PROVAS STÅR FOR PROFESSIONEL HÅNDTERING AF VAND, AFFALD OG SPILDEVAND - PDF\nDownload "PROVAS STÅR FOR PROFESSIONEL HÅNDTERING AF VAND, AFFALD OG SPILDEVAND"\n2 PROVAS STÅR FOR PROFESSIONEL HÅNDTERING AF VAND, AFFALD OG SPILDEVAND Vi sørger for, at du har rent vand i hanen, og at du kan komme af med affald og spildevand, så det belaster vores miljø mindst muligt. 2\n3 Kerneydelser Vand Affald og genbrug Spildevand Organisation Samarbejdspartnere Nøgletal Ledelsens redegørelse Kunder Samfund Økonomi 3\n4 LEDELSENS REDEGØRELSE 2013 har været et år, hvor der er blevet gennemført en række væsentlige tiltag, som får stor indflydelse på Provas aktiviteter de kommende år. Der er etableret en ny selskabsstruktur i form af et holdingselskab - Provas Holding a/s. Under dette er de fire tidligere selskaber for områderne vand, spildevand, affald og service placeret som datterselskaber. Det giver mere entydige og effektive processer mellem bestyrelsen og direktionen. Samtidig er der valgt en ny bestyrelse, der repræsenterer samtlige fem selskaber, og som nu tæller to forbrugervalgte medlemmer. I Provas arbejder vi blandt andet med at effektuere Haderslev Kommunes spildevandsplan, og der er i 2013 kommet en ny udgave for perioden De projekter, som udspringer af planen, medfører det hidtil største investeringsbudget i forsyningens historie. Vi er derfor allerede i gang med tilpasse og udvikle vores ressourcer og kompetencer, så vi kan løfte de mange store og komplekse opgaver. I den forbindelse arbejder vi på at udvikle vores organisation med fokus på synergier mellem funktionsområderne. Vores overordnede mål er, at vi skal være en ansvarlig virksomhed, en stærk partner og en vidensdelende virksomhed. Derfor har vi i 2013 implementeret et nyt kompetenceværktøj, som i høj grad sætter fokus på udvikling af vores medarbejdere, så vi sikrer, at virksomheden til enhver tid har de rigtige kompetencer til at løse vores opgaver effektivt, økonomisk og med et højt kvalitetsniveau. Samtidig arbejder vi fortsat med at implementere de mange effektiviseringsforslag, som vi identificerede tilbage i Målet er, at vi reducerer de samlede direkte driftsomkostninger med minimum 30 % ved udgangen af Vores regnskab for 2013 viser, at vi følger den fastlagte plan, og at vi er godt på vej. Vi er derfor overbeviste om, at vi når målet. Vi arbejder løbende på at sikre en optimal og effektiv drift, og derfor har vi, trods de meget store investeringer, formået at sikre, at der ikke er sket store udsving i priserne inden for vores kerneområder. Vores prisstrategi om at sikre en stabil prisudvikling kan vi således fortsat efterleve, og prisen for affald vil falde i Vi har de seneste år gennemført en række kundetilfredshedsundersøgelser for både private kunder og erhvervskunder. Hvor resultaterne har ligget på et meget højt niveau ved de private kunder, viser resultatet af den seneste kundetilfredsundersøgelse hos vores erhvervskunder, at der ikke er sket den ønskede forbedring i forhold til den forrige undersøgelse. Vi har derfor vedtaget, at der skal igangsættes et arbejde med en ny erhvervskundestrategi. Samtidig vil vi arbejde med at udvikle vores kundefokus på andre områder. Vi er ved at opbygge et læringsunivers til børn, som kan bruges af skoler og institutioner. Målet er at øge kendskabet til vores kerneområder og vise, hvordan vi som mennesker påvirker samfundet og miljøet. Et andet planlagt tiltag er, at Provas i løbet af 2014 kommer på de sociale medier og på den måde sikrer øget kendskab og mere dialog med de kundesegmenter, som benytter disse medier som deres primære kilder til information og nyheder. Vi vil med udgangspunkt i vores vision fortsat arbejde på, at Provas er kendt som en ansvarsbevidst virksomhed og attraktiv arbejdsplads. Vi vil sikre, at vores kunder oplever et højt serviceniveau, hvor dialogen er udgangspunkt for faglig sparring og rådgivning inden for de rammer, der definerer forsyningsbranchen. God læselyst med årsberetningen for Kjeld Thrane Bestyrelsesformand John Hartvig Mølgaard Administrerende direktør 4 LEDELSENS REDEGØRELSE\n5 TILBAGEBLIK OVER PLANER 2014 FOR 2014 l Arbejde med P2015 l Ny spildevandsplan i kommunen l Udvikling i økonomien og prisstrategi l Ny selskabsstruktur med ny bestyrelse med forbrugerrepræsentanter l Organisationsudvikling, kompetenceprojekt og trivselsundersøgelse l Tilfredshedsundersøgelse på erhvervskunder l Strategisk tilstandsvurdering l Organisationsudviklingsprojekt for synergier mellem Projekter og Drift l Risikostyring l Den videre udvikling af målstyring og gevinsten ved benchmark l Certificering af vores ledelsessystem l Læringsunivers l Erhvervskundestrategi l Provas på de sociale medier LEDELSENS REDEGØRELSE 5\n6 KERNEYDELSER VAND Vores kerneydelser er koncentreret om drikkevand, vandafledning og spildevandsrensning og håndtering af Haderslev Kommunes affaldsordninger. Derudover har vi en række forskellige ydelser såsom sprinklerstik og aftaler med de private vandværker i vores forsyningsområde vedrørende drift og afregning. Provas har tre vandværker med i alt seksten indvindingsboringer. Primo 2013 var indbyggertallet i Haderslev Kommune opgjort til indbyggere, og ca. 41 % af dem forsynes med drikkevand fra Provas 1. Provas har indvindingstilladelser, der svarer til over halvdelen af de drikkevandsmængder, der må indvindes i vores forsyningsområde. Vandspildet er desværre stadig højt. Vi har i det forgangne år etableret en projektgruppe, som arbejder målrettet med emnet, og blandt andet har samlet de initiativer, som vi hidtil har gennemført. Der er udarbejdet en lang række analyser af fejlmuligheder. Fejlmuligheder relaterer sig både ledningsanlæg, målere og vores afregningssystem. Vi har etableret flere sektionsbrønde med målere på vores ledningsnet, samtidig med at kundedata indrettes efter sektionerne. Det giver os en mere nøjagtig viden om, hvor eventuelle lækager er. Der er etableret fem sektionsbrønde i Vojens og seks i Haderslev. Der er på denne måde, indtil videre, fundet fire lækager, som efterfølgende er udbedret. Der er stadig områder, som skal undersøges nærmere - blandt andet hovedledninger. Vi gennemfører systematisk stikprø- vekontrol på målerne, og resultaterne indikerer, at de målere som vi bruger, overholder kravene til tolerancer. Vi har gennemført dels oprydning i afregningssystemet, dels kontrolleret store udsving i aflæste mængder, og der er ikke noget, der indikerer grundlæggende og systematiske fejl i afregningen. Formålet med projektet er først og fremmest at finde årsagerne til vandspildet og få dem udbedret, men også at opnå et langt bedre kendskab til hele anlæggets tilstand, og dermed effektivisere overvågnings-, drifts- og opfølgningsprocesser - både på ledningsnettet 1 Ud fra en betragtning af, at der i gennemsnit bor 2,2 indbygger i en husstand med baggrund i Danmarks Statistik om indbyggere og husstande i Haderslev Kommune 6 KERNEYDELSER\n7 og i vores fakturering. Det er et arbejde, som strækker sig over lang tid, og vi forventer at resultatet giver os gode muligheder for at sætte et realistisk mål for vandspildet. Vi forventer at gøre brug af DANVA s procesbenchmark på dette punkt. Udviklingen i antallet af ledningsbrud formodes primært at skyldes den milde vinter. Der har ikke været de store udsving i temperaturen og dermed har jordbundsforholdene ikke været så kraftigt påvirket som i en meget hård vinter. Fig. 1 Vand Solgt, m Udpumpet, m 3 *) Vandspild, % 16,0 15,6 11,3 Kunder *) Er ekskl. købte mængder fra Aarøsund og Øsby vandværker Fig. 2 Vandforsyningsanlæg Vandforsyningsledninger, km Vandværker Indvindingsboringer Vandtårne Trykøgere Fig Ledningsbrud KERNEYDELSER 7\n8 VANDKVALITET Der har i 2013 været tre overskridelser, kemisk fra vandværker og tre overskridelser, kemisk på ledningsnettet. Årsagerne er de samme som i 2012, nemlig alderen på filtrene. Der arbejdes fortsat med forbedringer qua helhedsplanerne for vandværkerne. Monitering af forureningen med klorerede opløsningsmidler ved Favrdal Vandværk, har i 2013 ikke givet anledning til yderligere tiltag for at sikre drikkevandskvaliteten. 337 målere er blevet kasseret. De resterende målere, som er fordelt på 15 partier er dermed godkendte, og deres levetid forlænges med yderligere tre år. Antallet af målere, som skal udskiftes, forventes at falde de kommende år på baggrund af, at vi efterhånden har skiftet kendte defekte målere og alle målere er tilknyttet et kontrolparti. VANDMÅLERE Med baggrund i dels resultatet af vores målerkontrolprogram dels kundehenvendelser om defekte målere, er der skiftet i alt vandmålere. Der er udtaget 349 måler til kontrol. Disse målere er fordelt på 20 partier. Resultatet var at 5 partier med i alt Fig. 4 Prøvested Egenkontrol Akkrediterede prøver Overskridelser, kemisk Overskridelser, biologisk Vandværk Ledningsnet Fig. 5 Målerkontrol Antal målere Målere udskiftet* Antal kontrolpartier Antal målere til kontrol Antal partier som er faldet Antal målere kasseret i faldne partier *) Som konsekvens af resultatet fra forrige kontrol samt kundehenvendelser 8 KERNEYDELSER\n9 HELHEDSPLAN PÅ VOJENS VANDVÆRK Provas er i gang med en helhedsplan, der har til formål at effektivisere Vojens Vandværk. Derfor har vi i 2013 skiftet vandværkets pumper ud med nogle mere energieffektive. I forbindelse med denne type arbejde er det umuligt at undgå at skulle lukke for vandet hos kunderne, der får vand fra dette vandværk. Derfor var planlægning og hensyn vigtigt - både over for vores privatkunder, men også over for de erhvervskunder, der er afhængige af vand fx i forbindelse med deres produktion. Derfor var det mest optimale at lukke for vandet om natten. Det gjorde vi to gange. Første gang for at tilslutte nogle midlertidige pumper, imens de nye pumper blev sat op, og efterfølgende for at tilslutte de nye pumper. Arbejdet forløb planmæssigt, og vi gjorde meget ud af at informere de berørte kunder. Det var både via sms er, vores hjemmeside og via aviser. Resultatet blev, at vi stort set ikke havde kundehenvendelser i forbindelse med arbejdet. KERNEYDELSER 9\n10 KERNEYDELSER AFFALD OG GENBRUG NY RESSOURCESTRATEGI FOR DANMARK Regeringen kom i 2013 med et bud på en ny affaldspolitik i sin nye ressourcestrategi Danmark uden affald - Genanvend mere - forbrænd mindre. Kernen er, at affald skal ses som en ressource, der kan genbruges og genanvendes - og ikke som et spildprodukt. Kommunerne og affaldsselskaberne spiller en central rolle, og skal sammen med danskerne løfte opgaven. Konkret skal Danmark i 2022 genanvende mindst 50 % af affaldet fra husholdninger mod 22 % i dag. Indsamlingen af papir-, pap-, glas-, metal-, og plastemballager skal gå fra 53 % til 70 % i Desuden skal der fokus på at få fat i de kritiske ressourcer og sjældne metaller med henblik på øget genanvendelse. Det betyder helt konkret, at vi i fremtiden skal arbejde med et øget fokus på indsamlingen og behandlingen af elektronikskrot, batterier og shredder-affald (shredderaffald er en uensartet affaldsfraktion, som bl.a. indeholder plast, skumgummi, stofrester, træ og støv). HVOR STÅR PROVAS? Efter at Haderslev Kommune i 2011 indførte en delebeholder til indsamling af genbrugeligt materiale, har vi konstateret en stigning i de indsamlede mængder af genanvendelige materialer. Det betyder, at vi i Haderslev Kommune allerede har nået en genanvendelsesprocent på 52 % på husholdningsaffald. Vi vil dog fortsat have fokus på at optimere genanvendelsesprocenten bl.a. ved at øge forståelsen for, hvad der må komme i genbrugsholderen, og hvad der ikke må. Den totale mængde indsamlede affald er dog faldet, hvilket formodentlig er en konsekvens af den generelle økonomiske krise i samfundet. Hvad batteriindsamlingen angår, uddeler Provas en lille boks, som kan bruges til batterier. Samtidig har vi fortsat fokus på at øge mængden af indsamlet elektronikskrot ved hjælp af vores gule kasse. Der er stadig et stort potentiale på dette område, hvilket blev synligt, da vi gennemførte en affaldsanalyse i foråret AFFALDSANALYSE I samarbejde med Arwos og Sønderborg Forsyning gennemførte Provas en affaldsanalyse i foråret 2013, hvor affald fra fem forskellige områder og boligtyper i Haderslev blev analyseret. 10 KERNEYDELSER\n11 Formålet var at kortlægge sammensætningen af fraktioner i dagrenovationen. Analysen gav et værdifuldt indblik i, hvordan Provas kunder sorterer deres affald. Bl.a. blev det synligt, at dagr novationen i de udvalgte områder i gennemsnit består af 50 % organisk affald, som i fremtiden kan sorteres fra til bioforgasning. Samtidig blev det klart, at der stadig er genanvendelige materialer, i den mængde der går til for- brænding. Det er derfor stadig muligt at flytte mængder fra forbrænding til genanvendelse, i gennemsnit ca. 80 kg/ husstand/år. Det betyder, at der er et potentiale for at forbedre indsamlingen af de genanvendelige materialer i delebeholderen. Analysen viser også, at der smides farligt affald i restaffaldet, hovedsageligt batterier og mindre elektronik. Affaldsanalysen er et rigtigt godt værktøj i den kommende affaldsplan, men derudover er vi også blevet klogere på de store forskelle i affaldstyper og sammensætning, der er mellem de fem undersøgelsesområder. Det betyder, at vi i langt højere grad end tidligere skal fokusere på, hvordan vi differentierer den information, vi sender ud, og hvilke medier vi anvender til forskellige kundegrupper. Fig. 6 Affald Total indsamlet mængde, ton Restaffald, ton Farligt affald (antal gule kasser indsamlet) Farligt affald, erhverv (ton) Kunder (antal tømningsadresser) Kunder (delebeholder) Antal besøgende på genbrugspladser KERNEYDELSER 11\n12 Antallet af indsamlede gule kasser til farligt affald har samme niveau som sidste år med et lille fald på ca. 3 %. Den gule kasse er et godt tilbud til vores kunder, som ved hjælp af kassen nemt kan komme af med miljøfarligt affald. Vi ønsker at øge kendskabet til Fig. 7 Mængde, ton Fra genbrugspladser Genanvendeligt, brændbart og deponi Husstandsindsamlet, genanvendeligt Miljøstationer, genanvendeligt Fig. 8 Fra husstandsindsamling og miljøstationer: Fraktion, ton og brugen af kassen, og derfor vil vi i 2014 sætte fokus på den gule kasse via en kampagne. Der er i 2013 sket et fald i totale affaldsmængder på 8 %. Faldet i mængder er hovedsagelig forårsaget af Papir og pap Glas Metal Plast mindre mængder have-parkaffald og mindre jord, der er afleveret på genbrugspladserne. Samtidig er der sket et fald i antallet af besøgende på vores tre genbrugspladser. Fald i genbrugsmængderne indsamlet på miljøstationer skyldes en fejlregistrering på modtageanlægget, og mængderne fra miljøstationerne er indvejet som mængder fra delebeholderen. Mængden af genanvendeligt affald indsamlet fra delebeholderen og miljøstationer er faldet med 200 tons. Dette skyldes dog, at der ved årsskiftet lå ca. 250 tons affald i lager hos Dansk Affald, som endnu ikke var sorteret. Denne mængde indgår derfor ikke i opgørelsen. Mængden vil blive registreret i 2014-mængderne. 12 KERNEYDELSER\n13 NYT SYN I SOMMERLANDET I 2013 ophørte Affaldsregion Nord I/S ordning med indsamling af aviser og glas i sommerhusområderne i Haderslev Kommune. Provas har overtaget denne funktion, og vi har nu flere sommerhusområder end tidligere. Mange af de opstillede igloer til indsamling har set bedre dage og trænger til en udskiftning eller renovering. Da de er lavet af glasfiber, har vi valgt at renovere dem. Det er nemlig endnu ikke muligt at genbruge glasfiberen, så vi besluttede at forlænge levetiden fremfor alternativet - nemlig deponering. De renoverede igloer har fået Provas logo på, og samtidig er der sket en ændring i indsamlingsfraktioner. Nu kan der indsamles de samme fraktioner som de beholdere, der bruges i den øvrige del af kommunen. Provas har valgt denne indsamling frem for indsamling i nedgravede container, sådan som der er opstillet et par steder i den indre by, da der mange steder i sommerhusområderne er en høj grundvandsstand. Samtidig er igloerne mere fleksible med hensyn til placeringen. Det forventes, at renoveringen er afsluttet i alle sommerhusområder i foråret 2014, så det er muligt at aflevere alle genbrugsfraktionerne i de to igloer. KERNEYDELSER 13\n14 KERNEYDELSER SPILDEVAND Provas bortleder og renser spildevand fra forbrugssteder. Dertil kommer, at vi sørger for tømninger af samle- og bundfældningstanke. Ejendomme med tømningsordninger har resulteret i tømninger, og kun 18 er blevet til miljøsager. Dermed fortsætter den gode udvikling med færre miljøsager med et fald fra 56 i 2011 til nu 18. Det nuværende niveau svarer til ca. 0,4 %. Beregninger af PE/døgn viser at tallet er steget voldsomt. Udviklingen er primært forårsaget af et prøvedøgn, hvor der var én meget høj indløbsprøve på Haderslev Renseanlæg. Den præcise årsag kendes ikke, men det har ikke haft konsekvens for udløbssiden. SPILDEVANDSKVALITET Antallet af egenkontroller falder. Det er en konsekvens af implementering af onlinemålinger og - styring, og vi arbejder på at opnå en endnu mere effektiv drift. Hjerndrup Renseanlæg har i 2013 overskredet kravet til suspenderet stof i udløb. På trods af øget opmærksomhed på driften af anlægget, ses der store udsving i udløbskvaliteten. Årsagen er ikke kortlagt. Anlægget nedlægges i Over Jerstal Renseanlæg har den 24. september 2013 overskredet det absolutte krav til ammonium i udløb. Fejlårsagerne er periodiske, og vi har derfor endnu ikke været i stand til at identificere dem entydigt. Sommersted Renseanlæg har den 13. marts 2013 overskredet det absolutte krav til ammonium i udløb. Overskridelsen skyldes lave procestemperature og dermed nedsat nitrifikation. Gabøl Renseanlæg har den 6. februar 2013 udledt høje koncentrationer af suspenderet stof. Udledningen skyldes høj hydraulisk belastning. Fole Renseanlæg har den 20. marts og den 30. april udledt høje ammonium-koncentrationer. Udledningen skyldes lave procestemperaturer og dermed nedsat nitrifikation. 14 KERNEYDELSER\n15 Gram Renseanlæg har den 20. marts og den 3. april overskredet det absolutte krav til ammonium i udløb. Årsagen ligger til dels i lave procestemperatur og dels i anden ikke kortlagt hæmning af nitrifikationen. RENOVERING AF FORBEHANDLINGEN I sommeren 2013 fik vi nye riste og sandvaskere på forbehandlingen på Haderslev Renseanlæg. Formålet var at forbedre den mekaniske rensning. I de gamle riste var der en gennemgang på 1 cm, og det betød, at for meget ristestof passerede gennem, og kom med videre i renseprocessen. De nye riste har en gennemgang på 3 mm, og de opsamler altså mere ristestof. Som noget nyt bliver ristestoffet vasket og presset for vand, inden det bliver kørt på forbrænding. Før blev ristestoffet ikke vasket og presset, og det resulterede i, at der var meget vand med i ristestoffet, hvilket ikke længere er tilfældet. Denne forbedring rummer en økonomisk gevinst, da vi dermed kan nedbringe vores omkostninger til bortskaffelse af ristestoffet. Tidligere blev ristestoffet hentet en gang om måneden, mens det nu sker hver anden måned. Miljømæssigt rummer forbedringen også en fordel. Dels fordi de nye riste sikrer en bedre opsamling af ristestof, og dels gør behandlingen af ristestof, at der er langt mindre mængder, der skal transporteres bort. Fig Trykledninger, km Regnvandsledninger Spildevandsledninger, km Fælles ledninger, km Renseanlæg Pumpestationer Spildevand modtaget, m Solgt spildevand, m PE/døgn 1) Nedbør, mm (DMI v. Haderslev renseanlæg) Kunder Ejendomme med tømningsordninger Samlet beregning for alle 16 renseanlæg Fig. 10 Prøvested Egenkontrol Akkrediterede prøver Indløb Udløb Sum KERNEYDELSER 15\n16 I forbindelse med renoveringen af forbehandlingen er sandvaskeren blevet skiftet. Den nye sandvasker er større end den gamle, og det betyder, at der kan vaskes mere sand, og nu kan genanvende alt sandet. Sandet genbruges til asfalt og grus. Renoveringen har gjort, at forbehandlingen er blevet effektiviseret, og det indebærer en såvel økonomisk som miljømæssig gevinst. SLAM Det stadige fald i vådvægt betyder, at vi er blevet bedre til at afvande slammet. Resultatet er kommet i kraft af et af de mange forbedringsprojekter, som vi i gangsatte i Det betyder, at vores omkostninger til transport og slutdisponering er reduceret. NYT STYRESYSTEM PÅ VOJENS RENSEANLÆG Bag vores renseanlæg ligger der omfattende systemer, der styrer og overvåger anlæggene. Og derfor var det også en større opgave at udskifte styresystem og -computer på Vojens Renseanlæg. Projektet bestod af flere elementer og rummer forskellige gevinster medarbejdermæssigt, miljømæssigt og økonomisk. En del af projektet har været at ændre beluftningen i det biologiske anlæg, hvor en del af renseprocessen består af rensning ved hjælp af mikroorganismer. Før foregik beluftningen således, at der blev tilført en fast mængde ilt i en fastlagt tidsperiode. Nu ved anlægget ved hjælp af målinger, præcist hvor meget ilt der skal til for at sikre den rette rensning. Dermed kan vi spare ressourcer i kraft af el og i sidste ende CO 2. Det nye system har krævet en mere nøjagtig måling af vandet, hvor der måles på flere parametre end tidligere. Da denne måling sker via overvågningen, sparer det laboratoriet for at foretage daglige, manuelle prøver, hvormed vi sparer ressourcer på prøverne. De samme ændringer skal på et senere tidspunkt gennemføres i Gram og Haderslev. Vojens renseanlæg har været prioriteret højest, da systemer og computere var de ældste og trængte mest til at blive skiftet. 16 KERNEYDELSER\n17 FØR EFTER REGNVANDSBASSIN PÅ KONGEVEJ Provas har i alt 70 regnvandsbassiner. Vi står for at vedligeholde bassinerne og de omkringliggende arealer. Regnvandsbassinet ved Kongevej og Christian X s Vej i Haderslev var i 2012 omdrejningspunkt i et læserbrev skrevet af en beboer på Kongevej. Beboeren var utilfreds med den stand, området var i. Årsagen til utilfredsheden var, at Provas var i gang med at fælde træer, rydde op og forbedre områdets udseende. Det færdige resultat ses af billederne. Fig. 11 Samlet rensegrad for alle anlæg BOD Rensegrad, % 98,5 93,6 97,8 Udledte vægtede konc. mg/l 6,8 7,3 6,7 TOT-N Rensegrad, % 85,7 84,0 84,3 Udledte vægtede konc. mg/l 10,8 10,0 10,6 TOT-P Rensegrad, % 90,0 83,0 88,0 Udledte vægtede konc. mg/l 1,0 0,8 1,6 Fig. 12 Behandlet slam Vådvægt, ton Tørstof, ton KERNEYDELSER 17\n18 KUNDER Da Provas blev etableret, og vi begyndte arbejdet med vores strategi, var kundens syn på vores ydelser det allerførste, som vi satte fokus på. Provas overordnede mål med kundefokus er at opnå tilfredse kunder. Vi har sat en målsætning med tilfredsindeks på minimum 82 for private kunder og 65 for erhvervskunder. For at opnå dette, har vi en kundepolitik, som er retningsgivende for vores kundefokus. Vi har fastlagt en kommunikationspolitik, en kvalitetspolitik og servicestandarder med faste mål og vi gennemfører kundeanalyser hvert år. For at vi løbende kan vurdere, om vi kan nå målet har vi række delmål i dagligdagen. Foruden konkrete mål arbejder vi også med formidling af budskaber i annoncer, på vores hjemmeside og i pressemeddelelser. Desuden har vi fokus på at udvikle de rigtige kompetencer hos vores kundevendte medarbejdere. KUNDEANALYSER Kundeanalyserne gennemføres for henholdsvis private kunder og på erhvervskunder. Resultaterne på private kunder ligger på et niveau, hvor kunderne er meget tilfredse - nemlig 86. For erhvervskunder har vi i 2013, målt for anden gang. Der er ca. 19 %, som er decideret utilfredse, mens der er ca. 52 %, som er tilfredse eller meget tilfredse. De resterende ca. 29 % svarer Hverken/eller og Ved ikke. Resultatet er ikke tilfredsstillende, da det viser, at erhvervskunderne kun er svagt middeltilfredse med os. Tilfredshedsindekset er på 61, og målet var 65. Derfor vil vi sætte mere fokus på vores erhvervskunders behov og forventninger og arbejde for at skabe tættere relationer. KUNDEHENVENDELSER I Provas arbejder vi med flere typer af kundehenvendelser. Der er først og fremmest de direkte kontakter til vores Kundeservice via telefoner og mail samt personligt fremmødte. I løbet af 2013 blev der behandlet mere end telefonopkald og flere tusinde mails. De mange henvendelser relaterer sig primært direkte til vores kerneydelser inden for vand, affald og spildevand, men også fælles emner så som guide til hjemmesiden, forståelse af regninger og vores separatkloakeringsprojekter. Det betyder, at vores kundemedarbejdere konstant arbejder på at kunne give så meget og god information til kunderne som muligt, uden at behøve at stille kunderne videre. Provas er underlagt Offentlighedsloven, hvilket betyder at der kan begæres aktindsigt hos os. Vi har etableret en arbejdsproces for dette og har haft enkelte sager i KUNDER\n19 KUNDETILFREDSHED ERHVERV l Tilfredse/Meget tilfredse l Utilfredse/Meget utilfredse l Hverken eller/ved ikke Fig. 13 Skala for kundetilfredshed indekspoint Meget høj tilfredshed indekspoint Høj tilfredshed indekspoint Middel tilfredshed indekspoint Lav tilfredshed Under 45 indekspoint Meget lav tilfredshed Tilfrede/meget tilfredse 52% Utilfrede/meget utilfredse Hverken eller/ved ikke 52% Fig. 14 Kerneydelse Antal kunder Mængder Drikkevand m 3 Solgt spildevand m 3 Restaffald ton Genbrugsordning, Delebeholder ton Genbrugspladser besøgende ton Fig. 15 Mål Resultat 80 % af telefonopkaldene skal besvares inden for 60 sekunder Opfyldt Alle spørgsmål, der kommer via til Kundeservice, skal besvares inden for 24 timer Opfyldt Besøgende på vores hjemmeside må max bruge tre klik for at finde det de søger Opfyldt Restaffald hentes til tiden i mere end 99,70% af tilfældene 99,92% Vandkvalitet skal overholde myndighedskrav Opfyldt Tilfredshed, erhvervskunder KUNDER 19\n20 FORBRUGERE I BESTYRELSEN I 2013 gennemførte vi valg af forbrugerrepræsentanter til bestyrelsen. I overensstemmelse med Vandsektorloven skal der vælges forbrugere ind i vandselskabernes bestyrelse. Det betyder hos Provas, at der nu er to forbrugere i vores bestyrelse. Vi oplevede god opmærksomhed om valget, og der var kampvalg om de to poster. Stemmeprocenten var ca. syv procent. Brancheforeningen DANVA har spurgt medlemmerne om stemmeprocenten, og blandt de som svarede, er syv procent det højeste. Vi ser frem til at modtage værdifuldt input til Provas udvikling. KAMPAGNE I FORBINDELSE MED VANDETS DAG Den 22. marts er Vandets Dag. I den forbindelse gik Provas - ligesom i sammen med Arwos, Sønderborg, Varde og Tønder Forsyning for at sætte fokus på et emne, som har at gøre med vand og spildevand. Denne gang handlede kampagnen om brug af sprøjtemidler til privat ukrudtsbekæmpelse. Grunden til, at vi valgte netop denne problemstilling er, at privat brug af sprøjtemidler udgør et stort problem, fordi mange drikkevandsboringer ligger i parcelhuskvarterer. Samtidig er der ikke de samme regler for dosering af sprøjtegift til privat brug, som der er til brugen af sprøjtemidler i erhvervsmæssig sammenhæng. Kampagnen var bygget op omkring tre budskaber: l Korrekt dosering mindsker risikoen for forurening l Ukrudt kan bekæmpes uden brug af sprøjtemidler l Rester af sprøjtemidler er farligt affald og skal afleveres på genbrugspladsen Kampagnen bestod bl.a. af klassiske elementer såsom annoncering i lokale ugeaviser, plakater, bannere på genbrugspladser og en brochure med gode råd om brug af sprøjtegift ud fra ovenstående. Dertil en PR-indsats, der bl.a. satte emnet på dagsordnet via et interview i P4 Syd. Desuden samarbejdede de involverede parter med DANVA, som bakkede budskabet op i landsdækkende medier med et forslag om sprøjtegiftkørekort i samarbejde med Danmarks Naturfredningsforening. Kampagnen var vellykket og formåede at sætte emnet på dagsordnen på Vandets Dag, og brochurematerialet blev blandt andet distribueret til Kompostdagen på genbrugspladserne. Print-materialet kan anvendes igen, hver gang kalenderen viser forår og havesæson. SMS-SERVICE Midt på sommeren lancerede vi smsservice til vores kunder. Vi startede med at udsende ca velkomstsms er. Kundernes telefonnumre hentes fra 118.dk. Kunder med taletidskort, hemmeligt nummer eller arbejdsmobil skal selv tilmelde sig ordningen via vores hjemmeside. Godt hundrede har afmeldt serviceordningen, lidt over hundrede har tilmeldt sig via deres mailadresser, og lidt over to hundrede har meldt andre telefoner til. Vi har fortrinsvis brugt systemet til at informere om vandbrud, flytning af tømningsdage for restaffald i forbindelse med jul og nytår, samt driftsforstyrrelser i genbrugs- og restaffaldsindsamlingen ved vejrlig. De tilbagemeldinger, vi har fået fra kunderne, er meget positive, ligesom servicen har betydet, at kunderne ikke 20 KUNDER\n21 har skullet bruge tid på at kontakte os. Flere familier har givet positiv feedback på, at både mor, far og børn i hustanden modtager servicemeddelelser, idet alle så ved, at skraldespanden bliver tømt en anden dag end den sædvanlige, eller at der er planlagt lukket for vandet. NY SELVBETJENINGS- LØSNING I 2013 har fokus på Provas hjemmeside primært bestået af at få etableret en selvbetjeningsløsning. Den blev etableret i starten af året, og giver bl.a. kunderne mulighed for at logge ind og se deres regninger samt vandforbrug. Selvbetjeningen er et godt værktøj for så vel kunder som medarbejderne i vores Kundeservice, som eksempelvis kan henvise til selvbetjeningen, fremfor eksempelvis at sende kopi af en regning. Vi har oplevet en meget stor interesse for selvbetjeningen, og ud fra statistik på hjemmesiden fremgår det klart, at selvbetjeningen er den mest besøgte underside i Servicen er dog kun tilgængelig for de kunder, som Provas leverer vand til, eller hvor Provas står for afregningen af vand. De kunder, der logget ind, kan desuden tilgå selvbetjeningen vedrørende affald, uden at skulle taste deres adresse. Denne service er også tilgængelig på siden, uden at man er logget ind. Her skal man blot indtaste adresse for at få adgang til oplysningerne. Det mest optimale er naturligvis, at alle Provas kunder har adgang til selvbetjeningen og til at se deres regninger. Dog er det i dag ikke muligt i forhold til den måde, som de bagvedliggende systemer er bygget op på, men det er noget, vi vil have fokus på fremadrettet. Samtidig vil vi fortsat have fokus på, hvordan kunderne i endnu højere grad kan få adgang til konkrete oplysninger om vores ydelser og have mulighed for at foretage ændringer digitalt. KUNDER 21\n22 40 Ti Fr Sø 1 On 1 Lø 1 Lø 1 On Lø 2 Ma To Sø 2 Sø 2 To Sø 3 Ti Fr Ma 3 Ma 3 Fr Ma On Lø Ti 4 Ti 4 Lø 5 Ti To Sø 5 On 5 On 5 Sø 6 On Fr Ma To 6 To 6 Ma To Lø 7 Ti Fr 7 Fr 7 Ti Fr Sø 8 On Lø 8 Lø 8 On Lø 9 Ma To Sø 9 Sø 9 Ti Sø 10 Ti Fr Ma 10 Ma 10 Fr Ma On Lø 11 Ti 11 Ti 11 Lø 12 Ti To Sø 12 On 12 On 12 Sø 13 On Fr Ma To 13 To 13 Ma To Lø 14 Ti Fr 14 Fr 14 Ti Fr Sø 15 On Lø 15 Lø 15 On Lø 16 Ma To Sø 16 Sø 16 To Sø 17 Ti Fr Ma 17 Ma 17 Fr Ma On Lø 18 Ti 18 Ti 18 Lø 19 Ti To Sø 19 On 19 On 19 Sø 20 On Fr Ma 20 To 20 To 20 Ma To Lø 21 Ti 21 Fr 21 Fr 21 Ti Fr 22 Sø 22 On 22 Lø 22 Lø On Lø 23 Ma To 23 Sø 23 Sø 23 To Sø 24 Ti 24 Fr 24 Ma 24 Ma 24 Fr Ma On 25 Lø 25 Ti 25 Ti 25 Lø 26 Ti To 26 Sø 26 On 26 On 26 Sø 27 On Fr Ma To 27 To 27 Ma To Lø Ti Fr Fr Ti Fr Sø 29 On Lø 29 On Lø 30 Ma To Sø 30 To Ti 31 Fr Ma Juledag 2. Juledag Nytårsaftensdag Nytårsdag Metal Lukket mandag og onsdag Pap Papir Plastposer Fjordagervej 32 Tlf.: Haderslev Gå ind på w w w.provas.dk UDVIKLING I BESØGSTALLET PÅ HJEMMESIDEN I 2012 var der på i gennemsnit 160 besøgende pr. dag. I 2013 er dette tal steget til 210 besøgende dagligt. Stigningen på over 30 % er meget positiv, da vi ønsker, at vores kunder skal finde informationer om Provas på hjemmesiden. Stigningen i antallet af besøgende kan bunde i flere forhold. Dels kan det skyldes, at Provas som selvstændigt forsyningsselskab har endnu et år på bagen, og flere kunder er blevet bekendte med, at de kan søge hjælp og informationer på vores hjemmeside. Vi gør altid opmærksom på hjemmesiden i forbindelse med distributionsmateriale og i vores faste annoncering. Stigningen kan desuden skyldes, at vi i forbindelse med lancering af den nye selvbetjeningsløsning har gjort en ekstra indsats for at gøre opmærksom på den nye mulighed. Selvbetjeningen er markant den side, der er blevet vist flest gange i 2013, og det giver anledning til at antage, at det også har haft betydning for besøgstallet. Endelig blev der er i slutningen af 2013 afholdt valg af forbrugerrepræsentanter til bestyrelsen. Dette valg blev afholdt elektronisk via Med stemmer har valget givet anledning til en del trafik på hjemmesiden, og har derfor været med til at påvirke besøgstallet. Andelen af nye kontra tilbagevendende besøgende er fortsat fordelt ligeligt. Selvbetjeningen kan have påvirket andelen af tilbagevendende besøgende, mens forbrugervalget kan have tiltrukket nye besøgende, hvilket sandsynligvis skaber et resultat, der er status quo. GENBRUGSKALENDEREN ER SKRUMPET Den husstandsomdelte genbrugskalender fik i 2013 et helt nyt udseende. Genbrugskalenderen består normalt af en folder i A5-format, som dels indeholder en kalender med rutenumre og en ruteoversigt, så kunderne kan se, hvornår de får hentet affald, og dels vejledning til affaldssortering. I 2013 valgte vi at lave kalenderen i en helt ny form, nemlig som en lille hænger på genbrugsbeholderen. Den enkelte hænger viser udelukkende, hvornår kunden får hentet sit affald, og ikke som tidligere alle ruter. Derudover var der et par enkelte sorteringsråd samt en QR-kode, som linkede til en mere grundig sorteringsvejledning. Kunder, der måtte savne det gamle kalenderformat, kunne stadig hente en egentlig kalender med alle ruter på vores hjemmeside. Kalenderne blev omdelt af renovatøren i forbindelse med tømning af genbrugsbeholderen. Fordelen ved den nye kalender er, at den er langt mere målrettet den enkelte kunde, fordi den kun viser kundens tømningskalender. Desuden er der ressourcer at spare ved at reducere kalenderens omfang samt distributionen, hvilket er en gevinst miljømæssigt såvel som økonomisk. SOCIALE MEDIER Vi arbejder kontinuerligt med at optimere vores kunders mulighed for dialog med os. Da vores kunder spænder over et meget bredt målgruppespektrum, er vi nødt til at sikre, at vi kommunikerer med dem via forskellige platforme, som tilgodeser deres præferencer. Derfor vil vi i 2014 udvide deres mulighed for at være i dialog med os og arbejde på en tilstedeværelse i de sociale medier. DIN GENBRUGSKALENDER Har du stillet din genbrugsbeholder rigtigt frem og ikke fået tømt. Ring til os på telefon VEND KALENDEREN! DER ER MERE PÅ DEN ANDEN SIDE G E N B R U G S K A L E N D E R DECEMBER JANUAR OKTOBER NOVEMBER 2013 FEBRUAR 2014 MARTS O B S DU KAN AFLEVERE NÅR GENBRUGSBEHOLDEREN TØMMES Skal den stå ved skel inden kl Skal håndtaget vende udad Må den ikke spærre for tr Læs mere på Er der tilknyttet en miljøstation til din bolig, gælder der andre regler. ÅBNINGSTIDER - GENBRUGSPLADSERNE Haderslev Genbrugsplads Mandag - fredag kl Lør-, søn- og helligdage kl Vojens Genbrugsplads Mandag - fredag kl Lør-, søn- og helligdage kl Gram Genbrugsplads Kalenderen er lige til at ta ud og hænge op Find dit rutenummer på oversigten og skriv det her. Så kan du altid huske det. Papir, aviser og reklamer Pap Flasker og glas Metal Plastdunke Plastposer Flasker og glas Plastdunke DIN GENBRUGSKALENDER ER SKRUMPET. Tirsdag, torsdag og fredag kl Lørdag kl , Søndag kl PÅ BAGSIDEN KAN DU SE, HVORNÅR VI TØMMER DIN BEHOLDER. Kalenderen er lavet af materiale, der kan genanvendes. Husk at lægge kalenderen i din genbrugsbeholder, når du ikke længere har brug for den. I tvivl om, hvad der må komme i beholderen? Scan QR-koden og hent sorteringsvejledningen. VEND >> 22 KUNDER\n23 ORGANISATION Vi udvikler politikker, målsætninger og mål, der afspejler vores forpligtigelser og vision I Provas arbejder vi konstant med udvikling af vores organisation, ledere og medarbejdere ved at fokusere på faglig og personlig kompetenceudvikling af medarbejdere såvel som ledere. Vi har desuden hele tiden dialog med vores interessenter, hvor især kunder og myndigheder spiller en central rolle. Fig. 16 Mål Resultat Medarbejdere Trivselsindeks på min Ved trivselsundersøgelsen skal færre svare, at de oplever mobning, ift. trivselsundersøgelsen i 2011 Opfyldt Uheld med fravær max. 2 2 Gennemført min. to sikkerhedsrunderinger 2 Implementere proces for løbende APV Opfyldt Gennemføre en intern sikkerhedskampagne Opfyldt Identifikation af de strategisk vigtigste kompetencer i Arbejdsmiljøudvalget Delvist opfyldt Kompetenceudvikling 2,10 % af omsætning, inklusiv egen tid 2,6 % Nyt koncept for MUS Opfyldt Korttidssygefravær på max. 1,7 % 1,8 % ORGANISATION 23\n24 MÅL OG RESULTATER Fig. 17 Medarbejdere, nøgletal Medarbejdere, antal fuldtidsstillinger Kvinder, % 33,3 34,7 28,8 Mænd, % 66,7 65,3 71,2 Gennemsnitsalder, år 51,0 50,7 49,8 Gennemsnitsanciennitet, år 10,0 9,2 9,4 Medarbejderudvikling, % 1) 4,7 3,4 4,3 Medarbejderomsætning, % 2) 9,3 5,3 13,7 Medarbejderafgang, % 2) 10,1 5,7 13,2 Medarbejdertilgang, % 8,7 10,0 8,8 Sygefravær, kort tid, % 3) 1,8 1,7 1,7 Sygefravær, i alt, % 4,1 3,1 4,5 Fraværsdage i gennemsnit, dage 8,7 6,8 9,4 1. Medarbejdertimer til kompetenceudvikling i forhold til totale produktive timer til rådighed 2. Medarbejdere fratrådt eller ansat i forhold til fuldtidsstillinger forrige år 3. Tallene er kun for egen sygdom. UDVIKLING I MEDARBEJDERANCINITET Gennemsnitsancienniteten er stabil på ca. 10 år de seneste tre år. Der er dog forskydninger blandt andet er andelen af medarbejdere med 6-10 års anciennitet er steget fra ca. 14 % til ca. 21 %, mens andelen af nyansatte i 2013 er næsten halveret i forhold til året før. ALDERSFORDELING % Fig % <1 år 1-5 år 6-10 år år år >26 år Fig. 19 <30 år år år år >60 år 24 ORGANISATION\n25 HUSK, AT DIT HUMØR SMITTER TRIVSELSUNDERSØGELSE Ultimo november og start december gennemførte vi en trivselsanalyse, hvor alle medarbejder havde mulighed for at svare. Svarene er blevet analyseret og vurderet af et eksternt bureau, som også har hjulpet med spørgsmål, indsamling af svar og sikring af anonymitet. Den overordnede tilfredshed var på samme niveau som i nemlig 74. J ER DU OVER ELLER UNDER STREGEN? L Hovedrapporten har givet anledning til at sætte fokus på medarbejdernes opfattelse af Provas omdømme. Hver chef har modtaget sin egen rapport og skal iværksætte det konkrete videre arbejde i eget ansvarsområde. Af hovedrapporten kan det blandt ses, at der er fremgang på socialt miljø, psykisk arbejdsmiljø og chefgruppen, mens der er tilbagegang på fx omdømme, jobindhold og nærmeste leder. Resultatet af hovedrapporten og de enkelte afdelingsresultater vil blive vurderet i sammenhæng for at finde eventuelle emner, der kan forbedres på tværs af Provas. KOMPETENCEPROJEKT I vores Forretningsgrundlag har vi, ud over vision og værdier, bl.a. beskrevet et afsnit om kernekompetencer. Der har vi fastlagt retning for de kompetencer, vi som medarbejdere og som virksomhed skal have for at skabe succes. Vi har gennemført projekt Kompetenceudvikling, hvor alle stillinger har fået fastlagt de strategisk vigtigste kompetencer. Mange medarbejdere har deltaget i arbejdet med at identificere disse kompetencer, så de passer til de stillinger, der er i Provas. Ud over at det er blevet til både personlige og faglige kompetencer, er der også tre, som er fælles for alle stillinger. Det er Forretningsforståelse, Nytænkning og Samarbejde. De fælles kompetencer er med til at understøtte vores værdier og skaber fælles sprog om fælles kompetencer. Der er sat krav til alle kompetencer på en skala fra 1 til 5. Kompetencerne er samlet i Provas Kompetencespind, som er et program, der er tilgængeligt via vores intranet. I forbindelse med medarbejdernes udviklingssamtaler vurderer både medarbejder og leder på kompetencerne. Det giver en god mulighed for en fremadrettet dialog om udviklingspotentiale. SOCIAL TRIVSEL I november 2012 besluttede vores Sikkerheds- og Samarbejdsudvalg, at der skulle oprettes en trivselsgruppe, som skulle arbejde for større social trivsel med henblik på at skabe/genskabe fælles stolthed og fælles ansvar for Provas samt bygge broer mellem de forskellige enheder i virksomheden. Gruppen er sammensat af otte medarbejdere fra forskellige afdelinger. Arbejdet startede med et idé-møde sammen med Sikkerheds- og Samarbejdsudvalg, hvor der fremkom en bred vifte at idéer til tiltag, som kan fremme den sociale trivsel. Udgangspunktet er, at jo bedre vi kender hinanden på tværs i virksomheden desto større trivsel og engagement vil vi opleve. Fig. 20 Skala for medarbejdertilfredshed indekspoint Meget høj tilfredshed indekspoint Høj tilfredshed indekspoint Middel tilfredshed indekspoint Lav tilfredshed Under 45 indekspoint Meget lav tilfredshed ORGANISATION 25\n26 Gruppen valgte at fokusere på enkelte af idéerne. Der er lavet trivselsplakater, som bliver brugt i forskellige sammenhænge. Ved diverse møder og arrangementer arbejdes der med forskellige gruppesammensætninger på tværs af afdelinger. Trivselsgruppen har ligeledes påtaget sig ansvaret for at planlægge og afvikle den årlige Forsyningsdag. Forsyningsdagen er en dag, hvor alle medarbejdere i Provas får mulighed for at deltage i et fælles arrangement der dels indeholder et fagligt emne og har et socialt aspekt Fig. 21 FORDELING AF UHELD jan feb 2012 ARBEJDSMILJØ De mål, som Arbejdsmiljøorganisationen satte for 2013, er alle opfyldt. I Arbejdsmiljøudvalget blev det blandt andet besluttet at arbejde med kompetencer for Arbejdsmiljørepræsentanter på samme måde som i kompetenceudviklingsprojektet i hele Provas. Formålet er at sætte fokus på det, som de medarbejdervalgte arbejdsmiljørepræsentanter skal være gode til. Ud over at kende arbejdsmiljølovgivningen er det blandt andet Arbejdsmiljøhændelser 2013 mar apr maj 2013 jun jul aug ARBEJDSMILJØHÆNDELSER 2013 Fig. 22 sep okt Kontor Genbrugspladser Drift nov dec evnen til at formidle budskaber. Arbejdet blev knap færdigt og fortsætter i Udviklingen i arbejdsmiljøhændelserne har ikke givet anledning nye væsentlige tiltag. Et af vores mål for 2014 er dog at udvikle et indeks for risikopotentiale. Det skal hjælpe os med at have det rigtige fokus på hændelser og APV, således at hændelser og potentielle hændelser med størst potentiale skal have størst fokus. Fordelingen af uheld viser, at vores medarbejdere på genbrugspladserne er de mest udsatte. Det har betydet, at når afdelingen holder møde, så er sikkerhed det første punkt på dagsorden og arbejdspladsvurderinger i Provas er gjort til en løbende proces, hvor APV-handlingsplanerne hele tiden er aktive. ARBEJDSMILJØ- KAMPAGNE Hvert år har vi en intern arbejdsmiljøkampagne, hvor temaerne skal understøtte forbedringer på arbejdsmiljøområdet. I 2013 havde vi en Trivselskampagne med formål at sætte fokus på det psykiske arbejdsmiljø. Kampagnen var designet til at hænge sammen med det arbejde, som foregik i regi af vores Sikkerheds- og Samarbejdsudvalg om social trivsel. Uheld med fravær Uheld uden fravær Nær-ved-uheld Akkumuleret 26 ORGANISATION\n27 Fig. 23 MISSION LEDELSESSYSTEM KUNDEMÅL VÆRDIER Til styring af alle vores processer og sikring af, at vi kan leverer vores kerneydelser i rette kvalitet, har vi et samlet system, Pro-Sys, som er vores ledelsessystem. Her har vi et samlet overblik over processer, deres sammenhænge, hvordan vi arbejder med el-sikkerhed og forebyggelse mod forurening af drikkevandet (DDS). Bekendtgørelse om kvalitetssikring på almene vandforsyningsanlæg trådte i kraft 14. februar 2013, og skal være indført senest 31. december ØKONOMI- MÅL STRATEGI KVALITETSMÅL MEDARBEJDER- MÅL VISION Vandsektorlovens krav om et internt overvågningsprogram er ligeledes en integreret del. I 2013 begyndte vi at udføre interne audit for at eftervise status og implementeringsgraden af Pro-Sys. De interne audit skal sammen med sikkerhedsrunderinger på arbejdsmiljø hjælpe os med at fastholde og udvikle forbedringer dels af metodikker dels af kulturen. I Pro-Sys fremgår det også, hvordan vi er organiseret, og hvilke mål vi sat os i relation til vores strategi. PROVAS HOLDING A/S ER 100 % EJET AF HADERSLEV KOMMUNE l Produktion er ansvarlig for produktion af drikkevand og rensning af spildevand. l Distribution er ansvarlig for distribution af henholdsvis vand og spildevand. l Affald & Genbrug er ansvarlig for affaldsordningerne og genbrugspladser. l Kundeservice er ansvarlig for kundehenvendelser og afregning. l Staben er ansvarlig for ledelsessystem, kommunikation og support til direktionen. l Økonomi er ansvarlig for budgetprocessen, regnskaber, it og intern service. Fig. 24 PROVAS HOLDING A/S HADERSLEV FORSYNINGSCENTER A/S HADERSLEV VAND A/S HADERSLEV AFFALD A/S HADERSLEV SPILDEVAND A/S ØKONOMI & IT KVALITET KOMMUNIKATION SEKRETARIAT KUNDESERVICE AFFALD OG GENBRUG DISTRIBUTION PRODUKTION ORGANISATION 27\n28 SAMFUND I Provas har vi en holistisk tilgang til vores samfundsansvar. Vi er bevidste om, at vi spiller en meget central rolle i samfundet både med hensyn til menneskers sundhed og et rent miljø. Vi skal sørge for drikkevandsforsyning i rette kvalitet, vi skal rense spildevandet, så det ikke forurener vores vandløb, sikre gennemførelse af Haderslev Kommunes krav til affaldshåndtering samt ikke mindst gennemføre de projekter, der skal til for at kommunens vandplaner og spildevandsplaner effektueres. Vi har fokus på egne påvirkninger på miljøet og arbejder blandt andet på at reducere vores samlede energiforbrug. Den danske vejledning for samfundsmæssigt ansvar - (DS-49004:2010) indeholder ti principper for samfundsmæssigt ansvar. De syv første principper stammer fra den internationale standard for samfundsmæssigt ansvar, mens de sidste tre er tilføjet af et dansk udvalg. Nedenstående tabel giver et overblik over, hvad Provas arbejder med i relation til de ti principper. VANDHANDLEPLANER OG NY SPILDEVANDS- PLAN Statens krav til nedbringelse af spildevandsudledningerne til vandløb, søer og havet fremgår af vandplanerne. Den første generation af vandplaner omfatter perioden De forventes godkendt af miljøministeren og offentliggjort i løbet af efteråret Haderslev Byråd har i december 2013 vedtaget en ny spildevandsplan for perioden I denne plan indgår statens krav om nedbringelsen af udledningen til vandområderne, herunder også krav til Provas udledninger. Disse planer medfører, at der skal gennemføres mange projekter i de næste år. Det drejer sig bl.a. om at centralisere rensningen af spildevandet og kloakering af boliger i landområder. Derudover er Staten begyndt på den næste generations vandplaner med planperioden Naturstyrelsen offentliggør i februar 2014 en ny basisanalyse, der skal bruges som grundlag for vandplanerne for den anden planperiode. Anden generationers vandplanerne skal være godkendt og offentliggjort senest den 22. december Det vides derfor ikke på nuværende tidspunkt, hvor mange nye krav der stilles til udledningerne fra Provas spildevandsanlæg i forhold til kravene i første generations vandplaner. 28 SAMFUND\n29 Fig. 25 Principper for samfundsmæssigt ansvar Aktiviteter 1. Ansvarlighed og forklarlighed Vi overholder kvalitetskravene til drikkevand Vi indfører DDS Vi overholder miljøkrav til udledning fra renseanlæg Vores ledelsessystem skal medvirke til implementering af strategien Vi følger udviklingen af nye love tæt og sørger for at efterleve dem 2. Gennemsigtighed Vi sørger for offentlighed om vores mission, vision, strategi og ejerskab 3. Etisk adfærd Vi opfører os i overensstemmelse med de tre fælles værdier Vi inddrager medarbejdere i vid udstrækning Vi har en mobbepolitik, som vi efterlever 4. Respekt for interessenter Vi kender vores interessenter Vi anerkender, at nogle interessenter har betydelig indflydelse på vores aktiviteter Vi er til stede på vores etablerede dialogfora med interessenter 5. Respekt for loven Vi overholder gældende love og bekendtgørelser Vi holder os tæt informeret om kommende nye love med indflydelse på vores aktiviteter Vi afvikler interne audits og sikkerhedsrunderinger, som også bruges til verificering af opfyldelse af lovkrav Vi stiller krav til vores leverandører og samarbejdspartnere om overholdelse af gældende love 6. Respekt for internationale adfærdsnormer Ikke relevant 7. Respekt for menneskerettigheder Integreret i dels den danske arbejdsmarkedsmodel dels som følge af dansk lovgivning 8. Væsentlighed Vi leverer rent drikkevand, sørger for at rense spildevand og håndterer affald og genbrugelige effekter, så det belaster vores miljø mindst muligt 9. Helhedssyn Vores ledere skal have en kompetence om at være helhedsorienteret. Vores medarbejdere skal have en kompetence om samarbejde. Vi evaluerer mål og resultater Vi har et helhedsorienteret ledelsessystem med fokus på processer 10. Løbende forbedringer Vi har faste procedurer for målstyring, energiledelse, interne audit, sikkerhedsrunderinger, undersøgelser af kundetilfredshed og af medarbejdertilfredshed Vi deltager i DANVAs procesbenchmark og Forsyningssekretariatets resultatbenchmark Vi gennemfører effektiviseringsprojekter med stor medarbejderinvolvering SAMFUND 29\nÅRSBERETNING 2014 PROVAS STÅR FOR PROFESSIONEL HÅNDTERING AF VAND, AFFALD OG SPILDEVAND Vi sørger for, at du har rent vand i hanen, og at du kan komme af med affald og spildevand, så det belaster vores


Den Skaldede Kok: Min død reddede os | BT Kendte - www.bt.dk\n26. jul. 2013 - 10.42\nDen Skaldede Kok: Min død reddede os\nPeter Voergaard, pevo@bt.dk, Peter Voergaard, pevo@bt.dk\nGood Luck står der på den 48-årig kok Carsten Olsens fingre. Han har valgt at begynde forfra i Helsingør, hvor han sammen med partneren Merete åbner to-mands-firmaet ’Den Skaldede Kok Catering’, som skal lave mad ud af huset. Foto: Peter Voergaard\nLørdag 24. marts 2012 døde kokken Carsten Olsen – bedre kendt som Den Skaldede Kok. Det gav ham et nyt liv.\nHalvandet år efter at Den Skaldede Kok Carsten Olsen døde på operationsbordet, er han nu klar til at begynde på sit nye liv.\nCarsten Olsen blev indlagt fredag 23. marts 2012 på Rigshospitalet med stærke mavesmerter, hvilket blev kulminationen på seks måneder med træthed, dårlig hukommelse og blackout.\nIndlæggelsen fik sammen med sønnens psykiske sygdom kokken til at tage livet op til revision.\nDa lægerne den fredag aften i marts undersøgte den 48-årig kok, fandt de 27 huller i hans tarme og mavesæk, som tappede ham for blod. Situationen var så alvorlig, at hans blodtal lå på 3,3, selv om hans blodprocent helst skulle være over 8. Lægerne kæmpede hele natten for at holde den tatoverede kok i live. Det lykkedes, selv om han døde kortvarigt i forsøget, hvor lægerne måtte give ham næsten 10 liter blod.\nI dag er situationen langt roligere. BT møder den 48-årig kok og partneren Merete i Helsingør i Nordsjælland. Her er de ved at åbne et lille cateringfirma, som skal danne rammen om en ny tilværelse. I solen i en lille gård foran deres nye køkken på Helsingør-gågaden fortæller Den Skaldede Kok, hvordan hans død blev det første af to chok, som tvang dem til at skifte kurs i livet.\nHavde 45 ansatte\nI foråret 2012 drev de stadig restaurant ’Den Skaldede Kok’ i Tivoli. En arbejdsplads med 45 ansatte, som havde holdt dem i arbejde syv dage om ugen i mere end fem år. Indlæggelsen fik dem imidlertid til at overveje, om restauranten var det hele værd.\n- Restauranten gav os simpelthen ikke tid nok til at slappe af. Og jeg har ikke været god nok til at passe på mig selv. Jeg har altid brugt livet som et tag-selv-bord, og det gælder både mad, spiritus og mængden af arbejde, fortæller Carsten Olsen, der i dag helt har valgt at lade sprutflasken stå på hylden.\nHan skæver til Merete, der sidder lidt derfra, mens han tager et hvæs af sin cigaret.\nOven på indlæggelsen i marts kommer så parrets andet chok. En dag i juli ringer deres 24-årige søn og fortæller, at han har fået stillet diagnosen ’paranoid skizofreni’.\nHan havde godt vidst, at der var noget galt, og havde derfor opsøgt sin læge, fortæller Carsten Olsen. Stemmen knækker, da han fortæller, og han skodder cigaretten og tager en ny.\n- Vi var hos alle mulige læger, og sammen fandt vi ud af, at det heldigvis ikke var i den sværeste grad. I dag er min søn rigtig godt kørende og bor for sig selv, men der er selvfølgelig nogle dage, der er lidt tunge for ham.\nDiagnosen gav familien en smule ro, for nu blev det muligt at få sat ord på de tanker, som sønnen gik og tumlede med oppe i hovedet.\n- Han er enormt stærk og åben om det. Det er jeg sgu stolt af, og nu kæmper vi så med at finde den rigtige medicin. Jeg har virkelig haft svært ved at tackle det, for jeg ville jo ønske, at han ikke skulle kæmpe med det, fortæller Carsten Olsen.\nSønnens sygdom, tv-kokkens mavesår og arbejdspresset fik parret til at stoppe i Tivoli-restauranten i december 2012. I maj i år opdagede de køkkenet i Helsingør, som de faldt pladask for. Både køkkenet og byen var lige dem.\nMad til Dronningen\n- Helsingør er fantastisk, og folk er så søde, udbryder Carsten Olsen og fortsætter:\n- Det ligger kun en lille time fra vores hjem, hvor vi bor, og nu sker der nogle gode ting i forhold til mine foredrag og bøger om mad og livet, efter man har fået mavesækken syet ind. Og så har mit band, RockerBilly Heart med Tamra Rosanes, Morten Witttrock og Den Skaldede Kok, fået en pladekontrakt.\nOg det lader til, at parret er kommet godt fra start. I juni stod Den Skaldede Kok for maden til regentparrets besøg på Orø Kro, men parret håber at servere til arrangementer over hele landet.\nKaldenavn: Den Skaldede Kok\nBorgerligt navn: Carsten Olsen\nDen Skaldede Kok blev kendt som tv-kokken med tatoveringerne på DK4 i 1999, hvor han satte fokus på kvalitetsmad til få penge.\nHan har bl.a. drevet Restaurant Den Skaldede Kok i Tivoli i 2007-2012.\nI 2010 fik den dengang 156 kg store mand en gastric bypass-operation.\nI dag har han tabt ca. 70 kg.


Glasgow vil plante 18 millioner træer | Verdens bedste nyheder\nI løbet af de næste ti år vil Skotlands største by, Glasgow, gøre gader og øde steder til grønne oaser.\nI Glasgow skal der plantes 18 millioner træer over de næste ti år som en del af Skotlands mål om, at 21 procent af landet skal være skov i 2032. Foto: Euan Cameron, Unsplash.\n18 millioner træer skal plantes over det næste årti i Glasgow-regionen i Skotland – det er ti træer for hver indbygger i området.\nSådan lyder målet fra projektet ’The Clyde Climate Forest’, der vil skabe meget mere skov i Glasgow-området. De 18 millioner træer vil øge regionens nuværende skovområde fra 17 procent til 20 procent. Træplantningen skal især ske der, hvor trangen til grønt er størst, som i byens gader, på tidligere kulmine-områder og landjord, som er blevet efterlad og misligholdt.\nNår man planter træer, bidrager det til rigtig mange gode ting: På varme dage kan træerne køle byen ned, og når regnen fosser ned og sætter kloakkerne på overarbejde, kan træers kroner reducere strømningen af vand og træernes vandoptag mindske mængden af nedbør til kloaksystemet. Og så kan træerne, med deres evne til at opsuge CO2, hjælpe med at tackle klimaforandringerne.\nGlasgow har i forvejen cirka 112 kvadratkilometer skovområder, men på grund af den byudvikling området har gennemgået, ligger skovene spredt rundt omkring. De mange træer vil derfor også kunne forbinde nogle af regions eksisterende grønne områder og skabe mere plads og bedre vilkår til dyr og biodiversitet.\n18 millioner træer\nTræerne skal forvandle Glasgows gamle kulmine-områder, forladte landområder og byens gader til grønne områder\naf Skotland skal være dækket af skov i 2032\nSkotland har et mål om, at landet skal have endnu mere skov i fremtiden. Foto: Sven Vee, Unsplash\nSkotland er vild med træer\nI 2019 var 18,8 procent af Skotland dækket af skov. For at bekæmpe klimaforandringerne og få genoprettet Skotlands natur og grønne områder har den skotske regering et om mål om at, 21 procent af Skotland skal være skov i 2032. Og Skotland har ikke ligget på den lade side, når det kommer til træplantning over de seneste år.\nAlene i 2018 kunne den skotske regering annoncere at have plantet 22 millioner træer. Det svarede til 11.200 hektar nyopført skov, hvilket var langt over det nationale mål på 10.000 hektar om året. Hele 84 procent af hele Storbritanniens plantning af nye træer skete på skotsk grund.\nMålet om, at Skotland vil plante 10.000 hektar mere skov om året, blev i 2020 øget til 12.000 hektar om året – og i 2024 og 2025 er det planen, at det skal stige til 18.000 hektar. Træplantningen er ikke kun godt for klimaet og biodiversiteten – Skotlands sektor for skovbrug er også med til at skabe 25.000 arbejdspladser i landet og generere omkring en milliard pund til landets økonomi om året.\n●Skotland vil hjælpe med at bekæmpe klimaforandringerne og genoprette landets natur ved at plante millioner af træer indtil 2032.


• Køb Hurtta Y Seler på nettet nu – Se udvalget her\nGilpa.dk er aktuelt iblandt de mest populære e-firmaer med udstyr til hunde og katte. Webshoppens udvalg favner i omegn af 150 varer fra diverse mærker. Webbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,7 af 10 indikerer stor kundetilfredshed. Tallet er baseret på 705 vurderinger, hvoraf 641 af dem giver topkarakter. På Facebook er 3483 mennesker fans af Gilpa.dk, og herpå har virksomheden modtaget 114 vurderinger med en middel score på 4,6 ud af 5, som tillige er ret så imponerende.\nDogshop.dk er nu iblandt de mest benyttede internet butikker inden for udstyr til hunde og katte. Forretningens udvalg indeholder omkring 1500 produkter fra en række mærker. Forretningens Trustpilot-score på 9,9 af 10 tilkendegiver enorm kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 1537 vurderinger, hvoraf 1304 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 752 mennesker fans af Dogshop.dk, og her har firmaet modtaget 27 ratings med en middel score på 5 af 5, hvilket også er meget godt.\nMyPets.dk er aktuelt iblandt de bedste webbutikker med udstyr til hunde og katte. Netshoppens udvalg rummer i omegn af 4500 produkter fra en række mærker. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 9,1 ud af 10 røber utrolig kundeloyalitet. Scoren er baseret på 275 ratings, hvoraf 240 af dem giver topkarakter. På Facebook er 5205 brugere tilhængere af MyPets.dk, og her har butikken modtaget 55 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,55 af 5, hvilket ligeså er yderst beundringsværdig.\nPetworld.dk er nu iblandt de mest populære online webshops inden for udstyr til hunde og katte. Forhandlerens udvalg indbefatter på den anden side af 10000 produkter fra en række producenter. Netshoppens Trustpilot-evaluering på 9,2 ud af 10 demonstrerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 10943 ratings, hvoraf 8796 af dem giver topkarakter. På Facebook er 76418 mennesker fans af Petworld.dk, og herpå har butikken modtaget 2188 evalueringer med en gennemsnitlig rating på 4,6 ud af 5, som ligeledes er virkelig imponerende.\nZooplus.dk er i dag en af de største online shops i Danmark der sælger udstyr til hunde og katte. Netshoppens udvalg omfatter mere end 10000 produkter fra forskellige mærker. Deres Trustpilot-vurdering på 8,4 af 10 røber stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 3676 vurderinger, hvoraf 2833 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 597985 mennesker fans af Zooplus.dk, og her har virksomheden modtaget 735 ratings med en middel vurdering på 4,2 af 5, hvilket ligeledes er særdeles overlegent.\nEn række e-handler giver nu til dags diverse leveringsmåder. Den mest populære er p.t. at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente de nyindkøbte produkter når du har tid. Fragtmetoden er jo usædvanlig nem, og typisk desuden den mest prisbevidste leveringsversion.\nDu burde ligeledes påtænke at få ordren bragt til din lejlighed eller til hvor du arbejder. Denne viser sig uheldigvis lidt mere pebret, men tillige virkelig ukompliceret. Den mest letkøbte leveringsløsning af hurtta y seler er dog at hente pakken selv, hvilket dog nødvendiggør at du opholder dig lige ved hurtta y seler e-handlens hjemsted.\nFragttiden kan være ret aktuel såfremt du absolut skal bruge pakken med det samme, og med det formål er det nemlig afgørende at man kontrollerer det forventede leveringstidspunkt ved den pågældende vare.\nEn række hurtta y seler netshops i Danmark lover dag-til-dag fragt på deres primære produkter, som alligevel står og falder med at ordren gennemføres forud for et angivent klokkeslæt, så de med sikkerhed kan nå at få hurtta y seler fikset inden logistikpersonalet har fyraften.\nNogle få online webshops sikrer gebyrfri levering, men tit kun hvis du shopper for et fastsat beløb. I øvrigt skal du tage den mest betalelige mulighed for levering, hvilket tit – uafhængig om du bor tæt på Silkeborg, Thisted eller Sorø – vil blive at få fragtmanden til at køre pakken til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være virkelig fremkommeligt for almindelige dødelige at finde information om priser på hurtta y seler hos forskellige online outlets, og med det motiv har utallige netbutikker været presset til at at nedskære udsalgspriserne på varerne – til børn og babyer, og ligeledes til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange sikre fri fragt.\nDet kan dog ikke desto mindre vise sig lukrativt at analysere forskellige forhandlere på nettet efter hurtta y seler rabat forinden du gennemfører din handel, så man er tryg ved at få den prisbilligste pris.\nDu må imidlertid være obs på, at hvis en webbutik afhænder hurtta y seler til salg for en pris som kan virke ufattelig gunstig, så bør det ofte være et kendetegn på en fup internet forhandler. Køb med betalingskort er heldigvis dækket ind under en forordning, der støtter dig overfor fup online forretninger.\nVi tilråder køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed bør du udnytte en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at afbetale prisen senere.\nInden folk bestiller hurtta y seler i en internet handler bør man i reglen granske shoppens forretningsvilkår, men det er naturligvis ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kan være at se nærmere på hvorvidt e-shoppen er medlem af e-mærket, da det burde være en påvisning af at netbutikken forstår de danske love, tillige med at internet forhandleren løbende monitoreres af jurister som kender de gældende regulativer. Dette er desuden en god anledning til at få bistand, ifald du skulle få besvær ved din bestilling.\nDertil tilråder vi at man er påpasselig med de fundamentale retningslinjer der kan have indvirkning på handlen, f.eks. den byttepolitik på hurtta y seler e-forretningen tilsikrer. I den sammenhæng er det ydermere vigtigt, at man permanent beholder sin faktura e-mail, således man i fremtiden vil kunne vidne om sit køb, hvad end du shopper til en herre eller dame.\nTrustpilot bringer dig tilpas fordelagtige løsninger til at eftersøge ret mange tidligere brugeres reflektioner og herved anbefales det, at du bliver klogere på internet butikkens hurtta y seler anmeldelser forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook tilbyder dig derudover regulære uafhængige løsninger til at få indsigt i online firmaets troværdighed. Derudover møder vi endda internet webshops hvor folk kan skrive en evaluering af deres købsoplevelse, som desuden må anvendes til vurdering af hvor tilfredse kunderne er.\nVores side finansieres af reklameindtægter. Vi har aftaler med et hav af internet shops i Danmark hvor vi præsenterer deres tilbud, og får godtgørelse hvis en af vores besøgende realiserer en bestilling.\nAnvisninger angående hurtta y seler og online butikker opretholdes fra tid til anden, men vi tager forbehold for rettelser der kan være udarbejdet efter at vi sidst opdaterede sidens informationer.


Seniorforsker: Vi risikerer en pludselig og rasende kritik fra millioner af fattige - Altinget: udvikling\nDebat 24. juni 2020 kl. 5:00 | Print\nDet afslører den enorme globale ulighed, når man i Burkina Faso kan mønstre én respirator til en befolkning, der er tre gange større end Danmarks, skriver Lars Engberg-Pedersen. (Foto: Ida Marie Odgaard/Ritzau Scanpix )\nI denne debat om corona-krisens betydning for Danmarks næste udviklingsstrategi er der kommet mange fornuftige forslag til emner, der bør prioriteres, og til hvordan det skal ske.\nDer har også været argumenter for, at udviklingssamarbejdet skal have en stærkere position i dansk udenrigspolitik.\nTil disse overvejelser vil jeg tilføje to, som jeg ikke har set behandlet. Den første handler om det multilaterale samarbejde, mens den anden nærmest er filosofisk.\nAnne Mette Kjær slår i sit første indlæg et slag for den bilaterale bistand – og det med god grund.\nVi afsætter syv kroner, for hver gang vi tjener tusind til at afbøde fundamentale uligheder, der medfører, at millioner og atter millioner mennesker ikke får et ordentligt liv. Det er alt andet end en fyrstelig indsats.\nDen er over årene blevet udhulet, udfaset og udsultet. Den har været lettest at beskære, når der skulle skæres, og den kræver typisk mere mandskab at gennemføre fagligt forsvarligt. Så når ministeriet skal fyre medarbejdere, er det lettere at sende en check (!) til en FN-organisation og håbe det bedste frem for at bede overbebyrdede medarbejdere om at bruge pengene forsvarligt.\nSituationen er derfor i dag, at af de udviklingsmidler, der ikke bruges på asylansøgere i Danmark eller kanaliseres gennem civilsamfundsorganisationer, er det cirka 70-75 procent, der sendes gennem multilaterale organisationer, mens resten forvaltes bilateralt. Det er i skarp modstrid med tidligere tiders politiske enighed om, at fordelingen skulle være nogenlunde fifty-fifty, og denne ændring er mærkværdigvis sket helt uden politisk diskussion.\nDertil kommer at det multilaterale samarbejde ikke synes at afspejle nogen klar dansk strategi. De enkelte bevillinger kan være fornuftige nok (klima og kvinders rettigheder scorer for eksempel højt), men det er uklart, hvad Danmark samlet set forsøger at opnå gennem de multilaterale bevillinger.\nInternationalt samarbejde er udfordret\nCorona-krisen understreger, at internationalt samarbejde er udfordret. Til trods for at behovet for og nødvendigheden af samarbejde er oplagt for at begrænse pandemien og en lang række andre udfordringer (klimaforandringerne, terrorisme, økonomisk krise, og så videre), trækker USA sig fra Verdenssundhedsorganisationen, undergraver Verdenshandelsorganisationen og tager langt fra nogen førertrøje på i Sikkerhedsrådet.\nTilsvarende handlinger lægger andre lande for dagen. Internationalt samarbejde ligger ikke i ruiner, og der er fortsat vigtige institutioner, der sikrer forhandlinger, kompromisser og resultater, men samarbejdet står slet ikke mål med udfordringerne.\nSjældent har Sikkerhedsrådet været så paralyseret som i disse år, og sjældent har den internationale indsats for at få ende på grusomhederne i verden været så fraværende.\nHvor står Danmark i alt dette? Har vi ikke en interesse i at sætte alle sejl til for at understøtte samarbejde, forhandlinger og fælles spilleregler? Hvis ja, må man spørge, hvordan det gøres og om ikke de udviklingsmidler, der kanaliseres gennem de multilaterale organisationer, bør anvendes på dette formål også?\nAlt i alt er der stærkt brug for en politisk diskussion af balancen mellem den bilaterale og den multilaterale bistand og af målet med den multilaterale indsats.\nSom Anne Mette Kjær noterer, er dansk bilateral bistand ofte blevet rost for sin fleksible, pragmatiske og resultatorienterede tilgang, så den bør ikke afgå ved døden uden politisk bevågenhed, og blot fordi nedskæringer i Udenrigsministeriet umuliggør den. Samtidig må der strategisk omtanke bag det multilaterale arbejde.\nGlobal ulighed kan ikke legitimeres\nDen filosofiske overvejelse, som corona-krisen giver anledning til, er stimuleret af den ulighed, der stilles til skue, når et land (Burkina Faso), der har mere end tre gange så mange indbyggere som Danmark, kan mønstre én (1) respirator til forsvaret over for den samme ydre fjende, mod hvem Danmark kan rulle cirka 1200 respiratorer frem.\nSådan en forskel kan ikke legitimeres. Den er dybt urimelig og uhensigtsmæssig. Den er urimelig, fordi ingen vælger, hvor man fødes, så danskere har ikke mere ret til sundhed end burkinere.\nDen er uhensigtsmæssig, fordi forskellen kan få pandemien til at slå rod nogle steder, og så kan andre lande, der får bekæmpet sygdommen, ikke vide sig sikker. Et ordentligt sundhedsvæsen er nødvendigt alle steder, hvis pandemier skal bekæmpes i vores globaliserede verden.\nOver for denne ulighed har vi etableret udviklingsbistanden. Ud fra en national betragtning er den en smuk gestus: Cirka 17 milliarder kroner, som vi ikke bruger på os selv, men donerer til mere trængende lande hvert år.\nDet er også ud fra denne betragtning, at politikere argumenterer for at pengene samtidig skal tjene danske interesser ved for eksempel at støtte danske virksomheder og holde migranter borte. Vi skal også have noget ud af pengene på den korte bane.\nBistand forslår som en skrædder i helvede\nUd fra en humanitær betragtning, hvor hvert enkelt menneske har krav på et ordentligt liv, synes udviklingsbistanden at forslå som en skrædder i helvede.\nVi afsætter syv kroner, for hver gang vi tjener tusind til at afbøde fundamentale uligheder, der medfører, at millioner og atter millioner mennesker ikke får et ordentligt liv. Det er alt andet end en fyrstelig indsats, og det afspejler, at vi åbenbart ikke værdsætter den humanitære betragtning særlig højt.\nSamtidig er den understregning af et ligeværdigt partnerskab med fattige lande, som for bare 20 år siden stod centralt i dansk udviklingssamarbejde, nærmest forsvundet ud af ligningen. Skåltalerne skal nok holde fast i den smukke tanke, men realiteten er, at modtagernes indflydelse på bistandens anvendelse er formindsket dramatisk. Mål og prioriteringer sættes i København.\nUd fra den humanitære betragtning er det svært at fastholde opfattelsen af, at den nuværende danske udviklingsbistand er et væsentligt og storsindet bidrag til fremme af ordentlige levevilkår for alle.\nDrop nationale interesser\nDet kunne derfor være fristende at foreslå en radikal, men komplet urealistisk omlægning af bistanden, så den frigøres fra nationale interesser og udelukkende forfølger humanitære formål. Og så burde den øges til to procent af BNI, sådan som socialdemokraterne ønskede det i starten af 1990’erne.\nEn tredje betragtning kunne være realistens. Den ville betone at en voksende andel af jordens befolkning har oplevet en helt enorm fremgang over de seneste 200 år, og at nutidens kriser og udfordringer er globale. Det betyder dels, at der er håb om yderligere fremgang, dels at forudsætningen er globalt samarbejde.\nRealisten ville mene, at et lille land som Danmark har en kæmpe langsigtet interesse i fred og fremgang for alle, så den idylliske andedam ikke bliver blæst omkuld. Men realisten har det heller ikke let i dansk politik, der ikke rigtigt kan skue mere end 4 år frem.\nDen filosofiske overvejelse ender med at konstatere, at udviklingssamarbejdet nok kører videre mere eller mindre i sin sædvanlige gænge – coronakrise eller ej – men at den så blotter sig for en pludselig rasende kritik fra millioner af fattige og undertrykte for at være nærig, smålig og fuldkommen uden forståelse for de uligheder, der har favoriseret danskerne i årevis.\nForrige artikel Red Barnet: Mental sundhed er en forudsætning for varige løsninger Næste artikel Debat: Digitalisering i udviklingslande kan blive en game changer


Studieliv Nem boligudlejning mens du selv er på udveksling\nSkrevet af Miel Pedersen - 23. april 2012 - 14:420 kommentarer Kalender\nDer er allerede et pænt antal boliger i Københavnsområdet hos Housing Anywhere. Nyt CBS-samarbejde gør, at indkommende og udgående udvekslingsstuderende nu kan få gratis hjælp i jagten på et kortvarigt lejemål.\nKortvarig udlejning til udvekslingsstuderendeDet er ikke nogen nyhed, at mange udvekslingsstuderende har oplevet store problemer i forhold med at finde en tilfredsstilende bolig, mens de er på CBS. CBS OBSERVER har flere gange skrevet om mangel på boliger og mangelfulde boligophold.\nBolighaj på menuen: Nej tak!Skal du på udveksling, og skal du i den forbindelse enten finde eller udleje dit værelse, behøver bolighajer og svindelnumre ikke stå på menuen. På boligportalen www.HousingAnywhere.com kan man nu som CBS-studerende kvit og frit sætte sit sin bolig til leje.\nNøglen er gensidig tillid mellem lejer og udlejerDog er det kun kontakten, som HousingAnywhere formidler. Husleje, datoer og boligpræmisser aftaler man selv indbyrdes. Derfor anbefales det, at man både skyper og facebooker med hinanden, så man kan lære hinanden at kende og få et så godt billede som muligt af, hvem der er, man inviterer ind i sit hjem, og hvem det er, man lejer sig ind hos.\nHousingAnywhere et verdenshit – nu også i DanmarkHousingAnywhere.com er en webplatform, der formidler kontakt mellem studerende, der enten kan tilbyde eller har brug for short term housing. Platformen er kun omkring et halvt år gammel (2011), men udviklingen er gået lynhurtigt.\nStikord Student housingUdvekslingboligudlejningRelaterede artikler CBS under pres i boligsagBoligmangel op til studiestartTweet


Midtjylland: Ledige jobs: Kontor, handel og service → Kæmpe udvalg lige nu!\nLedige jobs i Midtjylland: Kontor, handel og service\nDu har søgt efter jobs i disse områder: Midtjylland. Mere info om ledige jobs i Midtjylland: Kontor, handel og service\nAdministrativ medarbejder (57)\nHR og personale (54)\nErfaren kvalitetskoordinator til A/S Jydsk Aluminium Industri i Hernin ...\nBrænder du for at arbejde med kvalitetssikring i en virksomhed med et stort teknisk set-up og meget høje kundekrav? Så er det muligvis dig, vi søger. Jydsk Aluminium Industri er i en spændende udvikling og søger derfor deres nye kvalitetskoordinator.\nSå fortsæt din .\nEr du overkonstabel eller overkonstabel af 1. grad i Hæren og på vej videre, men ønsker at fastholde tilknytningen til Forsvaret? Eller har du allerede forladt Forsvaret og savner tjenesten og kamm..\nSå fortsæt din militæ..\nSå fortsæt din milit..\nRådighedsstillinger – Kommando- og forsyningsbefalingsmand til Totalforsvarsstyrkens underafdelinger\nEr du erfaren og rollemodel samt en arbejdsom og kompetent befalingsmand?\nSøger du varierede udfordringer i en kompagniramme hvor du får stor indflydelse?\nRådighedsstilling – Næstkommanderende (oversergent) til Totalforsvarsstyrken i Vestdanmark\nSå fortsæt din mi..\nNørgaards Højskole søger medarbejdere til rengøring i weekender/ferieperioder\nHar du erfaring med og/eller lyst til at arbejde med rengøring, kan du arbejde selvstændigt og varetage forskellige former for forefaldende arbejde? Så er det måske dig vi søger til Nørgaards Højsk..\nVejleder til Rekrutteringscenter Slagelse (genopslag)\nTrives du ”på podiet”?\nSynes du, at Beredskabsstyrelsen er en god arbejdsplads og\nvil du fortælle andre om det?\nVi er en værnfælles enhed på Gardehusarkasernen i Slagelse. Vi er en .\nKombineret stilling som Rengørings- og ernæringsassistent til efterskole\n[xxxxx] søger en rengørings- og ernæringsassistent på 30t. ugentligt, fordelt på 16t. i køkkenet og 14t. i re..\nRengøringsassistent - Herning\nRengørings stilling hos [xxxxx]\nVil du gerne have et rengøringsarbejde, hvor der er stor fokus på kvalitet og et højt serviceniveau? Så kan det være at denne stilling vil være noget for dig.\nVi søger en person med rengøringse..


Våbenskabe - Jagt og jægere: Dansk Land- og Strandjagt\nJagt > Våben > \nVåben skal opbevares i våbenskab\nSkabet skal mindst være godkendt i Skafor Blå klasse 2. Har man mere end 25 sædvanlige våben eller 10 særligt farlige våben, skal våbenskabet være godkendt i Skafor Rød klasse 2.\nSkafor Blå klasse label\nEn SKAFOR klassificering, der udviser så stor modstand mod indbrudsforsøg, at den kan antages at havde standsende effekt.\nEn SKAFOR klassificering, der udviser så stor modstand mod indbrudsforsøg, at den kan antages at være sikker.\nDet kriminalpræventive Råd har udgivet folderen 'Opbevaring af skydevåben', publikationsnummer 045. Den indeholder regler og råd om opbevaring af skydevåben og ammunition.\nValg af skab\nNår man vælger våbenskab, er der visse ting, man bør overveje:\n* Antallet af våben man har nu og i fremtiden.\n* Skal skabet stå synligt eller ønskes et beklædt skab?\n* Skal der være aflåselig rum til smykker, penge eller andre værdier? Et aflåseligt rum kan også anvendes til at holde genladningskomponenter såsom krudt og fænghætter adskilt.\n* Skal der være hylder til opbevaring af patroner / olie?\n* Eventuel mulighed for ophæng af rensestok, kikkert og lignende.\nHusk at skabet skal fastboltes til en stabil bygningsdel som gulv, væg eller lignende. Lad evt. en fagmand gøre dette.\nSKAFOR blå klasse kræver, at skabet er fastgjort i mindst fire punkter til fast bygningsdel. Det bedste er både i væg og gulv. Dette hindrer, at skabet kan brækkes eller kæntres.\nSkabet skal fastgøres med 10 mm bolte/skruer skruet mindst 10 cm ind/ned i materialet. Man bør anvende ekspansionsbolte eller franske skruer.\nDet er en god ide at kontakte sit forsikringsselskab og meddele, at man har købt/selv opsat et SKAFOR BLÅ Hovedgruppe 2 våbenskab og indbyde dem til at besigtige, at monteringen er korrekt. Selskabet bedes så sende et brev med accept af det aftalte.\nUndgå fugt i våbenskabet\nFugt er den værste fjende, når våbenet opbevares i et lukket våbenskab. Fugten kan nu ikke længere fortrænge, men samles i et lille rum.\nAlle våben skal derfor være tørre og bør smøres ind i et tyndt beskyttende lag olie eller våbenfedt. Våbenet bør opvarmes til rumtemperatur inden det placeres i våbenskabet.\nHusk at dit våben i et våbenskab er særligt udsat for fugt og rust. Fjern våde geværremme efter jagten og lad dem tørre uden for våbenskabet.\nLæg eventuelt aviser i bunden af skabet. Fugtposer eller krystaller (calciumchlorid, chlorcalcium) kan desuden placeres i skabet for at suge fugten til sig. Midlerne skal udskiftes eller tørres når de er fugtige/anvendt. Midlerne kan købes hos Materalisten eller på apoteket.\nCalciumchlorid kan også bruges som isfjerner på indkørsler, trappegange, fortov med mere. Det virker omkring fire gange så kraftigt som vejsalt. Produktet skader ikke hunde- og kattepoter og er desuden mindre skadeligt for planter end almindeligt vejsalt.\nTyverisikring, Skafors Forskrift 211, sikringskatalog (bind I & II), Dansk Forening for Skadesforsikring, Forlaget Forsikring, København, 1998.\nDet kriminalpræventive råds folder "Opbevaring af skydevåben".\nTekst og billede: C. Juhl.


Den Grimme Ælling Og Mig | DVD Film | Dvdoo.dk\nFakta om Den Grimme Ælling Og Mig\nSynspunkter og interesse gør, at diskussionerne kan blive intense. Det er netop også denne passion, der binder os sammen og gør, at vi ved, hvad vi snakker om, når vi slår et slag for gode film og TV-serier.\nForhåbentlig siver vores interesse videre til dig og vi ønsker dig rigtig god fornøjelse med Den Grimme Ælling Og Mig.\nVi er landets ældste filmbutik online, da vi har eksisteret siden 1999. Sammenligner man vores webshop med de øvrige markeder, har vi derudover en af Danmarks ældste internetbutikker. Da vi blev etableret, var det som en DVD netshop. Og som årene er gået, mens vores passion for nye film og nye tekniske formater bare voksede sig større og større, begyndte interessen for spiluniverset og musikken at gro. Så det var indlysende for os, at både CD'er og spil kom ind i dvdoo.dk's sortiment.\nVi har hele tiden fokus på at kunden vil få en rigtig god oplevelse. Og branchekendskabet, som vi med tiden har opbygget, har givet os et nuanceret billede af, hvilke ønsker vores kunder har, når de handler spil, musik eller film hos os. Blandt andet ønsker vi, at vores store lidenskab for universet af musik, spil og film skinner klart igennem, og præger alle, som besøger vores store verden af topunderholdning.\nVi har en stor FAQ hvor du som regel kan finde svar på dine spørgsmål til spil, film eller musik. Kontakt vores kundeservice hvis du fortsat har andre spørgsmål - vi er klar til at hjælpe dig per telefon eller via e-mail. Vi ønsker dig god fornøjelse med besøget hos dvdoo.dk.


Pakistan og USA: En hårdt prøvet alliance « RÆSON\nPakistan og USA: En hårdt prøvet alliance\nAlliancen mellem USA og Pakistans civilregering har over de seneste måneder nået et historisk lavpunkt. Kontrovers omkring et lækket ambassadørnotat og et angreb på en pakistansk grænsepost har bragt Pakistans største udfordringer op til overfladen. Pakistans civilregering står nu i et dilemma: På den ene side er regeringen afhængig af opbakning fra en befolkning der i stigende grad er skeptisk overfor alliancen med USA – på den anden side af USA’s støtte for at holde militæret i skak.\nI sidste uge nedsatte Pakistans højesteret en undersøgelseskommission for at undersøge omstændighederne omkring det notat, der bragte Pakistans tidligere ambassadør til USA i problemer: I et notat til Pentagon, skulle eks-ambassadøren angiveligt have bedt amerikanerne om hjælp til at holde militæret i kort snor og forhindre endnu et af de militærkup, der har kendetegnet godt halvdelen af Pakistans politiske historie. “Memogate” skandalen, der stadig præger den nationale debat i Pakistan, blotlægger de to udfordringer, der gennem årtier har ledt til de mest heftige kontroverser i landet: Forholdet mellem militæret og civilregeringen, og Pakistans alliance med USA.\nKrise i allianceforholdet\nForholdet mellem USA og Pakistan har i den seneste tid nået et historisk lavpunkt. For nyligt blev situationen højspændt, da amerikanske NATO-helikoptere, formentlig utilsigtet, dræbte 24 pakistanske soldater ved en grænsepost på pakistansk territorium. Det førte umiddelbart til, at Pakistan blokerede NATO-konvojernes forsyningslinje til de internationale styrker i Afghanistan. Episoden eskalerede yderligere, da amerikanerne tøvede med at undskylde, og Pakistan forlangte, at USA skulle forlade en strategisk vigtig militærbase på pakistansk jord. Islamabads ”nok er nok”-tilkendegivelser kom imidlertid ikke blot fra officielt hold. Som en af de mange protestaktioner over, hvad der i mange pakistaneres øjne opfattes som amerikanernes arrogante imperialistiske adfærd, blokerede pakistanske kabel-operatører for eksempel for adgangen til internationale tv-kanaler.\nDen dybe mistillid mellem Islamabad og Washington går begge veje. USA har gennem årene opsamlet betydelig frustration over Pakistans utilregnelighed, og i amerikanske medier er der stor skepsis over for alliancen med et land, der i manges øjne snarere er fjende end ven. Mest af alt på grund af Pakistans tvetydige politik over for de militante bevægelser i landet, herunder Taleban og Haqqani-netværket. USA’s mistillid til Pakistan blev særligt tydelig efter, at amerikanske specialtropper i foråret 2011 opsporede og dræbte Osama Bin Laden i den pakistanske by Abottabad. Efterfølgende lød højlydte anklager om, at den pakistanske efterretningstjeneste udmærket var klar over, hvor al-Qaeda-frontfiguren skjulte sig. Da Haqqani-netværket, der opererer fra Pakistans stammeområder, senere gennemførte et angreb på den amerikanske ambassade i Kabul, udløste det igen højlydt amerikansk kritik af forbindelsen mellem den pakistanske militære efterretningstjeneste, ISI, og de anti-amerikanske militante grupper i Pakistan.\nSamtidig er der en voksende anti-amerikansk stemning blandt den pakistanske lokalbefolkning, hvilket skyldes:\n– Obamas intensivering af droneangreb\n– USA’s økonomiske bistand, hvormed der følger krav, som har til formål at fremme amerikanske interesser i regionen\n– episoder som den amerikansk efterretningsagent Raymond Davis, der skød to civile på åben gade i den tætbefolkede storby Lahore\nKompromitteret pakistansk suverænitet\nSiden Barack Obama overtog præsidentposten i USA, er de hyppige droneangreb i Pakistans stammeområder blevet yderligere intensiveret, og stigningen i antallet af droneangreb er i grove træk proportional med den øgede pakistanske modstand mod USA. Meningsmålinger viser, at lokalbefolkningen i Pakistan er splittede i spørgsmålet om, hvorvidt de er mest trætte af amerikanerne eller de militante bevægelser, som er tilknyttet Taleban og al-Qaeda. I adskillige tilfælde har vreden over det, som Pakistans lokalbefolkning opfatter som suverænitetskrænkelse, ført til organisering af lokale militser, der kæmper mod den USA-ledede invasion i nabolandet Afghanistan. Og det vel at mærke uden nogensinde at have sympatiseret med Talebans politiske dagsorden.\nAmerikansk bistand med betingelser\nEn af betingelserne for den amerikanske bistand på flere milliarder dollars er, at den pakistanske militære efterretningstjeneste, ISI, endegyldigt afbryder forbindelserne med de militante bevægelser, som gennem tiden er blevet plejet eller fredet for at sikre sig en gunstig geopolitisk position mellem Indien på den ene side og Afghanistan på den anden. Derfor kommer hjælpepakken også med forventninger om, at der bliver ryddet ud i ISI’s rækker, og at de efterretningsfolk, der har sympati for og tætte forbindelser til det oprindelige Taleban, skal afskediges. Under den forrige pakistanske regering, ledet af general Pervez Musharraf, fandt en sådan fyringsrunde rent faktisk sted dog uden at komme problemet helt til livs. De amerikanske krav til intern oprydning har gjort dele af det militære establishment harme og udløste også en bredere folkelig kritik af, at USA blander sig i Pakistans interne anliggender under dække af bistand.\nAmerikanske agenter på afveje skaber sympati for Taleban\nEn tredje episode, der har forstærket den anti-amerikanske stemning i Pakistan udspiller sig omkring den amerikansk efterretningsagent Raymond Davis. Han skød i værste James Bond-stil to civile på åben gade i den tætbefolkede storby Lahore. Efter skuddramaet mistede endnu en tilfældig civil livet på grund af hasarderet kørsel, da Raymond Davis’ efterretningskolleger kom ham til undsætning. Hovedparten af Pakistans befolkning opfattede episoden som endnu et bevis på amerikanernes imperialistiske arrogance, og medierne dækkede intensivt det tragiske efterspil, herunder hvordan en af de dræbtes enker lå for døden efter at have slugt rottegift i sorg over tabet af ægtemanden. I mange år har rygter om Blackwater – en privat amerikansk militærvirksomhed, der angiveligt skulle være hyret af CIA – yderligere holdt liv i forestillingen om, at amerikanerne benytter sig af groft voldelige og illegitime metoder.\nRaymond Davis-affæren minder om historien om den terrorsigtede kvinde Aafia Siddiqui, der blev snuppet af CIA i den pakistanske havneby Karachi tilbage i 2003. Omtrent 5 år efter offentliggjorde en pakistansk avis et billede af Aafia, hvor hendes ansigt var tævet til ukendelighed. Pakistanske medier fortalte, hvordan hun var blevet mishandlet, voldtaget og havde mistet forstanden i amerikansk varetægt på Bagram-basen i Afghanistan, og at hendes tre små børn havde været sporløst forsvundet siden 2003. Episoder som disse er med til at give det pakistanske Taleban vind i sejlene, fordi de fremstår som de mest højrøstede kritikere af den amerikansk-ledede invasion i Afghanistan.\nPakistans civilregering afhængig af USA’s støtte\nDenne perlerække af kontroversielle sager med USA som hovedskurken i den pakistanske bevidsthed er uhyre pinagtig for Pakistans civilregering, fordi alliancen med Washington bliver stadig vanskeligere at legitimere. Men netop den pakistanske civilregering har en stærk interesse i at opretholde et nært samarbejde med USA, fordi amerikanerne kan hjælpe med at holde det traditionelt magtfulde militær i skak. En af Pakistans største interne udfordringer er netop civilregeringens skrøbelighed over for et militær, der ofte har bragt landet i undtagelsestilstand ved at kuppe sig til magten. Den nylige afskedigelse af den pakistanske ambassadør i Washington illustrerer med al ønskelig tydelighed, hvor højspændt forholdet mellem den pakistanske civilregering og militæret er. Hvor autonomt ambassadøren handlede, er stadig uvist, men under alle omstændigheder bragte sagen spændingerne mellem civilregeringen og militæret op til overfladen. Samtidig første den til en yderligere polarisering af debatten omkring hvorvidt et fortsat samarbejde med USA er frugtbart.\nTrods den stigende pakistanske utilfredshed med alliancen, er det svært at tro, at civilregeringen i Pakistan for alvor vil vende USA ryggen. Men balancegangen er uhyre vanskelig og forbundet med en paradoksal risiko: Hvis civilregeringen bliver for upopulær ved at samarbejde med USA, vil det forbedre mulighederne for endnu et militærkup.\nMona Kanwal Sheikh er projektforsker ved Dansk Institut for Internationale Studier. Hendes hovedekspertise er militante bevægelser i Pakistan, herunder særligt bevægelser knyttet til det pakistanske Taleban. Hendes forskning fokuserer på religiøse legitimeringer af og mobilisering til vold. ILLUSTRATION: (Foto: The White House via flickr)


Mortens Kro | Restaurant Critic\nRestaurant reviews of top restaurants worldwide\nTel.: +45 98 12 48 60\nOverall rating: 6-6.5/10\nMortens Kro har længe haft ry for at være Aalborgs bedste restaurant, men efter at have boet i Aalborg i fire år og 20 km syd for Aalborg i 21 år før det, må jeg sige, at der heller ikke har været så meget konkurrence. Jeg hører dog også, at Mortens Kro var bedre, da den lå i de gamle lokaler.\nRestauranten tilbyder både a la carte retter og menuer. Vi valgte fire retter fra “gourmetsommermenuen”, hvilket kostede 598 kr per person.\nFørst fik vi en lille appetitvækker af æggecreme, friske ærter, et ærteskud, en parmesanchip og to skiver trøffel. I sig selv var den skam okay, men intet videre. Jeg ved af erfaring, at parmesanchips gerne skal laves, lige før de servers for at undgå, at de bliver seje. Det var den her ikke. Jeg har ikke prøvet hvide trøfler endnu, men hører, at de skulle være langt bedre end de sorte. De gange jeg har fået sorte trøfler, har de aldrig haft særlig meget smag, og da jeg selv købte en sort trøffel, var det mest aromaen frem for smagen, der var værd at nævne. Nok om det.\nVi fik følgende fire retter:\n* Hyldeblomstmarineret gravad ørred, nye kartofler, kartoffelcreme, dildcreme og lidt salat. Gravad ørred og hyldeblomst ser jeg ikke som den bedste kombination, da den milde hyldeblomstsmag nemt kan blive overdøvet (og ørreden overdøvede den). Det samme problem så jeg også på Kokkeriet i København, hvor en kærnemælkssorbet overdøvede en hyldeblomstgele. Kartoffelcremen smagte ikke af så meget, men kartofler er jo ikke ligefrem særlig kraftige, men de kunne dog have tilføjet f.eks. en krydderurt. Danmark har virkelig nogle pragtfulde kartofler (prøv de sydeuropæiske – de er frygtelige), og de her var også rigtige gode og veltilberedte. Men er en kartoffel nok i sådan en restaurant her? Alt i alt var det dog en ganske okay sammensætning (6.5/10).\nUnghanebryst, sprødstegt skind, gulerødder, ærtemos med persille, ærteskud og hønsebouillon. Den her ret var min klare favorit. Brystet var kogt ved 72 grader i en time, og det var meget mørt og meget smagsfuldt. Gulerødder siger mig ikke så meget, men de her gulerødder havde meget smag, og de havde den behagelige “skovbundssmag”, som visse grøntsager kan have. Bouillonen var også et godt match. Der var dog to små fejl: Det sprødstegte skind var for salt, og der var for meget persille i ærtemosen, hvilket overdøvede ærterne (8/10).\nSommerbuk, honningglaserede rabarber, brændte forårsløg, nye kartofler med persille og en pebersauce. Saucen gjorde ikke meget væsen af sig, men var som sådan velsmagende nok. Sommerbukken var en anelse tør, men jeg tror, at det havde mere at gøre med selve kødet end med tilberedningen (f.eks. er rådyr langt mere tørt end kronhjort, da det er et mere magert dyr). Jeg er rigtig glad for rabarber, men de kræver meget sukker for at undgå surhed, hvilket gør dem svære at tilberede. Her var honningen desværre ikke nok, men til gengæld var løgene rigtig gode, smagsfulde og uden den skarpe løgsmag, som nemt kan blive for meget (7/10).\nJordbærsorbet, et frisk jordbær, tørret fennikel, lakridsmarengs, rabarberkompot og lakridscreme. Ved siden af var der en crème Brûlée med stikkelsbærkompot i bunden. Jeg ved ikke rigtig, hvad fenniklen lavede på tallerkenen. Den var tør og ligegyldig, men sorbeten var til gengæld rigtig god og indfangede smagen af jordbær (uden surhed), når den er bedst. Rabarberen var bedre end til hovedretten, og lakrids, rabarber og jordbær fungerede ganske godt sammen. Stikkelsbærene var ganske gode, men selve cremen havde en underlig konsistens – ikke den faste buddingagtige konsistens, man plejer at se. Sorbeten var dog klart det bedste ved denne ret. En hæderlig dessert, der dog, trods alt, ikke nåede op på et fænomenalt plan (7/10).\nSå var der betjeningen og atmosfæren:\nOmend ikke voldsomt snakkesalig var vores tjener flink og rar, og jeg kunne især godt lide, at han lod mig smage de to forskellige hvidvine, han havde nævnt, efter jeg havde udtrykt lidt tvivl om, hvilken en han anbefalede mig. Grunden til, at jeg kun giver tre ud af fem skyldes flere ting: Personen, der ryddede af, sagde først et ord, da hun tog tallerkenerne fra vores dessert, hvor hun spurgte, hvad vi syntes om desserten. Da vi satte os ved bordet, fortalte tjenerne intet om maden, restauranten eller andet, og menukortet blev afleveret uden et muk. Det værste var dog ventetiden. Der gik lang tid, før vi fik en menu, lang tid, før de tog imod vores bestilling, og alt, alt for lang tid mellem hver ret. Efter vi havde siddet der i to timer, var vi kun kommet til anden ret. Efter hver ret blev de beskidte tallerkener stående på bordet i op mod en halv time. Restauranten var nogenlunde fyldt, men det lod ikke til at være en videre travl dag.\nMit indtryk af Morten Kok er desværre, at han er lidt en wannabe-kendis, der vil have en restaurant, der samtidig er et smart diskotek for de rige og berømte. Jeg har aldrig snakket med ham, så jeg ved ikke, om det er et forkert indtryk, men mit indtryk af ham blev desværre ikke ændret under besøget. Det indtryk har ikke spillet ind på min anmeldelse, og jeg tog da heller ikke på restauranten for at kunne kritisere den (hvem gider at bruge alle de penge på det?), men for at få et godt måltid – jeg havde jo hørt, at den skulle være byens bedste.\nMorten stod i restauranten (i stedet for i køkkenet) langt størstedelen af tiden, men jeg så ham kun servere for ét bord og tale med to andre. Han kom ikke hen til vores eller andre. Jeg forventer ikke nødvendigvis den slags på alle gode restauranter, men når han alligevel stod i restauranten så længe, og det som nævnt ovenfor ikke ligefrem virkede, som om de havde frygteligt travlt, var det da oplagt, at han gik rundt og hilste på alle gæsterne. Det ville helt klart have gjort det mere hyggeligt – især nu indretningen var lidt kold og oversmart i det med hvide/beige lædersofaer, blåt neonlys i loftet og en diskokugle over baren. På væggen hang der et maleri med en nøgen kvinde, der lå i en sofa og tilbød sit fødedygtige skræv. Jeg er lige så glad for nøgne kvinder som alle andre mænd, men det virkede meget malplaceret.\nValuta samt konklusion:\nFire retter mad: 598 kr per person (syv retter: 898 kr). Et glas vin: 112 kr. 50 cl San Pelegrino danskvand: 36 kr. 33 cl øl: 50 kr. Det er ikke just en billig restaurant, og selvom maden er velsmagende og godt lavet, var det ikke frygteligt opfindsomt, når jeg ser på nogle af de andre steder, jeg har været gennem tiden. Jeg skal dog skynde mig at sige, at jeg tit er på restauranter med Michelin-stjerner. Hvis man er vant til den slags, bør man nok holde sig til det. Hvis man ikke er, vil man måske synes bedre om Mortens Kro, end jeg gjorde. Jeg vil dog stadig anbefale at smide 100-200 kr mere i puljen og så tage på en Michelin-restaurant i København i stedet, hvis man har muligheden. Jeg er enig med en tidligere anmelder her på siden i, at der er et godt stykke op til de 10-15 bedste restauranter i København. På Kokkeriet i København gav jeg for to år siden 700 kr for syv retter, og maden, (både smagen og opfindsomheden), betjeningen, vinen og valutaen var alle væsentligt bedre. Prisen på Kokkeriet er sidenhen steget, men nu tilbyder de fire retter for 650 kr eller seks retter for 800 kr (Mortens Kro tager 798 kr for seks retter, altså næsten samme pris for både fire og seks retter).\nSelvom unghanebrystet klart var min favorit, var det største problem med maden generelt, at der manglede retter, som virkelig slog benene væk under mig.\nMin far syntes, at Rold Storkro laver mindst lige så god mad. Jeg kunne bedre lide Morens Kro end mit sidste måltid på Rold Storkro (som er det eneste, jeg husker), men stilen minder da rigtig nok meget om hinanden. Mortens Kro er dog mere moderne og fin, men…\nMaden alene var 7/10, men betjening, ventetid, lidt dårlig valuta for pengene, m.m. trækker den samlede vurdering ned.


Shippingindustrien: Vi arbejder aktivt for miljøet\nDe store shippingorganisationer afviser hård kritik om at forhale arbejdet med bl.a. rederiernes udledning af CO2. Vi spillede en stor rolle i udviklingen af en ny miljøstrategi, fastslår ICS over for ShippingWatch.\nFoto: PR/Weco Group\nOffentliggjort: 23.10.17 kl. 12:08\nKritikken af shippingindustriens lobbyindsats i IMO preller af på de kritiserede, såsom International Chamber of Shipping (ICS).\nI en ny rapport fra den britiske non-profit organisation InfluenceMap bliver ICS sammen med Bimco og World Shipping Council kritiseret for at forhale arbejdet med at lave miljølovgivning for verdens skibe, senest i spørgsmålet om, hvor meget shipping skal nedbring sit CO2-aftryk frem mod 2050.\nRederiers stærke lobby anklages for at bekæmpe CO2-krav\nNy klimakamp blæses i gang i IMO næste uge