Romerske tal - Roman numerals - qaz.wiki\nRomerske tal - Roman numerals\nSe latinske tal for en beskrivelse af numeriske ord på latin .\nTal i det romerske talesystem\nRomertal på agterenden af skibet Cutty Sark viser dybgang i fødder . Tallene spænder fra 13 til 22, fra bund til top.\nPositionssystemer efter base\nIkke-standardiserede numeriske systemer\nBijektiv nummerering ( 1 )\nSigneret cifret repræsentation ( afbalanceret ternær )\nblandet ( faktoriel )\nComplex-basesystem ( 2 i )\nIkke-heltal repræsentation ( φ )\nAsymmetriske numeriske systemer\nListe over numeriske systemer\nRomerske tal er et numerisk system, der stammer fra det antikke Rom og forblev den sædvanlige måde at skrive numre i hele Europa langt ud i senmiddelalderen . Tallene i dette system er repræsenteret af kombinationer af bogstaver fra det latinske alfabet . Moderne brug anvender syv symboler, hver med en fast heltal:\njeg V x L C D M\nBrugen af romerske tal fortsatte længe efter det romerske imperiums tilbagegang . Fra det 14. århundrede begyndte romertal at blive erstattet i de fleste sammenhænge med de mere sofistikerede arabiske tal ; denne proces var imidlertid gradvis, og brugen af romertal består i nogle mindre applikationer den dag i dag.\nEt sted, de ofte ses, er på urskiverne . For eksempel er uret fra Big Ben (designet i 1852) timerne fra 1 til 12 skrevet som:\nNotationerne IV og IX kan læses som "en mindre end fem" (4) og "en mindre end ti" (9), skønt der er en tradition, der favoriserer repræsentation af "4" som " IIII " på romerske ure.\nAndre almindelige anvendelser inkluderer årstal på monumenter og bygninger og copyright-datoer på titelskærme på film og tv-programmer. MCM , der betyder "tusind og hundrede mindre end yderligere tusind", betyder 1900, så 1912 er skrevet MCMXII . For årene i dette århundrede angiver MM 2000. Det aktuelle år er MMXX (2020).\n1.2.1 Brug af additiv notation\n1.2.2 Uregelmæssig subtraktiv notation\n1.2.3 Sjældne varianter\n1.2.4 Ikke-numeriske kombinationer\n1.5 Stort antal\n2 Systemets oprindelse\n2.1 etruskiske tal\n2.2 Tidlige romerske tal\n3 Brug i middelalderen og renæssancen\n4.1 Specifikke discipliner\n4.2 Moderne brug på det kontinentale Europa\nRomerske tal er i det væsentlige et decimaltal eller et "base 10" -talesystem, men i stedet for stedværdinotation (hvor 'placeringsholdende' nuller gør det muligt for et ciffer at repræsentere forskellige kræfter på ti) bruger det et sæt symboler med faste værdier. Kombinationer af disse faste symboler svarer til cifrene i arabiske tal. Denne struktur giver mulighed for betydelig fleksibilitet i notation, og mange variantformer attesteres.\nFaktisk har der aldrig været en officielt "bindende" eller universelt accepteret standard for romertal. Anvendelsen i det gamle Rom varierede meget og blev grundigt kaotisk i middelalderen. Selv restaureringen efter en renæssance af en stort set "klassisk" notation har ikke givet total konsistens: variantformer er endda forsvaret af nogle moderne forfattere for at tilbyde forbedret "fleksibilitet". På den anden side, især hvor et romertal betragtes som et juridisk bindende udtryk for et nummer, som i amerikansk ophavsret (hvor et "forkert" eller tvetydigt tal kan ugyldiggøre et krav om ophavsret eller påvirke opsigelsesdatoen for ophavsretsperioden) det er ønskeligt nøje at følge den sædvanlige moderne standardiserede ortografi.\nFor at løse tvetydighederne og uoverensstemmelser, der er forbundet med romertal, er en konventionel ortografi bredt anerkendt og overholdt. Denne cifretabel og deres ækvivalenter er en bekvem gengivelse af denne konvention:\n1 M C x jeg\nTallene for 4 ( IV ) og 9 ( IX ) skrives ved hjælp af "subtraktiv notation", hvor det første symbol ( I ) trækkes fra det større ( V eller X ), hvorved den klodset ( IIII og VIIII ) undgås . Subtraktiv notation bruges også til 40 ( XL ) og 90 ( XC ) samt 400 ( CD ) og 900 ( CM ). Dette er de eneste subtraktive former ved standardbrug.\nEt tal, der indeholder flere decimalcifre, bygges ved at tilføje det romerske cifferækvivalent for hver, fra højeste til laveste, som i de følgende eksempler:\nEthvert manglende sted (repræsenteret af et nul i stedværdiækvivalenten) udelades, som i latin (og engelsk) tale:\nRomerske tal for stort antal ses i dag hovedsageligt i form af årstal, som i disse eksempler:\n1776 = M + DCC + LXX + VI = MDCCLXXVI (datoen skrevet på bogen i Frihedsgudinden ).\n1918 = M + CM + X + VIII = MCMXVIII (det første år af den "spanske" influenzapandemi )\n1954 = M + CM + L + IV = MCMLIV (som i traileren til filmen The Last Time I Saw Paris )\n2014 = MM + X + IV = MMXIV (året for legene i XXII (22.) Olympiske vinterlege (i Sochi, Rusland ))\nDet største antal, der kan repræsenteres i denne notation, er 3.999 ( MMMCMXCIX ). Da det største romertal, der sandsynligvis kræves i dag, er MMXX (det aktuelle år) er ethvert presserende behov for større romertal hypotetisk. Forud for indførelsen af arabiske tal i Vesten brugte gamle og middelalderlige brugere af systemet forskellige måder til at skrive større tal, hvoraf to er beskrevet nedenfor under "Stort antal". Ingen af disse er blevet standardiseret til moderne brug: så de ikke kan beskrives som en del af den "sædvanlige moderne standardiserede ortografi".\nDer findes former, der varierer på en eller anden måde fra den generelle "standard" beskrevet ovenfor.\nBrug af additiv notation\nEn typisk urskive med romertal i Bad Salzdetfurth , Tyskland\nMens subtraktiv notation for 4, 40 og 400 ( IV , XL og CD ) har været den sædvanlige form siden romertiden, blev additiv notation ( IIII , XXXX og CCCC ) fortsat brugt, inklusive i sammensatte tal som XXIIII , LXXIIII og CCCCLXXXX . Additivformerne til 9, 90 og 900 ( VIIII , LXXXX og DCCCC ) er også blevet brugt, om end sjældnere.\nDe to konventioner kunne blandes i samme dokument eller indskrift, selv i samme tal. På de nummererede porte til Colosseum anvendes for eksempel IIII systematisk i stedet for IV , men subtraktiv notation bruges til andre cifre; således at gate 44 er mærket XLIIII .\nModerne urskiver, der bruger romertal, bruger normalt stadig IIII klokken fire, men IX klokken ni, en praksis, der går tilbage til meget tidlige ure som Wells Cathedral uret i slutningen af det 14. århundrede. Dette er dog langt fra universelt: F.eks . Bruger uret på Palace of Westminster- tårnet, " Big Ben ", en subtraktiv IV til klokken 4.\nIsaac Asimov teoretiserer, at brugen af IV , som de første bogstaver i IVPITTER (en klassisk latinsk stavning af navnet på den romerske gud Jupiter ), kan have været følt at have været uhyrlig i denne sammenhæng. Selvom dette, som flere andre teorier, ser ud til at være ren spekulation.\nÅrstallet på Admiralty Arch , London. Året 1910 gengives som MDCCCCX snarere end det mere almindelige MCMX\nFlere monumentale indskrifter oprettet i det tidlige 20. århundrede bruger forskellige former for "1900" (normalt skrevet MCM ). Disse varierer fra MDCCCCX i 1910 set på Admiralty Arch , London, til den mere usædvanlige, hvis ikke enestående MDCDIII i 1903, ved den nordlige indgang til Saint Louis Art Museum .\nIsær på gravsten og andre begravelsesindskrifter 5 og 50 er lejlighedsvis blevet skrevet IIIII og XXXXX i stedet for V og L , og der er tilfælde som IIIIII og XXXXXX snarere end VI eller LX .\nUregelmæssig subtraktiv notation\nEpitaph af centurion Marcus Caelius, der viser " XIIX "\nDet er en almindelig opfattelse, at ethvert mindre ciffer, der er placeret tidligere end et større ciffer, trækkes fra summen, og at ved kloge valg kan et romertal "komprimeres". Det mest kendte eksempel på dette er ROMAN()funktionen i Microsoft Excel , som kan forvandle 499 til CDXCIX , LDVLIV , XDIX , VDIV eller ID afhængigt af " Form " -indstillingen. Der er intet, der tyder på, at dette er andet end en opfindelse af programmøren, og troen på universel subtraktion kan være et resultat af, at moderne brugere forsøger at rationalisere syntaksen for romertal.\nDer er dog en vis historisk anvendelse af subtraktiv notation, bortset fra den der er beskrevet i "standarden": især IIIXX for 17, IIXX for 18, IIIC for 97, IIC for 98 og IC for 99. En mulig forklaring er, at ordet for 18 på latin er duodeviginti , bogstaveligt talt "to fra tyve", 98 er duodecentum (to fra hundrede) og 99 er undecentum (en fra hundrede). Imidlertid synes forklaringen ikke at gælde for IIIXX og IIIC , da de latinske ord for 17 og 97 var henholdsvis septendecim (syv ti) og nonaginta septem (syvoghalvfems).\nDer er flere eksempler på, at IIX bruges til 8. Der ser ikke ud til at være en sproglig forklaring på denne brug, selvom det er et slag kortere end VIII . XIIX blev brugt af officerer fra XVIII Roman Legion til at skrive deres nummer. Notationen vises tydeligt på cenotaph af deres seniorhøvedsmand Marcus Caelius ( ca. 45 f.Kr. - AD 9). På den vises offentligt officielle romerske kalendere kendt som Fasti , XIIX bruges til de 18 dage til den næste Kalends, og XXIIX for de 28 dage i februar måned. Sidstnævnte kan ses på den eneste eksisterende pre-julianske kalender, Fasti Antiates Maiores .\nMens uregelmæssig subtraktiv og additiv notation er blevet brugt i det mindste lejlighedsvis gennem historien, er der observeret nogle romertal i dokumenter og inskriptioner, der ikke passer til begge systemer. Nogle af disse varianter ser ikke ud til at være brugt uden for specifikke sammenhænge og kan have været betragtet som fejl selv af samtidige.\nHængelås brugt på den nordlige port til den irske by Athlone . "1613" i datoen gengives XVIXIII , (bogstaveligt talt "16, 13") i stedet for MDCXIII\nIIXX var, hvordan folk, der var tilknyttet XXII Roman Legion, plejede at skrive deres nummer. Øvelsen kan have været på grund af en almindelig måde at sige "toogtyve" på latin, nemlig duo et vice ( n ) sima (bogstaveligt talt "to og tyvende") snarere end den "almindelige" vice ( n ) sima secunda (tyve sekund). Mindst en gammel stenhugger mente tilsyneladende fejlagtigt, at IIXX fra " 22th Legion" stod for 18 og "rettede" den til XVIII .\nUddrag fra Bibliothèque nationale de France . Det romerske tal for 500 gengives som V C i stedet for D.\nDer er nogle eksempler på årstal efter 1000 skrevet som to romertal 1-99, f.eks. 1613 som XVIXIII , svarende til den almindelige læsning "seksten tretten" af sådanne årstal på engelsk eller 1519 som XV C XIX som i fransk quinze- cent-dix-neuf (femtenhundrede og nitten) og lignende aflæsninger på andre sprog.\nI nogle franske tekster fra det 15. århundrede og senere finder man konstruktioner som IIII XX XIX for 99, der afspejler den franske læsning af dette tal som quatre-vingt-dix-neuf (fire-score og nitten). Tilsvarende finder man i nogle engelske dokumenter for eksempel 77 skrevet som " iii xx xvii " (som kunne læses "tre-score og sytten").\nEn anden middelalderlig regnskabstekst fra 1301 gengiver tal som 13.573 som " XIII. MVC III. XX. XIII ", det vil sige "13 × 1000 + 5 × 100 + 3 × 20 + 13".\nAndre tal, der ikke passer til de sædvanlige mønstre - såsom VXL for 45 i stedet for den sædvanlige XLV - kan skyldes skriftlige fejl eller forfatterens manglende fortrolighed med systemet snarere end at være ægte variantbrug.\nDa romertal består af almindelige alfabetiske tegn, kan der undertiden være forveksling med andre anvendelser af de samme bogstaver. For eksempel har " XXX " og " XL " andre konnotationer ud over deres værdier som romertal, mens " IXL " oftere end ikke er et gramogram af "jeg udmærker mig", og er under alle omstændigheder ikke et entydigt romertal.\nTallet nul havde oprindeligt ikke sit eget romertal, men ordet nulla (det latinske ord, der betyder "ingen") blev brugt af middelalderlige forskere til at repræsentere 0. Dionysius Exiguus var kendt for at bruge nulla sammen med romertal i 525. Omkring 725, Bede eller en af hans kolleger brugte bogstavet N , den første af nulla eller nihil (det latinske ord for "ingenting") til 0, i en tabel over epacts , alle skrevet med romertal.\nEn triens mønt ( 1 / 3 eller 4 / 12 af en som ). Bemærk de fire prikker ( ···· ), der angiver dens værdi.\nA halvfabrikata mønt ( 1 / 2 eller 6 / 12 af en som ). Bemærk S, der angiver dens værdi.\nSelvom romerne brugte en decimal system til hele tal, der afspejler, hvordan de tælles i latin, de brugte en duodecimal system til fraktioner , fordi delelighed af tolv (12 = 2 2 × 3) gør det nemmere at håndtere de fælles fraktioner af 1 / 3 og 1 / 4 , end et system baseret på ti (10 = 2 x 5). På mønter , hvoraf mange havde værdier, der var duodecimale fraktioner af enheden som , brugte de et stemmeagtigt notationssystem baseret på tolvtedele og halvdele. En prik ( · ) angav en uncia "tolvte", kilden til de engelske ord inch og ounce ; prikker blev gentaget for fraktioner op til fem tolvtedele. Seks tolvtedele (den ene halvdel) blev forkortet som bogstavet S for semis "halv". Uncia- prikker blev føjet til S for fraktioner fra syv til elleve tolvtedele, ligesom tallies blev føjet til V for hele tal fra seks til ni.\nHver fraktion fra 1 / 12 til at 12 / 12 havde et navn i romertiden; disse svarede til navnene på de relaterede mønter:\nNavn (nominativ og genitiv)\n1 ⁄ 12 · Uncia, unciae "Ounce"\n2 / 12 = 1 / 6 ·· eller : Sextans, sextantis "Sjette"\n3 / 12 = 1 / 4 ··· eller ∴ Quadrans , kvadrantis "Kvarter"\n4 / 12 = 1 / 3 ···· eller ∷ Triens, trientis "Tredje"\n5 ⁄ 12 ····· eller ⁙ Quincunx, quincuncis "Fem-ounce" ( quinque unciae → quincunx )\n6 / 12 = 1 / 2 S Semis, semissis "Halvt"\n7 ⁄ 12 S · Septunx, septuncis "Syv ounce" ( septem unciae → septunx )\n8 / 12 = 2 / 3 S ·· eller S : Bes, bessis "To gange" (som i "to gange en tredjedel")\n9 / 12 = 3 / 4 S ··· eller S ∴ Dodrans , dodrantis\neller nonuncium, nonuncii "Mindre en fjerdedel" ( de-quadrans → dodrans )\neller "niende ounce" ( nona uncia → nonuncium )\n10 / 12 = 5 / 6 S ···· eller S ∷ Dextans , dextantis\neller decunx, decuncis "Mindre en sjette" ( de-sextans → dextans )\neller "ti ounces" ( decem unciae → decunx )\n11 ⁄ 12 S ····· eller S ⁙ Deunx , deuncis "Mindre en ounce" ( de-uncia → deunx )\n12 ⁄ 12 = 1 jeg Som, assis "Enhed"\nArrangementet af prikkerne var variabelt og ikke nødvendigvis lineært . Fem prikker arrangeret lignende ( ⁙ ) (som på forsiden af en matrice ) er kendte som et quincunx , fra navnet på den romerske fraktion / mønt. De latinske ord sextans og quadrans er kilden til de engelske ord sextant og kvadrant .\nAndre romerske fraktionsnotationer omfattede følgende:\n1 / 8 sescuncia, sescunciae (fra sesqui - + uncia , dvs. 1 1 / 2 uncias), repræsenteret ved en sekvens af symboler for semuncia og uncia.\n1 / 24 semuncia, semunciae (fra semi- + uncia , dvs. 1 / 2 uncia) ved adskillige variant glyffer afledt fra formen af det græske bogstav sigma ( Σ ), en variant ligner firkant uden den vandrette linje ( 𐆒 ) og en anden ligner kyrilliske brev Є .\n1 / 36 binae sextulae, binarum sextularum ( "to sextulas") eller duella , duellae , repræsenteret ved en sekvens af to omvendt Ss ( ƧƧ ).\n1 / 48 sicilicus, sicilici , repræsenteret ved en omvendt C ( ɔ ).\n1 / 72 sextula, sextulae ( 1 / 6 af en uncia) ved en omvendt S ( Ƨ ).\n1 ⁄ 144 = 12 −2 dimidia sextula, dimidiae sextulae ("en halv sextula"), repræsenteret af en omvendt S krydset af en vandret linje ( Ƨ ).\n1 ⁄ 288 scripulum, scripuli (en skrupler ), repræsenteret af symbolet ℈ .\n1 ⁄ 1728 = 12 −3 siliqua, siliquae , repræsenteret af et symbol, der minder om lukkende guillemeter ( » ).\nI løbet af århundrederne, hvor romertal forblev standardmetoden til at skrive numre i hele Europa, var der forskellige udvidelser af systemet designet til at angive større antal, hvoraf ingen nogensinde blev standardiseret.\n"1630" på Westerkerk i Amsterdam. " M " og " D " får arkaisk "apostrof" form.\nEn af disse var apostrofen , hvor 500 blev skrevet som IↃ , mens 1.000 blev skrevet som CIↃ . Dette er et system af omslutter numre til at betegne tusinder (forestille C s og Ↄ s som parenteser), som har sin oprindelse i etruskiske tal brug. Den IↃ og CIↃ bruges til at repræsentere 500 og 1000 sandsynligvis forud, og efterfølgende påvirket, vedtagelsen af " D " og " M " i konventionelle romertal.\nI dette system bruges en ekstra Ↄ betegnet 500 og flere ekstra Ↄ s til at betegne 5.000, 50.000 osv. For eksempel:\nCl2 = 1.000 CCI2 = 10.000 CCCIↃↃↃ = 100.000\n1 ekstra Ↄ\nIↃ = 500 CI2 = 1.500 CCI2 = 10.500 CCCIↃↃↃↃ = 100.500\n2 ekstra Ↄ s\n3 ekstra Ↄ s\nSide fra en manual fra det 16. århundrede, der viser en blanding af apostrof og vinculum-tal (se især måder at skrive 10.000 på).\nNogle gange blev CIↃ reduceret til ↀ for 1.000. John Wallis er ofte krediteret for at introducere symbolet for uendelighed (moderne ∞), og en formodning er, at han baserede det på denne brug, da 1.000 blev hyperbolisk brugt til at repræsentere meget store antal. Tilsvarende blev IↃↃ for 5.000 reduceret til ↁ ; CCIↃↃ for 10.000 til ↂ ; IↃↃↃ for 50.000 til ↇ ; og CCCIↃↃↃ for 100.000 til ↈ .\nEt andet system var vinculum , hvor konventionelle romerske tal blev ganget med 1.000 ved at tilføje en "bar" eller "overline". Selvom matematisk historiker David Eugene Smith bestrider, at dette var en del af den gamle romerske brug, var notationen bestemt i brug i middelalderen. Selvom moderne brug stort set er hypotetisk, er det bestemt lettere for en moderne bruger at afkode end Apostrophus,\nEn anden inkonsekvent middelalder forbrug var tilsætningen af lodrette linier (eller beslag) før og efter tallet at gange den med 10 (eller 100): således M til 10.000 som en alternativ form for X . I kombination med overlinjen kan de parenteserede former bruges til at hæve multiplikatoren til (siger) ti (eller hundrede) tusind, således:\nVIII til 80.000 (eller 800.000)\nXX for 200.000 (eller 2.000.000)\nBrug af romertallet " I " (med overdrevne serifs) i kontrast til store bogstaver "I".\nDenne brug af linjer adskiller sig fra den skik, der engang var meget almindelig, at tilføje både understregning og overlinje (eller meget store serifs) til et romertal, blot for at gøre det klart, at det er et tal, fx for 1967.\nSystemet er tæt forbundet med den antikke bystat Rom og det imperium, det skabte. På grund af manglen på overlevende eksempler er systemets oprindelse imidlertid uklar, og der er flere konkurrerende teorier, som alle stort set er formodede.\nHovedartikel: etruskiske tal\nRom blev grundlagt engang mellem 850 og 750 f.Kr. På det tidspunkt var regionen beboet af forskellige befolkninger, hvor etruskerne var de mest avancerede. De gamle romere indrømmede selv, at grundlaget for meget af deres civilisation var etruskisk. Selve Rom var placeret ved siden af den sydlige kant af det etruskiske domæne, der dækkede en stor del af det nord-centrale Italien.\nIsær de romerske tal er direkte afledt af de etruskiske nummersymboler: "𐌠", "𐌡", "𐌢", "𐌣" og "𐌟" i 1, 5, 10, 50 og 100 (De havde flere symboler for større tal, men det er ukendt, hvilket symbol der repræsenterer hvilket nummer). Som i det grundlæggende romerske system skrev etruskerne de symboler, der føjes til det ønskede antal, fra højere til lavere værdi. Således ville tallet 87 f.eks. Skrives 50 + 10 + 10 + 10 + 5 + 1 + 1 = 𐌣𐌢𐌢𐌢𐌡𐌠𐌠 (dette ser ud som 𐌠𐌠𐌡𐌢𐌢𐌢𐌣 da etruskisk blev skrevet fra højre mod venstre.)\nSymbolerne "𐌠" og "𐌡" lignede bogstaverne i det etruskiske alfabet, men "𐌢", "𐌣" og "𐌟" gjorde det ikke. Etruskerne brugte også den subtraktive notation, men ikke som romerne. De skrev 17, 18 og 19 som "𐌠𐌠𐌠𐌢𐌢", "𐌠𐌠𐌢𐌢" og 𐌠𐌢𐌢, idet de afspejlede den måde, de talte disse tal på ("tre fra tyve" osv.); og tilsvarende for 27, 28, 29, 37, 38 osv. Men de skrev ikke "𐌠𐌡" for 4 (eller "𐌢𐌣" for 40) og skrev "𐌡𐌠𐌠", "𐌡𐌠𐌠𐌠" og "𐌡𐌠𐌠𐌠𐌠" for 7, 8 henholdsvis 9.\nTidlige romerske tal\nDe tidlige romerske tal for 1, 10 og 100 var de etruskiske: " I ", " X " og " Ж ". Symbolerne for 5 og 50 ændrede sig fra Ʌ og "𐌣" til V og ↆ på et eller andet tidspunkt. Sidstnævnte havde fladet til ⊥ (et omvendt T) på tidspunktet for Augustus , og kort efter blev identificeret med den grafisk lignende brev L .\nSymbolet for 100 blev skrevet forskelligt som > I < eller ƆIC , blev derefter forkortet til Ɔ eller C , hvor C (som matchede et latinsk bogstav) endelig vandt. Det kan have hjulpet, at C er initialen til centum , latin for "hundrede".\nTallene 500 og 1000 blev betegnet med V eller X overlejret med en kasse eller cirkel. Således var 500 som en Ɔ overlejret på en Þ . Det blev D eller Ð på tidspunktet for Augustus, under den grafiske indflydelse af bogstavet D . Det blev senere identificeret som bogstavet D ; en alternativ symbol for "tusinde" var en CIƆ , og halvdelen af en tusind eller "fem hundrede" er den højre halvdel af symbolet, IƆ , og dette kan være blevet omdannet til D .\nNotationen for 1000 var en cirkelformet eller kasse X : Ⓧ, ⊗ , ⊕ , og ved augustinsk tid blev delvist identificeret med det græske bogstav Φ phi . Over tid skiftede symbolet til Ψ og ↀ . Sidstnævnte symbol udviklede sig yderligere til ∞ , derefter ⋈ , og ændrede sig til sidst til M under indflydelse af det latinske ord mille "tusind".\nIfølge Paul Kayser var de grundlæggende numeriske symboler I , X , C og Φ (eller ⊕ ), og de mellemliggende symboler blev afledt ved at tage halvdelen af disse (en halv X er V , en halv C er L og en halv Φ / ⊕ er D ).\nBrug i middelalderen og renæssancen\nSmå bogstaver , små bogstaver blev udviklet i middelalderen, godt efter det vestlige romerske imperiums død , og siden dengang er små versioner af romerske tal også almindeligt anvendt: i , ii , iii , iv og så på.\n13. århundrede eksempel på iiij .\nSiden middelalderen er et " j " undertiden blevet erstattet af det sidste " i " af et "små bogstav" romertal, såsom " iij " for 3 eller " vij " for 7. Denne " j " kan betragtes en swash- variant af " i ". Brugen af en endelig " j " bruges stadig i medicinske recepter for at forhindre manipulation med eller fejlfortolkning af et nummer, efter at det er skrevet.\nTallene i dokumenter og indskrifter fra middelalderen inkluderer undertiden yderligere symboler, som i dag kaldes "middelalderlige romertal". Nogle erstatter simpelthen et andet bogstav med standardbrevet (såsom " A " for " V " eller " Q " for " D "), mens andre tjener som forkortelser for sammensatte tal (" O " for " XI " eller " F "for" XL "). Selvom de stadig er opført i dag i nogle ordbøger, er de længe ude af brug.\nNoter og etymologi\n5 EN Ligner en på hovedet V. Også sagt at være lig med 500.\n6 ↅ Enten fra en ligatur af VI eller fra digamma (ϛ), det græske tal 6 (undertiden sammenflettet med στ- ligaturen).\n7 S , Z Formodet forkortelse af septem , latin for 7.\n9.5 X Skriftlig forkortelse, en x med en skråstreg gennem den. Ligeledes repræsenterede IX̷ 8,5\n11 O Formodet forkortelse af onze , fransk for 11.\n40 F Formodet forkortelse af engelsk fyrre .\n70 S Kan også stå for 7 med samme afledning.\n90 N Formodet forkortelse af nonaginta , latin for 90. (Tvetydig med N for "ingenting" ( nihil )).\n150 Y Eventuelt afledt af små bogstaver ys form.\n151 K Usædvanlig, oprindelse ukendt; sagde også at stå for 250.\n160 T Muligvis afledt af græsk tetra , som 4 × 40 = 160.\n200 H Kunne også stå for 2 (se også 𐆙, symbolet for dupondius ). Fra en spærring på to er jeg .\n500 Q Overflødig med D ; forkorter quingenti , latin for 500. Også undertiden brugt til 500.000.\n800 Ω Lånt fra gotisk .\n900 ϡ Lånt fra gotisk.\nKronogrammer , meddelelser med datoer kodet ind i dem, var populære i renæssance- æraen. Den chronogram ville være et udtryk indeholdende bogstaverne I , V , X , L , C , D , og M . Ved at sætte disse bogstaver sammen ville læseren få et tal, der normalt angiver et bestemt år.\nI det 11. århundrede var arabiske tal blevet indført i Europa fra al-Andalus ved hjælp af arabiske handlende og aritmetiske afhandlinger. Romertal dog vist sig meget persistente, der er tilbage i almindelig brug i Vesten langt ind i 14. og 15. århundrede, selv i regnskab og andre forretningspapirer (hvor den faktiske beregninger ville være foretaget ved hjælp af en abacus ). Udskiftningen med deres mere bekvemme "arabiske" ækvivalenter var ret gradvis, og romerske tal bruges stadig i dag i visse sammenhænge. Et par eksempler på deres nuværende anvendelse er:\nSpansk Real bruger IIII i stedet for IV som regeringsnummer for Charles IV af Spanien\nNavne på monarker og paver, f.eks. Elizabeth II fra Det Forenede Kongerige, pave Benedikt XVI . Disse betegnes som regeringsnumre og læses normalt som ordinærer ; fx II udtales "det andet". Denne tradition begyndte sporadisk i Europa i middelalderen og fik bred udbredelse i England under Henry VIIIs regeringstid . Tidligere var monarken ikke kendt med tal, men af en epitet som Edward Bekenderen . Nogle monarker (f.eks. Charles IV i Spanien og Louis XIV i Frankrig ) synes at have foretrukket brugen af IIII i stedet for IV på deres mønter (se illustration).\nGenerationssuffikser , især i USA, for folk, der deler det samme navn på tværs af generationer, for eksempel William Howard Taft IV .\nI den franske republikanske kalender , der blev indledt under den franske revolution , blev år nummereret med romertal - fra året I (1792), da denne kalender blev introduceret til året XIV (1805), da den blev opgivet.\nProduktionsåret for film, tv-shows og andre kunstværker i selve værket. Det er blevet foreslået - af BBC News , måske facetteret - at dette oprindeligt blev gjort "i et forsøg på at skjule alderen på film eller tv-programmer." Udenfor henvisning til arbejdet bruger regelmæssige arabiske tal.\nTimemærker på ure . I denne sammenhæng er 4 ofte skrevet IIII .\nByggeåret på bygningens ansigter og hjørnesten .\nSide nummerering af forord og introduktioner af bøger, og undertiden også af bilag og bilag.\nBogvolumen og kapitelnumre samt de forskellige handlinger i et stykke (f.eks. Akt iii , scene 2).\nEfterfølger til nogle film, videospil og andre værker (som i Rocky II ).\nKonturer, der bruger tal til at vise hierarkiske forhold.\nForekomster af en tilbagevendende stor begivenhed, for eksempel:\nDe Sommer og Vinter OL (f.eks XXI Olympiske Vinterlege , de spil for XXX olympiade )\nDen Super Bowl , den årlige mesterskab spillet af National Football League (f.eks Super Bowl XXXVII , Super Bowl 50 var en engangs-undtagelse)\nWrestleMania , den årlige professionelle wrestling- begivenhed for WWE (f.eks. WrestleMania XXX ). Denne brug har også været inkonsekvent.\nIndgang til sektion LII (52) i Colosseum med tal stadig synlige\nI astronomi er de naturlige satellitter eller "måner" på planeterne traditionelt betegnet med store romertal, der er knyttet til planetens navn. For eksempel er Titans betegnelse Saturn VI .\nI kemi bruges romertal ofte til at betegne grupperne i det periodiske system . De bruges også i IUPAC-nomenklaturen for uorganisk kemi til oxidation af antallet af kationer, som kan tage flere forskellige positive ladninger. De bruges også til navngivning af faser af polymorfe krystaller , såsom is .\nUnder uddannelse henvises der undertiden til skoleklassifikationer (i betydningen årgrupper snarere end testresultater) med et romertal. for eksempel ses "lønklasse IX " undertiden for "lønklasse 9".\nI entomologi identificeres brødene fra de tretten og sytten årige periodiske cikader med romertal.\nStiliseret " IX " repræsenterer "9" i enhedsemblemet for 9. Aero Squadron AEF, 1918\nI grafisk design kan stiliserede romerske tal repræsentere numeriske værdier.\nI avanceret matematik (inklusive trigonometri , statistik og beregning ), når en graf inkluderer negative tal, navngives dens kvadranter ved hjælp af I , II , III og IV . Disse kvadrantnavne betegner henholdsvis positive tal på begge akser, negative tal på X-aksen, negative tal på begge akser og negative tal på Y-aksen. Brug af romertal til at betegne kvadranter undgår forvirring, da arabiske tal bruges til de faktiske data, der er repræsenteret i grafen.\nI militærenhedsbetegnelse bruges romertal ofte til at skelne mellem enheder på forskellige niveauer. Dette reducerer mulig forvirring, især når du ser kort på operationelt eller strategisk niveau. Især er hærkorps ofte nummereret ved hjælp af romerske tal (for eksempel det amerikanske XVIII luftbårne korps eller WW2-æraens tyske III Panzerkorps) med arabiske tal, der bruges til divisioner og hære.\nI musik bruges romertal i flere sammenhænge:\nBevægelser er ofte nummereret ved hjælp af romertal.\nI musikteori identificeres de diatoniske funktioner ved hjælp af romertal. (Se: Romertalanalyse )\nIndividuelle strenge af strengeinstrumenter , såsom violin , betegnes ofte med romertal, med højere tal, der angiver lavere strenge.\nPå apotek bruges romertal i nogle sammenhænge, herunder S for at betegne "den ene halvdel" og N for at betegne "nul".\nI fotografering bruges romertal (med nul) til at betegne forskellige lysstyrkeniveauer, når du bruger zonesystemet .\nI seismologi bruges romertal til at betegne grader af Mercalli-intensitetsskalaen for jordskælv.\nI sport kaldes holdet, der indeholder de "øverste" spillere og repræsenterer en nation eller provins, en klub eller en skole på højeste niveau i ( fx ) rugbyunion, ofte "1. XV ", mens en lavere rang cricket eller amerikansk fodbold holdet kan være "3. XI ".\nI tarot bruges romertal (med nul) til at betegne kortene til Major Arcana .\nI teologi og bibelske stipendium , at Septuaginta er ofte omtalt som LXX , som denne oversættelse af Gamle Testamente til græsk er opkaldt efter den legendariske antallet af oversættere ( Septuaginta er latin for "halvfjerds").\nModerne brug på det kontinentale Europa\nNogle anvendelser, der er sjældne eller aldrig ses i engelsktalende lande, kan være relativt almindelige i dele af det kontinentale Europa . For eksempel:\nHovedstæder eller små bogstaver Romerske tal bruges i vid udstrækning på romanske sprog for at betegne århundreder , f.eks. Det franske xviii e siècle og det spanske siglo XVIII betyder "18. århundrede". Slaviske sprog i og støder op til Rusland favoriserer ligeledes romertal ( xviii век ). På den anden side skriver man på slaviske sprog i Centraleuropa , som de fleste germanske sprog , "18." (med en periode) før det lokale ord for "århundrede".\nBoris Yeltsins underskrift dateret 10. november 1988 gengivet som 10. XI .1988.\nBlandede romerske og arabiske tal bruges undertiden i numeriske repræsentationer af datoer (især i formelle breve og officielle dokumenter, men også på gravsten). Den måned er skrevet i romertal, mens dagen er i arabertal: "4. VI 0,1789" og " VI .4.1789" refererer begge utvetydigt til den 4. juni 1789.\nArbejdstidsbord på et udstillingsvindue i Vilnius\nRomerske tal bruges undertiden til at repræsentere ugedagene i driftstimer, der vises i vinduer eller på døre til virksomheder, og også undertiden i jernbane- og busplaner. Mandag, taget som den første ugedag, er repræsenteret af jeg . Søndag er repræsenteret ved VII . Driftstimetegnene er tabeller, der består af to kolonner, hvor den venstre kolonne er ugedagen i romertal, og den højre kolonne er en række driftstimer fra starttid til lukketid. I eksemplet (til venstre) åbner virksomheden fra kl. 10 til kl. 19 på hverdage, kl. 10 til kl. 17 om lørdagen og er lukket om søndagen . Bemærk, at listen bruger 24-timers tid.\nTilmeld 17,9 km på rute SS4 Salaria , nord for Rom\nRomerske tal kan også bruges til gulvnummerering . For eksempel er lejligheder i det centrale Amsterdam angivet som 138- III med både et arabisk tal (nummer på blokken eller huset) og et romertal (gulvnummer). Lejligheden i stueetagen er angivet som 138-huis .\nI Italien, hvor veje uden for bebyggede områder har kilometerskilte , markerer hovedveje og motorveje også 100 meter underinddelinger ved hjælp af romertal fra I til IX for de mindre intervaller. Skiltet " IX | 17" markerer således 17,9 km.\nEn bemærkelsesværdig undtagelse fra brugen af romertal i Europa er i Grækenland, hvor græske tal (baseret på det græske alfabet) generelt bruges i sammenhænge, hvor romerske tal ville blive brugt andre steder.\n" Nummerformularer " -blokken i Unicode- computers tegnsætstandard har et antal romerske symboler i området for kodepunkter fra U + 2160 til U + 2188. Dette interval inkluderer både store og små bogstaver samt præ-kombinerede tegn til tal op til 12 (Ⅻ eller XII ). En begrundelse for eksistensen af prækombinerede tal er at lette indstillingen af numre med flere bogstaver (såsom VIII) på en enkelt vandret linje i asiatisk lodret tekst. Unicode-standarden indeholder dog specielle romerske talekodepunkter kun for kompatibilitet med angivelse af, at "[f] eller de fleste formål er at foretrække at komponere de romerske tal fra sekvenser af de relevante latinske bogstaver". Blokken inkluderer også nogle apostrofsymboler for store antal, en gammel variant af "L" (50) svarende til den etruskiske karakter, det Claudiske bogstav "omvendt C" osv.\nRomerske tal i Unicode\nMenninger, Karl (1992). Talord og talesymboler: En kulturhistorie af tal . Dover-publikationer . ISBN 978-0-486-27096-8.\nAczel, Amir D. 2015. Finding Zero: A Mathematician's Odyssey to Uncover the Origins of Numbers. 1. udgave. New York: Palgrave Macmillan.\nGoines, David Lance. Et konstrueret romersk alfabet: En geometrisk analyse af de græske og romerske hovedstæder og af de arabiske tal. Boston: DR Godine, 1982.\nHouston, Stephen D. 2012. The Shape of Script: How and Why Writing Systems Change. Santa Fe, NM: Skole for avanceret forskningspresse.\nTaisbak, Christian M. 1965. "Romerske tal og kulrammen." Classica et medievalia 26: 147–60.\nSlå op i tillæg: romertal i Wiktionary, den gratis ordbog.\nWikimedia Commons har medier relateret til romertal .\n"Romerske tal (helt episk vejledning)" . Kend romerne .\nDenne side blev sidst redigeret den 17. oktober 2020 kl. 04:57 (UTC) .


Friskpresset juice vs. juice fra koncentrat - hvad er forskellen? - Carrotstick.dk\nernæringjuicejuicer og smoothiespå indkøb\nNår man taler om juice, taler man ofte om juice fra koncentrat vs. juice, der ikke er fra koncentrat. ‘Fra koncentrat’ er for mange blevet et slags fy-ord, når det handler om juice og sundhed. Men hvad er egentlig forskellen på friskpresset juice og juice fra koncentrat? Og er juice fra koncentrat i virkeligheden så forfærdeligt?\nJuice fra koncentrat\nAppelsiner til juice dyrkes oftest i subtropiske lande og skal derfor transporteres langt. For at gøre transporten lettere, begyndte man derfor allerede tilbage i 1960’erne at lave juicekoncentrat. Appelsinerne til juice lavet på koncentrat presses som normalt, men under presningen separeres frugtkødet fra selve juicen. Herefter gennemgår selve juicen en inddampningsproces, som reducerer volumen med op til 80 %. Hvis man presser 1000 kg appelsiner, får man cirka 453 kg vand og 100 kg koncentrat. Koncentratet opbevares på frost, mens det fragtes til Europa. Herefter tilsættes den mængde vand, som tidligere blev fjernet. Holdbarheden på juice fra koncentrat er typisk 6-12 måneder. Mange tror fejlagtigt, at juice fra koncentrat er tilsat en masse kunstigt sukker og konserveringsmidler, men dette er ikke tilfældet. Dog forsvinder nogle af vitaminerne og mineralerne under inddampningsprocessen, og dette mindsker selvfølgelig den sundhedsmæssige værdi. Fordelen ved juice fra koncentrat er, at miljøomkostningerne mindskes på grund af den mindskede volumen. Samtidig er man sikker på at få en juice, der smager af det samme hver gang, da safter fra forskellige høsttidspunker nemt kan blandes. Juice fra koncentrat har desuden længere holdbarhed end friskpresset juice, hvilket mindsker spild og derfor igen er en fordel for miljøet.\nJuice – ikke fra koncentrat\nJuice, som ikke er fra koncentrat, bliver stadig presset før det transporteres videre. Efter presningen bliver det pasteuriseret og opbevaret ved 0 grader. Juicen fylder mere end koncentrat for sig selv, og transportomkostningerne er derfor større. Fordelen ved juice, der ikke er lavet fra koncentrat, er, at det indeholder flere vitaminer og mineraler, da det ikke har gennemgået en inddampningsproces. Smagen minder også mere om den man kender fra friskpresset juice. Samtidig er det stadig muligt at lave en meget ensartet juice, da man kan blande safter fra forskellige høsttidspunkter.\nFriskpresset juice laves af frugt, der presses lige inden, det skal tappes. Taler vi om appelsinjuice, bliver appelsinerne derfor plukket og transporteret, som de er. Dette betyder selvfølgelig, at transportomkostningerne og derved miljøomkostningerne er højere end ved de to andre varianter. Frugtkødet separeres ikke i denne variant, og der kan derfor være forskel på, hvor meget frugtkød den enkelte juice indeholder. Friskpresset juice gennemgår kun en mild pasteurisering, så smag samt vitaminer og mineraler bevares bedst muligt. Dette betyder dog også, at holdbarheden kun er på få uger.\nForrigeForrige nyhed:Gratis og effektivt – hurtig udendørstræningNæsteNæste nyhed:Containermad – En introduktion


Spar penge på dine indkøb af mad - del 1\n> Der kan ofte spares nogle penge på husholdningsbudgettet. Læs mere her. MooreCredit.com\nSpar penge på at køre grønt - del 2\n> Der kan spares mellem 1.000 og 1.500 kr. årligt ved at køre grønt. Læs her. MooreCredit.com\nSommerhalvåret er traditionelt der, hvor man renoverer huset, skifter taget, lægger terrassen om eller maler udestuen. Vejret er ofte mildere, selvom det regner en del i Danmark og det er mere behageligt at arbejde udendørs eller oppe på taget. Hvis man ikke selv er handyman, eller ikke kan renovere det fornuftigt, så kan det ofte bedre betale sig at hyre et håndværkerfirma til at stå for renoveringen. Dette er naturligvis ikke gratis, så det kan være nødvendigt at låne penge til renoveringen hos din bank, realkreditinstitut eller en af de private låneudbydere.\nLån penge til ny iPhone eller iPad\nApple udgiver nogle rigtig gode produkter, hvor design, hardware og ikke mindst software går op i en højere enhed. Det nye iOS6-styresystem, som blev introduceret i starten af juni, kobler Apples styresystem sammen med det mobile. Macbooks og iMacs vil derfor fremover i højere grad ligne det styresystem, der er i din iPhone og iPad.\nTelefonsælgerjob, hvor du arbejder hjemmefra\n> Et telefonsælgerjob kan være sagen, hvis du ønsker at supplere din indtægt. Klik her. MooreCredit.com\nLån penge til køb af motorcykel – del et\nDer findes ikke noget så dejligt befriende som at sætte sig op på sin motorcykel og finde den nærmeste landevej med flotte naturomgivelser. Danskerne har i høj grad fået øjnene op for, hvor spændende og intuitivt det kan føles at køre på motorcykel. Det gælder ikke kun de unge mennesker, som savner lidt adrenalinkicks i dagligdagen, der tager kørekort til motorcykel. Også granvoksne mænd på mellem 40 og 55 år tager kørekort og anskaffer sig en motorcykel. Dette viser blot, at det at køre på motorcykel ikke har nogen aldersgrænse. Der findes en motorcykel til ethvert temperament, så du behøver...


Efterlysning af forsøgspersoner - Behandling af angst, Angstbehandling, Karlslunde, Solrød, Greve, Køge, Sjælland, Frihedskæmperne, Den motiverende Samtale\nAngsthåndtering for voksne (kursus)\nFor børn: Frihedskæmperne\nFor unge 14+\nFakta om angst\nSelvværd og sociale færdigheder\nDen gode søvn\nEfterlysning af forsøgspersoner\nEr du forsøgsperson til gruppen?\nJeg har for nyligt haft fælles samtale med mor og datter, der havde fået et fælles problem: søvnløshed til langt ud på natten. De kæmpede begge med at kunne falde i søvn, men kom så til at hygge med film og dyner og natmad i stuen, hvilket ikke hjalp på nattesøvnen. Sammen gennemgik vi gode vaner for god søvn og de fandt hurtigt nogle helt logiske tiltag, som de ville iværksætte det samme. De er kvikke og handlekraftige kvinder, så det er spændende se, hvor hurtigt de kan få vendt døgnrytmen igen. De første dage uden middagslur bliver nok skrappe. Men logiske løsningsforslag til et problem kan mange gange øge motivationen til at gøre noget ved det.\nAndre gange skal der mere grundlæggende og gennemgribende ændringer til. Når hjernen først gang på gang har oplevet, at natten er det tidspunkt, hvor man hvileløst går rundt i huset eller vender og drejer sig i sengen som en anden grillkylling, kan det være svært at forbinde natten med søvn. Og vi ved alle, at vi præsterer bedre, er mere tilfredse, har mere tålmodighed og er mere problemløsende efter en god nattesøvn. Så vi vil alle gerne have den gode nattesøvn. Man kan bare komme ind i en periode, hvor selve jagten på den gode nattesøvn næsten umuliggør den. Og er man først nået dertil, skal den kognitive adfærdsterapi hives frem, for man ved internationalt, at den virker her.\nJeg søger derfor 4-6 forsøgspersoner, der gennem en årrække har haft vanskeligt ved at falde i søvn eller forblive sovende natten igennem. Jeg har ud fra anbefalingerne i bogen: ”At overvinde søvnløshed – en selvhjælpsguide på grundlag af kognitiv adfærdsterapi” af Colin A. Espie, sammensat kurset: ”Den gode søvn” på 4 dobbelte sessioner. Jeg er selv inspireret af Colins måde at anskue søvnløshed på og er begejstret for hans praktiske måde at tilgå problemet på. Nu mangler jeg bare at teste, om den skotske model duer til os danskere. Det drejer sig om 2½ time x 4, ca. 2 uger imellem hver gang. Kurset placeres i dagtiden på ugedag, som vi sammen aftaler, formentlig torsdag.\nVi kigger på den normale søvn, søvnhygiejne (fysiske rammer for søvnen), udregning af vort reelle søvnbehov, irrationelle tanker om søvnen og teknikker til at omstrukturere disse tanker til mere hjælpsomme og sande tanker. Vi træner teknikker som afspænding, visualisering og ’at lægge dagen bag sig’. Alt sammen i et roligt tempo med hjemmeopgaver fra gang til gang. Selve kurset er gratis – man er jo test-person – men materiale og drikkevarer koster 200 kr. i alt. Testpersonen skal være over 18 år, ikke være akut angrebet af psykose, angst, depression eller stress, men behøver ikke være en supermand med styr på alt i livet. Man plejer bare at få sin gode søvn tilbage, når man igen er ude af sin psykose, angst, depression eller stress igen. Derfor vil jeg gerne have fat i jer andre. Så fortæl lige omgangskredsen om dette test-kursus og vær med til at få rette kurset til, så mange kan få gavn af det.\nKontakt mig på klinikken på 3029 8810 eller skriv til mig her.\nTip en ven gennem:\nFå god hjælp af …\nKurser hos Gitte Grønne\nNyheder fra medierne\nVejledninger til skemaer\nVoksne og angst\nVildandevej 5, 2690 Karlslunde | gittegroenne@live.dk, tlf. 3029-8810 | Copyright Gitte Grønne\nVi anvender cookies for at gøre hjemmesiden mere brugervenlig. Du accepterer brugen af cookies, når du klikker videre på hjemmesiden. Læs mere OK


E-mail marketing: Hvad er det, og hvordan kommer jeg i gang med det? - EBBESEN activities\nE-mail marketing: Hvad er det, og hvordan kommer jeg i gang med det?\nSkriv en kommentar / Artikler, Inbound marketing / Af Jasmin Ayoub\nAf Jasmin Ayoub\nE-mail marketing er en markedsføringskanal med en meget høj ROI. Med E-mail marketing kan du opbygger tillid mellem din virksomhed og kundeemnerne ved at klæde dem på med målrettet indhold bygget på din viden om emnet og deres behov og interesser.\nI Bureauet Komma hjælper vi dig med at være i løbende kontakt med dine kundeemner med en E-mail-marketing strategi, som kan hjælpe dig med at sortere de varme fra de kolde kundeemner og tydeliggøre, hvilke kundeemner du skal bruge energi på at gøre til kunder.\nI bureauet komma anbefaler vi at du følger nedenstående 5 trin for at komme i gang med E-mail marketing og sikrer at dine kampagner bliver en success:\nFør du hopper ud i en kampagne, er det vigtigt at du gør dig nogle overvejelser omkring dine mål, hvad er det du vil opnå med kampagnen? Dine mål spiller en afgørende rolle for hvilken type kampagne du vil kører, din målgruppe, indholdet i dine E-mails, samt hvordan du måler dine resultater. En måde at gøre dette på, er at sætte dine mål i forhold til din virksomheds overordnet marketings målsætninger og KPIer.\nUdarbejd en E-mail liste\nNår du har fundet ud af hvad dit mål med E-mail kampagnen er, kan du nu udarbejde en liste af E-mails som kampagnen skal være rettet mod. Hvordan du gør dette afhænger meget af dine mål med kampagnen. Alt efter dine mål, kan du vælge at udarbejde en liste med i forvejen kendte kontakter, eller udarbejde en helt ny liste af kontakter.\nUdvælg en type kampagne\nDer er forskellige typer af E-mail kampagner du kan bruge, afhængig af dine målsætninger med kampagnen:\n– E-mails med henblik på direkte salg\n– Oplysende E-mails (fx. om nye produkter eller services)\n– Uddannende E-mail\nOpbyg din kampagne\n– Struktur: For at få de bedste resultater, skal du strukturere din kampagne på en simpel og let-læselig måde, for at kunne holde på folks opmærksomhed. Lange og tunge tekster kan virke negativt for din kampagne og afholde folk fra din mails call to action.\n– Segmentering: Sørg for at du sender dine mails til det segment de er relevant for. Dette hjælper dig også med at gøre dine mails mere personlige og relevant for den enkelte.\n– Ensartethed: For at styrke din brand awareness, er det en fordel at dine kunder kan se en lighed mellem måden dit brand fremstår i dine mails, og måden den fremstår på din hjemmeside og sociale medier, i forhold til bl.a. farver, struktur og stil.\n– Konvertering: Gør det så nemt som muligt for dine kunder at klikke sig videre fra dine E-mails og konverterer. Det er vigtigt at dine kampagner er optimeret for både computer, mobiltelefoner og tablets.\nMed disse elementer i mængde, kan du opbygge E-mail kampagner som fanger opmærksomheden, præsenterer relevant information, styrker dit brand og gør det nemt for modtageren at konvertere.\nNår du har opbygget dine kampagner og sendt dem afsted til de rette modtagere som åbner og læser dem, vil du snart kunne måle resultaterne for dine kampagner. Til dette kan du bruge Google Analytics (link) som viser dig hvor mange der klikkede videre til din hjemmeside, hvor lang tid de brugte på din hjemmeside, hvilke sider de besøger og meget mere.\nI Bureauet Komma anbefaler vi at bruge E-mail marketing, da denne metode skaber gode forudsætninger for kunde konverteringer, hvilket fører til mere salg og en god relation til kunden.


Derfor kunne greve Ingolf have været Danmarks konge | BILLED-BLADET\nDerfor kunne greve Ingolf have været Danmarks konge\nFoto: Hanne Juul og Aller Media\nGreve Ingolf af Rosenborg, der mandag 17.februar fylder 80 år, kunne i dag have været konge. Men i stedet blev det hans to måneder yngre kusine, Margrethe. Læs her, hvad der skete\nOnsdag, 12. februar 2020 - af Trine Larsen\nDen der lever stille, lever godt, kunne være et ordsprog, den snart 80 -årige greve Ingolf af Rosenborg kunne stå bag. For den beskedne greve, der er født prins til Danmark, og er ældste søn af arveprins Knud, der var lillebror til dronning Margrethes far, kong Frederik IX, laver ikke selv nogen ståhej ud af, at han i dag kunne være konge af Danmark.\nDet er en kendsgerning greven har levet med i mange år og som han har accepteret med værdig kongelig ophøjet ro og stor afklarethed.\nNår greven så alligevel ikke er blevet konge af Danmark, som det ellers stod skrevet i kortene, da hans farbror, kong Frederik "kun" fik døtre, som dengang ikke kunne arve tronen, er det fordi, tronfølgeloven blev lavet om. Det skete ved en folkeafstemning i 1953, for sammen med Grundlovsændringen blev også en ny tronfølgelov indført. Det betød, at kong Frederik og dronning Ingrids førstefødte prinsesse, Margrethe, der dengang var 13 år, efter ændringen blev arving til tronen.\nHvad greve Ingolf selv mener om ændringen, der drastisk ændrede både familien og ikke mindst hans liv, kan du læse i denne uges nummer af BILLED-BLADET. I et stort interview fortæller greve Ingolf til hofreporter Trine Larsen om hans syn på den skæbne, der ændrede hans liv. Læs det varme, ærlige, indsigtfulde, afslappede og humoristiske interview i BILLED-BLADET, der udkommer i morgen 13. februar, kun fire dage før grevens 80 års fødselsdag.


Sangskriverkonkurrencen 2011 Vinderen af sangskriverkonkurrencen 2011 og dermed Årets Danske Børnesang blev “Det klammeste jeg ved” med musik af Leif Jakobsen og tekst af Christine Rauh. Læs mere her. ________________________________________________ Om sangskriverkonkurrencen Sangskriverkonkurrencen er en fast bestanddel af Spil Dansk Dagen, og mange hundrede danske sangskrivere og tekstforfattere deltager hvert år i konkurrencen. Det er vigtigt for KODA, at vi på denne måde er med til at inspirere danske komponister og sangskrivere til at skabe nye sange. Download nedenstående information om sangskriverkonkurrencen 2011 som pdf her. SPIL DANSK SANGSKRIVERKONKURRENCEN 2011 KATEGORI: ÅRETS DANSKE BØRNESANG LUKKET FOR TILMELDING Deadline for indsendelse af sange var mandag den\nVinderne af Spil Dansk Dagens skolekonkurrence 2012 I dag har over tusindvis af børn sunget med i Danmarks Fællessang. Konceptet er helt enkelt: I Vejle Musikteater har Anne Dorte Michelsen og Stig Rossen sunget for på seks fællessange, der er blevet sendt live i radioen. Ude på skolerne har de tændt for radioen og sunget med sangene. Skolerne – som har deltaget i Danmarks Fællessang – har gennem lodtrækning kunne vinde enten en skolekoncert eller en sangskriverworkshop, begge dele sponsoreret at DPA. Og vinderne er netop udtrukket. De to heldige skoler, der har vundet en skolekoncert med Per Vers og\nSPIL DANSK FESTAFTEN PÅ FREDERIKSBERG\nOplev Julie Maria, Sylvester Larsen og Allan Mortensen og vær med til at fejre Spil Dansk Ugen på Frederiksberg. Kom fra start, der er et begrænset antal pladser. Julie Maria kender du i hvert fra titelnummeret i julekalenderen ‘Pagten’ eller fra kæmpehittet ‘også om dagen’ – nu kommer hun og laver en særlig duooptræden i anledning af Spil Dansk Ugen. Julie Maria arbejder I øjeblikket på sit kommende album, der forventes ude i foråret 2017. Sylvester Larsen er aktuel med sit anmelderroste, dansksprogede album, og ja selvom troubaduren er Kim Larsens’ søn, så er han forlængst trådt ud af faderens skygge som\nSpil Dansk Ugen: Dansk musik eksploderer med endnu flere koncerter og endnu mere airplay!\nI næste uge folder Spil Dansk sig ud over hele landet, og spillesteder i både guldkanten, fastlandet og hovedstaden præsenterer langt over 100 koncerter med danske musikere i hele Spil Dansk Ugen. Radiofonien følger trop og DR spiller dansk hele ugen! Der er en stor og til stadighed stigende interesse for dansk musik, og som led i hyldesten til den mangfoldige danske musikscene har Spil Dansk i over en dekade sat lup på musiklivet og fejret det med manér i slutningen af oktober. Igen i år er Spil Dansk udvidet til at have arrangementer en hel uge, uge 44, og\nFÆLLESSANG SAMLER DANMARK: OVER 500 SKOLER ER MED\nFællessang er det nye hit i Danmark. Over 500 skoler forventes at være med i et kæmpe fællessang-projekt, der også bakkes aktivt op af en stribe foreninger og virksomheder. Spil Dansk, Bibzoom og Folkehøjskolernes Forening serverer 16 suveræne sange på et digitalt sølvfad og gør det utrolig let for alle at komme i gang. Vi bliver gladere, når vi synger fællessang og spiller musik. Det vil mange genkende, og det har forskning tilmed bevist: også at fællessang kan styrke sammenhængskraften i en gruppe. Derfor er det ikke overraskende, at fællessang har oplevet en massiv genkomst i Danmark i de senere\nTidligere års vindersange\n2011: Årets Danske Børnesang: ”Det klammeste jeg ved”Melodi af Leif Jacobsen og tekst af Christine Rauh. 2010: Fødselsdagssagnen for voksne (Årets danske sang): “Der er én, der fylder år…”.Melodi og tekst af Hans Askou.Årets Danske Børnesang: “Skrammer og buler”.Melodi af Bent-Ole Østerby og tekst af Birgitte Hølmkjær. 2009: Klimasangen (Årest danske sang): “Hør, hun synger livet”.Melodi af Rasmus Hansen og tekst af Bjarne Jes Hansen.Årest Danske Børnesang: “Den lille abe”.Melodi og tekst af Martin Granum. 2008: Årets Danske Sang med frit valg af tekst: “Hymne til sangen”.Melodi af Viggo Steincke og tekst af Lars Kaaber.Årets Danske Sang med obligatorisk tekst: “Det\nMove 2 Music – Toplinekonkurrencen\nDenne konkurrence er for dig, der har en lille producer og sangskriver gemt i maven og et hjemmestudie i soveværelset. Det er nemlig en Topline-konkurrence, hvor det gælder om at færdiggøre musikken, som passer til musikvideoen med Årets Dans 2012. Præmien er 15.000 kr. Læs mere herunder. Se musikvideoen med Årest Dans 2012 JW Player goes here Læs mere om baggrunden for konkurrencen her. Sådan gør du: Download Pharfars grundtrack her: Download dansekoreografi-videoen (hvor Pharfars grundtrack spiller med) her: Målet er, at toplinen skal tage musikalsk udgangspunkt i og blive inspireret af både Pharfars grundtrack OG dansekoreografien (videoen). Læs mere\nMove 2 Music vinder\nVinderen af Move2Music konkurrencen er fundet Nummeret Fødderne Viser Vej er kåret som vindermelodi i konkurrencen om at skabe musik til Årets Dans. I første del af konkurrencen om Årets Dans skabte man koreografien. I dag er der kåret en vinder af konkurrencen om at skabe musikken til dansen. Vindernummeret i konkurrencen hedder ’Fødderne Viser Vej’. Nummeret er skabt af det unge musikalske makkerpar Daniel Lund Jørgensen og Sebastian Fernando Ovens på henholdsvis 23 og 22 år. Læs mere her her Se videoen med vindermelodien: JW Player goes here\nSPIL DANSK KOMMUNER 2013\nNedenstående kommuner købt en Spil Dansk Kommunepakke, og med den kan de alle kalde sig Spil Dansk Kommuner. Vi glæder os meget til samarbejdet. DOWNLOAD ANNONCESKABELONER Tryk på billedet for at downloade annonceskabeloner, der passer til den pakke, din kommune har købt. DOWNLOAD KOMMUNELOGER Herunder kan du downloade jeres Spil Dansk Kommunelogo. (Ved klik på det enkelte logo åbnes pdf i nyt vindue) BRONZE Spil Dansk har til formål at udbrede, udvikle og dermed sætte fokus på dansk musikkultur i bredeste forstand. SPIL DANSKinfo@spildansk.dk Carit Etlarsvej 3, 1814 Frederiksberg C\nDANMARKS NYE SKOLESANG 2014\nHør indspilningen af Danmarks Nye Skolesang 2014. I kan også høre en instrumental version af sangen, som I kan bruge som akkompagnement til fællessang på jeres skole. Download node og tekst til Danmarks Nye Skolesang 2014 Syng Danmarks Nye Skolesang på Spil Dansk Dagen torsdag den 30. oktober Vi opfordrer alle landets skoler til at synge ’Danmarks nye skolesang’ på Spil Dansk Dagen torsdag den 30. oktober. I bestemmer selvfølgelig selv, om det er til morgensang, eller hvornår I synger sangen. Husk at tilmelde jer i kalenderen på spildansk.dk, så vi kan se hvor mange skoler, der synger Danmarks Nye


Topskatten, klynkeriet og andre hurtige forklaringer | Information\nTopskatten, klynkeriet og andre hurtige forklaringer\nStatistik. Hvor ville det dog klæde den danske ligestillingsdebat, hvis vi lod være med at tro på den eneste ene årsag\nDet kommer tilsyneladende bag på os, hver gang vi hører, at der kun er fire procent kvinder i erhvervslivet top. For vi tror jo, der er fuld ligestilling i det åh så ligestillede Danmark. Nej, vi trænger til en god gang gammeldags kvindekamp.\nDet bliver tilsyneladende ved med at være en nyhed, som er i stand til at nå de danske forsider:\nKun fire procent af toplederne i det private erhvervsliv er kvinder og i erhvervslivets bestyrelse sidder der kun otte procent! Oh chok, oh græmmelse!\nHvordan kan sådan nogle tal forekomme i Danmark, som har gjort det til en del af sin nationale identitet at tro på kønnenes ligestilling? Oven i købet på et tidspunkt i Danmarkshistorien, hvor erhvervslivet skriger på arbejdskraft og talent, og pigerne allerede har sat sig tungt på både gymnasier og universiteter?\nHeldigvis har vi en hær af økonomiske og politiske eksperter, som er i stand til at påpege, hvor problemerne ligger begravet, og hvilke hjul i velfærdstaten som skal smøres, hvis vi skal komme helt på højde med vores egen selvforståelse.\nDet er topskatten, det er galt med, lød udråbet fra Dansk Industri i sidste uge. Den sender kvinderne på deltid, fordi de ikke har råd til rengøringsdamerne og derfor må gøre slæbet selv.\nNej, nej, siger for eksempel professor i økonomi Nina Smith. Det er barselsorloven, for så længe at kvinderne bruger to-tre vigtige karriereår på at amme og skifte ble, så bliver de aldrig en del af kapløbet om magten og æren.\nOg så er der som sædvanligt et par mere selvbestaltede eksperter, som for eksempel Don Ø, der beder kvinderne om at stoppe med klynkeriet og i stedet tro på dem selv. Kvinder kan jo godt, når de vil.\nSådanne simple forklaringsmodeller er gode. De er nemme at formidle, og de giver familieministeren gode muligheder for at tage fat på at skrue på barselsorlovsordninger, skattesystemer eller iværksætte rollemodel-kampagner, så kvinderne kan erobre power-points og bestyrelsesposter. Det er jo tilsyneladende en smal sag.\nOg det er her, at jeg bliver træt og ønsker mig tilbage til tidligere tiders kvindekamp, hvor man ikke tog for givet, at ligestillingen allerede var fikset. Dengang hvor sådanne statistikker ikke bare blev set som en uregelmæssighed i en velsmurt ligestillingsmaskine, men derimod som et udtryk for at danskerne stadig fordeler magten, ansvaret og arbejdsopgaverne efter kønnet.\nSådan en synsvinkel ville nemlig gøre opmærksom på, at kvindernes manglende repræsentation i erhvervslivets top (ligesom mændenes konstante nederlag i retssagerne om forældremyndigheden for øvrigt) ikke er et resultat af skattesystemet, men bare et ud af mange slutprodukter af en kultur, som stadig giver kvinderne hovedansvaret for hjemmet og mændene ansvaret for verden udenfor.\nStatistikkerne over antallet af kvindelige ledere følges smukt sammen med alle de andre statistikker, som stadig viser, at kønnet er den væsentligste enkeltfaktor, når man skal forklare forskellene mellem mennesker. Mænd og kvinder er måske officielt ligestillet, men de hverken opfører sig eller behandles ens. Alle undersøgelser peger på, at drenge og piger gennemgår en væsentlig forskellig socialisation og derfor tager forskellige uddannelser, får job indenfor forskellige fag, har forskellige fritidsinteresser, lever deres kærlighedsliv forskelligt, har forskellige typer af sociale relationer osv. osv. Og kønsforskellene tager kun til, når kvinder og mænd stifter familie, for så går kvinderne på barselsorlov, går ned i tid og løn, skifter til den offentlige sektor, mens mænd dobler lønnen og overarbejdet op, og dermed naturligt nok får positioneret sig til de lederstillinger, hvor andre mænd genkender deres arbejdsmetoder og livsvalg fra sig selv.\nAt lede efter den eneste ene forklaringsårsag til, at der er så få kvindelige ledere er et dødfødt projekt, for årsagerne er mange og har dybe rødder i vores kulturelle definitioner af kvindelighed og mandlighed og vores måde at organisere vores familie og arbejdsliv på. Hvis man vil rokke ved statistikken over kvindelige ledere, skal man ikke bare forlade sig på, at de unge kvinder, som i dag stormer frem på uddannelses-institutionerne, også selv kan bane vejen til direktionsgangen - godt hjulpet af en skattelettelse og en rengøringsdame. I stedet skal man tænke ligestilling som en integreret del af familiepolitikken og tvinge både mænd og stat til at fritage kvinderne for hovedansvaret for familien.\nAlternativet er, at tvinge erhvervslivets gamle elefanter til at se lederpotentiale hos mennesker, som ikke lever som mænd, men derimod både har barselsorlov og deltidsarbejde som en del af deres livsvalg.\nDet ville kræve kønskvotering, og det passer sjovt nok slet ikke lige så godt ind i DI's politik som en sænkelse af topskatten.\n03. september, 2007 - 09:48\nI løbet af især de sidste 50 års udvikling er mange sociale funktioner flyttet fra familien og lokalsamfundet til det mere abstrakte, statslige fællesskab. Det gælder børnepasning, fattighjælp, sygepleje, ældreforsorg og så videre. Alt i alt er det en udvikling som vi er overordentligt tilfredse med.\nDerfor er der også god fornuft i, at Johanne Mygind foreslår, at velfærdssamfundet overtager den gode, gammeldags ridderlighed og tilbyder kvinderne eksklusive, vellønnede karrierer, uden at de selv skal anstrenge sig for at gøre sig fortjent til dem. Ligesom vi i gamle dage betalte deres middage, holdt døren for dem og fandt et sted, hvor de kunne sidde.\nHvor får hun dog alle de super-progressive ideer fra?


Hun prioriterer toppen til Danish Beauty Award - Beautyspace\nJeg kender hende den flotte på billedet. Anne P er både makeupartist, tidligere model og nuværende skønhedsredaktør på ELLE. Damen sidder derudover i juryen i Danish Beauty Award, og på bagsædet i en taxa fra A til B fortalte hun mig i går, hvordan hun bliver klar til prisuddelingen tirsdag aften:\nJeg prioriterer mit hår, for jeg har altid tøjkrise. Tænker, at hvis jeg tager mig godt af toppen, så ser folk ikke det andet. Jeg bruger derfor penge på at kigge forbi Søren Bach, som er psykodygtig, fordi han altid evner at tage hverdagen ud af mit hår.\nHuden skal være i orden, så om morgenen får den et skud ekstra fugt med masketid. Om aftenen bruger jeg en transparent foundation – gerne CC cremen fra Chanel eller Lauders BB creme, som så fikseres med mineralpudder fra Tromborg eller Youngblood. En cocktail, der for mig holder!\nFest betyder også ekstra highlight. Så på alle de høje steder bliver der lagt ekstra shine – det vil sige på næseryggen, det øverste af kindbenene og på amorbuen. Jeg er glad for MAC’s Lustre Drops og Nars Copacabana.\nSNUP TIPPET: Beautyspace tæller ned til Danish Beauty Award med en skønheds-count-down. Se med på Instagram, hvad det går ud på: @Beautyspace.\nAnne PBeautyspaceChanelDanish Beauty AwardDanish Beauty Award 2014ELLEEstee LauderMACSøren BachTips & TricksTromborgYoungblood\n@ Sara – Vi har haft lidt mail-korrespondance. Jeg vil anbefale en hybenkerneolie men jeg kan se, at du også får et par anbefalinger her i kommentartråden. Lad mig vide, hvad der virker for dig.\n@ Tina H – Stor tak fordi du deler.\n@ Dorthe og Nini – Tak for jeres kommentarer. Dejligt!\n@ Daniela – Lyder meget spændende.\n@ Anne G – Jeg har i hvert fald set fine resultater med netop hybenkerneolie.\n@ Marie-Louise – Jeg prikker lige til Anne P.\nHej Anne og Anette tusind tak for svar. Må jeg også få at vide hvilken mascara du (Anne P.) har brugt på billedet. Jeg elsker mascara og gør meget ud af mine vipper og dine ser flotte ud på billedet 🙂 ml\nSara Schouby, ærgeligt at høre om dit uheld 🙁 KIG efter produktet AR-FRI fra Julie P\nDer er GARANTI på at disse produkter virker på rødmende ar (skal være væk senest efter 3 mdr brug. Du SKAL dog have disse på i mindst 23 timer pr døgn(!)dvs at du kun skal aftage når du træner (sveder) eller går i bad. Den str som passer til dig er ca 20×2,5cm /lavet til kejsersnit ar). Held og lykke med det 🙂\nAnne P. er simpelthen bedårende. Tak fordi du deler et par af hendes tips, Anette – og ha’ så den mest overdådige aften i aften. God fornøjelse! Glæder mig til se at og høre lidt fra aftenens fest.\nSå flot hår – tak for tippet med toppen først!!\nGod smuk eftermiddag i det danske forårsvejr.\ndet bliver så spændende med det beauty awards. Skønt du kender den smukke Anne. Men I er nu alle sammen smukke og dygtige kvinder:-)\nJeg kan se, at der er en læser som spørger ind til hvordan hun kan mindske sit ar, som hun fik efter en ulykke og fjernelse af milten.\nMin datter er selv syg og har flere ar. Hun har en blog, hvor hun også skriver om behandling og minskning af ar. Se dette link:\nJeg håber det kan være til lidt hjælp, det har hjulpet min datter.\n@saraschouby Jeg vil anbefale Rose Hip Oil fra The Organic Pharmacy til dine ar. Den har hjulpet mig. Til større områder med ar, er StretchMark Oil fra samme firma også god! Håber det kan hjælpe dig.\nAnne P er guddommelig smuk\nGlæder mig til at kramme DIG i aften A❤\n@Marie-Louise Jønsson: Jeg mener det var øjenskyggen ERA fra Mac jeg brugte her. Og så masser af mascara :)Og så put en lidt champagnefarvet highligther/perlemors øjenskygge ind i øjenkrogen (mod næsen) og blend det ud. Det åbner øjet og får trætheden væk! 🙂\nJeg følger trofast med på din blog, fordi jeg synes du skriver på sådan en dejlig lige-ud-af-posen måde omkring skønhedsrutiner og kropspleje, så jeg bare bliver hængende, og endda får lyst til at booste mine skønhedsritualer lidt!\nMen mit spørgsmål går på noget helt andet, nemlig ar. jeg var for 5 måneder siden ude for et alvorligt færdselsuheld, hvor jeg – blandt andet – måtte have min milt fjernet akut.det har givet mig et 20 cm langt ar tværs ned over maven – fra brystbenet og et pænt stykke syd for navlen (som er kommet til at se ret sjov ud!).\nJeg synes selv jeg er sluppet billigt fra uheldet, men jeg kunne da godt tænke mig nogle gode fif, til at få arret til at blive så pænt som muligt. Jeg har gennem et par måneder masseret det 2 gange dagligt med Bio-effect oil og det er har også gjort det blødt, og egentlig okay at se på, men det er stadig meget rødt, synes jeg, og selvom mine bikinidage nok er ovre nu, så kunne jeg alligevel godt tænke mig at høre, om du har nogle gode fif og evt produkter til at få sådan et ar til at blive pænest muligt :0)\n@ Sanne – Den må da komme snart, den telefon…\n@ Marie-Louise – Jeg beder Anne svare på dit spørgsmål.\n@ Christina – Helt enig.\nJeg kan slet ikke vente på at min nye mobil ankommer så jeg kan komme på Instagram. 😉\nKan man få at høre hvad hun har på øjnene på billedet, det ser supersmukt ud 🙂 ml\nEijjj hun er bare så pis pæn ♥ super lækkert billede


Flere p-pladser tættere på kryds – minby\nSidevejene til Vognmandsmarken er nogle af dem, hvor man formentlig snart kan parkere fem meter i stedet for ti frem til vejens slutning. Foto: Dan Møller\nSkrevet af Thomas Frederiksen 12/06/2018, 4:59 PM\nParkering: 30 ekstra parkeringspladser til biler og 60 ekstra til cykler.\nDet får Østerbro glæde af, hvis et forslag om ombygning af 62 vejkryds går igennem i teknik- og miljøudvalget i Københavns Kommune på mandag.\nDet sker i »Sankt Kjelds Kvarter«, populært kaldet Ydre Østerbro, kvarteret mellem Lyngbyvej, Jagtvej, Østerbrogade og S-banen.\nKort fortalt går projektet ud på, at hvis man ombygger et kryds med fortovsudbygninger, vil der være mulighed for at opnå dispensation fra den såkaldte 10-meter regel, og afkorte parkeringsforbuddet op mod et kryds fra 10 meter til 5 meter.\nDe fem meter frigjort vejareal kan bruges til en bilparkering og selve fortovsudbygningen til placering af cykelstativer.\nI alt er 116 kryds undersøgt, og ud af de disse kan det lade sig gøre 62 steder i kvarteret. De resterende steder er det ikke ment som sikkerhedsmæssigt forsvarligt.\nDet var på ønske fra Venstre, at det kom med i budgetforhandlingerne i fjor, og selvom partiet ikke var med i budgetaftalen, blev den en realitet alligevel, med fokus på Skt. Kjelds Kvarter.\nBeboere i kvarteret oplevede i fjor, at der blev mange flere p-pladser til rådighed, da den gule parkeringszone blev indført.\nMen som led i klimakvarterets bebyggelse på Bryggervangen, er der midlertidigt sløjfet mange p-pladser. Antallet skulle dog komme tilbage, når anlægsarbejdet er afsluttet.\nSom en bonus kan der udover flere p-pladser til cykler og biler også komme flere træer, der plantes i de fremskudte fortovsarealer.\n»Det er da fint nok at skabe flere parkeringspladser, men det løser ikke de store parkerings- og trængselsproblemer på Østerbro. Der skal mere til,« siger formand for Østerbro Lokaludvalg, Allan Marouf.\nEt år som hjemløs slider


Bio – RikkeHostrup\n2009: Master in Digital Design & Communications, IT University of Copenhagen (DK)\n2003: Master Fine Art, Florence Art Academy (I)\n1997: Lorenzo de’Medici School of Fine Arts, Florence (I)\n1994: The Folk Art School in Holbæk (DK)\nRIKKE HOSTRUP B. 1974 IN COPENHAGEN / DENMARK\nAfsættet for Rikke Hostrups kunstneriske arbejde med fotografi og ler- og betonskulpturer er interessen for, hvad det vil sige at være menneske i dag. Hun sætter temaer som køn, myter, samfundsstrukturer og social apati under luppen og undersøger, hvordan vi håndterer samtidens pres, hvordan vi forholder os til dagens politiske klima, og hvilken rolle individet indtager i fællesskabet og i samfundets strukturer. Vejen dertil går gennem humor, ironi og sanselighed. Der er ingen stræben efter det smukke, tværtimod er der en bevægelse hen mod det grimme, det klodsede, det hjælpeløse, det vulgære, det kitschede. Der er ingen frygt for det, der er for meget, eller for det, der ikke passer ind.\nRikke Hostrups værker befinder sig et sted mellem det afskyvækkende og det dragende, mellem det humoristiske og det alvorlige. Hun insisterer på at befinde sig dér, et sted imellem, et besværligt sted, hvor kontraster og absurditeter træder frem, hvor spørgsmål rejses og står og dirrer, åbne, ubesvarede. Et sted, hvor der er plads til, at beskueren kan more sig, blive overrasket og se tingene fra nye, forundrende og til tider provokerende perspektiver. I hendes kunstnerskab eksisterer ironi og humor side om side med alvor og æstetik.\nVærkerne opstår som reaktioner på det politiske klima og strømninger i samtiden. Rikke Hostrup er bl.a. optaget af fænomenet resiliens – idealiseringen af menneskets evne til at håndtere pres og stress i konkurrencestaten. Hun indarbejder og bearbejder indtryk af verden via arbejdet med ler og beton, ofte i kombination med andre taktile materialer. Med hænderne dybt nede i materialet omdanner hun sine umiddelbare indtryk af og reaktioner på tendenser og debatter i det samfund, hun er en del af, til skulpturelle værker med titler som Contribution to Society og Ethically Obligated Self-improvement. Arbejdsprocessen er legende, udforskende og åben. Hun giver plads til materialets medbestemmelse, til det legesyge og aparte og plads til, at de veje, der måtte opstå undervejs, kan forfølges.\nHostrup er uddannet i Italien, og med de følelsesladede temaer og det meget direkte udtryk er det tydeligt, at hun er præget af en sydeuropæisk tradition. Ligeledes kommer hendes uddannelse ved skolen for maleri til udtryk i anvendelsen af farver og teksturer i både fotos og skulpturer. Det humoristiske, feministiske og samfundskritiske snor sig som en rød tråd gennem hele kunstnerskabet. I hendes performances i Firenze som studerende på L’Accademia delle Belle Arti di Firenze, hvor hun med ironi og provokation udstillede og kommenterede kunstnerens rolle i samfundet og det at være fremmed. I hendes fotografiske værker, som umiddelbart opleves som abstrakte, maleriske værker, indtil man opdager, hvad det egentlig er, man ser på (en toiletkumme med blå toiletrens i fx). I hendes skulpturer i ler, hvoraf nogle kredser om forståelsen af køn, bl.a. i form af den tandede vagina (Vagina Dentata). Og i de seneste skulpturer i beton, et velkendt, hårdført og afvisende materiale, som vi ser overalt omkring os i byrummet, og som Hostrup i Powerless Structures (2019) gør blødt; betonen ser ud til at smelte, sårbar, opgivende, magtesløs.\nHumoren fungerer som en indgang, en åbning. Den har, sammen med værkernes fysiske fremtoning: deres forskellige teksturer, farver og organiske former, en dragende effekt. Man tiltrækkes, trækker på smilebåndet. De indbyder til berøring, indtil man er kommet tæt nok på, så afsløres alvoren. Det bliver klart, at der vrænges, af os, der ser, og af gældende strukturer og normer. Absurditeter og uretfærdigheder i samfundet stilles til skue uden endelige, lukkede konklusioner. Der er også en omsorg på spil, en omsorg og et rum for det, der ikke passer ind i systemets rammer: det bløde, sårbare, skæve, grimme, vulgære, overdådige, farlige.\nDet organiske og sanselige er gennemgående i værkerne. Runde former mimer en blød, sårbar, svulmende krop. Keramiske slyngninger giver associationer til hjernefolder eller navlestrenge. Mosagtige overflader og hvid muglignende glasur på mørk keramik fører tankerne hen på de forgængelige processer i naturen. Hvad vil det sige at være en blød krop, hvad betyder det at være gjort af sårbart, forgængeligt, organisk materiale i et barskt samfund?\nHer work revolve around the body as collective recollection and her thematics includes gender, apathy and deprivation.\nWhether ceramic sculptures or photography, her work balance between the abstract yet recognisable, with a tension between the offensive and the appealing, solemness and frivolity, innocence and obscenity, the seductive and the awkward.\nEven though she is trained as a painter, her primary media today is ceramic sculptures and photographs. The painterly background is present as a vivid representation of color in both objects and photographs.\n3 DAYS OF DESIGN, Eilersen Showroom, Copenhagen, Denmark\nOpen Call, Kunstscenen XYZ, Copenhagen, Denmark\nMotorisk Program, Udstillingsstedet PugMAXI, København, Denmark\nOutta Mud, Solo, Vesterbro Bibliotek og Kulturhus, København, Denmark\nHvem ler, Solo, Studioshow, Puggaardsgade 7, København, Denmark\n#DETSERDUIKKEIBYEN, Bibliotekssalen, Rundetårn, København, Denmark\nGroupshow curated by E. Privitera, En Plein Air Arte Contemporanea, Torino, Italy\nI confess it curated by John Paulin, Roskilde Festival, Denmark\nOn Print, CMYK, København, Denmark\nDe Viaje, Museum of Fine Arts, Castellón della Plana, Spain\nGraduation Exhibition, Accademia di Belle Arti di Firenze, Italy\nNetworking, curated by Sergio Risaliti, Bruno Corá, Pier Luigi Tazzi\nMagazzini del Sale, Siena, Italy\nDe Viaje, En Plein Air Arte Contemporanea, Torino, Italy\nSchoolshow, Accademia di Belle Arti di Firenze, Italy\nMuseo di Arte Contemporanea e del Novecento, Monsummano Terme, Italy\nCantieri Culturali Ex-Macelli, Prato, Italy\nBottini dell’Olio, Livorno, Italy\nKraft, curated by U. Borella, Accademia di Belle Arti di Firenze\nTracce Fuori Centro, curated by F. Milani, Villa Vogel, Firenze, Italy\nInvasioni, curated by F. Milani, Comune di Lastra a Signa (FI), Italy\nHappy Hour, curated by Sislej Xhafa and Erik A. Frandsen, Skt. Annæe Plads, Copenhagen, Denmark\nMayonese, curated by Luca Beatrice and A. Galletta, En Plein Air Arte Contemporanea, Torino, Italy\nOne Day at a Time, curated by Olga Gambari, En Plein Air Arte Contemporanea, Torino, Italy\nDoubting Thomas, Ex-Chiesa Leopoldina, Firenze, Italy\nAtrofi – Christine Urfe Bendt og Kasper Harup-Hansen, Udstillingsstedet PugMaxi\nBilledværskstedet Poetisk Pause\nChildrens Museum, Louisiana of Modern Art\n2018 Copyright Rikke Hostrup | Webdesign De-sign.digital


Nicola Sturgeon: ’Brexit betyder ikke Brexit i Skotland’ | Information\n’Brexit betyder ikke Brexit i Skotland’\nDen skotske førsteminister udfordrer Storbritanniens nye premierminister på hendes første arbejdsdag i rollen\nSkotlands førsteminister Nicola Sturgeon har allerede været på tur rundt i Europa, hvor hun har fået positiv respons fra de europæiske ledere. Her er hun i Bruxelles.\nStorbritanniens nye premierminister, Theresa May, har forsikret briterne om, at »Brexit betyder Brexit«. Men allerede på sin første arbejdsdag i går er netop den udtalelse blevet angrebet af Skotlands førsteminister, Nicola Sturgeon.\n»Jeg respekterer, at Theresa May har et mandat for dét for så vidt angår England og Wales. Hvad jeg også må pointere er, at det mandat – at Brexit betyder Brexit – ikke gælder Skotland, for Skotland stemte anderledes i EU-afstemningen,« sagde Nicola Sturgeon på Londons Foreign Press Association i går med henvisning til, at 62 procent af skotterne stemte Remain.\n»Theresa May og jeg har det til fælles, at vi begge har en pligt til tjene de folk, vi repræsenterer, og det betyder, at vi må respektere hinandens positioner,« fortsatte hun.\nNicola Sturgeon har tidligere sagt – og gentog i går – at muligheden for en ny uafhængighedsafstemning nu er på bordet igen. Men hun åbner døren for et kompromis, hvis Theresa May er parat til at overveje andre måder at fastholde Skotlands EU-medlemskab på.\n»Hvis vi er opfindsomme, så tror jeg, at det er muligt at respektere de forskellige mandater, som forskellige dele af Storbritannien har afgivet,« sagde hun.\n»I dag er der – selv om Storbritannien er medlem af EU – forskellige arrangementer på tværs af Storbritannien. Kronbesiddelserne – Isle of Man, Jersey – er ikke medlem af EU. Gibraltar er med i EU, men er ikke i Storbritannien. Så det er ikke umuligt for os at finde på en løsning for Skotland, som er forskellig fra andre dele af Storbritannien. Der er også den ’omvendte Grønland’-mulighed,« sagde hun med henvisning til, at Grønland i 1985 forlod EU, men fortsatte med at være en del af Rigsfællesskabet.\nMen – lyder advarslen til den nye premierminister – »hvis det viser sig, at den eneste måde at beskytte Skotlands position i EU på er at overveje uafhængighed, så bør folket have lov til at stemme om det«.\nMens Theresa May knap har haft tid til at tænke på Brexit-forhandlingerne i de seneste turbulente uger, så har den skotske regering allerede nedsat et ekspertråd af økonomer, jurister og diplomater, der skal rådgive Sturgeon og den skotske regering under Brexit-forhandlingerne.\nSelvstyreregeringens strategi er for det første – fortæller førsteministeren – at »blive en del af den britiske proces for at sikre, at alle muligheder holdes åbne for Skotland«, Gibraltar og Nordirland, der også stemte for at blive i EU. For det andet er strategien at fortsætte diskussionerne i Europa for at »sikre, at alle forstår Skotlands position og for at opfordre dem til at holde alle muligheder åbne«.\nNicola Sturgeon har allerede været på besøg i Bruxelles og andre hovedstæder og melder, at modtagelsen generelt var »meget, meget varm, meget sympatiserende og meget forstående over for det faktum, at Skotland stemte anderledes«.\nImidlertid har den skotske regerings håb om at overtage Storbritanniens EU-medlemskab forud for en uafhængighedsafstemning lidt et tilbageslag, efter at Spaniens fungerende premierminister, Mariano Rajoy, udtalte, at »den spanske regering afviser at forhandle med andre end Storbritannien«.\nSpanien, der som alle EU-lande har et veto over nye medlemslande, er bekymret over, om skotsk løsrivelse og EU-medlemskab kan give Catalonien blod på tanden.\nHele Europas interesse\nMen Sturgeon afviser, at der er grund til bekymring.\n»På dette tidlige stadie i processen er det ikke nogen overraskelse, at folk genfremsætter positioner, som de længe har holdt,« siger hun med henvisning til, at Spanien også modsatte sig forhandlinger med Skotland forud for selvstændighedsafstemningen i 2014.\n»Som i 2014 var det, der skete i Skotland og Storbritannien, unikt. Det var en demokratisk proces, som ikke ville have ført til nogen præcedens for noget land eller nogen region i verden, og det samme er tilfældet nu.«\nHun påpegede desuden, at hele Europa som resultat af Brexit-resultatet er »på vej ind i en meget anderledes tid«.\n»Jeg tror, at det ikke kun er i Skotlands, men også EU’s interesse, at forsøge at finde en måde at tillade dem af os, der ønsker at være gode europæere og være en del af EU, at forblive sådanne,« sagde hun.\nTheresa May var – som Sturgeon – på Remain-siden i folkeafstemningen. Men spørgsmålet er, om det vil gøre en forskel i forhold til Brexit-forhandlingerne, at der nu sidder to stærke Remain-kvinder i landets topjob? Sturgeon håber, at det i det mindste kan føre til et konstruktivt samarbejde.\n»Uden at generalisere, så tror jeg på mange områder, at kvinder bringer en anderledes tilgang til ledelse, til at samarbejde, til ikke at lade som om, at der ikke eksisterer forskelle, men at finde fællesnævneren, og det håber jeg, at jeg vil have muligheden for at gøre i de kommende uger,« sagde hun, kort før David Camerons sidste spørgetime som premierminister fandt sted.\nMens hovedparten af kommentarerne fra opposition på denne ene dag var høflige og respektfulde, understregede Sturgeons partifælle i Westminster Angus Robertson måske denne forskel på tilgang mellem kønnene.\nFrem for at give Cameron de obligatoriske skulderklap med på vejen, sagde Robertson, at »premierministerens eftermæle utvivlsomt vil blive, at han har ført os på randen af at blive taget ud af EU, så vi vil ikke tiljuble hans premierministertid fra disse bænke«.\nNicola Sturgeons afskedssalut til Cameron var slet og ret at takke ham for de seks år, han har tjent som landets premierminister.\n»For denne tjeneste skylder vi ham tak,« sagde hun uden at nævne et eneste eksempel på hans positive eller negative bidrag til samfundet.\nI sin velkomst til Theresa May var hun mere direkte.\n»Det er fair at sige, at Theresa May var påfaldende ved sit fravær under EU-folkeafstemningen. Måske holdt hun lav profil af politiske årsager, men jeg håber, at hun viser mere lederskab i de kommende år end under folkeafstemningen.«\nNicola SturgeonTheresa MayDavid Cameron\nTheresa May formelt ny premierminister\nTheresa May er i går formelt udnævnt til Storbritanniens premierminister af dronning Elizabeth II. Det bekræfter det britiske kongehus, Buckingham Palace, ifølge BBC. Theresa May ankom kort før klokken 18.30 dansk tid til Buckingham Palace, hvor hun mødtes med dronningen, som officielt bad hende danne regering. Et officielt foto udsendt af Buckingham Palace viser May, der nejer for dronningen under audiensen i går.\n14. juli, 2016 - 08:56\nNordirland kan blive det allermest giftige problem - hvilket du selvfølgelig godt er klar over.\nMen i Nordirland kan der bogstaveligt talt komme blod på bordet, hvis ikke parterne kan finde sammen om en fælles løsning.\nSpanien kan man ikke bruge til noget som helst i denne sammenhæng.\nDa Jugoslavien gik i opløsning under direkte folkefordrivelser og -folkemord - borgerkrigen kom senere -ævlede den spanske premiereminister kun om, at Jugoslaviens nationale integritet skulle opretholdes for enhver pris.\nAlle europæiske problemstillinger bliver set i lyset af Spaniens egne problemer med at hænge territorialt sammen.\n14. juli, 2016 - 15:33\nSpanien fik ikke noget at skulle have sagt ved sidste afstemning i Skotland og får det heller ikke ved en ny. Derudover har skotterne selvstyre der kun forstyrres af at UK har udenrigsforhandlingsretten, og dermed koblingen til EU. Skole, kultur, politi, arbejdsmarkedsforhold osv. er alle områder som det skotske parlament har beslutningsret over.\nTRicket for skotterne bliver at finde en model, hvor man i EU accepterer at skotterne faktisk allerede er medlemmer af EU og derfor ikke skal gennemgå nye forhandlinger.\nSteffen Gliese og Thomas Holm anbefalede denne kommentar\n14. juli, 2016 - 17:58\nLav dog en grønlandsk løsning i første omgang.\n14. juli, 2016 - 18:02\nJeg deler dit håb om, at Spanien ikke får noget at skulle sagt og blot markerer sit standpunkt; men.............der er lige det med vetoretten.\nEn EU-beslutning om Skotlands forbliven i, genoptagelse i eller nyoptagelse i Unionen træffes ved konsensus - og det kan hurtigt blive kringlet med 27 lande omkring bordet, og da især hvis Spanien har lagt sig fast på ikke at ville tale med skotterne, men kun med Storbritannien.\n14. juli, 2016 - 18:06\nDet må i giver fald blive en omvendt Grønlandsk løsning.\nStorbritannien går ud af EU - og en integreret del af Storbritannien forbliver i EU.\nDen er ikke helt nem - især hvis spanierne har lagt sig fast på ikke at ville forhandle med skotterne.\n14. juli, 2016 - 21:03\n"der er lige det med vetoretten."\nSpanien har ikke lyst til at bruge veto retten til noget som helst. De står over for at skulle låne ca 12mia euro af EU. Hvorfor skulle de så holde en netto bidragsyder ude? Det kunne jo få de andre EU lande til at meddele Spanien at det med lån skulle de nok ikke regne med, da der jo blev holdt bidragsydere ude.\nYdermere giver det overhovedet ingen mening at holde nogen som helst ude af en klub man selv er medlem af og er glad for det. Med mindre man er Groucho Marx.\n14. juli, 2016 - 21:36\n"Ydermere giver det overhovedet ingen mening at holde nogen som helst ude af en klub man selv er medlem af og er glad for det."\nDet kan du have ret i - der er bare lige det med ikke at give Catalonien blod på tanden, som Mette Rodgers skriver. Man kan vel i samme moment nævne Baskerlandet, som også tidligere har ønsket at danne sin egen stat.\nMen i hvert fald håber jeg inderligt, at du får ret, og at det lykkes for skotterne at forblive i EU.\nMed eller uden fortsat medlemsskab af Storbritannien.\nDina Helbo anbefalede denne kommentar\n15. juli, 2016 - 08:19\nDet er ikke kun Spanien men også Frankrig, der siger nej, til at Skotland kan forblive eller alternativt melde sig ind selvstændigt i EU.\nAt Spanien skal låne penge kan ikke bruges til at presse dem, da de har Frankrig med sig, og det vil koste Madrid meget mere med catalansk selvstændighed.\nJeg tror Hollyroods eneste chance er at nægte at ratificere udmeldingen, sådan som de skal. Det har deteknisk set retten til gøre, hvis et flertal i Hollyrood finder, at det strider direkte imod Skotlands interesse og er skadeligt for nationen. Det vil principielt hindre Britisk udmeldelse. Selvom dette ville glæde Boris Johnson, der så sent som i går udtalte at Brexit ikke nødvendigvis behøver at komme på tale, så er den mulighed dog desværre nok kun teknisk.\n15. juli, 2016 - 09:31\nDet er første gang, jeg læser, at Hollyrood - og vel også Stormont & Welsh Assembly??? - skal vedtage britisk udmeldelse af EU.\nDet bliver godt nok kringlet.\nDu skriver, at det kun er en teknisk mulighed, at Hollyrood kan forhindre Brexit - hvilket jeg ikke har forudsætninger for at bestride - men det må vel betyde, at UK Parliament kan vedtage Brexit uanset at Hollyrood måtte stemme imod.\nOkay; men hvis man sidder i Hollyrood, måske indvalgt af SNP, er det da helt oplagt at stemme imod Brexit - så meget desto mere som Skotland, valgkreds for valgkreds, stemte Remain.\nDet kan de forhåbentlig selv finde ud af al sammen omkring et forhandlingsbord.\nMen hvis hele dette problemkompleks overføres til Nordirland, så er der da al mulig grund til helt grundlæggende at frygte udviklingen.\nAlle der i 1970'erne så fjernsyn fra Londonderry/Derry forstår frygten.\nForhåbentlig kan Nordirerne finde ud af det i mindelighed; men det er en giftig arv David Cameron efterlader sig - og al sammen for at løse et parti-problem hos de britiske konservative.\nHvis David Cameron er troldmandens lærling - hvem er så troldmanden?\nMåske Charles de Gaulle.\nCharles de Gaulle skabte de 5. republik ved at true med at udskrive folkeafstemninger, hver gang parlamentet i den 4. republik gik i hårdknude - og det var stort set konstant i hårdknude. En gang imellem var parlamentarikerne så genstidige, at det var nødvendigt for de Gaulle, at vise sin folkelige opbakning ved en direkte folkeafstemning - og det gjorde han så.\nDet gik godt indtil 1969, hvor han tabte en folkeafstemning, øjeblikkelig gik af og Georges Pompidou blev valgt til ny præsident. Georges Pompidou åbnede op for britisk deltagelse i det daværende EF - og se nu en redelighed.\nMen David Cameron er ingen de Gaulle.\n15. juli, 2016 - 11:22\nden nye Skotlandlov fra 1993 indeholder muligheden for et skottisk veto imod britiske love der ville forring de europæiske menneskerettigheder i Skotland. Et britisk udtræden af EU ville nok medføre dette.\nMht. Spanien, Gibraltar har også meldt ønsker om at forblive i EU. Og gouvernøren af Gibraltar har været i Skotland på konsultation. Så mon ikke de kan lokke Spanien med den bid land.\n15. juli, 2016 - 13:46\nHer er Sturgens påstand om muligheden. Men jeg tror som sagt ikke den er reel.\n15. juli, 2016 - 13:54\nI øvrigt skal de to andre nok ikke stemme da Skotland har mere devolution end de andre har.\n17. juli, 2016 - 07:17\nOg en god måde at få Spanierne til at klappe kaje er at spørge dem om det så betyder at de vil levere Ceuta og Melilla tilbage til Marokko.


Hvorfor bankkrisen ikke kostede danske skatteydere en krone, mens Irland blev ruineret\nKollapset af den amerikanske storbank Lehman Brothers og udsigten til en global finanskrise krævede en prompte reaktion fra stater over hele verden. Men hvorfor valgte Danmark en løsning, der gav banksektoren hovedansvaret – og skånede skatteyderne – mens Irland lod staten alene tage skraldet? Her er tre mulige forklaringer.\nDa den globale krise ramte, reagerede den irske banksektor, 'som den plejer', med en redningsplan, der tilgodeså de store irske banker. Det kan bl.a. forklares ved en traditionel, meget tæt forbindelse mellem bankfolk og de offentlige myndigheder, der regulerer og kontrollerer bankerne. (Foto: Shutterstock)\nLektor, Institut for Samfundsvidenskab og Erhverv, Roskilde Universitet\nKun to uger efter den amerikanske storbank Lehman Brothers kollapsede, var det klart for stater over hele kloden, at vi stod over for en gigantisk global finanskrise med udsigt til totalt økonomisk sammenbrud.\nFra da af havde ministre og bankdirektører kun få dage til at komme med et modtræk, der kunne sikre, at det finansielle system kunne overleve på den korte bane, uden at der var risiko for, at bankerne trak staterne med sig, hvis de alligevel faldt.\nEn meget effektiv løsning i Danmark\nI Danmark blev opgaven løst meget effektivt. Den aftale, den danske stat og bankerne indgik i de sidste hektiske dage af september 2008, sikrede ikke alene, at sektoren i fællesskab betalte for, at de fleste kunder blev holdt skadesfri ved de mange efterfølgende bankkrak.\nAftalen gav også staten en ekstraordinær indtægt, der betyder, at vi som skatteydere faktisk har tjent penge på bankkrisen.\nOmvendt forholdt det sig i Irland. Samtidig med at politikere, embedsfolk og bankernes brancheorganisation forhandlede i København, havde den ansvarlige irske minister nogle korte samtaler med udvalgte bankchefer i Dublin.\nDet medførte ikke nogen aftale, men i stedet en udmelding om, at den irske stat ville dække alle indskud i irske banker – uden at bankerne skulle levere nogen på forhånd bestemt modydelse.\nDenne tilgang skulle sidenhen vise sig så bekostelig, at landet måtte reddes fra ruin af sine Euro-partnere anført af Tyskland.\nMen hvorfor valgte Danmark en løsning, der gav banksektoren hovedansvaret – og skånede skatteyderne – mens Irland lod staten alene tage skraldet? Vi har undersøgt tre mulige forklaringer på disse meget forskellige valg.\nVar Irland meget mere udsat end Danmark?\nDen første mulige forklaring, vi undersøger, fremhæver, at Irland var meget mere udsat end Danmark. Det skyldes ifølge fortalere for denne udlægning, at den irske banksektor ved krisens start var tre gange så stor som landets økonomi, mens den danske sektor kun var dobbelt så stor i forhold til bruttonationalproduktet (BNP).\nEn relativt større banksektor kan forøge udbuddet af kredit og dermed presse prisen op på knappe goder, der er afhængig af finansiering.\nEt prominent eksempel på et sådant gode er fast ejendom. Vi vil derfor forvente, at ejendomspriserne i Irland var mere overvurderet end i Danmark i årene før krisen.\nData fra industrilandenes samarbejdsorganisation OECD tyder imidlertid på, at priserne var nogenlunde lige oppustet i de to lande umiddelbart før krisen – dog var situationen en tand værre i Danmark.\nIrske ejendomspriser er ikke mere overvurderede end de danske\nNår OECD vurderer, at irske ejendomspriser ikke er mere overvurderet end de danske, kan det til dels skyldes, at Irland havde en voldsom økonomisk vækst og befolkningsvækst de 15 år, der gik forud for krisen.\nDisse to forhold understøtter en naturlig og forventelig værdistigning, der ikke skyldes pris-inflation.\nNår den relativt større irske banksektor ikke har skabt pris-inflation, skyldes det, at mange irske pengeinstitutter er internationale banker, som laver internationale forretninger med base i Dublin. Kigger man for eksempel på irske bankers samlede udlån i Irland, er andelen i forhold til BNP på niveau med Danmark.\nEn anden faktor, der kunne gøre Irland mere udsat end Danmark, er, hvordan den finansielle sektor er sammensat. Nogle typer af banker låner kun penge ud, de har som indestående på kundernes konti. Det er den traditionelle model for sparekasser.\nAndre banker har ingen traditionelle indlån, men henter pengene på de finansielle markeder via for eksempel obligationsudstedelser eller ved at tilbyde institutionelle investorer som for eksempel pensionskasser at tage vare på deres ikke-investerede midler i meget kort tid mod at give dem en beskeden rentebetaling.\nDe fleste banker ligger midt imellem to yderpunkter\nLehman Brothers, hvis krak udløste krisen, er et eksempel på en sådan type 'investeringsbank'. De fleste banker ligger dog et sted midt imellem de to yderpunkter.\nLehman Brothers, hvis krak udløste krisen, er et eksempel på en særlig type 'investeringsbank'. Her ses det tidligere hovedkvarter i New York.\nEt nationalt finansielt system domineret af sparekasselignende banker regnes for mere robust end et system præget af investeringsbanker.\nMålt på denne måde viser det sig dog, at Danmark er mere udsat end Irland, idet de danske realkreditinstitutioner i den sammenhæng benytter investeringsbanksmodellen.\nDet har dog ikke afholdt dem fra at forøge deres udlån under krisen, hvilket bestemt ikke er forventeligt. Omvendt har det givetvis bidraget til, at Danmark er kommet nådigt igennem krisen sammenlignet med Irland.\nIrland er ikke mere udsat end Danmark\nPå trods af antagelsen om, at Irland skulle være mere udsat, blev Danmarks økonomi tidligt i krisen truet af valuta-uro, da kronen kom under angreb.\nAngrebet faldt sammen med at en række kortløbende realkreditobligationer skulle refinansieres – de såkaldte Flexlån. Dette skræmte internationale investorer væk, med det resultat at renten for mange boligejere steg voldsomt.\nDet kunne have slået bunden ud af boligmarkedet, men det kom heldigvis ikke så vidt. Irland havde ingen problemer af denne art, da landet var med i Euro-samarbejdet, der blev regnet som sikker havn i krisens første år.\nAntagelsen om, at Irland var mere udsat end Danmark, holder altså ikke vand og kan derfor ikke forklare de to meget forskellige valg, landene traf.\nBetød sammensætning af ejerskab af banker noget?\nEn anden forklaring fokuserer på forskelle i ejerforhold i banksektoren som betydende for sektorens villighed til at påtage sig en fælles risiko for for eksempel bankkrak.\nVi undersøgte særligt eventulle forskelle i forholdet mellem privat og statslig ejerskab og i forholdet mellem national og international ejerskab i banksektorerne i Danmark og Irland.\nFortalere for denne type forklaring forventer, at en høj grad af statslig og national ejerskab vil gøre det mere sandsynligt, at banksektoren påtager sig en risiko i fælleskab.\nDet viste sig igen, at der ikke var stor forskel mellem de to lande på dette område, umiddelbart før krisen ramte.\nHverken den danske eller irske stat deltog i ejerskabet af de største og vigtigste banker. Irland havde dog en større andel af banker med ejerskab af internationale investorer, men dette opvejes af at den største internationalt ejede bank i Danmark – Nordea – har en langt mere central rolle på det danske finansielle marked end tilsvarende i Irland.\nHvad betyder 'skik og brug' blandt bankfolk og politikere?\nDen tredje forklaring viste sig bedst til at forklare den store forskel i, hvorledes Danmark og Irland reagerede på den globale finansielle krise i dennes første hektiske dage.\nDenne forklaring peger på vigtigheden af eksisterende 'skik og brug' blandt beslutningstagere for, hvilke typer beslutninger man træffer, og hvorledes man træffer disse beslutninger.\nDenne type af 'skik og brug' er ofte normer og rutiner, som er udviklet over længere historiske forløb. I Irland er beslutninger med vigtighed for banksektoren traditionelt blevet truffet af en lille kreds af personer, som har vægtet bankers økonomiske interesser højt.\nDa den globale krise ramte, reagerede den irske banksektor således, 'som den plejer' med en redningsplan, der tilgodeså de store irske banker. Det kan blandt andet forklares ved en traditionel, meget tæt forbindelse mellem bankfolk og de offentlige myndigheder, der regulerer og kontrollerer bankerne.\nI Danmark reagerede beslutningstagere i banksektoren også, 'som de plejer', men i forlængelse af en meget anderledes tradition.\nDen danske respons på den finansielle krise var på den måde bundet op på en lang tradition for at involvere en bredere kreds af personer, med forskelligtrettede økonomiske interesser, men dog med en fælles forståelse for, at banksektoren gjorde klogt i at reagere kollektivt og med en bredere samfundsøkonomisk hensynstagen.