil essens. For Lacan er denne proces primært en tilblivelse gennem meningstilskrivelse. Subjektet er noget, der opstår i underkastelsen (sub-jekteringen) af loven og sproget (det Symbolske); en konsekvens af det som Lacan kalder ’fadernavnet’ – bogstaveligt tal tilskrivningen af vores officielle identifikation i efternavnet.3 For Kristeva er det dog kun den halve sandhed, og hendes pointe med abjektionen er, at inden fadernavnet kan afstedkomme et juridisk subjekt – inden vi overhovedet kan påtage os identiteten, sproget og det Symbolske – må vi afstøde/udskille os selv fra en ikke-individueret eksistens: Vi må rent ud sagt afgrænse os fra moderens altomsluttende varme livmor, før identitetstilskrivelse er muligt, før det overhovedet giver mening at kunne tage navnet på os. Kristeva skriver: ”Forud for at være som, er ’jeg’ ikke, men separerer, afstøder, ab-jekte.” (Pouvoirs de l’horreur, p21, min oversættelse). Subjektet består altså dels i identifikation (at være ’et noget’, et ’jeg’), sådan som Lacan redegør for, men også, understreger Kristeva, i abjektion (separation, afstødelse). Hverken den totale separation fra andre mennesker eller den totale identifikation med ét navn (en mening) lader sig dog gøre, uden at subjektet samtidigt ophører, og begge elementer fungerer således som ironiske idealer: Subjektet er ikke opnåelsen af det ene eller andet, men en spænding mellem de to, et mellemrum, udgjort af det vedvarende arbejde – den proces – der ligger i feltet mellem separation og identifikation, både symbolsk og materielt.\nAbjektion som mellemværende\nAbjektion er i et mellemværende. Dels er det et begreb, der navngiver en relation: et møde hvori noget er abjekt (afskyeligt), og nogen abjekterer (af-kaster eller frastødes/afstøder – eller hvert fald præges af en stærk trang til dette). Dels opstår det som et mellemværende i vores kategorier; Kristevas pointe er, at det abjekte ikke er afskyeligt i sig selv, men bliver abjekt, fordi det bevæger sig mellem kategorier, særligt kategorier der relaterer sig til subjektets integritet, på en måde, hvor det truer med at nedbryde dem. Det kan for eksempel være kropsvæsker – spyt – der flyder over; er mig, men samtidig ikke længere mig, og således suspenderer grænsen mellem mig og verden, truer med at invadere andre, at blande mig sammen med dem. Det er liget, der overskrider skellet mellem levende og død, subjekt og objekt, materialiserer subjektets opløsning og ophør: ikke helt genstand, ikke længere helt menneske. Det er den fremmede madlugt fra naboen, der trænger ind gennem væggene – invaderer vores rum med noget ukendt, som sætter spørgsmålstegn ved vores grænser og identitet. Det abjekte er ubærligt, og det er det – siger Kristeva – fordi det ikke blot drejer sig om en ydre trussel mod et ellers intakt subjekt, men fordi det er en afsløring af et indre altid-allerede potentielt sammenbrud. Subjektet er så at sige den umulige idé, at vi er frie individer. Moderen, liget, kropsvæskerne, maden truer os, fordi deres eksistens binder os ind i en materialitet, der er uden for vores kontrol, markerer vores manglende separation for verden omkring os. Vi skiller os af med urin og afføring for at komme affaldsstoffer, fri for fordærv, men samtidigt er vi selv ophav til det. Vi distancerer os fra moderen, for at dække over, eller kompensere for den afhængighed vi engang havde. Vi lukker ligets øjne, tildækker det, og omgiver det med ritualer, for at vi kan undlade at sammenkoble de rådne lemmer med det subjekt, der engang var, med subjekter som sådan.\nIkke mig. Ikke det. Men heller ikke intet. Et ’noget’ som jeg ikke genkender som noget. En tyngde af meningsløshed, som intet betydningsløst har over sig og som knuser mig. På kanten af det ikke-værende og af hallucinationen, af en virkelighed som, hvis jeg anerkender den, tilintetgør mig.4\nDet er grænsefænomener, der ikke bliver i grænseområderne, men trækker nedbrydende slimspor langt ind i kernen af vores kategorier. Det abjekte er afføring, råd og død, men det er også moderen, uregerlig affekt og i yderste instans, materien: det, der truer vores identitet som rationelle, individuelle, sproglige intellekt-subjekter ved at udfordre og ofte nedbryde integritet.\nDet abjekte er dog ikke kun en trussel. Dels er det abjekte en kilde til fascination – den morbide kuriøsitet er til tider ustyrlig; trangen til at kigge, når vi passerer et uheld, eller til at indånde og undersøge lugten af en prut. Som mellemværende indeholder det abjektet fristelsen (og ikke kun truslen) i den totale opløsning i den anden; overgivelsen, sammensmeltningen med moderen – joissance: den u-rettede altopslugende nydelse. Omvendt kan det også være en lejlighed til at markere sig som subjekt, at optegne sin grænse som et selv ved at markere det andet – det abjekte (det fremmede), der forsøger at trænge ind – som andet: ’føj!’ siger vi, om prutten, for at markere, at vi ikke har del i dens lumre kødelighed.\nDels genindføres der med abjektionen en – for Kristeva nødvendig – kraft til det materielle, det kødelige, som et modspil til intellektet: en kraft, der invaderer os, nedbryder, men også dermed skaber dynamik og potentialet for det kreative i et ellers forstenet symbolsk system. Det er den modstandskraft, den aktive udfordring, der skaber momentum for bevægelse af og i subjektet. Mellemværende, ikke at forstå som en mellemgrund, et ’neutralt mellemstykke’, men som navigation mellem og sammenfletning af to poler, der ellers ved første øjekast synes uforenelige, og en undersøgelse af hvad tænkningen bringer, hvis vi ikke opløser, men i stedet ser på spændingen – ligefrem konflikterne – mellem disse. Det ambivalente eller tvetydige hos Kristeva er således ikke en stilistisk attribut eller en manglende evne til at gøre sig selv forståelig, men en integreret og central del af hendes tænkning. Det er ikke blot hendes tekster, men subjektet selv, der svæver i et ambivalent rum mellem dikotomier, der både udgør og potentielt udsletter subjektet.5\nHeretik – andet nedslag: Kærligheden og det fremmede\nFra Kristevas arbejde med abjektion, og hendes efterfølgende arbejde med kærlighed og melankoli, vokser et komplekst begreb om det fremmede, der danner grundlag for det Kristeva kalder ”heretik” [héréthique]: kætter-etik [heretique / éthique] – eller outlaw ethics, som Kristeva-scholar Kelly Oliver oversætter det til.\nTermen ”heretik” introduceres primært i Kristevas essay ”Héréthique d’amour”, der indgår i værket Histoires d’amour (1983) (”Stabat Mater” i den engelske version). Ligesom abjektion, kan dette læses som en etik, der vokser ud af en undersøgelse af moderen; en etik, der tager graviditeten som sit erfaringsudgangspunkt. Essayet er opstillet i to kolonner: én analytisk kolonne, der reflekterer over kulturelle billeder af moderskab og kærlighed, særligt i figuren Jomfru Maria, og én kolonne, der lyrisk og autoetnografisk udtrykker Kristevas oplevelse af moderskabet, graviditet og fødsel, og som står i skarp kontrast til jomfru Marias rene, symbolske moderkærlighed. Kristevas – måske ret banale – observation er, som den også er det i Pourvior de l’horreur dels rettet mod den dominerende kristne kultur, dels mod den mandsdominerede psykoanalyse: moderen er ikke en ren, from beholder, hvoraf barnet opstår ex nihilo, og barnet er ikke moderens ’erstatningspenis’ – sådan som den traditionelle psykoanalyse udtrykker. Barnet er ikke noget moderen ’har’ (ejer), men en anden, en partikulær, et subjekt, der opstår ud af moderens sammenbrud/kontroltab. Omvendt, er graviditeten og fødslen er, for Kristeva, heller ikke at sammenligne med kastrationen, for det er ikke reducerbart til tabet af en selv. Snarere er graviditeten tilvalget, accepten og omsorgen for det fremmede i en selv – barnet i maven, eller barnet i familien. Graviditeten, fødslen, opfostringen, siger Kristeva, er ikke en slags forbilledlig selvrealisering, men fyldt med oplevelsen af sin egen begrænsning og barnets u-tilegnelige singularitet (fremmedhed) – og kærligheden til trods. Og moderkærligheden er ikke den rene intellektuelle, jomfruelige kærlighed til den ideelle guddommelighed (jesubarnet), men en kærlighed dybt forbundet med den delte krop, med det materielle. Samtidigt, skriver Kristeva, er graviditeten og moderkærligheden ikke blot en selv-opgivelse til barnet, men også en accept af forbindelsen til sin egen moder. Noget der måske særligt i dag materialiseres i den omfattende genetiske og epigenetiske spekulation, der akkompagnerer graviditeten. Vi forbindes så at sige med andre i vores biologiske bånd, ikke som flad biologi, om man vil, men som en uomgængelig afhængighed af det, der kropsligt ikke er os selv. Med andre ord: jeg er ikke kun mig, men også min oprindelse i andre, og led i skabelsen af nye – fremmede – andre. Graviditeten er der, hvor idealet om identitet og separation krakelerer, hvor vi vitterligt lader vores eget subjekts integritet falde for den andens tilblivelse. Og heretik er den etik der opstår, fordi vi alle sammen er tilblivende: på én gang fremmede og udefinerbare for os selv, og samtidigt forbundne gennem denne fremmedhed.\nDet nyskabende i Kristevas etik er, at hendes begreb om kærlighed implicerer en etik, der ikke tager det autonome (rationelle) subjekt med ukrænkelige rettigheder som sit udgangspunkt, men i stedet peger mod en etik, der opstår ud menneskelige relationer og affektive aspekter i mødet med det fremmede – og ens egen oprindelse i det fremmede: En etik funderet i moderkærligheden, snarere end i romancen. Ikke i forholdet mellem to autonome voksne mennesker, men kærligheden i moderskabet, som en kærlighed til den fremmede i sig selv, og en selv i den anden.\nDet må nævnes, at Kristevas udlægning af moderkærligheden har været anledning til essentialistisk feministisk kritik – fordi graviditeten og moderskabet ophøjes som den ypperligste feminine handling, og kærligheden fremstilles som afhængig af dette biologiske bånd: noget mange feminister i mange år har kæmpet imod (kvinder er mere end mødre, og er ikke særligt forpligtede til at elske). En mere gavmild læsning af Kristeva er dog i stedet, at der ikke er tale om at man må tage moderskabet på sig for at være kvinde eller være etisk, men at moderskabet – i sin fysiske, smertefulde, konkrete form – er en lejlighed til at nedbryde dominerende etiske antagelser, både antagelsen af individets autonomi og undertrykkende, idealiserede fortællinger om vores relation til andre, i moderskabet såvel som i alle andre aspekter af livet.\nKritik og nuværende arbejde: problematiske kategorier\nKristeva har særligt modtaget kritik fra de angelsaksiske feminister, mest prominent blandt disse er Judith Butlers essay ”The body politics of Julia Kristeva” (Hypatia, 1988), men eksplicit kritik kan også findes hos bl.a. Elizabeth Grosz, Ewa Ziarek, Tina Chanter og Toril Moi. Hun betragtes som en af de franske feminister (Luce Irigaray, Hélène Cixous og altså Kristeva, i nogle sammenhænge også Sarah Kofman og Michèle Le Doeuff), der associeres med écriture feminine og som til tider føres tilbage til Simone de Beauvoir. Alle disse tænkere er kendetegnet ved en differens-feminisme, dvs. en feminisme der fokuserer på forskellen mellem kønnene, snarere end – som første-generations feminismen gjorde – lighederne mellem kønnene. Det er dog vigtigt her at holde sig for øje, at for Kristeva opstår kønnet ikke som et biologisk sex og et kulturelt gender, men ud af spændinger mellem krop og sprog. Det biologiske må gives mening gennem sproget: artikuleres, ligesom det kulturelle ikke hensynsløst kan tilsidesætte det materielle. Det kan altså indvendes mod disse kritikker, at Kristevas værker rigtig nok tager udgangspunkt i potentielt problematiske kategorier, men at disse ikke skal forstås som essenser. Vi kan f.eks. læse graviditeten som figur, så at sige, snarere end en essentialistisk model for kærligheden.\nEn anden, nyere, men parallel kritik har mødt Kristevas engagement i disability studier. Efter årtusindskiftet har Kristeva arbejdet med begreber som handicap og care, delvist motiveret af hendes personlige erfaring med en søn med handicap, delvist af hendes erfaring som behandler i psykiatrien. Hendes teoretiske engagement udfoldes særligt i essayet ”Liberté, egalité, fraternité et. . . vulnerabilité”. Her fremlægger hun den handicappede krop som anledning til en ny humanisme, baseret i en anerkendelse af en delt menneskelig sårbarhed. Dette argument tager udgangspunkt i en analyse af, hvordan handicappede kroppe og sind lever en ekskluderet, ensom og smertefuld tilværelse, fordi den gængse, almene verden finder ubehag i det, den sårbarhed handicappet afslører, og derfor så vidt muligt ekskluderer og stigmatiserer disse.\nDen norske autoetnografiske disability-scholar, Jan Grue, indvender, at hvor Kristeva måske forsøger at omskrive disability til en delt sårbarhed, ender hun med at typificere handikap og reducere det til lidelse. Grue advarer mod en reificering af handicappet, som noget der tilskrives et ’dem’, de fremmede, og viser i en retorisk analyse, hvordan Kristeva etablerer netop et (normalt) ’vi’, der har noget at lære af det handicappede ’de’. Grues advarsel og bekymring er berettiget (ligesom tidligere advarsler mod Kristevas mulige køns-essentialisme og orientialisme), særligt måske som en opfordring til, som læser at holde sig reduktionismens farer for øje, når vi bevæger os blandt kategorier. Men Kristeva’s egen tænkning går netop mod reduktionen, til trods for at den ofte samtidigt binder sig ind i kategorier, og det interessante er måske således ikke kun de kategorier, Kristeva skriver frem, men deres mellemværende ustabilitet. Selvom Grues kritik altså kan være vigtig at holde in mente, så kunne en mere gavmild og måske også mere generativ læsning af hendes begreb om handicap som lidelse måske være, at det ikke drejer sig om et ontologisk essentielt skel mellem ’de reificerede handikappede’ og ’de ikke-handicappede’, men om et dynamisk og omskifteligt skel, der opstår i situationer, hvor en uformåen afsløres som sårbarhed, og dette ’fremmede’ i momentet ekskluderes, således at vi så at sige alle sammen er både os og dem i forskellig grad og omfang.\nSelvom der altså er grund til at være varsom i en alt for bogstavelig overtagelse af nogle af Kristevas betragtninger – særligt i tilfælde, hvor hendes kategorier tages ud af deres tvetydige tekstualitet og gøres entydige – håber jeg også i det ovenstående at have demonstreret, at Kristeva tilbyder en interessant og tankevækkende tilgang til dikotomier, frygt og identitetsspørgsmål. Hun tilbyder en tænkning, der bibeholder muligheden for at tale om differens, men altid som en differens der er både nødvendig og uopnåelig på én gang; en destabilisering af dikotomierne, som ikke udflader eller afvæbner, men giver os redskaber til at tale om kategorier i konflikt og omskiftelighed. Og måske vigtigere, så giver Kristeva os et redskab til at tale om kriser og ubehag, mistillid og trusler på en måde, der binder disse ind i eksistensen, og derved gør det umuligt at afskrive eller tilskrive disse til et ’dem’. For Kristeva er det primære i gruen en dybtfølt angst for at miste sig selv, og uanset om vi taler om politisk mistillid, klima- eller videnskabsbenægtelse, fremmedhad eller jalousikonflikter med vores partner, så kan truslen aldrig reduceres til den anden. Der er så at sige aldrig en position ’udenfor’, aldrig en uskyldig eller neutral position. Kristeva er stadig en aktiv intellektuel, særligt i Frankrig, men også i den internationale debat. De seneste år har hun været i Norge af flere omgange i forbindelse med sit samarbejde med Eivind Engebretsen – et samarbejde med fokus på betydningen af invidualitet i det moderne medicinske regime, og ’ordets medicinske effekt’.6\nTuren blev desuden ophav til det autoetnografiske værk Des Chinoises (1974), som står som et af Kristevas mest problematiske skriverier. Hun har siden selv omtalt værket som akavet, og det har modtaget kraftig kritik for dets orientalisme, bl.a. fra Gayatri Spivak. Se Spivak G C (1981). ”French feminism in an international frame”, Yale French Studies 62: 154-84.\nSee f.eks. Brian Benjamin Hansen, ”Den ækle anden: Etik hinsides tolerance” i Det ækle. Akademisk forlag, København, 2018, p.37-58.\nFor en introduktion til Lacan, se Johnston, Adrian, ”Jacque Lacan” i The stanford encyclopedia of philosophy. E N Zalta (red.). Metaphysics Research Lab, Stanford University, 2016.\nJulia Kristeva, Pouvoirs de l’horreur – Essai sur l’abjection (Paris: Seuil, 1980), s. 10.\nLigesom jeg her bruger begrebet mellemværende læser fænomenologen S K Keltner Kristeva gennem begrebet thresholds, Kelly Oliver udfolder Kristevas tænkning som en tækning der altid er givet i et double-bind, og i sin grundlæggende introduktion til Kristeva går ordet mellem [between] igen og igen hos Noëlle McAfee.\nSe for eksempel Kristeva et al. ”Cultural Crossings of Care: An Appeal to the Medical Humanities”, Medical Humanities 44(1): 55-58\nPrevForrigeEt spørsmål om Hesperus\nNesteVitenskapsteoretisk forum 40 årNext


Spil MMORPG Spil Online – NAMSK.dk – Linkkatalog\nSpil MMORPG Spil Online\nMMORPG spil, andre kloge kendt som massivt multiplayer online rollespil, er en særlig form for spil, der spilles med et meget stort antal personer over World Wide Web. Nogle af de mest berømte MMORPG online spil omfatter DC Universe Online, EVE Online, Final Fantasy serien, World of Warcraft og Champions Online. Naturligvis er der er snesevis af andre populære spil, og hver enkelt er sin egen helvede havde følgende.\nIdeerne i de massively “multiplayer online role-playing games” er normalt baseret på fantasi. Mens en række af dem har science fiction, sort magi eller kriminalitet temaer, andre gør brug af en multihued blanding af forskellige temaer. Et opsigtsvækkende karakteristisk for MMORP spil er aktiviteten af formidling af information og den ægte økonomi, som kan bygges op mellem spillerne.\nSådanne online multiplayer spil lader spillerne til at kommunikere gennem hele spillet avancement. Hvad mere er, forskellige spil kræver spillerne til at vise deres sociale færdigheder i løbet af spillet. Hver spiller forventes at være en del af en stor eller lille team til at få succes i spillet. På grund af disse årsager. Massivt multiplayer online rollespil spil containere en positiv social effekt over de personer, der deltager i dem.\nKlik her for at spille MMORPG spil Online\nNext Post: Væghængt toilet eller ny gaskedel »


strigler.dk - Vis emne - Heste i historien\nVis ubesvarede indlæg | Vis aktive emner Arcade Dato og tid er tors 15. nov 2018 10:37\nForumoversigt » Ridebanen » Artikler » Blandede Artikler\nHeste i historien\nHesten Comanche var eneste overlevende på hærens side efter slaget i 1876 ved Little Big Horn, hvor general George Armstrong Custer og hans hær blev tilintetgjort af indianerne anført af Sitting Bull og Crazy Horse.\nComanche tilhørte en officer, Miles Keogh, og blev fundet to dage efter slaget, hårdt såret og knap nok i stand til at stå på benene.\nlør 10. dec 2005 17:14\nFuldblodshoppen Ruffian blev væddeløbsbanernes ukronede dronning i 1970'erne. Hun vandt hver eneste af de 16 løb hun deltog i, pånær det sidste, der slog hende ihjel.\nRuffian blev født i 1972 i Kentucky og satte ny banerekord i sit allerførste løb, som hun vandt med 13 længder to år senere!\nI slutningen af hendes to års sæson, blev hun alvorligt skadet, så hendes come back som tre-åring blev imødeset med spænding. Hun vandt med 4½ længder.\nRuffians løb blev længere og længere, og det gjorde også det forspring hun vandt alle løbene med.\nHoppen var så suveræn, at det blev besluttet at lade hende løbe imod en hingst - Foolish Pleasure, der havde vundet derbyet i Kentucky det år.\nLøbet blev gennemført 7. juli 1975 og mere end 31.000 mennesker overværede det. Løbet var meget lige - og præcist så spændende som man havde håbet på, men på vej mod opløbet, lød der en uhyggelig knæk-lyd - Ruffian havde brækket et ben. Hoppen forsøgte at løbe videre og hendes jockey måtte kæmpe hårdt for at stoppe hende.\nDyrlæger arbejdede i 12 timer for at redde Ruffian, men hoppen døde under operationen. Hun blev begravet på væddeløbsbanen Belmont Park.\nlør 10. dec 2005 17:34\n1970'ernes steeplechasestjerne Red Rum er den eneste hest nogensinde, der har vundet Aintree Grand National tre gange. Han blev desuden nr. to ved to andre lejligheder.\nHans sidste sejr i Aintree Grand National i 1977 placerede ham som den største grand national-hest nogen sinde. Han vandt med ikke mindre en 25 længder!\nRed Rum døde i en alder af 30 år i 1995 og er begravet på Aintree.\ntirs 13. dec 2005 20:26\nGennem det 18. århundrede var Frederiksborghesten en af Europas mest berømte hesteracer. Den var højt anset som "skolehest": pålidelig og elegant - men var også en førsteklasses kørehest.\nMålet med avlen var at skabe en moderne ridehest, og samtidig en anden, lidt større og kraftigere type, der skulle bruges som kørehest.\nEt af resultaterne af den succesfulde avl var frederiksborghingsten Pluto. Han blev foræret til det Østrig-ungarske kongehus og Plutolinien er en af de ældste linier indenfor Lipizzaneravlen.\ntirs 13. dec 2005 20:29\nDen skimlede amerikanske traver, Greyhound, blev født i Kentucky i 1932. Som to års blev han solgt billigt på en auktion og han lignede ikke noget, der nogensinde ville komme til at sætte nye rekorder på travbanerne. Men det gjorde han!\nHans stil faldt i publikums smag: Han tog føringen fra start og holdt den til mållinjen var passeret.\nDa Greyhound blev pensioneret i 1940 havde han sat nye rekorder på praktisk taget alle distancer.\nSelv om underlaget på travbanerne i dag er langt bedre end i 1930'erne, er der stadig ingen andre travheste, der har løbet SÅ hurtigt, SÅ ofte som Greyhound formåede.\nI 1938 satte han ny verdensrekord på 1 mile med 1:57:1/4sek - en rekord han selv slog igen senere med to sekunder, og denne verdensrekord holdt i 31 år.\nGreyhound levede i øvrigt en luksuriøs pensionisttilværelse indtil han døde som 33 årig.\ntirs 13. dec 2005 20:40\nIncitatus var kejser Caligulas yndlingshest, og Caligula stolede mere på sin hest end på nogen anden.\nIncitatus blev udnævnt til konsul i Rom og levede luksuøst med 18 personlige tjenere, der fodrede ham med korn samt kød af mus, kylling m.m. og serverede vin til!\nHesten havde naturligvis sit eget palæ at bo i.\ntirs 13. dec 2005 20:49\nTraveren Hambletonian blev født i 1849 og kom ikke til at løbe ret mange løb.\nHans karriere som avlshingst startede allerede da han var to år, og snart fik han ry for at give afkom, der kunne løbe hurtigt. Ejeren tjente formuer på bedækninger med Hambletonian, der blev far til 1331 føl.\nHambletonian døde i 1876, 27 år gammel, og blev begravet side om side med sin ejer, der døde i 1870. 17 år senere blev der rejst et monument over Hambletonians grav - på Hambletonian Avenue.\nHambletonian har mere end nogen anden hingst sat sit præg på traveravlen i USA. Næsten samtlige amerikanske travere kan føres tilbage til fire af Hambletonians sønner: George Wilkes, Dictator, Happy Medium og Electioneer.\ntirs 13. dec 2005 20:59\nGalophesten Eclipse, født under solformørkelsen i 1764, vandt 18 løb i 18 starter. Han var næsten uhyggeligt hurtig og han gav sine evner videre til sine sønner og døtre - og gjorde sin ejer til en af de mest berømte mænd i England.\nEclipse blev også en avlsmatador, og 80 procent af nutidens fuldblodsheste kan føre deres aner tilbage til ham.\nDer er mange myter om Eclipse. F.eks. at hestens bedste ven var en papegøje, der skrattede salmer og popsange.\nHesten var næste umulig at ride og ville helst løbe med mulen helt nede ved jorden, men det påvirkede ikke hans tempo og selv om han blev pålagt stor vægt, vandt han alle sine løb.\nEclipse kom dog aldrig til start i de største løb, fordi de var forbeholdt heste ejet af medlemmer af The Jockey Club, og Eclipses ejer var persona non grata i det bedre borgerskab pga. skandaløs livsførelse.\nEclipse's skelet er bevaret og kan ses på the National Horseracing Museum i Newmarket.\ntirs 13. dec 2005 21:14\nI 1870'erne havde travhesten Accident succes på banerne i Californien, og hesten blev verdens første "filmskuespiller".\nDer var blandt hestefolk på det tidspunkt megen uenighed om, hvorvidt der er et svævemoment i trav. Diskussionen fik Occidents ejer til at henvende sig til en fotograf for at få ham til at fotografere Occident.\nFotografierne var tilstrækkeligt til at bevise, at der ER et svævemoment, men billedkvaliteten var ikke god, så Occidents ejer finansierede en fotografering, hvor kameraer blev placeret på linje langs banen og udløst, når hesten eller sulkyen ramte en tråd, der var lagt på tværs af banen.\nMetoden var en succes og billederne blev de første, der viste sekvenser af bevægelse. Siden brugte fotografen flere kameraer og opfandt også en filmfremviser, der viste billederne i så hurtig rækkefølge, at det lignede film.\nman 3. apr 2006 22:18


Beskæring af lavendel bør foretages nu - naturhaven.dk\nBeskæring af lavendel bør foretages i foråret. Det sikrer øget blomstring, til glæde for havens insekter. Læs mere om emnet i denne artikel.\nHar du lavendler i din vilde have? Hvis du har, så får du hermed et virtuelt high-five herfra! For lavendler er guld værd for havens insekter. Spørgsmålet om hvornår de flotte lavendler skal beskæres, opstår ofte blandt haveejere landet over. Svaret er, at beskæring af lavendel bør foretages i foråret, når risikoen for frost så småt er ovre. I naturhaven har vi dog allerede beskåret vores lavendler. Lad os se nærmere på det.\nI videoen fra naturhaven her kan du se hvor glade insekterne er for lavendler\nHvornår bør man beskære lavendler?\nBeskæring af lavendel bør foretages i løbet af foråret, når den største risiko for frost er ovre. Rådet er ofte, at man bør beskære dem til ca. 10-15 cm over jorden. Bare rolig, de skal nok vokse sig store igen.\nInsekterne er som bekendt vilde med denne staude, så vi anbefaler dig at få plantet lavendler i din vilde have snarest. Lavendler er i øvrigt en af de fem stauder til din vilde have, som vi anbefaler i den dedikerede artikel herom. Så få straks tjekket den ud. Her finder du også gode tilbud på dem.\nProcessen med beskæring af lavendel er allerede foretaget i naturhaven for i år – sådan så de ud inden trimning\nFind hækkesaksen frem\nOvenfor kan du se før-billederne fra naturhaven. Her fandt vi hækkesaksen frem, og så blev lavendlerne ellers trimmet. Men hov, der står jo stadig frost på programmet, vil nogle så måske indvende. Til dels korrekt, men nu gav vi dem alligevel en omgang. De skal nok klare det. I øvrigt fik de ikke den helt store omgang. Du kan sagtens vente lidt endnu, og så klippe dem ned til de før omtalte 10-15 cm.\nSå er det fikset – havens lavendler er beskåret for i år\nSom du kan se ovenfor var årets beskæring ganske blid. Husk i øvrigt, at det generelt anbefales, at man ikke beskærer længere ned, end at der stadig er synlige grønne blade på planten. Det skal blive spændende at se, om der kommer godt gang i blomstringen igen i år. En masse insekter håber i hvert fald med garanti på det.\nVil du have flere vilde blomster i haven? Så tjek de gode tilbud på vilde blomsterfrø ud i artiklen. Er det i stedet de vilde stauder, såsom lavendler, du har fokus på at få plantet? Så tjek de gode tilbud på stauder til haven ud i artiklen.\nHvad med dig, hvornår foretages beskæring af lavendel i din have? Lad os høre fra dig! Du er mere end velkommen til at fortælle om det i kommentarfeltet herunder.


To intense dage på Udviklingsseminaret 2017 | Dansk Hockey Union\nTo intense dage på Udviklingsseminaret 2017\nIkke kategoriseret, Organisation, Udvikling\nDen 8. og 9. september afholdte Udviklingsudvalget et udviklingsseminar, som et startskud på arbejdet med at gør strategisporene i strategiaftalen mellem DIF og DHU handlingsrettede.\nGrundlaget for de næste 4 års udviklingsarbejde\nDen nye 4-årige strategiaftale med DIF træder i kraft fra 1. januar 2018, og derfor var det tid til at se på fokusområder og indsatser for kommende år. Strategiaftalen bygger på to spor, et spor rettet mod at styrke DHU som idrætspolitisk organisation og et vækst spor med fokus på rekruttering og fastholdelse.\nUdviklingsseminaret er en ny måde for Udviklingsudvalget at arbejde på. Udvalget har arbejdet i tre år i sin nuværende form, og de tætte dagsordener giver sjældent plads til at fordybe sig og arbejde videre med de idéer, der popper op.\nFormand for Udviklingsudvalget Tobias Kaarsbo har henover vinteren 2016 og foråret 2017, sammen med resten af bestyrelsen, arbejdet med tilblivelsen af strategiaftalen. Han ser stor værdi i det omfattende og grundige bestyrelsesarbejde og den høringsfase, der har været i forbindelse med udarbejdelsen.\n– Det har været en spændende proces, som har budt på mange og lange snakke og til tider heftige drøftelser, fortæller han og tilføjer,\n– Strategiaftalen har nu fået en form, som alle i bestyrelsen bakker op om, og som danner et stabilt og ambitiøst grundlag for de næste 4 års udviklingsarbejde.\n2.500 til 120.000 medlemmer på blot tyve år\nUdviklingsseminaret blev krydret med succeshistorier og teori om motivation og kommunikation. Fredag sen eftermiddag forførte sekretariatschef i Floorball Danmark Nils-Ola Nilsson deltagerne med fortællingen om udviklingen i svensk floorball. En spændende og bemærkelsesværdig rejse som startede i 1990’erne med 15 foreninger og omkring 2000 spillere til 2013, hvor der var mere end 1.000 foreninger og 120.000 spillere.\nÅrsagerne til successen i svensk floorball er mange, men Nils-Ola fremhævede vigtigheden af deres lokalforankrede udviklingsarbejde og betydningen af at have kvalitet og en klar rød tråd lige fra det abstrakte visionsniveau, over strategi og handleplaner, til at få det ud blandt udøvere.\nPræsentation v/Sekretariatschef Nils-Ola Nilsson, Floorball Danmark\nNils-Ola står aktuelt i spidsen for udviklingen Floorball Danmark. Et arbejde, hvor han gør brug af erfaringerne fra svensk floorball, som bl.a. har omhandlet et gennemgribende arbejde med visions og strategiarbejde, og ikke mindst en kæmpe satsning med et projekt under DIF og DGI samarbejdet ”Bevæg dig for livet”. Allerede nu ser det ud som om arbejdet bærer frugt. Fra 2015 til 2016 øgede Floorball Danmark antallet af udøvere fra 6.409 medlemmer til 7.725 medlemmer. En vækst på godt 20 %.\nHvad tænder folk på … og hvad tænder dem af?\nLørdag kl. 8.30 bød på et teoretisk festfyrværkeri omhandlende motivation og kommunikation ved chefkonsulent i DIF Torben Bundgaard. Med arketyper, flowteori og motivationsmodel forklarede Torben, hvordan motivation og kommunikation kan bruges for at skabe begejstring og involvering.\nFordybelse og nytænkning\nOplægsholderne pustede energi og optimisme ind i de efterfølgende drøftelser og fik åbnet for nye perspektiver. I løbet af seminaret fremkom mange spændende bud på indsatsområder for udfoldelse af strategiaftalen.\nEt indsatsområde, som blev behandlet på seminaret, og som kan blive iværksat på den korte bane, er mere tydelige retningslinjer for DHUs måde at kommunikere. Som et produkt af behandlingen, blev der udarbejdet et notat om, hvilke medier DHU skal anvende i fremtiden, og hvordan og hvem, der skal administrere dem.\nInspireret af udviklingshistorierne fra floorball i Danmark og Sverige, blev der drøftet muligheder for lokale indsatser og et nyt koncept for samarbejdsaftaler med ”lokomotiv”-klubber. På baggrund af drøftelserne blev det besluttet, at udviklingskonsulent Benny Berthelsen tager kontakt til DGI med henblik på at undersøge potentielle samarbejdsplatforme.\nSe præsentationerne fra seminaret\nPræsentation af rejsen for svensk floorball\nKlik her for at downloade powerpoint-præsentationen\nHvordan kan motivation og kommunikation bruges for at skabe begejstring og involvering?


Trækasser - Byg dine egne trækasser - Mad og HaveMad og Have\nTrækasser er praktiske til opbevaring og meget smukke, men skal man købe dem, når man ikke langt for pengene. De er hundedyre og ofte så pæne, man ikke nænner at bruge dem til grøntsager og frugter. Løsningen er at lave dem selv.\nMin fingernemme mand har for nyligt lavet en hel stak trækasser til mig at gamle paller. Paller der alligevel skulle deles og bruges til optændingsbrænde. Der er stor forskel på paller, og nogle er så kraftige, de ikke er egnede. Trækasserne bliver simpelthen for tunge. Vi var dog så heldige, at de paller, vi fik leveret brænde på i sommer, var tilpas spinkle.\nTrækasser i flere forskellige højder.\nJeg fik lavet trækasser i to størrelser, men reelt kan man jo lave alle de størrelser, man har lyst til – bare man tager højde for vægten.\nPrincippet er ret enkelt. Man bestemmer sig for bredde og længde og det antal af brædder, der afgør højden. To eller tre brædder i højden er umiddelbart mere end rigeligt til almindelige gøremål. Planlæg bredden ud fra antallet af brædder i bunden. De kommer nemlig til at angive bredden på endestykkerne. Husk at beregne godt med luft mellem brædderne, så der er cirkulation i kasserne.\nTrækasser er praktiske til opbevaring af efterårets æbler. Sørg for kasserne står frostfrit, og at æblerne ikke rør hinanden.\nEn kasse, med to brædder i højden, består af 18 brædder. De første 6 ens brædder fordeles med fire til endestykkerne og to til bunden. De stabiliserer kassen og sørger for, kasserne kan stables. I bunden bruges tre eller fire brædder alt efter ønsket bredde på kassen, og endelig bruges der i alt fire brædder på siderne. De sidste fire brædder er egentlig kun fire stumper træ. De placeres indvendigt i kassen og er med til at stabilisere den.\nSmå træstykker i hjørnerne stabiliserer kassen.\nHar man en kapsav, tager det ingen tid at save nok brædder til en trækasse, men selv med en fukssvans er det en overkommelig opgave. Vi brugte sømpistol, da det var hurtigst, men almindelige søm er lige så gode.\nVigtigt! Husk at alle sidestykker skal slås på siden af bundstykkerne. Det er ikke bundstykkerne, der skal slås på sidestykkerne. Forskellen er nemlig, at på førstnævnte metode bærer sømmene bundens vægt med pres fra siden. Gør man det omvendt, har sømmene samme retning som det indhold, der lægges i kasserne, og når vægten bliver høj nok, forsvinder bunden ud af kassen.\nHusk at sømmene skal slås ind fra siden og ind i bunden, ikke omvendt. Ellers går bunden ud af kassen ved høj vægt.


FRED.dk 2003: Krydsede fingre på ryggen\nKrydsede fingre på ryggen\nBåde regering og opposition løj om krigen - men pressen bragte ukritisk løgnene videre. Det er på tide, at alle parter forsøger at lære af fortiden.\nAf Tom Vilmer Paamand - opdateret oktober 2003\nSejrherrer har altid haft monopol på at definere sandheden. Den aktuelle debat om grundlaget for Irak-krigen er en ret enestående undtagelse for denne regel. Måske fordi løgnene har været så gennemskuelige denne gang - selv USAs regering har nu mistet troen på, at de finder masseødelæggelsesvåben i Irak.\nMen debatten burde have raset alligevel, om der så blev fundet masser af grimme våben i ørkensandet. I en amerikansk tv-retssag ville et sådant fund være kendt ugyldigt, fordi ransagningen var foretaget ud fra forfalskede beviser - og skurken havde fået lov til at gå fri.\nAf en eller anden grund stilles der markant ringere krav til bevisbyrden, når USA rykker ud militært for at påføre andre lande lov og orden. Saddam Hussein er ind til videre sluppet for den ubetingede dødsstraf, som USA uden forudgående rettergang udfører mod fjender verden over, og fx har eksekveret over Saddams sønner. En 14-årig sønnesøn røg med i henrettelsen - det skal nok lære irakerne noget om retfærdighed.\nOgså danskerne lærer nyt om retfærdighed. I sommerens løb blev det diskuteret hvorvidt vi kan fratage en dødsdømt dansker statsborgerskabet, når det kan betyde, at han så bliver henrettet i Marokko. Samtidig dræber den danske besættelsesmagt i Irak ubevæbnede fiskere, men det er jo en helt anden sag. Og de hundreder af døde, der ligger tilbage, når danske F16-fly i Afghanistan rutinemæssigt har deltaget i "krigen mod terror", bliver stort set ikke nævnt.\nRegeringen har med løgne og manipulationer kastet Danmark ud i dette rod, som det vil tage årtier at rydde op i. Løgnene er intet problem for regeringen, for i Danmark får ministres løgne ingen konsekvenser, så længe regeringen har et flertal bag sig. Flertallet er dog ikke solidere end nogle få stemmer. Oven i købet talte Venstre en færøsk stemme med, da de besluttede krigen, selv om færingen Lisbeth L. Petersen udtrykkeligt havde meddelt, at hun ikke ville være en del af dette flertal for krig.\nIntet nyt på bordet!\nDer er dog også godt nyt. Efter at USAs korthus af løgne er væltet, har oppositionen i Danmark stillet krav om en høring for at belyse baggrunden for den danske deltagelse i Irakkrigen. Regeringen vil ikke modsætte sig en høring men er imod, da den "ikke vil bringe noget nyt frem". Det bizarre er, at regeringen har ret i dette. Stort set alle regeringens fantasifulde omskrivninger af virkeligheden var enten påvist som løgne eller forfalskninger, allerede i de foregående år.\nRegeringen var da ligeglad, på trods af at mange gjorde et stort stykke arbejde for at få dette forklaret i tide. Nu påstår udenrigsminister Per Stig Møller dog, at han hele tiden har markeret, at mange af beskyldninger mod Irak var usikre. Ingen andre har hørt hans forbehold, så de må mest have bestået i krydsede fingre omme på ryggen.\nNår vores regering bygger anklager op, der fører frem til noget så drastisk som krig, er der ingen plads til krydsede fingre - alle anklager skal naturligvis være helt præcise. Og når målet er en grum diktator som Saddam, burde tendentiøs tilsværtning være unødvendig - hans reelle gerninger dømmer ham så rigeligt. En statsministers udtalelser må vi som hovedregel gå ud fra er fuldt korrekte. Dette har nok fået mange til blot at gentage dem uden at tænke nærmere over sandhedsværdien.\nNår oppositionen er færdig med at åle regeringen, burde den fortsætte med lidt selvkritik. For også disse ledende politikere har uden forbehold brugt mange af de samme påstande, som de nu hænger regeringen ud for. Regeringen har korrekt nok skudt igen med citater fra forrige regeringers militære eventyr, for også disse er blevet ført på meget løst grundlag. Og store dele af grundlaget har vist sig at være lige så forkert og forvredet, som i den nuværende situation - men efterkritikken har været minimal.\nDet vil være fint at kunne grine med, hvis regeringens løgne bliver blottet under en høring. Men der ville være mere perspektiv i det, hvis undersøgelsen sker med blikket rettet fremad. Det er på tide, at vore politikere gør en indsats for at lære af deres egne dårlige erfaringer, i stedet for hovedløst at planlægge nye militære eventyr.\nNår medierne er færdige med at hovere og give hinanden Cavling-priser over denne regerings-storm, kunne de passende fortsætte med at rode i tidligere historiske misfortolkninger. Kik på de besynderlige historier, som medierne selv har bragt. Opinionen, der sendte Danmark i krig, er kun i begrænset grad skabt af vore politikere. Den store påvirkning er kommet fra vore mediers hovedløse aftrykning af historier, der var nøjagtigt lige så grundløse, som vores politikeres løgne.\nSend gerne link til mine tekster videre. Kopiering til videre udbredelse bør du først bede om tilladelse til. Tekster bliver nemlig fortsat opdateret og omskrevet, efterhånden som jeg bliver klogere. Ikke mindst fordi jeg tit ændrer mening - og gerne vil have at folk ser min nyeste version af den endegyldige tekst :). Støt gerne via MobilePay: ©pdateret oktober 2003 - WebHamster@FRED.dk: Tom Vilmer Paamand


En Microsoft Office Visio-tegning kan være meget mere end et billede – det kan også være en nyttig måde at organisere data på og hente data i en rapport.\nI denne artikel beskrives den bedste måde, du manuelt kan føje data til markerede figurer på, hvordan du opretter et datasæt, som du kan bruge igen og anvende på flere figurer i en tegning, samt hvordan du føjer data til en masterfigur.\nBemærk: Følgende fremgangsmåder gælder både for Microsoft Office Visio Professional 2007 og Microsoft Office Visio Standard 2007. Hvis du har Visio Professional, kan du automatisk importere data, føje data til figurer og vise data på figurer med datagrafik. Du kan se, hvilken version af Visio du har, ved at klikke på menuen Hjælp og derefter på Om Microsoft Office Visio.\nHvis du vil føje data til figurer, der allerede findes i tegningen, først du føje datafelterne til figurerne og derefter tilføje værdierne.\nTip: Følgende fremgangsmåde er den enkleste måde at føje data til figurer på. Hvis du vil føje de samme data til flere figurer, kan du dog overveje et af de alternativer, der beskrives i andre afsnit i denne artikel.\nEt datafelt er en celle med etiket, der kan indeholde værdier.\nEn værdi er teksten eller tallene i cellerne i en databasetabel, et regneark eller, i dette tilfælde, en figur.\nHer er et eksempel, der viser vinduet Figurdata med felter og værdier for en beslutningsfigur fra stencilen Standardrutediagram. I dette tilfælde felterne er hver time rente, krævet netværksadgang og varigheden af kontrakt, og værdierne, der er $49,00, Ja og 3 uger.\nMarker den eller de figurer, du vil føje data til.\nHøjreklik på det markerede, peg på Data i genvejsmenuen, og klik derefter på Figurdata.\nKlik på Ja, når du ser en meddelelse, som spørger, om du vil definere dataene nu.\nBemærk: Hvis figuren allerede indeholder datafelter, vises denne meddelelse ikke.\nSkriv et navn til feltet i dialogboksen Definer figurdata.\nKlik på Ny, og gentag trin 4 for at oprette et nyt felt.\nDialogboksen Figurdata vises, og du får vist felterne.\nMarker hver figur en ad gangen, og skriv værdierne i datafelterne i vinduet Figurdata.\nBemærk: I vinduet Figurdata vises kun dataene for den markerede figur.\nDu kan oprette et sæt datafelter, der kan anvendes på figurer, du placerer i tegningen senere, samt på figurer, der allerede findes i tegningen.\nHøjreklik et hvilket som helst sted i vinduet Figurdata, og klik derefter på Figurdatasæt.\nKlik på Tilføj i vinduet Figurdatasæt.\nSkriv et navn til datasættet i dialogboksen Tilføj figurdatasæt.\nMarker Opret et nyt sæt, og klik derefter på OK.\nBemærk: Du kan også klikke på en af de andre indstillinger, hvis du vil ændre et eksisterende datasæt.\nKlik på det nye datasæt under Navn, og klik derefter på Definer.\nKlik på Ny, og gentag trin 7 for at oprette et nyt felt.\nDu kan anvende datasættet på markerede figurer i tegningen ved at markere sættet i vinduet Figurdatasæt og derefter klikke på Anvend.\nTip: Du kan få vist de nye felter i en af de figurer, du har anvendt det på, ved at markere figuren og derefter se i vinduet Figurdata.\nHvis du vil tilføje det samme sæt figurdata, hver gang du bruger en bestemt figur, kan du spare tid ved at føje datafelterne til en kopi af masteren til den pågældende figur. Du kan f.eks. føje felter, f.eks. navn og medarbejdernummer, til masteren til en personfigur.\nHøjreklik på den master, du vil føje figurdata til, peg på Føj til mine figurer, og klik derefter på Føj til ny stencil.\nBemærk: Hvis du allerede har en brugerdefineret stencil, kan du føje masteren til den i stedet for at oprette en ny.\nSkriv et navn til den nye stencil i dialogboksen Gem som, og klik derefter på Gem.\nPeg på Figurer i menuen Filer, peg på Mine figurer, og klik derefter på den stencil, der indeholder den kopierede master.\nHøjreklik på figuren i figurens redigeringsvindue, peg på Data, og klik derefter på Figurdata.\nKlik på Ja, når du ser en meddelelse, som spørger, om du vil definere data nu.\nBemærk: Hvis figuren allerede indholder figurdata, får du ikke vist denne meddelelse, men fortsætter gennem de resterende trin.\nSkriv et navn til feltet i dialogboksen Definer figurdata, og angiv de andre ønskede oplysninger. Du kan f.eks. ændre datatypen eller tilføje en figurprompt på dette tidspunkt.\nKlik på Ny, og gentag trin 8 for at oprette et nyt felt.\nBemærk: Hvis du vil foretage ændringer af felterne, skal du klikke på Definer og gentage trin 8.\nKlik på Luk i menuen Filer for at lukke figurens redigeringsvindue.\nKlik på Ja, når du ser en meddelelse, som spørger, om du vil opdatere figuren.\nKlik på Ja, når du ser en anden meddelelse, hvor du bliver spurgt, om du vil gemme ændringerne i stencilen.


Socialdemokrat: - Vi kommer til at bruge afgift-værktøjet | TV SYD\n28. maj 2019, kl. 14:58\nSocialdemokrat: - Vi kommer til at bruge afgift-værktøjet\nChristian Rabjerg Madsen (i midten) dykker efter plastik i havet ved Løverodde ved Kolding Fjord. Video: Michael Nielsen\nChristian Rabjerg Madsen (tv) dykker efter plastik i havet ved Løverodde ved Kolding Fjord. Foto: Michael Nielsen\nChristian Rabjerg Madsen dykkede i dag i Kolding Fjord for med egne øjne at se, hvor meget plastik der flyder i havet. Han ønsker en strammere plasthandleplan i en ny regering.\nDer blev i januar i år lavet en plasthandleplan på Christiansborg, hvor alle partier skrev under på samarbejdet om at nedbringe plastikforureningen og fremme cirkulær plastikøkonomi, men den plan er ikke vidtgående nok, mener folketingsmedlem Christian Rabjerg Madsen.\nHvis vi skal få danskerne til at bruge mindre engangsplastik, så er vi desværre nødt til at bruge afgift-værktøjet, og det håber jeg, danskerne vil give os opbakning til efter valget.\nChristian Rabjerg Madsen, folketingskandidat, (S), Kolding\n- Vi får rigtigt nok et nationalt plastikcenter med aftalen, men det er ikke nok i forhold til at få genbrugt plastik, og i forhold til at sikre at plast bliver en ressource og ikke affald, siger Christian Rabjerg Madsen.\nTirsdag formiddag tog den 33-årige miljøordfører for Socialdemokratiet ud på en dykkertur sammen med Henrik Beha Pedersen, der er stifter og bestyrelsesformand i Plastic Change og Martin Pedersen fra Ocean Adventures i Lillebælt efter affald ved Løverodde i Kolding Fjord, hvor han var med egne øjne så, hvad man på en kort dyk på 30 minutter kan finde af plastik i havet.\nLæs også SF presser S: Kampen mod plastik i naturen skal skærpes\n- Vi fandt alt for meget i dag - alt for meget plastik, der ikke bør findes naturen, siger Christian Rabjerg Madsen.\nChristian Rabjerg Madsen varsler både afgifter og mere genanvendelse af plastikaffald, hvis de kommer med i en regering efter Folketingsvalget den 5. juni.:\n- Hvis vi skal få danskerne til at bruge mindre engangsplastik, og til at genbruge plastikposer, så er vi desværre nødt til at bruge afgift-værktøjet, og det håber jeg, danskerne vil give os opbakning til efter valget, så vi kan få plastik væk fra verdenshavene og naturen, siger Christian Rabjerg Madsen.\nI sidste uge proklamerede også Nanna Bonde, der er folketingskandidat for SF i Sydjyllands Storkreds, at SF også er parate til at stramme reglerne for plastik i naturen, og at de vil tage det med som et forhandlingskrav til en kommende rød regering.


Mød babyzoneterapeuten - mød Helle - hjemme på babys banehalvdel\nMit navn er Helle Munk. Jeg er uddannet zoneterapeut hos Forenede Danske Zoneterapeuter (www.FDZ.dk), og gennem årene har jeg med succes behandlet mange af byens babyer for kolik, uro, søvnproblemer, fordøjelsesproblemer og andre skavanker.\nJeg etablerede Stress-a i 2003 og i over fem år drev jeg klinik på Vesterbro – først i Bagerstræde, senere på Enghavevej. I dag har jeg sadlet om, og nu cykler jeg rundt i byen og behandler babyerne i deres egne trygge omgivelser i hjemmet.\nUdover zoneterapi og massage til babyer tilbyder jeg også foredrag om babyzoneterapi. Oplæg om emner som gråd eller søvn tilbyder jeg til babycaféer og i mødregrupper. Oplæg inklusiv debat varer typisk en lille times tid. Send mig en mail på tid@stress-a.dk, og jeg kommer med forslag til invitation til foredrag eller oplæg.\nUd over at være zoneterapeut er jeg uddannet cand.merc., business- og life coach og NLP master. Min nysgerrighed har ført mig vidt omkring, lige fra grovvarebranchen til medicinalvarebranchen, fra store til små virksomheder, fra ansat til selvstændig.\nI min fritid nyder jeg at rejse. Jeg er medlem af De Berejstes Klub. Af og til holder jeg rejseforedrag, især i pensionist- og ældreklubber.\nVil du høre min drøm?\nPå sigt håber jeg, at alle babyer får tilbudt fem zoneterapibehandlinger, eksempelvis inden for de første 3 måneder af deres levetid. Jeg er sikker på, at det kunne være til gavn for både baby og forældre – her og nu og i årene fremover – og hermed for hele samfundet… og hvo intet drømmer…!


Kommunikation med e-mail - Aarhus Universitetshospital\nDu er her: Kontakt Kommunikation med e-mail\nKommunikation med e-mail\nDu er velkommen til at kontakte en afdeling på Aarhus Universitetshospital via e-mail.\nBemærk venligst, at E-mail ikke er et sikkert medie, og at udenforstående på ulovlig vis kan sikre sig adgang til informationen. Derfor vil afdelingen ikke tage initiativ til at skrive til dig via e-mail, men den vil naturligvis besvare dine henvendelser. Vælger du at oplyse dit CPR-nr. i en e-mail til os, gør du det på eget ansvar.\nFind afdelingernes email-adresser via afdelingsoversigten\nHvis du vil melde afbud eller ændre din tid, skal du enten ringe til os, eller skrive til os via besvar-funktionen i din e-boks.\nMed NemID kan du logge ind på www.booking.rm.dk og se dine aftaler. Det fremgår tydeligt, om du selv kan flytte din tid.\nHvis du vil drøfte behandling\nHvis du ønsker en dialog om dit behandlingsforløb, beder vi dig kontakte afdelingen telefonisk frem for på mail. Det gør du bedst ved at ringe til den kontaktperson, du har fået under dit første besøg.\nNår din behandling er slut, kan du ringe til hovednummeret i den afdeling, du er blevet behandlet på.\nFind afdelingernes telefonnumre via afdelingsoversigten


Nærmest Lykkelig I Nørdland » Blog Archive » Hallo: Videokonkurrence med pæn præmiesum\n« Igen triste resultater fra undersøgelse\nFædre gør den store forskel »\nAug 20th, 2009 by Dorte Toft\nJeg er lige kommet fra et inspirerende møde med to superdygtige, humoristiske gutter om, hvordan man kan få fristet folk til at deltage i en konkurrence om bedste video om essensen i projektet “Nærmest lykkelig i nørdland”.\nDen ene er den 32-årige Thomas Madsen-Mygdal, seriel succesrig iværksætter og især kendt for sine fængende, visionære Reboot-konferencer, firmaet Social Square, fototjenesten 23hq.dk og senest med med 23video.com på samvittigheden – tjenesten er en smidig genvej for firmaet/personen, der ønsker at starte egen tv-station.\nDen anden er den 37-årige reklamemand og iværksætterJimmy Maymann, som står i spidsen for den dansk etableret succes Goviral . Maymann, der var blandt pionererne inden for reklame-webbureau-komboen, er en skattet foredragsholder, hvor end reklamefolk skal høre om fremtiden – senest på den store, årlige store Lion-reklamefestival i Cannes.\nTil denne fase af projektet, kunne jeg ikke finde bedre støtter Jimmy Maymann og Thomas Madsen-Mygdal. De bliver i øvrigt også medlemmer af dommerkomiteen, der skal finde vinderen.\nVideoerne skal nærmest være i reklameformat, altså meget korte (30-90 sekunder). Håbet er, at finde frem til en lille humoristisk eller gysende perle, der “smitter” – som folk bare vil anbefale hinanden at se.\nMen dette er blot et forskræp. Der skal findes flere dommere, regler skal fastlægges, den endelige præmiesum skal bestemmes (skal først omkring skattevæsenet for at høre om regler), der skal laves opslag på papir og net, forproduceres lidt appetizere m.v.\nDet bliver imidlertid en helt fri konkurrence, hvor alle kan deltage, uanset køn, alder, uddannelse og hårfarve. Svær bliver den også, for emnet er mangefacetteret, og hvor er facetten, der fænger allermest. Mon ikke, at alene de tanker, der skal gøres her, vil øge bevidstheden om problemstillingen?\nMen videokonferencen får altså sin helt egen tv-station, takket være 23video.com. Og skulle der komme en rigtig perle med solidt smitsom potentiale, vil den få en hjælpende hånd videre ud, takket være Goviral. Men så skal den også være exceptionel:-)\nSmugstart bare, men hav en ung målgruppe i sigte, altså den utålmodige zapperkultur, og glæden over det overraskende (der slet ikke behøver at være teknisk perfekt og i tårnhøj opløsning).\nTags: 23video.com, Goviral, Jimmy Maymann, Thomas Madsen-Mygdal, Video\n3 Responses to “Hallo: Videokonkurrence med pæn præmiesum”\non 15 Sep 2009 at 1:14 pm1 Lisbeth Klastrup\nJeg går ud fra der også kommer kvinder i dommerkommiteen ;)…\non 16 Sep 2009 at 2:36 pm2 Dorte Toft\n2M og 3K 🙂\nUnge, midaldrene og tudsegammel (mig)\non 25 Oct 2009 at 2:51 pm3 Nærmest Lykkelig I Nørdland » Blog Archive » Fest, Facebook, Film og Bog – Nu sker det\n[…] Filmkonkurrencen Torsdag blændes også op for filmkonkurrencen, som jeg nævnte lidt om på bloggen tidligere. […]