Alt om trends - på én aften\n- Udviklingen bevæger sig i høj grad i trends, siger direktør i Agrovi, Niels Peter Ravnsborg. Foto: Henrik Sieben\nAgrovi samler tre eksperter til aftenmøder med fokus på økonomi, global vækst og samfundet i nutiden og fremtiden.\nAgrovi sætter på to aftenmøder fokus på trends, og da programmet på begge møder er identisk, kan man frit vælge efter geografi og kalenderens muligheder.\nDe to møder foregår tirsdag den 4. december klokken 18 til 22 på Comwell Roskilde og dagen efter – i samme tidsrum – på Holberggård nær Nyråd ved Vordingborg.\nHer har Agrovi sat Svend Jørgen Jensen, chefstrateg i Demetra, Klaus Dalsgaard, chefstrateg i Nykredit og den danske serie-iværksætter Jonathan Løw stævne for at videregive deres syn på de vigtigste trends i økonomien, den globale vækst og samfundsudviklingen.\n- Udviklingen bevæger sig i høj grad i trends. Her ved starten af 2019 har vi alle brug for at se fremad og få en forståelse for, hvad det er, der påvirker os og vores verden i den kommende tid. Derfor har vi samlet en række eksperter, der på én aften kan give os et indblik i, hvad der er på vej, siger direktør i Agrovi, Niels Peter Ravnsborg, og fortsætter:\n- Renterne er lige nu lave, og det er vi mange, der nyder godt af. Men skal vi fortsætte i variabel rente, eller er tiden inde til en anden strategi? Det vil Svend Jørgen Jensen fra Demetra og Klaus Dalsgaard fra Nykredit diskutere efter hver deres oplæg med fokus på økonomien.\nHerefter vil de fremmødte få en generel inspiration om de samfundstendenser, der ifølge serie-iværksætteren Jonathan Løw vil præge os i de kommende år.\n- Jonathan Løw driver som iværksætter flere virksomheder, hvoraf den ene for nylig blev fremhævet af Forbes Magazine som én af de mest lovende startups i Skandinavien inden for kunstig intelligens, oplyser Niels Peter Ravnsborg.\n- Jeg tror, tilføjer Agrovi-direktøren, vi kan glæde os til et underholdende, jordnært og anderledes indspark om nutiden og fremtiden – og få styr på de vigtigste trends på én aften.\nDet er i øvrigt en aften, der indledes med en to retters menu med tilhørende vine og andre drikkevarer, som er med i billetprisen på 300 kroner pr. person og 500 kroner pr. person.\nKoldsø klar med prototype på ny fordelersnegl\nEfter henvendelse fra en kunde gik Jesper Koldsø i gang med at lave ny stor fordelersnegl i »forlængelse« af eksisterende kornsnegl.


Til Klienten | rosenstroem.dk\nHvis du spørgsmål til undersøgelse eller behandling i klinikken er du velkommen til at kontakte mig telefonisk.\nDet følgende er en redigeret udgave af en pjece, der er udarbejdet af Selskabet Danske Neuropsykologer til voksne, der er henvist til neuropsykologisk undersøgelse.\nDen neuropsykologiske undersøgelse danner baggrund for en vurdering af, hvilke færdigheder klienten har bevaret og hvilke, der måske er forringede. Undersøgelsen kan være et led i at stille en diagnose og kan sammen med øvrige undersøgelser være med til at bidrage til forståelsen af en sygdom eller skade. I planlægning af genoptræningsforløb kan undersøgelsen være med til at fastlægge, på hvilke områder klienten har brug for hjælp, og hvordan man kan lære at klare en tilværelse på trods af svækkede funktioner. Den neuropsykologiske undersøgelse bruges også til at belyse mulighederne for et evt. arbejde eller en uddannelse. Der kan f.eks. være tale om revalidering, arbejdsophør eller spørgsmål i forsikringssager. I andre tilfælde benyttes undersøgelsen til at belyse, hvordan en persons tilstand ændres, f.eks. som følge af en bestemt behandling.\nEn neuropsykologisk undersøgelse foregår hos en psykolog, der er specialist i, hvordan hjernens funktioner afspejles i tanker, følelser og handlinger. Neuropsykologen undersøger forskellige færdigheder som bl.a.:\nFølelser og personlighedstræk\nUndersøgelsen starter med en samtale om formålet med undersøgelsen og hvem, der har ønsket den. Der er brug for oplysninger om nuværende og tidligere sociale og helbredsmæssige forhold, f.eks. uddannelse, erhverv, sygdomme, skader, medicin og alkoholforbrug. Ofte opfordres klienten til at medbringe en nær pårørende (familie, kontaktperson eller ven), der inviteres til at deltage i den første del af undersøgelsen.\nDernæst gennemføres en række mundtlige og skriftlige prøver for at belyse de forskellige færdigheder. De fleste opgaver er af kort varighed, men der er mange, og undersøgelsen kan vare flere timer. Nogle gange fordeles undersøgelsen over flere konsultationer. Efter undersøgelsen er det normalt, at man føler sig træt og har brug for en pause eller et hvil derhjemme.\nDet er vigtigt, at du medbringer briller og høreapparat, hvis du bruger disse.\nHusk at medbringe indkaldelsen. Det kan være en fordel at have adressen på skrift, hvis du har svært ved at finde undersøgelseslokalet.\nDu skal gå direkte til undersøgelsesrummet og behøver ikke henvende dig i receptionen.\n© Brian Rosenstrøm


Årets bedste skud: Se Simon Læssøes bedste billeder fra 2014 | BT Danmark - www.bt.dk\n16. dec. 2014 - 16.55\nSebastian Haynes er balletdanser ved Det Kgl. Teater i København og modtog i år Dronning Ingrids Hæderslegat. Her er Sebastian i gang med at lægge make-up, inden de første prøver på Kameliadamen går igang. Foto: Simon Læssøe\nBerlingske Medias fotografer har samlet deres bedste skud fra 2014. Her er det Simon Læssøes udvalgte billeder.\nBrøndbys 50 års jubilæums kamp. Efter længere strømsvigt i pausen kom kampen endelig i gang med anden halvleg. I præcis det 50. minut tænder Brøndbys fans op for alle deres romerlys. Billedet her er taget ca. 10 sekunder før kampen må midlertidig afbrydes, på grund af for meget røg på banen. Foto: Simon Læssøe\nPublikum til Morrissey koncert i Falconer Salen\nDe danske specialstyrker Jægerkorpset og Frømandskorpset samt deres europæiske specialstyrkekolleger afholdte i år den storstilede Night Hawk øvelse. Søndag d. 28 september 2014 skulle frømandskorpset som en del af øvelsen, boarde containerskibet Mary Mærsk og befri gidsler. Her er det skibsbesætningen på fregatten Niels Juel der lægger kursen, for at være oppe på siden af containerskibet Mary Mærsk, når Frømandskorpset boarder skibet. Foto: Simon Læssøe\nElias Bender Rønnenfelt - forsanger i det danske punk band ICEAGE. ICEAGE udgav i år det meget anmelderroste album Plowing Into the Field of Love. Foto: Simon Læssøe\nCecilie Stenspil fotograferet i forbindelse med Rolling Stones musical. Foto: Simon Læssøe\nDennis Ritter portrætteret et par uger før, han igen skulle være kommentator på Vuelta a Espana . Foto: Simon Læssøe\nCarsten Collins partner i EY, fotograferet i firmaets hovedkvarter i København, i anledningen af, at Årets EY Entrepreneur of the Year-konkurrence bliver skudt i gang. Foto: Simon Læssøe\n72-årige Erik Jørgensen står tidligt op hver dag, og kører en lang tur på hans scooter gennem København. Han er dog aldrig alene. Med sig har han altid sine papegøjer Chapper og Jøgge, som i den grad tiltrækker sig opmærksomhed, fra forbipasserende. Foto: Simon Læssøe


Sydfransk herlighed med stor valuta.\nDenne vin er den mest solgte i det franske departement, Balesta de la Frontiere - og det er altså lidt af en bedrift, når man tager det enorme udvalg i betragtning!\nFantastisk vin der imponerer med lækre noter af sorte, modne frugter. Solbær og lakrids kendetegner smagen bedst, og tanninerne er meget bløde og afrundede.\nVinen vil appellerer til de fleste, da den går rigtig godt til det meste mad. Prøv den eksempelvis til en risotto med sort trøffel og lynstegte kammuslinger.\nVinen er lavet på 60% Syrah, 20% Mourvedre og 20% Grenache Noir. En lille mængde Syrah bliver lagret på egetræsfade for at give vinen en endnu blødere karakter.\nLanguedoc-Roussillon - et og samme område?\nNår man taler om Sydfrankrig, taler man oftest om Languedoc og Roussillon. De to regioner, der ofte lægges sammen under betegnelsen Languedoc-Roussillon, er dog vidt forskellige med hver deres særpræg. Distrikterne har altid haft enorm betydning – ikke mindst på grund af deres størrelse og vinmæssige afkast.\nTilsammen har Languedoc og Roussillon flere vinmarker end hele USA til sammen. Det sydfranske vindistrikt er og har altid har været meget nytænkende. De klassiske druetyper som Cinsault skiftes løbende ud med mere kvalitetsprægede druetyper som Syrah, Grenache og Roussanne, der viser utroligt flotte resultater.\nI takt med at forbrugerne forlanger højere kvalitet i såvel dagligdagsvinene som i de mere eksklusive vine, har producenterne generelt hævet kvaliteten flere klasser. Roussillon-området ligger tættere på den spanske grænse end Languedoc. I stedet for de flade, tørre sletter, som vi finder i Languedoc, er området mere bjergrigt og frodigt. Ud over vinmarker er regionen domineret af frugtplantager og oliventræer. Udviklingen af Roussillon-vin er ikke så dynamisk som Languedoc-vin, og temperaturkontrollerede gæringstanke og nye fade er stadig en luksus.\nMan har i distriktet kigget Rhônedalen lidt over skulderen og prøver at motivere producenterne i området ved at opdele Roussillon-vinen i almindelig Côtes du Roussillon og Côtes du Roussillon-Villages, hvilket allerede har været med til at hæve den generelle kvalitet en hel del.\nChâteau de Caladroy Vieilles Vignes\nChâteau De Caladroy Cuvée St. Michel


Arbejdsmarkedsudvalget AMU alm. del - Bilag 100 Offentligt - PDF Gratis download\nArbejdsmarkedsudvalget AMU alm. del - Bilag 100 Offentligt\nDownload "Arbejdsmarkedsudvalget AMU alm. del - Bilag 100 Offentligt"\n1 Arbejdsmarkedsudvalget AMU alm. del - Bilag 100 Offentligt Beskæftigelsesministeriets arbejdsmarkedsbalance er misvisende Hovedpointerne i dette notat: Formandssekretariatet Januar 2009 AV/AW Beskæftigelsesregionernes analyser af den aktuelle arbejdsmarkedsbalance for 1. Halvår 2009 er baseret på en undersøgelse af arbejdsmarkedet fra juli til oktober Indenfor bygge- og anlæg angiver alle beskæftigelsesregioner således i øjeblikket, at der er gode eller rigtig gode jobmuligheder indenfor mellem 95 og 98 procent af stillingskategorierne. Det skal sættes i forhold til det faktum, at ledigheden indenfor byggeriet blandt 3F s medlemmer er eksploderet de seneste måneder og snart ligger over niveauet for 2 år siden. Tilsvarende melder regionerne overordnet om relativt gode jobmuligheder indenfor transport og industri, mens det billede der tegner sig i ledighedstallene og antallet af fyringer viser noget helt andet. De meget forsinkede (og dermed misvisende) opgørelser over arbejdsmarkedsbalancen risikerer at være medvirkende til at regeringen griber alt og sent og for lidt ind i forhold til den økonomiske krise. Jo længere tid man venter, jo værre bliver situationen og jo sværere bliver det at i mødegå udviklingen. Beskæftigelsesregionernes opgørelse af arbejdsmarkedsbalancen kan f.eks. ses på: Beskæftigelsesregionernes opgørelse af jobmuligheder indenfor forskellige stillinger kan f.eks. ses på: Opgørelsen fra Beskæftigelsesministeriet Flere af de udgivelser om situationen på arbejdsmarkedet, der udgives at institutioner under Beskæftigelsesministeriet er baseret på gamle opgørelser. Udgivelserne præsenteres som aktuelle analyser af arbejdsmarkedet i Danmark, og Claus Hjort bruger dem, som fx 8. januar, da han kommenterede de nyeste ledighedstal fra Danmarks Statistik på Beskæftigelsesministeriets hjemmeside: Vi har stadig en meget lav ledighed, og der er fortsat mange ledige jobs at søge 1. I virkeligheden bygger alle de publikationer om arbejdsmarkedsbalancen, der er udkommet i januar 2009, på en enkelt undersøgelse, der blev gennemført i sommeren I den nuværende situation hvor ledigheden stiger eksplosivt og situationen for erhvervslivet forværres dag for dag, bør man ikke bruge opgørelser over situationen på arbejdsmarkedet, der er lavet fra juli til oktober. 1 Nyhed på beskæftigelsesministeriets hjemmeside:\n2 AMS s opgørelse af rekrutteringssituationen Arbejdsmarkedsstyrelsen udgiver hvert halve år en rapport om rekrutteringssituationen for danske virksomheder. 7. januar 2009 udkom publikationen Rekruttering andet halvår Den bygger på interviews med danske virksomheder foretaget mellem 1. juli og 31. oktober Virksomhederne er blevet spurgt, om de inden for de sidste to måneder har oplevet at have rekrutteret forgæves efter arbejdskraft. I denne periode havde 8 % af virksomhederne rekrutteret forgæves efter arbejdskraft, 27 % havde med held rekrutteret arbejdskraft og 65 % havde ikke rekrutteret efter arbejdskraft. Undersøgelsens resultater ganges op til, at resultaterne på landsplan ville svare til, at virksomhederne i 2. Halvår 2008 har rekrutteret forgæves efter medarbejdere. Dette tal er en stor nedgang i forhold til samme periode i 2007, hvor medarbejdere forgæves blev søgt rekrutteret. Beskæftigelsesregionernes opgørelse af arbejdsmarkedsbalancen Beskæftigelsesregionerne udgiver hvert halve år en publikation om den aktuelle situation på arbejdsmarkedet i regionen. I januar 2009 udkom publikationerne Arbejdsmarkedsoverblik 1. halvår 2009 i hver af de fire beskæftigelsesregioner 3. Her anvendes de samme tal, som i AMS s rekrutteringsundersøgelse, der er beskrevet i sidste afsnit. Det vil sige, at den undersøgelse, der er foretaget sommer/efterår 2008 nu bruges til at beskrive den aktuelle situation på arbejdsmarkedet i 1. halvår Beskæftigelsesregionernes publikationer indeholder en sortering af stillingskategorier efter, om der er mindre gode, gode eller rigtig gode jobmuligheder. Stillingskategorierne sorteres i 3 trin: De interviews, der er blevet gennemført under AMS s analyse, bruges til at sortere stillingskategorierne i to grupper: dem, hvor der er mangel på arbejdskraft, og dem, hvor der ikke er mangel ifølge virksomhederne. De stillingsbetegnelser, hvor virksomhederne oplyser, at der er mangel på arbejdskraft, opdeles efter hvor høj ledigheden er på området. (Her finder man tre underkategorier: paradoksproblemer, mangel og tværgående og strukturel mangel). De stillingsbetegnelser, hvor virksomhederne ikke oplyser, at der er mangel på arbejdskraft, opdeles ligeledes efter, hvor høj ledigheden er, samt antallet af jobåbninger. Her finder man to kategorier: Overskud af arbejdskraft og balance mellem udbud og efterspørgsel efter arbejdskraft. Vurderingen af den aktuelle balance på arbejdsmarkedet i 1. halvår 2009, som beskæftigelsesregionerne, arbejdsmarkedsstyrelsen og beskæftigelsesministeriet vil henholde sig til hele det kommende halve år er altså baseret på situationen fra juli til oktober Denne periode ligger før ledigheden vendte, og der er derfor næsten ingen stillingsbetegnelser, der får betegnelsen mindre gode jobmuligheder. Da virksomhederne heller ikke oplevede 2 Publikationen er tilgængelig på AMS hjemmeside: 3 Se fx udgivelsen i Region Midtjylland her: alv%e5r% pdf\n3 nogen stor mangel på arbejdskraft, bliver langt de fleste stillingsbetegnelser betragtet som fag med gode jobmuligheder. I løbet af foråret vil beskæftigelsesregionerne med disse tal i hånden altså kunne registrere det besynderlige fænomen, at ledigheden stiger kraftigt indenfor brancher, hvor der er gode jobmuligheder. 3F s ledighed i forhold til beskæftigelsesministeriets tal I dette afsnit sammenlignes beskæftigelsesministeriets opgørelse af balancen på arbejdsmarkedet med 3F s aktuelle ledighedsudvikling inden for forskellige brancher. Bygge og anlæg Ifølge Beskæftigelsesregionernes hjemmesider er der gode jobmuligheder inden for byggebranchen i alle regioner. Tabel 1 viser, hvordan de forskellige stillingsbetegnelser inden for bygge og anlæg er sorteret i rigtig gode, gode og mindre gode jobmuligheder, baseret på AMS s undersøgelse fra juli til oktober Ifølge AMS er der kun mindre gode jobmuligeder for mellem 0 og 5 % af stillingsbetegnelserne i regionerne. Tabel 1: Stillingsbetegnelser inden for bygge og anlæg fordelt på jobmuligheder Bygge og anlæg Hovedstaden og Sjælland Midtjylland Nordjylland Syddanmark Rigtig gode jobmuligheder 44% 39% 32% 42% Gode jobmuligheder 55% 61% 64% 56% Mindre gode jobmuligheder 2% 0% 5% 2% Kilde. Beskæftigelsesregionernes opgørelse af arbejdsmarkedsbalancen, 1. Halvår Der er 66 stillingsbetegnelser inden for bygge og anlæg. I denne tabel er fordelingen omregnet til procent. Sammenligner man med 3F s ledighedstal er det tydeligt, at der er sket meget på bygge- og anlægsområdet siden AMS og Beskæftigelsesregionerne lavede deres undersøgelse. Figur 1 viser, at ledigheden i 2008 begyndte at stige kraftigt fra ca. uge 40, det vil sige midt i oktober måned. Siden da har ledigheden ligget markant over niveauet de to foregående år. Ved udgangen af 2008 var 10,9 % af 3F s medlemmer i byggebranchen ledighedsberørte. Figur 1: 3F s ledighed inden for byggebranchen,\n4 Murerne Murerne er et godt eksempel på, hvor hurtigt udviklingen går i øjeblikket. Stillingskategorien murer bliver i alle fire beskæftigelsesregioner kategoriseret under rigtig gode jobmuligheder, hvor der er tværgående og strukturel mangel på arbejdskraft. Denne kategorisering står allerede nu i skarp kontrast til ledighedsudviklingen hos murerne. Figur 2 viser, at murernes ledighed lå lavt hele sommeren, men at den begyndte at stige eksplosivt fra uge 43 og derefter har ligget betydeligt over niveauet de to foregående år. Ved udgangen af 2008 var 14,8 % af 3F s murere ledighedsberørte. På baggrund af den seneste rivende udvikling i murernes ledighed, er det meget betænkeligt, at beskæftigelsesregionerne i hele første halvår af 2009 vil fastholde en kategorisering af murerfaget, der baserer sig på situationen fra juli til oktober Figur 2: 3F s ledighed for murerne, Transportbranchen Også inden for transportbranchen vurderer AMS, at der er gode jobmuligheder. Kun mellem 0 % og 8 % af stillingsbetegnelserne betegnes som fag med mindre gode jobmuligheder. Tabel 2 Stillingsbetegnelser inden for transport fordelt på jobmuligheder Transport Hovedstaden og Sjælland Midtjylland Nordjylland Syddanmark Rigtig gode jobmuligheder 22% 17% 5% 22% Gode jobmuligheder 78% 75% 92% 75% Mindre gode jobmuligheder 0% 8% 3% 3% Kilde. Beskæftigelsesregionernes opgørelse af arbejdsmarkedsbalancen, 1. Halvår Der er 59 stillingsbetegnelser inden for transportbranchen. I denne tabel er fordelingen omregnet til procent. 3F s ledighed inden for transportbranchen begyndte at stige kraftigt fra ca. uge 44, dvs. slutningen af oktober måned, hvor arbejdsmarkedsstyrelsens undersøgelse sluttede. Ved udgangen af 2008 var 5,3 % af 3F s medlemmer i transportgruppen ledighedsberørte, hvilket lå over niveauet på samme tid året før.\n5 Figur 3: 3F s ledighed inden for transportbranchen, Industrien Inden for industrien vurderer beskæftigelsesregionerne, at mellem 6 % og 22 % af stillingsbetegnelserne giver mindre gode jobmuligheder. Tabel 3: Stillingsbetegnelser inden for industrien fordelt på jobmuligheder Industriel produktion Hovedstaden og Sjælland Midtjylland Nordjylland Syddanmark Rigtig gode jobmuligheder 17% 28% 8% 11% Gode jobmuligheder 72% 67% 69% 81% Mindre gode jobmuligheder 11% 6% 22% 8% Kilde. Beskæftigelsesregionernes opgørelse af arbejdsmarkedsbalancen, 1. Halvår Der er 36 stillingsbetegnelser inden for bygge og anlæg. I denne tabel er fordelingen omregnet til procent. 3F s ledighed har været kraftigt stigende inden for industrien siden midt på sommeren Ved udgangen af 2008 lå ledigheden på samme niveauet som to år tidligere. Også her har der altså været en kraftig udvikling i ledigheden, siden AMS lavede sin undersøgelse fra julioktober Sæsonkorrigeret steg ledigheden i 3F s industrigruppe fra ca til fra oktober til december Det vil sige, at der er blevet flere ledige industriarbejdere siden Beskæftigelsesministeriets undersøgelse afsluttedes i oktober. Figur 4: 3F s ledighed inden for byggebranchen,\nNOTAT. Sådan udarbejdes Arbejdsmarkedsbalancen\nNOTAT 15. april 2015 Sådan udarbejdes Arbejdsmarkedsbalancen J.nr. VOA/jlp Styrelsen for Arbejdsmarkeds og Rekruttering (STAR) offentliggør halvårligt (januar og juni) en Arbejdsmarkedsbalance på www.arbejdsmarkedsbalancen.dk.\nNotat om den seneste ledighedsudvikling i 3F Januar 2009\nFormandssekretariatet 4. februar 2009 KV/AV/AW Notat om den seneste ledighedsudvikling i 3F Januar 2009 I hovedpunkter viser notatet bl.a.: Alene fra ember 2008 til uar 2009 er 3F s ledighed steget knap\nLedighedsniveauet er svagt stigende, men stadig historisk lav udfordringen er stadig mangel på kvalificeret arbejdskraft\nPressemeddelelse: Odense, d. 8. januar 29 Ledighedsniveauet er svagt stigende, men stadig historisk lav udfordringen er stadig mangel på kvalificeret arbejdskraft De netop offentliggjorte ledighedstal\nFormålet med Arbejdsmarkedsbalancen Formålet med Arbejdsmarkedsbalancen er at understøtte det daglige arbejde i job-\nArbejdsmarkedsstyrelsen Analyse og overvågning Notat Arbejdsmarkedsbalancen Beskæftigelsesregionerne offentliggør halvårligt en Arbejdsmarkedsbalance på deres hjemmesider. Arbejdsmarkedsbalancen viser\nSpotanalyse af Butiksområdet i Midtjylland\nSpotanalyse af Butiksområdet i Midtjylland Beskæftigelsesregion Midtjylland December 2007 Indledning Det Regionale Beskæftigelsesråd har på mødet i juni besluttet at udarbejde flere mindre spotanalyser,\nN O T A T. Sådan udarbejdes balancen\nN O T A T 1. december 2016 Sådan udarbejdes balancen J.nr. Viden og Analyse Styrelsen for Arbejdsmarkeds og Rekruttering (STAR) offentliggør halvårligt (januar og juni) en Arbejdsmarkedsbalance på www.arbejdsmarkedsbalancen.dk.\nBESKÆFTIGELSEN I NORDJYLLAND 2007 7.000 FLERE JOB PÅ ET ÅR\nBESKÆFTIGELSEN I NORDJYLLAND 2007 7.000 FLERE JOB PÅ ET ÅR BESKÆFTIGELSESREGION NORDJYLLAND Marts 2008 BESKÆFTIGELSEN I NORDJYLLAND 2007 7000 FLERE JOB PÅ ET ÅR Godt 7.000 flere job er der skabt i Nordjylland\nRekruttering. Arbejdsmarkedsstyrelsen Efterår Virksomhederne finder lettere nye medarbejdere. Figur 1 Virksomhedernes rekruttering efterår 2009\nRekruttering Arbejdsmarkedsstyrelsen Efterår 2009 Virksomhederne finder lettere nye medarbejdere Arbejdsmarkedsstyrelsen har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation i efteråret 2009. Undersøgelsen\nNotat om den seneste ledighedsudvikling November 2008\nFormandssekretariatet 8. ember 28 KV/AV/AW Notat om den seneste ledighedsudvikling November 28 I hovedpunkter viser notatet bl.a.: Især den seneste måned er ledigheden i 3F steget markant. Når man ser\nLBR NØGLETAL 2. KVARTAL 2010 ESBJERG/FANØ JOBCENTER HVORDAN GÅR DET SAMMENLIGNET MED ANDRE JOBCENTRE? DANSK ARBEJDSGIVERFORENING Vester Voldgade 113 1790 København V Tlf. 33 38 90 00 Fax 33 12 29 76 da@da.dk\nNotat om den seneste ledighedsudvikling i 3F Juni 2009 Stor stigning i ungdomsarbejdsløsheden\nFormandssekretariatet 7. juli 2009 AV/AW Notat om den seneste ledighedsudvikling i 3F Juni 2009 Stor stigning i ungdomsarbejdsløsheden I hovedpunkter viser notatet bl.a.: Fra maj til juni er 1.000 flere\nRekruttering Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering Efterår 2013 Rekruttering på det danske arbejdsmarked Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation\nAf Lena Larsen Økonom i LO\nANALYSE Manglen på arbejdskraft er blæst ud af proportioner Onsdag den 3. oktober 2018 Regeringen har lanceret et udspil til øget import af arbejdskraft. Det sker på baggrund af, at nogle mener, at manglen\nRekruttering Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering Efterår 2017 Rekruttering på det danske arbejdsmarked Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation\nFakta om mangel på kvalificeret arbejdskraft\n09-0581 20.05.2010 Kontakt: Mette Langager - mela@ftf.dk - Tlf: 33 36 88 00 Fakta om mangel på kvalificeret arbejdskraft Der er bred opfattelse af, at der fremadrettet vil være mangel på kvalificeret arbejdskraft\nIsær industrien vil mangle faglærte\nNovember 2013 Især industrien vil mangle faglærte Claus Rosenkrands Olsen, chefkonsulent i DI, Clo@di.dk Danske virksomheder har udsigt til massiv mangel på faglærte i løbet af få år. Nye tal fra DI viser,\nDet er blevet sværere at rekruttere medarbejdere\n29. november 216 ANALYSE Af Jørgen Bang-Petersen Det er blevet sværere at rekruttere medarbejdere Advarselslamperne på det danske arbejdsmarked blinker rødt med udsigten til stigende mangel på arbejdskraft.\nArbejdsmarkedsanalyse. RAR Nordjylland\n2015 Arbejdsmarkedsanalyse RAR Nordjylland 1 Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING... 3 2. SAMMENFATNING... 4 2.1. BESKÆFTIGELSE, DEMOGRAFI OG KONJUNKTURUDVIKLING I NORDJYLLAND... 6 2.2. EFTERSPØRGSEL, REKRUTTERING\nPræsentation af FremKom 3\nPræsentation af FremKom 3 1 Henning Christensen, Region Nordjylland Agenda Kort om FremKom 3 Gennemførelsen af analysen data og faser Behovet for arbejdskraft og uddannelser Kompetencebehov på det nordjyske\nAMU aktiviteter i Region Midtjylland 2004-2008\nAMU aktiviteter i Region Midtjylland Resume 2004-2008 Formålet med dette notat er at undersøge baggrunden for udviklingen i AMU aktiviteten i Region Midtjylland i perioden 2004-2008, hvor der generelt\nRekruttering Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering Forår 2018 Rekruttering på det danske arbejdsmarked Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har undersøgt virksomhedernes rekrutteringssituation\nKORTERE VENTETIDER, MEN STADIG MANGEL PÅ MATERIALER\nKORTERE VENTETIDER, MEN STADIG MANGEL PÅ MATERIALER Skønt manglen på byggematerialer er blevet mindre, er det stadig et problem for mange håndværkere at få tilstrækkeligt med byggematerialer i hverdagen.\nResultat af Review af Arbejdsmarkedsbalancen\nNOTAT 15. december 2009 Resultat af Review af Arbejdsmarkedsbalancen J.nr. Analyse og overvågning/mll Baggrund Arbejdsmarkedsstyrelsens 4. kontor indgik i foråret 2009 kontrakt med CEBR om, at foretage\nSpørgeskema hvorfor har virksomheden ikke lærlinge?\nSpørgeskema hvorfor har virksomheden ikke lærlinge? Dansk Byggeri uddannelsesudvalg sætter fokus på, hvorfor en del af medlemsvirksomhederne ikke har lærlinge. I den forbindelse er medlemsvirksomheder,\nArbejdskraftsundersøgelse 2019 Industri- og smedevirksomheder.\nArbejdskraftsundersøgelse 2019 Industri- og smedevirksomheder. Den nuværende rekrutteringssituation Dette notat beskriver hovedresultaterne af TEKNIQ Arbejdsgivernes arbejdskraftsundersøgelse blandt industri-\nFra ufaglært til faglært - de ufaglærtes (30-65årige) forudsætninger for et uddannelsesløft VEU konference i en reformtid Odense, 26.2.2015 Peter Plougmann Director, Deloitte Consulting Udfordringen Potentiel\nSådan bruger du arbejdsmarkedsbalancen på www.brhovedstadensjaelland.dk et godt fundament når du har samtaler BESKÆFTIGELSESREGION HOVEDSTADEN & SJÆLLAND Et godt fundament... når du har Gå ind på»www.brhovedstadensjaelland.dk«vælg»arbejdsmarkedet\nBESKÆFTIGELSESREGION NORDJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK. Udviklingen på arbejdsmarkedet i Nordjylland\nBESKÆFTIGELSESREGION NORDJYLLAND ARBEJDSMARKEDSOVERBLIK Udviklingen på arbejdsmarkedet i Nordjylland 1. halvår 2014 INDHOLDSFORTEGNELSE OMSIDER TEGN PÅ ØGET BESKÆFTIGELSE I NORDJYLLAND Den aktuelle arbejdsmarkedsbalance\nINDUSTRIEN ARBEJDER FEM UGER MERE END SERVICE SEKTOREN\nINDUSTRIEN ARBEJDER FEM UGER MERE END SERVICE SEKTOREN ØKONOMISK ANALYSE 17. maj 2017 Industrien arbejder fem uger mere end servicesektoren For 50 år siden arbejdede medarbejderne i industrien 100 timer\nNøgletal for arbejdsmarkedet og rekrutteringssituationen. Arbejdsmarkedskontor Syd\nNøgletal for arbejdsmarkedet og rekrutteringssituationen Økonomisk Redegørelse, december 2016, Økonomi- og indenrigsministeriet 12. december 2016 Fremgangen i dansk økonomi er fortsat i 2016, og væksten\nDet danske arbejdsmarked udvikler sig skævt\nDet danske arbejdsmarked udvikler sig skævt København med Omegn samt Østjylland og Østsjælland er sluppet nådigst gennem krisen, mens de øvrige landsdele har været ekstremt hårdt ramt på beskæftigelsen.


Forside > A. Michelsen\nA. Michelsen, Andreas Ludvig Jacob Michelsen, 31.5.1801-11.2.1881, historiker, politiker. Født i Sottrup, Sundeved, død i Slesvig, begravet samme sted Efter faderens død flyttede moderen til Åbenrå hvor M. voksede op i trange kår, indtil han 1816 ved grev Konrad V Blücher-Altonas hjælp kom til gymnasiet i Altona og optoges i hans hus. Han studerede derefter jura i Kiel og Göttingen og tog 1823 eksamen i Slesvig. Han fik herefter støtte til at fortsætte sine studier i udlandet. 1824 tog han den juridiske doktorgrad i Berlin, derpå studerede han i Heidelberg og i Paris. 1826-29 opholdt han sig i Kbh.\nHer kom M. i forbindelse med danske videnskabsmænd, A. S. Ørsted, J. L. A. Kolderup-Rosenvinge, Chr. Molbech og H. M. Velschow og optoges i Det kgl. danske selskab for fædrelandets historie og sprog, det islandske litteraturselskab og det norske videnskabernes selskab. Hans videnskabelige interesser samlede sig efterhånden mere og mere om rent historiske forhold, men han kom også i forbindelse med Uwe Jens Lornsen og talte i læseselskabet Athenæum for en fri forfatning, ønskede også en særlig forfatning for hertugdømmerne på demokratisk grundlag. 1829 blev han F. C. Dahlmanns efterfølger som professor i historie i Kiel.\nHan var meget produktiv og udgav bl.a. omfattende kildesamlinger til hertugdømmernes historie i middelalderen. 1833 gav han stødet til dannelsen af Schleswig-Holstein-Lauenburgische Gesellschaft für vaterländische Geschichte (nu Gesellsch. für schlesw.-holst. Gesch.) og var indtil 1842 dets første sekretær og udgiver af dets tidsskrift. I Kiel knyttede han venskab med Th. Olshausen og hørte til kredsen af yngre slesvig-holstenske liberale. Fra et studieophold i Kbh. rejste han okt. 1830 tilbage til Kiel med Lornsen hvor denne kastede sig ud i forfatningssagen.\nM. deltog heri, bl.a. ved breve til sin barndomsby Åbenrå og på universitetet i Kiel og udsendte 1831 et skrift hvori han optrådte som talsmand for især bondestandens historiske ret til deltagelse i det offentlige liv. 1842 lod han sig kalde til et professorat i stats- og folkeret i Jena. Her steg han til gehejmejustitsråd og medlem af overappellationsretten (1854) og udfoldede en rig forfattervirksomhed i tysk historie og ret. Han glemte dog ikke sit snævrere fædreland. 1844 bragte Polemische Erörterung über die schleswig-holsteinische Staatssuccession ham i snæver personlig forbindelse med hertugen af Augustenborg og han hørte nu til dennes rådgivere.\n1848 stillede M. sig til den slesvigholstenske regerings rådighed og blev brugt til en sendelse til Berlin, noget senere valgtes han til repræsentant for I. slesvigske valgkreds i Frankfurt som han, der efterhånden var ret moderat, forlod i maj 1849 da forsamlingen radikaliseredes. Han genoptog nu sin virksomhed i Jena, indtil han 1862 blev leder for Germanisches Nationalmuseum i Nürnberg. Da Frederik (1829-80) af Augustenborg 1863 igen rejste slægtens arvekrav, opgav M. sin stilling og tog til Kiel for at støtte ham.\nEfter augustenborgernes nederlag over for den preussiske politik trak han sig tilbage fra al offentlig virksomhed og bosatte sig i Slesvig hvor han arbejdede med historiske emner, bl. a. udgav han H. N. A. Jensens Schleswig-Holsteinische Kirchengeschichte 1873-79. I årene efter 1864 skænkede han sin store juridiske bogsamling til det kgl. bibliotek i Stockholm. Senere testamenterede han sine historiske samlinger til universitetet i Kiel.\nForrige: A. Mentz Næste: A. Olufsen


Mejeri og Is produktion\nPer Gundorph +45 76 75 21 29 p.gundorph@caldic.dk\nVi udmærker os ved vores service til Dairy markedet. Vores Nordicske R&D- og tekniske salgsfolk tilbyder gerne løsninger, som er individuelt tilpassede, så de lever op til dine høje formuleringskrav. Vi distribuerer også et bredt udvalg af hyldevarer fra vores værdifulde partnere. Vores eksperter står til rådighed uanset behov; om du skal have hjælp til at løse formulerings- eller forarbejdnings udfordringer, eller om din nuværende formulering skal forbedres.\nVores helt store ekspertise er ripples, fillings, flavours og compounds specielt udviklet til Ice Cream industrien. Vi har stor erfaring med kundetilpassede løsninger og i vores laboratorie./application center i København udvikler vi koncept løsninger som lever op til tidens trends. Vi har udvalgt nogle af vores highrunners - find dem her - og bestil bare prøver.\nFirst Choice Collection - Dairy & Icecream\nEmulgatorer Farvestoffer Frugt Fruit Preps Funktionelle Løsninger Mejeri Honning og Sirup Hydrokolloider Kakao, Kokos og Chokolade Kulturer Nutritional Mineraler til fødevarer Mælkeingredienser Savoury Nødder og Frø Proteiner Serviceydelser Smagsstoffer og Aromaer Sukker og Sirup Sødestoffer Toppings og Inclusions Vitaminer og Aminosyrer


Egmont - Rasmus Klump & co. som musicalstjerner i Tivoli\nEgmont - we bring stories to life / Presse / Nyheder og pressemeddelelser / Rasmus Klump & co. som musicalstjerner i Tivoli\nRasmus Klump & co. som musicalstjerner i Tivoli\nJuli 18, 2014.\nSnart sejler Rasmus Klump og alle vennerne ind i Glassalen i Tivoli, hvor de skal give den som musicalstjerner i "Familiemusicalen Rasmus Klump – på eventyr". Der er røverhistorier og masser af sjov og ballade i vente, når Rasmus Klump & co. drager ud på eventyr om bord på det gode skib Mary – og der bliver nok også kastet en pandekage eller to ned. Forestillingen spiller fra lørdag den 2. august i Glassalen i Tivoli.\nMed "Familiemusicalen Rasmus Klump – på eventyr" bliver publikum taget med på en eventyrlig rejse, og vi er med fra den dag, den kære bjørn kommer til verden. Rasmus Klump fødes ikke alene med en stor appetit på pandekager, men også med appetit på store oplevelser. I selskab med sine bedste venner i skikkelse af Skæg, Pelle, Pingo, Gøjen og Pilskaden drager de ud på de vilde vover om bord på skibet Mary. Alt sammen tilsat vilde dansetrin fra to breakdansere og gode sange, der gør det svært ikke at synge med, når Rasmus Klump & co. griber mikrofonen i Glassalen.\nTivolis Underholdningsdirektør Stine Lolk fortæller:\n"Det bliver en fest at få Rasmus Klump og alle vennerne ind i Glassalen. Historierne fra det kendte børneunivers kan noget helt særligt; uden en løftet irettesættende pegefinger formår de at formidle den gode historie om venskab, tolerance og hjælpsomhed. Alt sammen i fornøjelig børnehøjde, hvor det skal blive herligt at se alle de glade børneansigter fulde af begejstring i Glassalen igen".\nRasmus Klump er i forvejen et kendt ansigt i Tivoli, hvor den glade bjørn har sin gang rundt i Haven til stor underholdning for især de mindste. Scenelivet er heller ikke ukendt land for Rasmus Klump. Rent faktisk fik Rasmus Klump sin debut som balletdanser på Pantomimeteatret i Tivoli. I år har Rasmus Klump tilmed fået sit helt eget hus i Tivoli med græs på taget og egen terrasse, og huset har adresse lige bag Glassalen i legeområdet Rasmus Klumps verden.\n"Familiemusicalen Rasmus Klump – på eventyr" er produceret i et samarbejde mellem Egmont, Holbæk Teater og Tivoli og blev sat op for første gang i 2013 med stor succes. Nu står et nyt og talentfuld cast klar til at tage over på alle de gode fortællinger, som musicalen rummer. Forestillingen spiller fra den 2.-17. august i Glassalen i Tivoli.\nBilletter kan købes på www.tivoli.dk/rk, telefon: + 45 33 15 10 12 eller via www.billetlugen.dk.


Cozee Hyggetæppe - Mørkeblå - junior\nHjem > Håndklæder / Badekåber> Cozee Hyggetæppe - Mørkeblå - Junior (B:150 cm x L:120 cm)\nCozee Hyggetæppe - Mørkeblå - Junior (B:150 cm x L:120 cm)\nHyggetæppe med ærmer og lomme\nHomemade hyggetæppe med ærmer og en lomme.\nPerfekt til afslapning med din yndlingsbog eller en film på din tablet imens du sidder eller ligger på sofaen.\nHyggetæppet er syet med fransk søm og har en skråbåndsafslutning.\n- Størrelse: Junior (2 - 6 år el. 98 - 120cm)\n- Stof: Wafflepique, 100% Bomuld, Oeko-tex Certified\nBy DEE Creations - Hjemmelavet tøj til børn\nMed omhu og omtanke laver By DEE Creations børnetøj og tilbehør. Med et hjerte for bæredygtighed er alle deres produkter lavet i hånden af nøje udvalgte materialer. Alle produkter er unikke og i bæredygtigt design.\nFragtpris: Fra 40,- til 45,- efter vægt\nProduktet forsendes af By DEE Creations til ovenstående fragtpris.


1 Gældende kriterier for ungdomsuddannelserne Kontakt Badminton Danmark Ulrik Ditlev Jansen (+45) Basketball Steen Guido (+45) Billard Niels Nüchel (+45) Bueskydning Danmark Torben Grimmel (+45) Kriterier Optaget i en af Badminton Danmarks officielle ungdomselitegrupper + spillere udtaget til en Badminton Danmark ungdomselitetræningslejr i samt individuel vurdering. Ansøgeren skal være landsholdsaktuel i sin aldersgruppe, hvilket vil sige, at ansøgeren deltager bruttotruppen til et DBBF ungdomslandshold p sin årgang. Herudover individuel vurdering (f.eks. potentiale mod international elite, sportsligt tidsforbrug og/eller personlig motivation). Spillerne skal træne mindst 15 timer pr. uge. Træningen skal indeholde såvel fysisk som teknisk træning. Den overvejende del skal være den tekniske del. Fordelingen kunne være 80/20. Spilleren skal være en del af talentudviklingen under DDBU. Spillerne skal når der ansøges være i top 3 i sin aldersgruppe/disciplin(er). Spilleren skal være i top 16 i sin aldersgruppe/disciplin i Europa Er du udtaget til Bueskydning Danmarks ungdomslandshold på ansøgningstidspunktet, er du også sportsligt godkendt til forlænget uddannelse. I særlige tilfælde kan der opnås en dispensation fra ovennævnte, hvis du kan dokumentere et landsholdsnært niveau gennem deltagelse i konkurrencer, resultatniveau, træningsindsats og dedikation til bueskydning. Danmarks Bokse Union DABU DABU (+45) Danmarks Bowling Forbund Lotte Lund Olsen (+45) Danmarks Bowling Forbund Jan Donde (+45) Danmarks Brydeforbund Thor Hyllegaard Pedersen (+45) Danmarks Cykle Union Henrik Simper cykling.dk (+45) Danmarks Gymnastik Forbund Ditte Okholm Naut (+45) Landsholdstrup herudover individuel vurdering. For at kunne godkende en atlet, skal atleten være en del af DBwF's talenttrænings ordning og dertil skal atleten udvise seriøsitet samt træningsflid. For at kunne godkende en atlet, skal atleten være en del af DBwF's talenttrænings ordning og dertil skal atleten udvise seriøsitet samt træningsflid. Team 2020 U17, U19 og U23 landsholdstrupperne på landevej, talenttruppen på bane eller MTB. Herudover individuel vurdering. Gymnasten skal træne mindst 15 timer/uge og skal være gymnast på et af GymDanmarks (ungdoms)landshold. Derudover beror godkendelsen på en individuel vurdering af gymnastens indstilling til såvel træning som konkurrence, potentiale for fremtidig eliteniveau samt evnen til koordinering af livet udenfor sporten. Gymnasten skal udover den motiverede ansøgning, hvor gymnasten fortælle om, hvorfor man ønsker godkendelse, skrive en tekst med overvejelser omkring hvordan man vil tilrettelægge hverdagen med sport, skole, familie og fritid. I helt særlige tilfælde kan der dispenseres fra kravet om (ungdoms)landsholdsudtagelse.\n2 Danmarks Ishockey Union Flemming Green (+45) Ansøgeren skal være landsholdsaktuel i sin aldersgruppe, hvilket vil sige, at ansøgeren har været udtaget til bruttotruppen til et DIU ungdomslandshold på sin årgang. Endvidere gælder det for pige/kvinde spillere, at man skal være top 3 spiller på sin position på det landshold, man årgangsmæssigt tilhører, for at kunne få godkendt sin ansøgning, Ud over dette individuel vurdering. Danmarks Moderne Femkamp Forbund Benny Elmann Larsen (+45) Danmarks Motor Union Søren Normann Andersen (+45) Danmarks Skiforbund Kenneth Bøggild (+45) Danmarks Sportsdanserforbund Henrik Larsen (+45) Dansk Amerikansk Fodbold Forbund Lars Carlsen (+45) Dansk Atletik Forbund Lars Nielsen (+45) Dansk Automobil Sports Union Bo Baltzer Nielsen (+45) Dansk Boldspil Union Jannie Østergaard (Dame, Herre) (+45) Dansk BordTennis Union Christoffer Petersen (+45) Individuel vurdering, men atleten skal som minimum være udtaget til en talenttrup i Motocross eller Speedway for at kunne komme i betragtning. Talentgruppe atleter med international konkurrence deltagelse på, I forhold til alder, højeste elitære niveau herunder individuel vurdering. Udtaget til udvalgte hold samt potentiale til international elite. Udtaget til/potentiel Kraftcenterdeltager Amerikansk fodbold: Individuel vurdering, som udgangspunkt skal udøveren være udtaget, eller have niveau. til netto truppen på et af DAFF s landshold, det være sig U17, U19 eller A landsholdet. Cheerleading: Individuel vurdering, som udgangspunkt skal udøveren være udtaget, eller have niveau, til netto truppen på et af DAFFs landshold, det være sig All Girl eller Coed. Den aktive skal dels opfylde nogle objektive krav, som fremgår af Dansk Atletik Forbunds hjemmeside, dels være tilknyttet DAF talentudviklingsprogram i form af ATK Talentcentre i den decentrale talentudvikling. Begge forhold skal være opfyldt. Eliteudviklingsprojekt i karting. Individuel vurdering. DBU's bruttolandsholdslister. Herudover individuel vurdering. Team Danmark støttet træning + individuel vurdering\n3 Dansk Cricket Forbund Jan Munkholm (+45) Dansk Curling Forbund Ulrik Schmidt (+45) Dansk Curling Forbund S Sh (+45) Dansk Dart Union Keld Andreassen ddu.dk (+45) Dansk Floorball Union Frederik Bloch (+45) Individuel vurdering. Individuel vurdering / bruttotrup. Individuel vurdering / bruttotrup. Spilleren skal være en del af den danske brutto landsholdstrup, og yde et minimum på 15 timers træning om ugen forventet mere. Herudover individuel vurdering Du skal indgå i Floorball Danmarks talentgruppe, enten på U19 landsholdet eller i talentprojektets spillerudvikling i din region. Du skal indgå i truppen på din klubs bedste hold, og din klub (eller anden klub) skal tilbyde træning minimum 4 gange ugentligt af i alt 8 timer. Du skal derudover beskrive et træningsprogram med fokus på special træning i minimum 7 timer ugentligt under ordnede forhold. I alt skal du have 15 ugentlige træningstimer. Floorball Danmark stiller som minimumskrav, at din træner/e opfylder Floorball Danmarks officielle uddannelseskrav, hvilket indebærer, at trænerne er uddannet på DIF 2 niveau med minimum 25 timers floorballspecifik floorballuddannelse. Vi vægter træningsmiljøet meget højt, da hovedparten af den træningsmængde, som du får, foregår i klubmiljøet. Klubtrænerne kan såfremt de ikke opfylder uddannelseskravene indgå aftale med Floorball Danmark om at opkvalificere sig til at efterleve minimumskravet indenfor det første år af dit uddannelsesforløb. Du skal, for at kunne ansøge, udarbejde en kortsigtet ambitions og handlingsplan for din floorball karriere, denne skal sendes skriftligt til sportskonsulent Frederik Bloch på Derudover skal der medsendes en skriftlig vurdering af din indstilling og udviklingspotentiale fra klubtræner eller sportschef. Dansk Forening for Rosport Nils Henrik Stene (+45) Dansk Forening for Rosport Anders Tranberg Andreasen (+45) Dansk Fægte Forbund Martin Wiuff konsulent (+45) Individuel vurdering. Ligeledes skal der køres uge tests hver vinter, som evalueres af ungdomslandstræneren. Individuel vurdering. Ligeledes skal der køres uge tests hver vinter, som evalueres af ungdomslandstræneren. Du skal som minimum være optaget i DFF's Bruttolandsholdstrup på dit våben. Du skal samtidig deltage i de stævner, som DFF har udpeget til at være EM og VM kvalificerende. Altså følge reglerne for udtagelse. Ligeledes skal du deltage i de landsholdssamlinger, DFF planlægger i løbet af sæsonen. Det forventes også, at din samlede træningsmængde er på minimum 14 timer om ugen.\n4 Dansk Golf Union Claus Mølholm (+45) Drenge: Top 7 indenfor sin årgang på DGU's juniorrangliste eller udtaget til DGU's juniorlandshold/udviklingstrup Piger: Top 5 indenfor sin årgang på DGU's juniorrangliste eller udtaget til DGU's juniorlandshold/udviklingstrup NB! Såfremt en spiller ligger meget tæt på ovenstående kriterier, kan en individuel godkendelse komme på tale. Dansk Golf Union Katrine Kring Lorentzen (+45) Drenge: Top 7 indenfor sin årgang på DGU's juniorrangliste eller udtaget til DGU's juniorlandshold/udviklingstrup Piger: Top 5 indenfor sin årgang på DGU's juniorrangliste eller udtaget til DGU's juniorlandshold/udviklingstrup NB! Såfremt en spiller ligger meget tæt på ovenstående kriterier, kan en individuel godkendelse komme på tale. Dansk Hockey Union Benny Berthelsen hockey.dk (+45) Dansk Håndbold Forbund Flemming Dam Larsen (Dame) (+45) Dansk Håndbold Forbund Claus Bjarke Dalgaard Hansen (Herre) (+45) Individuel behandling Ansøgeren skal som minimum være udtaget til DHFs talenttræning eller være i bruttotruppen til et af DHFs ungdomslandshold. Herudover vil der i særlige tilfælde blive foretaget en individuel vurdering. Ansøgeren skal som minimum være udtaget til DHFs talenttræning eller være i bruttotruppen til et af DHFs ungdomslandshold. Herudover vil der i særlige tilfælde blive foretaget en individuel vurdering.\n5 Dansk Judo og Ju Jitsu Union Alexander Bakke (+45) Skal være tilknyttet landsholdet. Herudover individuel vurdering. Generelle betragtninger: Hvordan bliver du udtaget til cadet eller juniorlandsholdet? Du ønsker selv at være en del af landsholdet og dermed en del af den danske ungdomselite. Du vejer tilstrækkeligt i forhold til de laveste officielle internationale vægtklasser. o Cadet 50 kg. for drenge og 40 kg. for piger o Junior 55 kg. for drenge og 44 kg. for piger Din judo har tilstrækkeligt højt sportsligt/teknisk niveau hvilket vurderes af den til enhver tid ansvarshavende landstrænertrup. Du udviser det fornødne engagement og leverer den forventede træningsindsats både i din daglige klubtræning og i forbindelse med landsholdsaktiviteter. Det forventes at du gennemfører 3 4 ugentlige træningspas. Vurderinger fortages af den til enhver tid ansvarshavende landstrænertrup. Du deltager som udgangspunkt i: alle nationale og internationale træningslejre og turneringer du udtages til Lejr og turneringsplan udarbejdes løbende af landstrænertruppen og Eliteudvalget og er i reglen tilgængelig online mindst 6 måneder frem i tid med forbehold for flytninger og aflysninger mv. regionstræninger De med landstrænertruppen aftalte ekstra træningsaktiviteter herunder styrke/vægttræning, løb, fysiske test og andre individuelle aktiviteter noteret i den af landstrænertruppen udarbejdede udviklingsplan. Der kan være krav om udfyldelse af egentlig træningslog/dagbog der dokumenterer din selvstændige træning. Dine forældre/sponsorer er villige til at afsætte ca kr. om året til aktiviteter i ind og udland det være sig turneringer, træningslejre og rejseaktiviteter til sammen samt, erhvervelse af IJF godkendte gier (både blå og hvide) og godkendte rygmærker. Reel økonomi er afhængig af hvilke og hvor mange aktiviteter du udtages til. Udtagelse vurderes af den til enhver tid ansvarlige landstrænertrup og eliteudvalget og meddeles den enkelte løbende. Opnår du udtagelse gælder alt ovenstående fortsat derudover er du som landsholdkæmper endvidere forpligtet du dig til: altid at opfører dig eksemplarisk at underskrive og efterleve den af DJU udarbejdede kæmperkontrakt kontrakten skal underskrives af både kæmper og forældre/værge en uge før turneringer at veje maksimum 5% over den tilladte maksimumvægt for din klasse Dansk Kano og Kajak Forbund Bo Vestergaard kajak.dk (+45) Dansk Kano og Kajak Forbund Christian Jacobsen kajak.dk (+45) Dansk Kano og Kajak Forbund Finn Pape kajak.dk (+45) Dansk karate Forbund Tejs Damkjær Ravnsbæk Larsen (+45) Dansk Kick og Thaiboxing Søren Koefoed (+45) Individuel vurdering dog minimum kraftcenter tilknytning Individuel vurdering dog minimum kraftcenter tilknytning Individuel vurdering dog minimum kraftcenter tilknytning Minimum C kæmper status på det danske landshold. Hvis man ikke er på landsholdet kan man komme i betragtning under hvis der er særlige omstændigheder. For at være på landsholdet forventer vi timers ugentlig træning plus 100 stævnepoints jævnfør vores pointmodel som er en del af vores eliteplan. Se evt. for mere info. Det forudsættes at man er tilknyttet landsholdet, eller har landsholdspotentiale. Bedømmelsen foretages endvidere i tæt dialog med landstræner og den enkelte udøvers klubtræner.\n6 Dansk Kick og Thaiboxing new for testorg (+45) Dansk klatreforbund Rikke Halskov Vestergaard (+45) Dansk Orienterings Forbund Lars Lindstrøm f.dk (+45) Dansk Petanque Forbund Henrik Toft (+45) Dansk Ride Forbund Susanne Baarup Christensen (+45) Dansk Sejlunion Jan Christiansen (+45) Dansk Skytte Union Tommy Sørensen (+45) Dansk Skytte Union Linda Andersson (+45) Dansk Skøjte Union Ingelise Blangsted (+45) Dansk Skøjte Union Julia Sandsten (+45) Dansk Softball Forbund Henriette Gilhøj (+45) Det forudsættes at man er tilknyttet landsholdet, eller har landsholdspotentiale. Bedømmelsen foretages endvidere i tæt dialog med landstræner og den enkelte udøvers klubtræner. Du skal være en del af landsholdet og i top 5 i din aldersgruppe i Danmark. Herudover skal du være i top 8 i Norden og yderligere have potentiale til at være i top 20 i ved internationale konkurrencer i løbet af den kommende sæson og i løbet af 2 4 år potentiale til en finaleplacering ved internationale konkurrencer. Du skal træne mindst 15 timer om ugen fordelt på styrke, udholdenheds og konkurrencetræning. Du skal være i en klub, der giver mulighed for den nødvendige træning, både i forhold til faciliteter og åbningstid. Derudover er der krav om kompetente trænere som udgangspunkt på diplom niveau. Du skal føre træningsdagbog og arbejde med mentaltræning og målsætninger. Individuel vurdering udtagelse til talentcenter træning er et krav Individuel vurdering spilleren skal dog minimum være en del af en af Dansk Petanque Forbunds bruttotrupper. Det er en forudsætning, at spilleren vil yde den træningsmængde, som er angivet den træningsoversigt,. Som DPF s eliteudvalg har udarbejdet, samt efterleve præmisserne i oversigten. Bruttolandshold (A og B grupper) + individuel vurdering DS holdstruktur. Fra 2015 særskilt godkendelsesproces via kriterier opsat af Dansk Sejlunion Se mere her: godkendelse juni2014.pdf Du skal have mindst 8 resultater totalt, i de Olympiske discipliner, på Dansk Skytte Unions rangliste. Du hører til de bedste i din aldersgruppe. Du har en træningsmængde på mindst 15 timer om ugen (fysisktræning og skydeteknisktræning). Du skal have mindst 8 resultater totalt, i de Olympiske discipliner, på Dansk Skytte Unions rangliste. Du hører til de bedste i din aldersgruppe. Du har en træningsmængde på mindst 15 timer om ugen (fysisktræning og skydeteknisktræning). Kunstskøjteløb: Minimum DSU s Team Danskate, National Elite Hurtigløb: Udtaget af landstræner eller talenttræner til landshold eller talenthold under Dansk Skøjte Union. Kunstskøjteløb: Minimum DSU s Team Danskate, National Elite Hurtigløb: Udtaget af landstræner eller talenttræner til landshold eller talenthold under Dansk Skøjte Union. Du skal være i bruttotruppen til et af vores ungdomslandshold. Til såvel formelle træningsamlinger som i mellem disse, skal du vise den rette indstilling og som minimum lave sideløbende fysisk træning samt naturligvis være softball aktiv.\n7 Dansk Sportsdykker Forbund Sport One (+45) Dansk Squash Forbund Rasmus Tander (+45) Dansk Svømmeunion Thomas Stub (Kortbane/Langbane) (+45) Individuel vurdering dog minimum talentudvikling. UDSPRING/LIVREDNING/VANDPOLO (Morten Hinnerup ).: Individuel vurdering. Basis krav minimum 15 timers træning om ugen og dokumenteret internationalt perspektiv. Top resultater på EJM niveau. KORTBANE/LANGBANE (Thomas Stub).: Objektive kriterier: 2 stk. top 15 placeringer på årgangsrangliste i 2 forskellige stilarter (fri, ryg, bryst eller fly) eller IM op til og med junioralder. Kun OL discipliner dog fraset 50 fri tages i betragtning. Vurderingsgrundlaget er ranglister på enten kortbane eller langbane udarbejdet for en periode fra ansøgningstidspunktet og et år bagud. Ved ansøgning skal de ranglisteplaceringer, der ønskes vurderet angives på følgende form: Disciplin, basinlængde, placering, tid (Eksempel: 400 IM, langbane, 12, ) Såfremt de objektive ikke er opfyldt kan svømmere undtagelsesvist godkendes på baggrund af en individuel helhedsvurdering. Forudsætningen herfor er, at særlige forhold, der gør sig gældende, og at der udover relevante rangliste placeringer vedlægges en begrundet udtalelse fra den daglige ansvarlige klubtræner. Svømmere i seniorgruppen vurderes individuelt med udtagelse til landsholdstrup som afgørende kriterium. Kun skadesfrie svømmere kan vurderes. Ansøgning betragtes som samtykke på, at svømmeren er skadesfri. Dansk Svømmeunion Morten Hinnerup (Udspring/Livredning/Vandpolo) (+45) UDSPRING/LIVREDNING/VANDPOLO (Morten Hinnerup ).: Individuel vurdering. Basis krav minimum 15 timers træning om ugen og dokumenteret internationalt perspektiv. Top resultater på EJM niveau. KORTBANE/LANGBANE (Thomas Stub).: Objektive kriterier: 2 stk. top 15 placeringer på årgangsrangliste i 2 forskellige stilarter (fri, ryg, bryst eller fly) eller IM op til og med junioralder. Kun OL discipliner dog fraset 50 fri tages i betragtning. Vurderingsgrundlaget er ranglister på enten kortbane eller langbane udarbejdet for en periode fra ansøgningstidspunktet og et år bagud. Ved ansøgning skal de ranglisteplaceringer, der ønskes vurderet angives på følgende form: Disciplin, basinlængde, placering, tid (Eksempel: 400 IM, langbane, 12, ) Såfremt de objektive ikke er opfyldt kan svømmere undtagelsesvist godkendes på baggrund af en individuel helhedsvurdering. Forudsætningen herfor er, at særlige forhold, der gør sig gældende, og at der udover relevante rangliste placeringer vedlægges en begrundet udtalelse fra den daglige ansvarlige klubtræner. Svømmere i seniorgruppen vurderes individuelt med udtagelse til landsholdstrup som afgørende kriterium. Kun skadesfrie svømmere kan vurderes. Ansøgning betragtes som samtykke på, at svømmeren er skadesfri.\n8 Dansk Taekwondo Forbund Tarik Setta (+45) Kamp: Man skal være tilknyttet et DTaF udviklingscenter tæt på sin bopæl, så de fleste træninger foregår i udviklingscenteret. Teknik: Minimumskrav: Man skal opfylde DTaF talent politik og være tilknyttet et DTaF godkendt Udviklingscenter. Sekundære krav: Man skal have deltaget til DM 2017 og A class stævner i Dansk Taekwondo Forbund Søren Holmgård Knudsen (+45) Kamp: Man skal være tilknyttet et DTaF udviklingscenter tæt på sin bopæl, så de fleste træninger foregår i udviklingscenteret. Teknik: Minimumskrav: Man skal opfylde DTaF talent politik og være tilknyttet et DTaF godkendt Udviklingscenter. Sekundære krav: Man skal have deltaget til DM 2017 og A class stævner i Dansk Tennis Forbund Martin Erlandsen (+45) Dansk Tennis Forbund Jens Anker Andersen (+45) Dansk Tennis Forbund Lone Bech (+45) Godkendelsen af den enkelte ansøger vil ske på baggrund af en individuel helhedsvurdering med udgangspunkt i nedenstående: Spillerens spillemæssige kunnen og fremtidige potentiale Spillerens engagement, vilje og kontinuerlige indsats Spillerens evne til at arbejde målrettet og selvstændigt Spillerens atletiske og motoriske færdigheder Spillerens resultater (internationale og nationale) Det forventes at man har mulighed for at have en omfattende træningsaktivitet (12 16 timers tennistræning og 4 6 træningspas pr. uge med fokus på fysisktræning) og som følge heraf arbejder mod at nå et højt nationalt niveau (ca. top 8 egen årgang) samt international rangering. Det forventes at man deltager i minimum 4 6 internationale turneringer på ITF niveau pr. år. Godkendelsen af den enkelte ansøger vil ske på baggrund af en individuel helhedsvurdering med udgangspunkt i nedenstående: Spillerens spillemæssige kunnen og fremtidige potentiale Spillerens engagement, vilje og kontinuerlige indsats Spillerens evne til at arbejde målrettet og selvstændigt Spillerens atletiske og motoriske færdigheder Spillerens resultater (internationale og nationale) Det forventes at man har mulighed for at have en omfattende træningsaktivitet (12 16 timers tennistræning og 4 6 træningspas pr. uge med fokus på fysisktræning) og som følge heraf arbejder mod at nå et højt nationalt niveau (ca. top 8 egen årgang) samt international rangering. Det forventes at man deltager i minimum 4 6 internationale turneringer på ITF niveau pr. år. Godkendelsen af den enkelte ansøger vil ske på baggrund af en individuel helhedsvurdering med udgangspunkt i nedenstående: Spillerens spillemæssige kunnen og fremtidige potentiale Spillerens engagement, vilje og kontinuerlige indsats Spillerens evne til at arbejde målrettet og selvstændigt Spillerens atletiske og motoriske færdigheder Spillerens resultater (internationale og nationale) Det forventes at man har mulighed for at have en omfattende træningsaktivitet (12 16 timers tennistræning og 4 6 træningspas pr. uge med fokus på fysisktræning) og som følge heraf arbejder mod at nå et højt nationalt niveau (ca. top 8 egen årgang) samt international rangering. Det forventes at man deltager i minimum 4 6 internationale turneringer på ITF niveau pr. år.\n9 Dansk Triathlon Forbund Kasper Gejl (+45) Dansk Vandski og Wakeboard Forbund John Høj Pedersen (+45) Dansk Volleyball Forbund Sven Brix (+45) Dansk Vægtløftnings Forbund Henrik Schou Madsen (+45) Dansk Vægtløftnings Forbund Anders Bendix Nielsen (+45) Indfrielse af aldersspecifikke svømme og løbekrav til Dansk Triatlon Forbunds Talentgruppe, Ungdomslandshold eller dertilhørende Boblergrupper. Individuel vurdering Har potentiale til at nå europæisk niveau som senior For at blive godkendt til forlænget uddannelsesforløb skal man være aktuel for U eller A landsholdenes bruttotrupper. Derudover skal man være aktiv i Talentcentret i den højeste alderssvarende gruppe. Spillere der er aktive for klubhold i den bedste seniorrække, skal have en speciel aftale med TC. Desuden skal alle have et aktivitetsniveau pr. uge på 4 6 gange boldaktivitet og 2 3 gange fysisk træning. Individuel vurdering. Individuel vurdering. Elitesport Greenland Tupaarnaq Kreutzmann (+29) Mit forbund er ikke på listen Forbund ikke på listen (+45) Parasport Danmark Anne Dorte Andersen (+45) Parasport Danmark Jonas Schmidt Christensen (+45) Rugby Mikael Lai Rasmussen (+45) Godkendelse beror altid på en individuel vurdering, men kræver som minimum: Potentiale til at opnå status som verdensklasseatlet En træningsmængde på 15 timer i ugen Dokumenteret kortsigtet og langsigtet planlægning Anvendelse af træningsdagbog Godkendelse beror altid på en individuel vurdering, men kræver som minimum: Potentiale til at opnå status som verdensklasseatlet En træningsmængde på 15 timer i ugen Dokumenteret kortsigtet og langsigtet planlægning Anvendelse af træningsdagbog Individuel vurdering dog minimum bruttogruppe til u landshold\n10 Rullesport Danmark Kate Hansen Skavin (+45) Rullesport Danmark Per Jensen (+45) Rulleskøjtekunstløb Krav til udøveren: Udtaget til det danske landshold Deltagelse på landsholdssamlinger (kan evt. også udgå, da det jo er en del af ovennævnte) Deltagelse ved de danske mesterskaber Licens løber evt. individuel vurdering Rulleskøjtekunstløb Krav til udøveren: Udtaget til det danske landshold Deltagelse på landsholdssamlinger (kan evt. også udgå, da det jo er en del af ovennævnte) Deltagelse ved de danske mesterskaber Licens løber evt. individuel vurdering


HVAD ER KULHYDRATER? - JUNIORKOKKERIET\nAf Irina Colding Blom 13 oktober 2016 0 kommentarer\nHvad er kulhydrater, og hvorfor har vi brug for dem?\nDet vil jeg prøve at forklare jer i dette indlæg 🙂\n– Kulhydrater er en af de vigtigste byggesten vi får igennem vores kost – sammen med fedt og protein.\nKulhydrater finder vi i mange madvarer: fx ris, pasta, brød, havregryn, kartofler, bønner, rodfrugter og faktisk også frugt og grøntsager. Men vi finder det også i slik, cola, kage og andre usunde ting.\nOg hvorfor har vi så brug for dem?\n– Grunden til at kulhydrat er så vigtigt for os, er fordi det giver os energi. Og det er faktisk den vigtigste kilde til energi. Energi gør at vi kan være aktive, at vi kan tænke og koncentrere os i skolen, at vi kan holde varmen og at alle vores organer i kroppen fungerer.\nSå hvis vi slet ikke spiste kulhydrater, ville vi være ret trætte. Men nogle mennesker spiser også rigtig mange kulhydrater, og så er de stadig trætte – og hvorfor er de det?\nDet er fordi, der er rigtig stor forskel på kulhydrater. Der findes nemlig både “gode” og “dårlige” kulhydrater.\nGode kulhydrater er kulhydrater der mætter og kan give dig energi over længere tid, hvor dårlige kulhydrater er kulhydrater der ikke mætter i særlig lang tid, og så giver de dig kun energi i meget kort tid.\nSå gode kulhydrater kunne være rugbrød, bønner, grov pasta, brune ris, grøntsager, frugt og andre ting som er fuldkorn og grove. De opholder sig lang tid nede i maven, og derfor føler vi os også mætte i længere tid. Gode kulhydrater kan du fx finde i gulerods grovboller, madbrød, havregrød og banan pandekager.\nDårlige kulhydrater er omvendt hvidt brød, hvidt pasta, hvide ris, slik, kage, sodavand og andre ting, som hverken er fuldkorn eller grove. De drøner lige igennem vores mave, så vi faktisk ikke er mætte særlig lang tid ad gangen. Og så får vi bare lyst til at spise igen kort tid efter.\nSå når du skal vælge mad, der indeholder kulhydrater, hvad er så vigtigt?\n1. Det er bedst at spise fuldkorn og/eller groft. Det gør nemlig at jeg bliver mere mæt, får god energi og får gode næringsstoffer, så jeg kan vokse, og min krop har det godt.\n2. At jeg ikke spiser for mange af de “dårlige” kulhydrater, fordi så bliver jeg hurtig sulten igen, jeg har ikke energi i særlig lang tid, og så er der ikke særlig mange næringsstoffer i, som gør at jeg kan vokse og blive stor og stærk.\nBørn Forbørn Godviden Juniorkokkeriet Kulhydrater Lærenforbørn Sund Sundhed Sundmad\nGRØNTSAGS-STÆNGER MED PEBERFRUGTS HUMMUS


Rollen som kransekagefigur klæder ikke dronningen | Information\nKongehuset – sammen med landets Højesteret – er vort forfatningsværn over for den lovgivende og udøvende magt, men det vil kræve en helt ny selvforståelse hos det danske monarki og en svær omlægning af kompetencen imellem kongehus og folkestyre at lade det ske. Her ses dronningen ved dronning Elizabeths 60-års jubilæumsfest for alverdens kongelige i maj måned.\nPå højdepunktet af den europæiske gældskrise fandt tre afgørende telefonsamtaler sted. Det konkrete indhold kan vi kun gætte på, men vi ved med sikkerhed, hvad de førte til: Den græske præsident, Karolos Papoulias, afsatte premierminister George Papandreou; den belgiske kong Albert nægtede at udskrive nyvalg som kulmination på en langvarig regeringskrise og gennemtvang dermed et skifte i regeringsledelsen fra Yves Leterne til Elio de Rupo, og den italienske præsident, Giorgio Napolitano, tillod ikke Silvio Berlusconi at udskrive nyvalg, men gennemtvang hans aftræden og indsættelse af en teknokratregering under ledelse af Mario Monti.\nPå mindre end en måned var regeringsledelsen i tre europæiske demokratier udskiftet efter indgreb fra regenter og statschefer.\nSpørgsmålet er, hvem der havde foretaget den slags opkald i Danmark, hvis landet var havnet i en tilsvarende situation. Ifølge Grundloven skulle det være dronning Margrethe, men spørgsmålet er, om hun reelt besidder den mulighed.\nGrundlovens ordlyd gør det muligt for kongemagten at afsætte en regering, men statsorganernes historiske praksis danner i princippet grundlag for den konkrete fortolkning af Grundloven. Forfatningsretslig sædvane synes i litteraturen at være accepteret, når en fremgangsmåde har været fulgt ’i almindelighed, stadigt og længe’.\nVor grundlov er indskrænket monarkisk, men tillægger monarken visse beføjelser som led i at sikre kontrol og balance i vores forfatning. Laver man imidlertid det eksperiment at ’omskrive’ Grundloven, så den rent faktisk formuleres som den i dag fortolkes, vil det være indlysende for enhver, at der mangler en statschef. Faktisk gør vi en dyd ud af, at regenten er uden politisk betydning. Hver gang en kritisk stemme spørger, om det ikke er uhørt, at vi har en monark i et demokratisk land, mødes vedkommende med hovedrysten og standardvendingen om, at dronningen jo ikke har nogen politisk betydning. I praksis er der altså ingen, der umiddelbart udfylder regentens vigtige opgave med at værne om forfatningen.\nFormelt er statschefen eller regenten ellers befolkningens garanti for, at regering og Folketinget udøver deres magt inden for forfatningens rammer. Den danske grundlov drejer sig ikke kun om politiske institutioner, men også om finansiering af fællesskabet, krigsførelse og f.eks. frihedsrettigheder. Et parlamentarisk flertal kan lovgive frit, så længe det sker inden for forfatningens rammer.\nMen selv i lande med parlamentariske flertal har vi netop set, at statschefer er skredet ind på baggrund af et mere overordnet hensyn til befolkningerne.\nDet forfatningsmæssige værktøj, som har været anvendt, er statschefens magt til at udskrive nyvalg eller nægte at udskrive et sådant. Den afgørende omstændighed synes dermed at være, at der har siddet statschefer, der har været villige til at benytte deres forfatningsmæssige beføjelser.\nDen sidste tids erfaringer rejser derfor spørgsmålet, om vi i et land med konstitutionelt monarki som i Danmark, og i erkendelse af den forvaltningsretslige praksis, som har udviklet sig, må erkende, at vor forfatnings kontrol- og balancemekanisme er blevet svækket.\nDer synes at opstå en svært forklarlig overensstemmelse imellem på den ene side den tilsyneladende udbredte opfattelse, at kongemagten ikke alene er uden indflydelse, og at en sådan manglende indflydelse nærmest synes at være et politisk mål i sig selv. Mens vi på den anden side må konstatere, at statschefernes direkte indgriben synes at have været både nødvendige og formålstjenlige, når forfatningskriser i andre lande skulle undgås.\nKlar når det gælder?\nGrundlovens pragraf 15 er bærende for den såkaldte ’refleksbetragtning’, hvor ingen regering kan blive siddende, hvis den har et flertal imod sig. Læser man imidlertid paragraffen igennem, indeholder den ingen anvisning vedrørende regeringsdannelse. Til gengæld ligger udnævnelseskompetencen i Grundlovens program 14, som har ført til dronningerunder, forhandlingsledere og kongelige undersøgere.\nEfter sin ordlyd udnævner og afskediger kongen såvel statsministeren som de øvrige ministre. Det betød bl.a., at en siddende regering valgte at træde tilbage i 1906 i forbindelse med Christian IX’s død. Og at regeringen stillede sit mandat til rådighed for den nye regent, da dronning Margrethe II 1972 besteg tronen. Og så sent som i 1993 greb dronningens kabinet angiveligt aktivt ind i forbindelse med statsminister Poul Schlüters (K) fratræden som følge af den belastende tamil-rapport.\nEt forsøg på at gennemføre et statsministerskifte til Henning Dyremose (K) uden nyvalg blev afvist af dronningens kabinet, da udmeldinger (fra Det Radikale Venstre) gjorde det klart, at KV-regeringen ikke længere havde et politisk flertal bag sig.\nOmstændighederne synes at antyde, at kongemagten er villig til at anvende de forfatningsskabte værktøjer til at gribe ind i dannelsen af en ny regering, når der ikke har fundet nyvalg sted. Men betyder det også, at dronningen vil udfordre skæbnen fra 1920 og dermed afskedige en regering, hvis den har et parlamentarisk flertal bag sig, sådan som det skete i Grækenland og Italien?\nGiv dronningen mere pondus\nSpørgsmålet er altså, om den forfatningsretslige praksis, der har udviklet sig her i landet muligvis kompromitterer demokratiske garantier, som er indskrevet i vor forfatning. Stuart Mills formålsbestemte enhver demokratisk forfatning som det værn, der skal sikre befolkningen mod ’den herskende klasse’. Men i en tid, hvor den herskende klasse netop er den af befolkningen indvalgte politiske repræsentation, bør man overveje, om folkestyret selv har udvandet og afmonteret en af de centrale kontrol- og balance mekanismer i vor grundlov.\nDette synes at være resultatet af den forfatningsretslige praksis, der har udviklet sig ved, at vort folkestyre systematisk har hjemtaget kongemagten igennem en i ’almindelighed, længe og stadig’ kompetenceudvidelse af regeringsmagten. Det har ikke blot har svækket, men formentlig reelt elimineret et værn i vor egen forfatning, som for nylig har vist sig afgørende til imødegåelse af forfatningskriser andetsteds i Europa.\nFå kan f.eks. forestille sig den situation, at dronningen havde meddelt statsminister Anders Fogh-Rasmussen (V), at hun ikke ville tiltræde loven om krigsførelse i Irak, fordi hendes kabinet vurderede loven for at være forfatningsstridig (Grundlovens paragraf 19 og FN-pagten). Måske havde dronningen gjort os alle en tjeneste ved at have taget Grundloven for pålydende og indbragt spørgsmålet for Højesteret?\nDa monarkiet udgør en central del af vor nationale selvforståelse og samtidig en bærende kulturværdi, vil man næppe kunne gennemføre en grundlovsændring, som indsætter en statschef, som det kendes i de republikanske forfatninger. Befolkningen vil ikke stå bag et sådant initiativ.\nDen eneste mulighed er derfor, at kongemagten selv træder i karakter og vedstår sig, at kongehuset – sammen med landets højesteret – er vort forfatningsværn over for den lovgivende og udøvende magt, men det vil kræve en helt ny selvforståelse hos det danske monarki, og en svær omlægning af kompetencen imellem kongehus og folkestyre. En proces, der vil repræsentere politiske risici, som kongehuset næppe selv kan forudses at begive sig ud i.\nDet politiske tema bliver derfor, om kongehuset skal støttes til at bringe forvaltningen af vor grundlov tilbage til sin oprindelige skikkelse, eller om der i stedet skal gennemføres tilpasninger af de eksisterende politiske institutioner, så den tabte kontrol- og balancemekanisme genetableres.\nDronning Margrethe IIHenning DyremosePoul SchlüterKlaus Riskær Pedersen\n05. juni, 2012 - 00:27\nRønnebær af de sure, føler/tænker man her.\n05. juni, 2012 - 00:31\nMan tager altså skade af at sidde i spjældet!\n05. juni, 2012 - 00:52\nOg dog. Tænk blot på hvor mange gode bøger, den gamle finanssvindler har fået tid til at læse. Grundloven og John Stuart Mill f.eks.\nSå måske er sådan et par år bag tremmer ikke så dårligt endda for visse personer?\n05. juni, 2012 - 00:58\nEgentligt burde jeg holde mig for næsen, og anbefale Riskærs kommentar, for det er et vigtigt punkt, han sætter søgelys på. Desværre fucker han sin argumentation op ved ikke at turde kikke fremad. Spørgsmålet er jo ikke om dronningen eventuelt tør træde i karakter - men om Frederik vil. Og da hvalpen ikke har heeelt den samme pondus som moderen, ville den navnebytning ødelægge præmissen for de fleste.\nVi har vænnet os til Margrethe, men tanken om at give Frederik magt er skræmmende. Jeg vil vædde på, at også Folkekirken holder op med at snakke om kongemagten som deres helt specielle overhovede, når det er Frederik der sidder og syr præstetøj. Heller ikke dronningen er i særlig grad kirkens "overhovede", der er blot høflig tradition.\nEksemplet fra 1993 ved Schlüters afgang er ikke et godt eksempel, for den afgørelse om at holde Dyremose ude var baseret på ren matematik - og det er det eneste som kabinettet skal kunne. Uanset om dronningen havde udpeget Dyremose nok så meget, ville han have været nød til at træde tilbage efter første dag i Folketinget, da flertallet var imod ham.\nDet hjørne, hvor Riskær snubler over noget relevant, er i påpegningen af den manglende afbalancering af magten i den danske konstruktion. Men her kunne en højesteretsformand eller Folketingets formand træde til med større fornuft - hvis de blev udpeget med denne pondus for øje. De behøver ikke grundlovsdækning, det er blot et spørgsmål om at Folketing og befolkning accepterer præmissen - og derfor vil stille sig på bagbenene overfor en regering, der bryder en sådan kontrakt.\n05. juni, 2012 - 09:07\nJeg har anbefalet Tom Paamands kommentar pga denne første to linier.\nSpørgsmål : Hvorfor skulle Dronningen ikke have kunnet nægte at gå med til krigsførelsen i Irak ... f.eks. fordi hun vurderede beslutningen forfatningsstridig osv ?\n05. juni, 2012 - 09:38\nVaneforbryderen Klaus Riskær er fortørnet over at dronningen ikke kan/vil afsætte en folkevalgt regering, hvis bosserne i EU eller markedet befaler det, sådan som det skete i Grækenland.\nOg han mener at man kan løse det påståede problem ved at give mere magt til en enkelt person, som i kraft af sin position nødvendigvis må være disponeret for konservative og borgerlige holdninger.\nVi har i langt højere grad brug for reel beskyttelse af menneskerettigheder, mindst på højde med den Europæiske Menneskerettighedskonventions standard, og en proaktiv og uafhængig forfatningsdomstol.\n05. juni, 2012 - 09:39\nDet er en stor styrke ved det danske demokrati, at den der har magten ikke har æren. Dermed kan vores politikere holde fokus på realpolitiken og overlade symbolpolitiken til kongehuset (senest set ved prinsessedåben, hvor pigebarnet blev kaldt Athena).\nDet er skønt, at vi ikke er nød til, at have en præsident spankulerende, selvoppustet omkring i blanke støvler, men at rollen som ærens vogter istedet stille og roligt går i arv hos symbolfamilien. Vi har i dem en ‘buffer‘ mellem det jordiske og det himmelske liv. Det er en utrolig fornuftig indretning.\n05. juni, 2012 - 10:13\nArtiklen rejser et relevant spørgsmål - hvem beskytter forfatningen, hvis regeringen ikke er i stand til det. Riskær glemmer imidlertid at det er befolkningen - og ikke en enevældig hersker - der skal høres når en regering/land er i krise. Det var netop det, der var tilfældet i Grækenland da Papandreou planlagde at udskrive valg, og dén demokratiske legitimitet der blev undergravet af den græske præsident (på vegne af troikaen).\nI alle de tre tilfælde Riskær nævner har præsidenterne ikke været med til at beskytte forfatningernes folkelige mandag men derimod at undergrave demokratiet for at undgå politisk ustabilitet. Men ustabilitet - eller rettere, politiske opgør - kan være en nødvendig reaktion på en politisk konsensus der ikke afspejler befolkningens interesser. Så er det netop at parlamentsvalg er vigtige og derfor det forestående (gen)valg i Grækenland 17. juni muligvis er et af de mest signifikante demokratiske begivenheder i Europa i nyere tid.\nFremragende interessant og relevant artikel! Riskjær er kvikkere end de fleste, men ligesom salig Glistrup kan han ikke holde tæt med det og sidder derfor i fængsel. Vi andre skal imidlertid være glade for det skarpe og utætte hoved.\nHvorfor artiklen er relevant fortæller Riskjær selv. Rundt omkring i Europa er det folkevalgte demokrati ved at blive suspenderet og erstattet med teknokratregeringer og overnationale beslutningstagere. Finanskapitalens og bankernes skæbne kan ikke overlades til de alt for følelsesfulde vælgere.\nHeldigvis har vi endnu militærkuppene til gode, for så længe suspensionen af demokratiet kan ske gennem de konstitutionelle statsoverhoveder, monarker og præsidenter, så er det måske udemokratisk, men ikke ukonstitutionelt.\nHvorfor er artiklen så interessant? Jo, den frække dreng forudser den situation, at demokratiet også må suspenderes i Danmark til fordel for et teknokratisk forretningsministerium, og er dronning Magrethe--hendes mange rober til trods--så klædt på til det?\nDer skal muskler til. Riskjær minder om dronningens farfars fejslagne forsøg i påsken 1920. Erhvervsspidser med blandt andet A.P. Møller fik kongen til at afskedige den radikale regering, der havde et flertal bag sig i rigsdagen, men selv om Venstre tryglede kongen om at holde ud, så gav han op over for Socialdemokratiets trussel om generalstrejke. (Ved det efterfølgende valg vandt Venstre og Erhvervspartiet stort, danskerne ved man hvor man har).\nNår Riskjær nu--overraskende for alle, vil jeg tro--forudser, at forvandlingen af statsoverhovedet fra kransekagefigur til tough cookie kan blive nødvendigt, så peger det på tre ting.\nFor det første er det et yderligere indlæg i en diskurs, der allerede er luftet mange gange af erhvervsspidser som Asger Åmund, nemlig at den moderne kapitalisme måske ikke længere har råd til demokrati, som vi kender det. At vi måske ville være bedre tjenst med en autoritær struktur, som nu har succes i Kina. Kina nævnes eksplicit.\nFor det andet antyder det, at Danmark kan være langt tættere på en finansiel nedsmeltning end den nuværende diskonto på nær nul giver udtryk for. Bomben kunne være Danske Bank som vi danskere har kautioneret for med flere gange bruttonationalprodudktet, og Danske Bank stirrer ned i et gabende irsk hul. Eller de ufatteligt mange milliarder, som landbrugets jordspekulation har gældsat sig for. Riskjær kommer i kredse, hvor de er velinformeret om den slags.\nFor det tredje antyder det, at nogen i disse kredse seriøst overvejer, hvad der skal/kan ske, også i Danmark, hvis/når finansboblen brister for alvor.\nVærdsæt Klaus Riskjær som kanariefuglen, der om ikke fra minen, så fra sit bur i Sdr. Omme, sender os et nyttigt varsel om fremtiden.\n05. juni, 2012 - 11:39\nI et demokrati er det folket , der bestemmer, og parlament og regering skal afspejle folkets stemmeafgivning.\nI det øjeblik, man arbejder med mekanismer, der giver enkeltpersoner eller institutioner ( monarker, præsidenter, forfatningsdomstole m v) mulighed for at gå imod folket i konkrete situationer - så er demokratiet afskaffet i tilsvarende omfang ( - det være sig permanent eller midlertidigt).\nI et ægte, velfungerende demokrati er vælgerne enige om, at man respekterer stemmeafgivningens resultat - også hvis man er i mindretal .\nUden en konstant almen vilje til demokrati , kan det ikke fungere i det lange løb - uanset krumspring med forfatningsdomstole, magtfulde præsidenter o s v.\nDer viser sig en ny form for ekstremisering. Normalt polariseres befolkningen mod den yderste venstrefløj (socialisme a la kommunisme) og den yderste højrefløj (a la facisme eller anarkisme) MEN i Danmark er vi velsignet med en tredje ekstremisme (skal vi kalde den Monarkisme?) Al magt til kongeuset og lad os forlade demokratiet forevigt.\n05. juni, 2012 - 11:58\n@Niels Engelsted: Hvad er det for velinformerede (finans) kredse i Sdr. Omme, som du mener at Riskjær kommer i (?) Hvad enten du nu mener, andre indsatte eller fritgående finansbagmænd, så er de vel ikke bedre orienterede end landets økonomiske/finansielle embedsmænd, vismænd og ministre om rigets tilstand?\n05. juni, 2012 - 12:04\nNemlig Engelsted: vi er på vej fra en historisk periode med militærkup til en historisk periode med finanskup. Jo før vi tøjler finanskapitalens destruktive hærgen jo bedre.\n05. juni, 2012 - 12:17\n@Søde Jakob, jeg mente ikke, at de pengekredse jeg omtalte fysisk befinder sig i Sdr. Omme, selv om nogle af dem måske burde.\n05. juni, 2012 - 13:46\nI en anden tråd har Rune Lykkeberg citeret historikeren Mogens Herman Hansen for at den store strid om demokrati i Europa står mellem det politiske og det juridiske demokrati, mellem det parlamentariske og det konstitutionelle demokrati. Forskellen ligger i, om "folkeflertallet" som i Danmark stort set sidder på hele magten gennem regeringen, eller som i Tyskland, hvor en magtfuld domstol fungerer som bagstopper, baseret på landets dårlige erfaringer,.\nEt parlamentarisk syn på demokrati ser det som et gode, at "folket" har magten. Her er Danmark et klassisk eksempel, for der er her de matematiske modeller for at sikre maksimal spejling af stemmer i mandatantal stammer fra. Bagsiden er at "folket" og deres folkevalgte repræsentanter, valgt effektivt gennem dette dygtige system, så i praksis kan stemme sig til at 2+2=5. Det er der jo utallige eksempler på, også i nutidens Danmark, og har udløst massevis af forsøg på at skabe en modvægt for at begrænse de værste dumheder.\nSom i Grækenland må parlamentet af og til give op over for den konstellation, som vælgerne har anbragt dem i - og bede om at få kortene blandet påny. Men som i de andre eksempler er balancen mellem rettidig indblanding og statskup overmåde flydende. Selv ville jeg foretrække at også "folkemagten" i Danmark fik sig nogle solide bagstoppere. Bemærk at Anders Foghs opgør mod "smagsdommerne" netop var et aggressivt kup mod systemets indbyggede gårdvagter, der bevidst skal hæmme lidt for magtfuldkomne regeringer.\n05. juni, 2012 - 13:58\nJeg mener at have gennemskuet en uhellig alliance. Forleden forlangte Annegrethe Rasmussen flere kvindelige topraadgivere omkring regeringen - og i dag promoverer Klaus Riskaer Dronningen? Er der noget i gaerde?\n05. juni, 2012 - 14:05\nDer er forskel på at styrke institutioner som domstolene, og styrke et dynastisk monarki. Det ene vil sikre at love, forfatningen og konventioner samt deres medfølgende rettigheder og pligter. Den anden vil styrke en enkelt persons magt over et land. Denne magt kan selvfølgeligt både bruges godt men den kan sandeligt også misbruges. At skulle vogte om forfatningen er en al for vigtig opgave til at vi kan give den til en enkeltperson eller en familie. På den anden side har kongehuset hverken kvalifikationerne eller autoriteten til at misbruge sit embede, måske er det meget godt\n05. juni, 2012 - 18:00\n@Andreas, men måske har andre kvalifikationerne og autoriteten til at kongehuset misbruger sit embede. Det er det, der er faren, som tidligere set.\n05. juni, 2012 - 18:23\nHvem skal være bagstoppere for forløberne ? Hvem skal berolige ildsjælene og hvordan kurerer vi ADHD og andre sygdomme\nSålænge demokrati, jura, økonomi etc ikke kan erkendes som eksakte videnskaber, må vi forlade os på intuition, samvittighed, samtale og forsigtighed - så deet\n05. juni, 2012 - 18:30\nVel et tomrum som idemændende bag et Europas Forenede Stater, med en fælles præsident, mener at kunne udfylde?\nJeg siger det een gang: Jeg er socialist. Men det ville jeg ikke have været uden Margrethes farfar. Jeg, mine forældre og mine børn, ville, efter alt at dømme, slet ikke have været.\nSå hvis min families røv skal reddes igen, så stoler jeg mere på Margrete end på Thorning og Vestager.\n05. juni, 2012 - 19:27\nMargrethe Glücksborg kan til enhver tid 'slå Anders F' ... undskyld, Helle Thorning Schmidt (som ikke kunne) .. men der prales ikke med det. Og det er jo meget god stil. Bedre end alle de ligegyldige spædbørn på ugebladsforsiderne.\nDet er et demokrati der regeres her.\nOg de vil have EU.\nSå er den næppe meget længere set fra Amilienborg.\nTak til Klaus Riiskær Pedersen for en interessant kronik. Hvorvidt monarkiet skal gives eller fratages magt kan diskuteres, men det er åbenlyst, at monarkiets grundlovsmæssige rolle bør ændres. Pointen hos Riiskær er, at vurderingskriteriet må være, om demokratiet styrkes eller svækkes.\nDe gamle oplysningsfilosoffer pegede på, at den repræsentative magt skal tredeles for af undgå magthaveres magtmisbrug. En sammenblanding af den udøvende, lovgivende og dømmende magt skaber frygt for og magtesløshed overfor magtmisbrug. En frygt, der hindrer frihed og lægger grunden til oprør og civil ulydighed.\nDen danske grundlov rummer ikke denne tredeling! Spørgsmålet er nu om en grundlovsændring, der indeholder en modernisering af monarkiets rolle, kan styrke demokratiet. Jeg er ikke afvisende.\nHvad med en demokratisk valgt monark? Tidligere i Danmarks historie, før perioden med enevældigt monarki, valgte adelen, overklassen monarken. Så hvorfor ikke?\nEn grundlovsrevision er relevant, hvilket også illustreres af den episode ved Folketingets åbning, hvor flere ministre ikke spontant rejste sig for dronning Margrethe. Mon ikke de pågældende ministre oplevede et dilemma. Et dilemma, der gik på om de skulle rejse sig i respekt for et forældet, men dog for befolkningen betydningsfuldt monarki, eller om de skulle blive siddende i en demonstrativt udtrykt respekt for princippet om folkesuverænitet og folkestyre.\nSom jeg ser det, skal en revision tage udgangspunkt i monarkiets faktiske rolle i en nutidig verden og beskrive på hvilken måde en moderne monarks rettigheder og pligter knytter sig til at repræsenterer det bedste i folkestyret.\n05. juni, 2012 - 21:27\nDen logiske konsekvens af flere af debattørernes indlæg er genindførelsen af et to-kammersystem. Måske ikke helt tosset?\n06. juni, 2012 - 00:42\nTanken om at regentens skal tiltænkes en rolle som beskytter forfatningen i krisesituationer er både henrivende kulørt og hylende morsom.\nKlaus Riskær Pedersen er vist en rigtig skælm.\nHvis Danmark kommer ud i en alvorlig forfatningsmæssig krise vil vi hverken blive reddet af tosserne i den kongelige familie eller af superhelte som Batman og Superman.\nHvis riget stander i våde, er det kun folket det kan redde os ud af suppedasen.\n07. juni, 2012 - 14:30\nJeg synes det giver det fuldstændig mening af overlade forvaltningen af den danske forfatning til kongehuset. Historisk set har kongehuset nemlig altid været demokratisk orienteret og har flere gange trådt til for at beskytte Grundlovens ånd. Både under provisorieårene og under Påskekrisen viste kongehuset sig som folkestyrets sande ven og forvaltede forfatningen med stor indsigt og respekt.\nUnder alle omstændigheder er det en visionær tanke at give magt til personer på baggrund af familieforhold. Der er nemlig ikke nogen grund til at tro at en dommer fra Højesteret skulle være mere kvalificeret til at vurdere forfatningsmæssige spørgsmål end Danmarks regent. Igen har historien vist at de danske regenter altid er oplyste og afbalancerede mennesker med dyb juridisk og politiske indsigt.\n08. juni, 2012 - 16:34\nJeg synes, at fællesskabet bør funderes på en for vores overlevelse hensigtsmæssig administration af fællesskabets ressourcer > miljø-og socioøkonomisk bæredygtighed. I et sådant fornuftens regi vil også administrative formalia falde på plads.\n08. juni, 2012 - 16:45\nNu er den kommende ejer af kongemagten trådt i karakter, desværre helt som det kunne forventes. Regering og Folketinget følger Europaparlamentets opfordring om ikke at deltage som VIP-personer under fodbold-EM i Ukraine. Her er prins Frederik naturligvis mand for at sætte demokratiet grundigt på plads, og deltager i støtten til kollegaernes autoritære styre.


Vaskhus før maling - Beskær Tuja - Fin\nFør du maler huset, skal du vaske huset med egnede rengøringsmidler. Der er en festival med maling og vedligeholdelse af huset. Jordan viser dig hvordan du vasker huset, før du starter malingen. MAXBO hjælper dig med at male dit hus hurtigt og effektivt. Her får du de tips, der sikrer det bedste. Så fjerner du svampesporer, snavs og sod, der vil beskadige malingsfilmen, siger Jostein Brekka i Jordan.\nHeldigvis blev huset bygget med en. Sådan rengøres ydersiden af huset på den nemmeste måde? Rengøringsmiddel inden maling af huset: Kraftvask - Påfør 1 til 20. Hvis du har brug for at plette eller male huset, skal huset vaskes godt, før overfladebehandlingen påbegyndes. Forurening og snavs fastgøres til beklædningen og giver fattige. Lurer du på, hvorfor du skal vaske huset udvendigt?\nEnhver, der efterlader en kommentar, og sender mig også et billede før og efter. Det er derfor vigtigt at vaske huset ofte. På grund af klimaændringer og øget luftforurening er ekstern vask af boligpanelet absolut nødvendigt før maling og bejdning. Regelmæssig udvendig vask vil. Hvis du maler oven på for eksempel spindelvæv og husstøv, får du stød i maling. Hvad der skal vaskes inden male indeni, er svaret Day. Vi anbefaler folk at vaske huset i efteråret.\nUdvendig vask af huset er meget nødvendig og behøver ikke at vare lang tid. Har du taget et grundigt husvask, inden du begynder at male din facade på huset. Denne film giver dig en simpel vejledning til at vaske husets væg. Kør bilen væk før vask. Du skal vide om vaskehuse. Før maleri kan du vælge en anden og stærkere sæbe. Det er vigtigt med grundig forberedelse, inden du fjerner børsten og rullen.\nEn holdbar husholdningsvask er det rigtige værktøj til fjernelse af hårde pletter. En husvask vil også sørge for at du ikke må male huset så ofte som det vil. Giv huset en behandling med svamp og alger dråber efter vask og før maling. Midlet sprøjtes på husets væg efter vask og bør IKKE. Gør facaden ren og fri for svamp og fouling før vinteren. Den opsugede top kan til sidst ødelægge malingen. Hvis du vil male med en ny farve på huset, er det især vigtigt at vaske overfladen, inden du begynder maling.\nMed Nordsjö Original Huskvask starter du. Før du male, skal du skrabe og vaske husets væg. Jeg ser næsten ikke for mig alt det arbejde, det vil være at vaske vrøvlrummet.\nAdax paneeli ahju kasutusjuhend\ncode d'erreur de la pompe à chaleur panasonic f99\nkanāla ciparu nav piekļuves 6


Lær hvordan du effektivt fjerner hård hud - Bedre Livsstil\nPimpsten gør det muligt at fjerne dødt hudvæv. Vi kan bruge det efter et afslappende fodbad eller endnu bedre, efter andre fodbehandlinger så virkningen øges.\nHård hud kan være ligtorne eller hårde pletter, der normalt ses på tæerne og andre områder på fødderne. Dette problem opstår, når der kommer for meget friktion eller tryk på fødderne eller hænderne, hvilket igangsætter en forsvarsmekanisme, hvor huden prøver at beskytte sig selv imod dannelsen af blister eller sår, der kan give infektioner. Selvom hård hud i begyndelsen måske ikke forårsager smerter eller irritation, kan de med tiden blive smertefulde og gøre det svært at gå og udføre andre daglige aktiviteter. Lær hvordan du effektivt fjerner hård hud – læs med her!\nMange mennesker begår den fejl at rive eller skære den hårde hud væk som et forsøg på at fjerne det uskønne, tørre og tykke hud. Dette kan dog være meget smertefuldt, og kan gøre huden modtageligt over for infektioner, som kan gøre problemet endnu mere alvorligt. Det er af denne grund at vi bør tage et kig på andre alternativer der fjerner hård hud, og være meget tålmodige under behandlingsprocessen.\nSelvom der er en række af forskellige hjemmemidler, der kan hjælpe med at fjerne hård hud naturligt, anbefales det for mennesker med sukkersyge eller andre sygdomme, der sænker blodcirkulationen, at søge råd hos en læge. For dem der ikke har nogen problemer med at bruge hjemmemidler, gå ikke glip af de følgende tips og midler der fjerner hård hud.\nTips til naturligt at forebygge og fjerne hård hud\nDen første ting du skal gøre for at forebygge og fjerne hård hud er at erstatte de sko, der eventuelt irriterer dine fødder. Ofte er skoene for stramme især i tå-enden hvilket gør, at dette problem opstår; hvis de ikke udskiftes, vil det være svært at fjerne den hårde hud fuldstændigt. Så vidt som muligt bør du bruge sko, der er behagelige og tillader luftgennemstrømning. Derfor er det en god ide at bruge sokker, når du bruger lukkede sko.\nHold altid huden på dine fødder ren og tør. Hvis du lider af svedige fødder, glem ikke at bruge deodorant og sokker.\nEfter en hård dag, forbered et bad til dine fødder med lidt varmt vand og flydende sæbe. Put dine fødder i vandet i 10 minutter og du vil føle lettelse.\nNaturlige behandlinger der fjerner hård hud\nFor at begynde denne behandling bør du starte med at bade dine fødder i varmt vand i 20 minutter. Brug derefter en pimpsten til at skrabe eller skrubbe den hårde hud væk ved at bevæge stenen fra side til side over den hårde hud.\nRens stenen og dine fødder regelmæssigt for at fjerne de små rester der dannes under skrubningen af den hårde hud. Bliv ved med at skrubbe i så lang tid som nødvendigt indtil du når til hudoverfladen, men vær forsigtig ikke at skrabe det sunde hudlag væk. Når dine fødder er lyserøde, og du kan se en forskel på mængden af hård hud, stop behandlingen.\nBehandling med hvidløg og citron\nDenne behandling med citron og hvidløg kan hjælpe med at fjerne døde hudceller, der har ophobet sig og samtidig blødgører det huden, så det lettere kan fjernes.\nDet eneste du skal gøre er at blande en teske tør kamille med saften fra en citron og et fed knust hvidløg. Anvend blandingen på det berørte område; lad det sidde i 20 minutter og skyl derefter med varmt vand.\nEt økonomisk og let anskaffeligt produkt som natron er også ideelt til at fjerne den irriterende og smertefulde hårde hud.\nDu skal bare opløse 3 teskefulde natron i varmt vand og bade dine fødder i det i 30 minutter.\nBehandling med løg, citron og salt\nDenne behandling kan hjælpe med at fjerne bakterier og døde hudceller, der måske har ophobet sig. Citronen og løget hjælper med at give en dybtgående rensning af huden og blødgører den, imens saltet hjælper med naturligt at eksfoliere.\nBare skær et stykke løg ud og placer det på den hårde hud. Tilsæt derefter et par dråber citronsaft og salt på toppen. Dæk det med en bandage eller plaster for at holde det på plads over den hårde hud hele natten. Gentag denne procedure hver aften. Det er en effektiv behandling der fjerner hård hud og holder dine fødder sunde og friske.\nEn anden måde at blødgøre og fjerne hård hud på er ved at bruge tomaters egenskaber. Denne ingrediens vil hjælpe med at blødgøre den hårde hud og gøre det nemmere at fjerne den.\nDu skal bare bruge frugtkødet fra tomaten og anvende det direkte på det berørte område. Dæk det derefter med noget bandage og lad det sidde over natten. Gentag behandlingen dagligt inden sengetid.\nDu har nu lært metoder til hvordan du effektivt fjerne hård hud – så er det bare at komme igang.\nHar du forsømt dine fødder på det sidste? Er din hud hård og tør? Hvordan man slipper af med hård hud på fødderne? I denne artikel vil vi besvare d...