sprogforum tema førstesproget som ressource - PDF\nsprogforum tema førstesproget som ressource\nDownload "sprogforum tema førstesproget som ressource"\n1 sprogforum tidsskrift for sprog- og kulturpædagogik nummer 43, oktober 2008 tema førstesproget som ressource Netop modersmålet er fundamentet for tilegnelsen af andre sprog. Uden en begrebsverden og et vist kendskab til nuancerne inden for sit eget sprog kan man ikke tilegne sig en begrebsverden inden for et fremmedsprog. Undervisningsministeriets vejledning til Undervisning i dansk af danske børn bosat i udlandet. 4 Kronik. Jørgen Christian Wind Nielsen: Sprogpolitisk klimaks 7 Anne Holmen, Bergthóra Kristjánsdóttir og Michael Svendsen Pedersen: Modersmålet: en ressource for de privilegerede 17 Susanne Johansson: Danskundervisning i Dubai 23 Düncan Ünkap og Serap Erkan: Modersmålets betydning for faglig udvikling og sund selvidentitet 30 Sabria Safar: Modersmålets betydning for børns psykiske udvikling 34 Patricia Chow m.fl.: Elevers hjemmesprog: Ven eller fjende? 44 Kenneth Hyltenstam: Vilket undervisningsspråk favoriserar vilka elever? 49 Peter Bakker: Romani: anerkendt mindretalssprog mange steder i Europa, men ikke i Danmark 51 Godt Nyt 55 Andet Godt Nyt 57 Kalender og Meddelelser\n2 Førstesproget som ressource Sprogforum årg. 14, nummer 43, oktober 2008 Tidsskrift for sprog- og kulturpædagogik Temaredaktionen for dette nummer: Anne Holmen, Bergthóra Kristjánsdóttir og Michael Svendsen Pedersen Tidsskriftet Sprogforum redigeres af en fast redaktionsgruppe: Karen Lund (ansv.), Nanna Bjargum, Karen Risager og Michael Svendsen Pedersen med bidrag fra: INFODOK, Informations- og Dokumentationscenter for Fremmedsprogspædagogik på Danmarks Pædagogiske Bibliotek: og med baggrund i en bred redaktionel storgruppe: Nanna Bjargum, Leni Dam, Birte Dahlgreen, Karen-Margrete Frederiksen, Annegret Friedrichsen, Annette Søndergaard Gregersen, Kirsten Haastrup, Anne Holmen, Lise Jeremiassen, Bergthóra Kristjánsdóttir, Carol Livingstone, Karen Lund, Ole Juul Lund, Bente Meyer, Pia Zinn Ohrt, Karen Risager, Lilian Rohde, Michael Svendsen Pedersen, Lars Stenius Stæhr, Peter Villads Vedel og Merete Vonsbæk Redaktionens adresse: Sprogforum Danmarks Pædagogiske Universitetsskole Institut for Pædagogik Tuborgvej 164, Postbox København NV E: T: F: Danmarks Pædagogiske Universitetsforlag og den enkelte forfatter/fotograf/tegner Udgivet af: Danmarks Pædagogiske Universitetsforlag Sats: Schwander Kommunikation Tryk: Hvidovre Kopi A/S Oplag: 900 ISSN eisbn Abonnement 3 temanumre: 150 kr. Løssalg: 65 kr. per nummer Abonnement kan tegnes og enkeltnumre (fra nr. 36 og frem) bestilles ved henvendelse til Danmarks Pædagogiske Universitetsforlag: Ældre enkeltnumre fra årene inden 2006 bestilles på Danmarks Pædagogiske Bibliotek:\n3 Forord Førstesproget som ressource Der foreligger meget forskning der dokumenterer den betydning menneskers førstesprog (modersmål, hjemmesprog) har for tilegnelsen af et nyt fremmedsprog eller andetsprog. Det hænger ikke blot sammen med at man kan trække på viden om sit eget sprog når man skal lære et nyt, men også at ens personlige og kulturelle identitet, ens sociale relationer, erfaringer og følelser er indlejret i førstesproget, og at tilegnelsen af et nyt sprog må udvikle sig på denne baggrund også når man befinder sig i et nyt land, i nye kulturelle og sociale sammenhænge, og når man f.eks. skal tilegne sig en ny faglig viden i en skolesammenhæng. Førstesproget er både en vigtig ressource for tilegnelsen af et nyt sprog og for vellykkede faglige læreprocesser og integrationsprocesser. Dette fremgår også af de artikler i dette temanummer hvor forfattere der har sproglig minoritetsbaggrund med udgangspunkt i egne erfaringer viser hvilken betydning modersmålsundervisning har haft for deres egen og deres elevers personlige og faglige udvikling. Det samme gælder for børn af danske forældre der er bosat i udlandet og modtager undervisning i dansk som modersmålsundervisning. I alle tilfælde har undervisningen i førstesproget drejet sig om at få (videre)udviklet mundtlige og skriftlige ressourcer samt kulturel identitet og muligheden for social kontakt. I et projekt i Canada, som præsenteres af deltagerne i en af artiklerne, går man et skridt videre og integrerer minoritetselevernes hjemmesprog direkte i undervisningen gennem produktion af identitetstekster, dvs. tekster hvori eleverne fortæller om deres egne erfaringer på deres eget hjemmesprog. Selvom lærerne ikke forstår alle de sprog eleverne anvender, er det alligevel muligt at lade sprogene indgå som en væsentlig ressource i elevernes faglige og sociale udvikling. Ud over den faglige og pædagogiske diskussion af førstesproget som en ressource, er der i stort set alle artiklerne en udtalt politisk vinkel på temaet. Dette hænger sammen med at de forskningsbaserede eller erfaringsbaserede resultater om førstesproget som en ressource har haft meget ringe indflydelse på den sprogpolitiske dagsorden i Danmark. Her lægges der inden for rammerne af en nationalistisk ideologi mere vægt på at alle lærer og bruger dansk end på at sproglige minoritetselever kan udnytte deres samlede ressourcer på første- og andetsproget til både at blive gode til at beherske deres modersmål, til at beherske dansk og endelig også til at opnå de skolefaglige kompetencer som det kræver at gå i en dansk skole. At dansk er det eneste der tæller i den politiske dagsorden i Danmark, kommer bl.a. til udtryk i 1\n4 afskaffelsen af det statslige tilskud til modersmålsundervisningen. At der i denne problematik indgår magtforhold og sproglige hierarkier bliver tydeligt når man sammenholder denne politiske dagsorden med Undervisningsministeriets vejledning til Undervisning i dansk af danske børn bosat i udlandet. Her hedder det: netop modersmålet er fundamentet for tilegnelsen af andre sprog. Uden en begrebsverden og et vist kendskab til nuancerne inden for sit eget sprog kan man ikke tilegne sig en begrebsverden inden for et fremmedsprog. Vi håber at dette nummer af Sprogforum kan bidrage til at fastholde og udvikle de gode faglige argumenter i den politiske debat for førstesproget som ressource, og at det samtidig kan give faglig inspiration til at se muligheder for at gøre brug af førstesproget som ressource i det daglige pædagogiske arbejde. Kronikken Sprogpolitisk klimaks, er skrevet af Jørgen Christian Wind Nielsen og drejer sig om hvordan forslagene i rapporten Sprog til tiden skal udmøntes i praksis, specielt hvad angår anvendelsen af sprog på universiteterne. I den indledende artikel til dette nummers tema, Modersmålet: en ressource for de privilegerede, undersøger Anne Holmen, Bergthóra Kristjánsdóttir og Michael Svendsen Pedersen hvordan en dobbelthed i opfattelsen af modersmålets betydning for sprogtilegnelse kommer til udtryk i danske bestemmelser for undervisning i modersmål, andetsprog og fremmedsprog. Dobbeltheden består i at modersmålet på den ene side tillægges værdi når majoriteten skal lære andre sprog for danske børn i udlandet der skal lære et andet sprog, betragtes dansk således som en ressource mens modersmålet på den anden side ikke nødvendigvis tillægges betydning når minoriteter skal lære andre sprog sådan som det er tilfældet når der er tale om sproglige minoriteter i Danmark. Susanne Johansson, der underviser på Danskskolen i Dubai, fortæller om sine erfaringer med at undervise børn af danske forældre der er bosat dèr, i deres moders - mål. Der er forskel på indhold og undervisningsformer for de yngste og de ældste elever, men Susanne Johansson understreger at for dem alle gælder det at det er vigtigt at de vedligeholder deres modersmål, så de kan begå sig hvis familien eller de unge alene en dag flytter tilbage til Danmark. Düncan Ünkap og Serap Erkan, der begge er født og opvokset i Danmark med tyrkisk baggrund, fortæller i artiklen Modersmålets betydning for faglig udvikling og sund selvidentitet om den betydning deres tyrkiske modersmål har haft for dem i deres opvækst og for deres personlige udvikling. De har begge modtaget modersmålsundervisning i tyrkisk, så de behersker deres modersmål både mundtligt og skriftligt, og de problematiserer på baggrund af deres egne erfaringer afskaffelsen af tilskuddet til modersmålsundervisningen i Danmark. Sabria Safar, der har kurdisk som modersmål og lærte arabisk da hun begyndte sin skolegang i Bagdad, fortæller i artiklen Modersmålets betydning for børns psykiske udvikling om sine erfaringer med at give modersmålsundervisning i en dansk 2\n5 folkeskole. Hun understreger hvor vigtigt det er for børn og unges personlige og kulturelle identitet og for deres intellektuelle og emotionelle udvikling at de får mulighed for at udvikle deres modersmål; især er det afgørende at børnene kan kommunikere med deres forældre. Sabria Safar sætter afslutningsvis sine erfaringer og synspunkter ind i et større perspektiv ved at betragte Danmark som et multikulturelt verdenssamfund, hvor virkeligheden ikke længere er én nation, ét folk, ét sprog og én (dansk) kultur. Artiklen Elevers hjemmesprog: Ven eller fjende? er skrevet af en række lærere fra Canada og USA og andetsprogsforskeren Jim Cummins fra University of Toronto. De har alle deltaget i et projekt der har til formål at anvende minoritetselevers hjemmesprog direkte i skolernes undervisning, men de understreger at et sådant arbejde med flersprogethed ikke er det normale, selvom et land som Canada har en multikulturel politik. Forfatterne argumenterer for at inddragelsen af tosprogede undervisningsstrategier styrker elevernes skolefaglige læring, og de viser hvordan det gennem arbejdet med identitetstekster er muligt at gøre elevernes hjemmesprog til en ressource, også selvom lærerne ikke selv taler de pågældende sprog. Kenneth Hyltenstam stiller i sin artikel spørgsmålet Vilket undervisningsspråk favoriserar vilka elever?, og konstaterer at jo stærkere et sprog er politisk, jo mere begunstigede er de der taler sproget. Denne begunstigelse kommer til udtryk i et modersmålsbaseret uddannelsessystem, hvor eleverne får mulighed for at udvikle deres faglige færdigheder gennem udviklingen af deres modersmål, hvorimod et uddannelsessystem der ikke er baseret på elevernes modersmål, stiller disse elever dårligere. Verden over klarer elever fra etniske minoritetsgrupper sig derfor dårligere end elever fra majoritetsgrupper. Selvom det ikke i praksis er muligt at gennemføre undervisning på alle sproglige minoritetselevers modersmål, argumenterer Hyltenstam for at al undervisning kan organiseres således at den giver plads til elevernes samlede sproglige kompetence på deres modersmål og andetsprog. Endelig redegør Peter Bakker i sin artikel Romani: anerkendt mindretalssprog mange steder i Europa, men ikke i Danmark for at Danmark er et af de få europæiske lande der ikke anerkender romani, der tales af et flertal af verdens romaer (kendt som sigøjnere) til trods for internationale aftaler og rapporter der forpligter Danmark og problematiserer den danske position. Derudover indeholder dette nummer Godt Nyt med nyere udvalgt litteratur til temanummeret fra Danmarks Pædagogiske Biblioteks samlinger, og Andet Godt Nyt med andre udvalgte nye værker om sprog og sprogundervisning indgået i Danmarks Pædagogiske Biblioteks samlinger, samt Kalender med oplysninger om kommende arrangementer og Meddelelser. Redaktionen 3\n6 Jørgen Christian Wind Nielsen Konsulent Forbundet Kommunikation og Sprog Kronikken Sprogpolitisk klimaks Torsdag den 2. oktober 2008 havde sproginteressenterne sat hinanden stævne i Den Sorte Diamant, Blixen-salen på Det Kongelige Bibliotek. Oplægget til stævnet var en drøftelse af rapporten Sprog til tiden fra foråret 2008, udarbejdet af Sprogudvalget på vegne af Kulturministeriet. Hovedformålet med konferencen var at levere input til en skriftlig høring om forslagene i Sprog til tiden og en efterfølgende videregivelse af materialet til Folketinget. Det der mangler er nemlig politiske beslutninger, ikke flere udredninger. Konferencen var arrangeret af daværende kulturminister Brian Mikkelsen, men blev åbnet af nuværende kulturminister Carina Christensen, der i øvrigt er uddannet cand.negot. (økonomi og sprog) fra Syddansk Universitet. Kulturministeren påpegede at der i et aktuelt lovforslag er lagt op til en organisatorisk styrkelse af Dansk Sprognævn, og at hendes ønske er at dansk skal styrkes. Spørgsmål og svar Åbningsspørgsmålene til politikerpanelet var: Vil politikerne sikre dansk som universitetssprog? Hvis ja, hvordan skal det så gøres? Skal universitetsloven justeres, skal der udarbejdes en generel sproglov? Skal rutsjeturen for dansk fortsætte, og dansk gøres til et B-sprog eller almue - sprog? Er der vilje til at styrke dansk fagterminologi og sprogteknologi, også selvom det koster penge at gøre det? Vil politikerne tage konsekvensen af at globalisering koster penge til sprog? Vil politikerne følge anbefalingerne i den nordiske sprogdeklaration? Efter interessentindlæg, politikerindlæg og en komprimeret debat står det klart at der i et vist omfang er konsensus blandt sproginteressenterne, selvom der naturlig også er områder hvor meningerne er delte. Hvorvidt universiteternes forpligtelse til 4\n7 at udarbejde sprogpolitikker og arbejde parallelt både med engelsk og dansk skal skrives ind i universitetsloven, eller om der skal være tale om anbefalinger, er ét eksempel. Men der er enighed om at vi taler om både engelsk og dansk, og at det ene ikke skal udelukke det andet. Minoritetssprogene i Danmark og retskrav på modersmålsundervisning er et andet område hvor meningerne er delte. Men der er enighed om at indvandrersprogene er en uudnyttet ressource. Nøgternt vurderet er der også enighed om at en generel sproglov ikke er på dagsordenen nu. Og der var på konferencen endvidere enighed blandt sproginteressenterne om: Sprogtaxameter og terminologi: Der stilles krav til universiteterne om at de skal internationaliseres og fungere på engelsk, samtidig med at der stilles krav om at de også skal undervise og forske på dansk. Der skal derfor ske en styrkelse af engelsk og en styrkelse af dansk. For at det kan lade sig gøre, skal universiteterne have flere penge til sprogpolitik, hvilket skal ske gennem et særligt sprogtaxameter. Sproglig diversitet: Sproglig diversitet er en fordel. Dansk skal styrkes, engelsk skal styrkes, den nordiske sprogforståelse skal styrkes gennem implementering af den nordiske sprogkonvention, de store fremmedsprog (især tysk og fransk, men også spansk og russisk) skal styrkes i uddannelsessystemet. De nye store fremmedsprog, især kinesisk, skal styrkes så de kan anvendes i erhvervslivet. Sprogstimulering: Sprogindsatsen i børnehaverne skal styrkes så ingen borgere i Danmark vokser op uden et aktivt dansk og et aktivt andet sprog. Aktiv kulturpolitik: Dansk skal styrkes i medierne, faglitteratur skal oversættes til dansk. Kunst og kultur, biblioteker og offentlige institutioner skal understøttes så det danske sprog styrkes. (I et forsøg på at legitimere psykiatrien blev der skrevet lærebøger på dansk i 1880 erne i ætiologi sindssygdommens årsager. Dengang var der prestige i dansk.) Sprogbarometer: Det vil være ønskeligt med hyppige målinger af sprogets situation i Danmark, af hvilken grund et sprogbarometer, eller måske et sprogtermometer hvis patienten er syg, skal introduceres. Sprogteknologiske ressourcer: Flere sprogteknologiske ressourcer skal i det om - fang det er muligt, stilles gratis til rådighed for borgerne. Indvandrersprogene: Mange indvandrere har ikke ét dominerende modersmål, men to udvandede sprog, hvilket svækker dem i uddannelsessystemet og i deres deltagelse i samfundet. Hvordan gør vi indvandrernes sprog til en ressourcepool i Danmark, og skal det offentlige betale modersmålsundervisning igen, lød spørgsmålene. Krigen er slut kampen om ressourcerne kan begynde Krigen mellem dansk og engelsk er slut, og der er mange forslag til hvordan forslagene kan udmøntes i praktisk handling. Men med så mange indsatsområder bliver 5\n8 det sværere at fokusere. Tilsyneladende føres kampen i første omgang på universitetsområdet. Dansk Folkeparti der i 2006 pustede nyt liv i den sprogpolitiske debat med et beslutningsforslag i Folketinget der senere førte til udarbejdelsen af Sprog til tiden, har nemlig igen fremlagt et beslutningsforslag. I skrivende stund vil pålidelige kilder vide at der arbejdes på et bredt forlig i Folketinget om at indskrive sprogpolitiske bestemmelser i en kommende revision af universitetsloven. Dansk Folkepartis beslutningsforslag lyder: Forslag til folketingsbeslutning om hævdelse af det danske sprog: Fol ke tinget pålægger regeringen at forberede et lovforslag, der forpligter de videregående uddannelser i Danmark til at tilbyde de studerende en undervisning på dansk. Formålet er at sikre det danske sprogs rettighed i dets eget land og forhindre, at det enten glider helt ud af undervisningen eller reduceres til et laverestående, andenrangs sprog, som kun de mere ubehjælpsomme benytter. Lovforslaget skal forpligte de videregående uddannelsesinstitutioner til at udforme undervisningsmateriale, ansættelsesvilkår og henvendelser (også) på dansk. Det pålægges regeringen at fremsætte lovforslag i folketingsåret Den 19. november holdt Center for Internationalisering og Parallelsproglighed (CIP) på Københavns Universitet åbningskonference. Centret skal på et forskningsbaseret grundlag implementere universitetets sprogstrategi med udgangspunkt i parallelsproglighed 1. Universitetet blev rost for med oprettelsen af centret at have udvist rettidig omhu, og rektor Ralf Hemmingsen håbede at centret kunne blive et eksempel til efterfølgelse, i resten af Norden og i resten af Danmark. Sprogpolitikken på universiteterne bevæger sig i den rigtige retning. Fremmedsprogspolitikken ser ud til for tiden at bevæge sig den forkerte vej. Og modersmålsproblematikken har fået ny vind i sejlene med rapporten Danmark har ondt i modersmålet. Note 1. I sin artikel Hvad er parallelsproglighed? definerer Peter Harder parallelsproglighed således: Parallelsproglighed betegner en situation: 1. hvor to sprog bruges side om side, 2. uden at det ene er underordnet eller marginaliseret i forhold til det andet. Parallelsproglighed er altså en form for tosprogethed i den sproglige praksis der fungerer inden for et bestemt område. Et sådant område kalder man et domæne. Et bud på en teknisk definition af parallelsprogsbegrebet er således følgende: Parallelsproglighed er balanceret domænespecifik tosprogethed. En fungerende parallelsproglighed viser sig således ved at begge de relevante sprog bruges i praksis og opleves som naturlige i det pågældende domæne. parallelsproglighed/ 6\n9 Anne Holmen Professor, Institut for Pædagogik Danmarks Pædagogiske Universitetsskole Bergthóra Kristjánsdóttir Lektor og post doc, Professionshøjskolen København og Danmarks Pædagogiske Universitetsskole Michael Svendsen Pedersen Lektor, Roskilde Universitetscenter, Institut for Psykologi og Uddannelsesforskning Modersmålet: en ressource for de privilegerede På Undervisningsministeriets hjemmeside finder man en vejledning med overskriften: Undervisning i dansk af danske børn bosat i udlandet 1. I denne vejledning står der: Og netop modersmålet [dansk] er fundamentet for tilegnelsen af andre sprog. Når Undervisningsministeriets embedsmænd skriver således i en undervisningsvejledning, har de forskningsmæssigt belæg for, at det er rigtigt. Forskningen er helt klar, når det handler om modersmålets betydning for indlæring af såvel andet- som fremmedsprog. At blive tosproget med udgangspunkt i et veludviklet modersmål har en positiv virkning på børn og unges generelle og uddannelsesmæssige udvikling (Cummins 2000, Skutnabb-Kangas 2000, Horst 2006). Modersmålet er desuden en forudsætning for den kontakt og kommunikation mellem generationer, der er nødvendig for en sund identitet hos børn og unge, sådan som Düncan Ünkap og Serap Erkan formulerer det i dette nummer af Sprogforum. Det er imidlertid som regel majoriteten eller en magtfuld minoritet der bestemmer, for hvem det er et gode at have et modersmål, hvilket fører til to modsatrettede rationaler. På den ene side tillægges et modersmål værdi, når majoriteten skal lære andre sprog. På den anden side tillægger majoriteten ikke nødvendigvis modersmål betydning, når minoriteter skal lære andre sprog. I det sidste tilfælde betvivles forskningsresultater, som påviser, at når minoritetsbørn og -unge lærer gennem deres modersmål, lærer de tillige begreber og intellektuelle færdigheder af betydning for deres evner til at fungere på et majoritetssprog. 7\n10 I denne artikel vil vi vise, hvordan denne dobbelthed kommer til udtryk i de danske bestemmelser for undervisning i modersmål, andetsprog og fremmedsprog. Har danskere et modersmål? Når det er en sproglig og kulturel majoritet, der bestemmer, om det er et gode eller ej at have et modersmål, betyder det, at majoritetsmodersmålet naturaliseres som sprog og derfor i mange sammenhænge omtales som sproget. Som konsekvens kan man derfor stille det tilsyneladende paradoksale spørgsmål, om danskere med sproglig og kulturel majoritetsbaggrund overhovedet har et modersmål, da dansk kun sjældent omtales som et modersmål. Det kan man fx komme i tvivl om ved læsningen af Fælles Mål for Dansk (faghæfte 1). Begrebet modersmål bruges ikke i de seks foreskrivende tekster, dvs. i formål, signalement, slutmål, trinmål, beskrivelser og læseplan. Først i den syvende tekstkategori, undervisningsvejledning der i modsætning til de øvrige ikke er foreskrivende finder man begrebet modersmål anvendt, men kun sporadisk. I et afsnit med overskriften Det nordiske perspektiv hylder man ironisk nok mulighederne for, at skandinaver kan kommunikere med hinanden på deres modersmål: Det betragtes som ganske enestående, at de fleste mennesker i de skandinaviske lande kan kommunikere indbyrdes ved hjælp af deres modersmål. Implicit forudsætter denne konstatering, at skandinaver har dansk, norsk eller svensk som deres modersmål og ikke som tilfældet er over 200 forskellige modersmål. Når man kun sporadisk finder referencer til dansk som majoritetens modersmål i faghæfte nr. 1, kan det skyldes, at modersmålet dansk er blevet naturaliseret som sproget, fordi det er det sprog, a) som majoriteten identificerer sig med, b) som er majoritetens oprindelige sprog, c) som majoriteten behersker bedst, og d) som majoriteten anvender mest (Skutnabb-Kangas 1986). Paradoksalt nok opretholdes naturaliseringen af dansk ikke i de øvrige faghæfter, der omhandler det at lære sprog på baggrund af et sprog, eleverne har i forvejen, dvs. fremmedsprog på baggrund af modersmål. I faghæfterne for fremmedsprogene engelsk, tysk og fransk er det tydeligt, at sproglige og kulturelle majoritetselever lærer fremmedsprog på baggrund af deres allerede lærte sprog, modersmålet, fx Eleverne er ikke sproglige begyndere. Udgangspunktet må tages i modersmålsunder visningen (ligheder og forskelle), elevernes generelle omverdensforståelse (s. 20) (Undervisningsministeriet 1995). De samme formuleringer er bibeholdt i Klare Mål og Fælles Mål. Her omtales danskundervisningen direkte som modersmåls - undervisningen, og læringssynet stemmer overens med, at danske børn bosat i udlandet ifølge den førnævnte ministerielle vejledning lærer andre sprog på baggrund af deres modersmål dansk. 8\n11 Minoritetsmodersmål Hvis de sproglige majoritetselever lærer fremmedsprog på baggrund af deres modersmål, vil man logisk kunne fristes til at konkludere, at sproglige minoritetselever lærer såvel dansk som fremmedsprog på baggrund af deres modersmål. Konklusionen bekræftes af Fælles mål for Dansk som andetsprog (faghæfte 19). Det slås fast allerede i den foreskrivende tekst, der konstituerer dansk som andetsprog som et fag, dvs. i formålet, at sproglige minoritetselever lærer dansk på baggrund af deres modersmål: at tosprogede elever på baggrund af deres sproglige og kulturelle forudsætninger tilegner sig færdigheder i at forstå og anvende talt og skrevet dansk. Og ligeledes fra formålet: Undervisningen skal fremme den enkelte elevs personlige og sproglige udvikling og forståelse af samspillet mellem dansk sprog og kultur og elevens modersmål og kulturbaggrund. (Vores fremhævelser.) Denne logik bibeholdes i de øvrige tekstkategorier i faghæftet. Inden for trinmålene finder man adskillige eksempler på, hvordan undervisningen skal lede frem til, at eleverne fx bliver i stand til at kende nogle vigtige forskelle mellem sprogbrug i eget modersmål og dansk at veksle bevidst og hensigtsmæssigt mellem egne sprog og gøre rede for egne kodeskift at kende til forhold vedrørende tosproget udvikling og forholdet mellem flertalssprog og mindretalssprog. Denne kompetencebeskrivelse, som fremgår af trinmålene i de gældende læreplaner, leder frem til spørgsmålet om, hvordan de faglige læreplaner tilgodeser, at sproglige minoritetselever opnår den beskrevne kompetence gennem undervisning i deres modersmål. For at besvare spørgsmålet vælger vi at skrue tiden tilbage og se på vilkårene for undervisning i minoritetsmodersmål i den godt 30-årige periode, tosprogede elever har været elever i den danske folkeskole. Sproglige minoritetselevers modersmål i folkeskoleloven I kølvandet på den øgede indvandring til Danmark i 1960 erne og første del af 1970 erne blev der skabt vilkår for at medtænke sproglige og kulturelle minoritetselever i den danske skolelovgivning. I midten af 1970 erne blev der vedtaget en ny skolelov, der på talrige områder adskilte sig fra skoleloven fra Her kan nævnes et ændret sprogsyn, som blandt andet kom til udtryk i det såkaldte udvidede tekstbegreb. 9\n12 En anden nytænkende forpligtelse handlede om, at kommunerne skulle tilbyde undervisning i fremmedsprogede elevers modersmål, såfremt der var et forældreønske om dette. I en ministeriel redegørelse, der udkom i 1982, kunne man læse, at Undervisningsministeriets embedsmænd fandt det naturligt, at der var blevet formuleret et krav om forpligtelse til at tilbyde danskundervisning til den nye elevgruppe, hvorimod forpligtelsen om tilbud om modersmålsundervisning havde givet anledning til overraskelse, jf.: Samtidig fik kommunerne pligt til at tilbyde de fremmedsprogede elever undervisning i deres modersmål et krav, der vakte overraskelse i mange kommuner. (s. 25). I denne redegørelse refererede de ministerielle embedsmænd til Europarådets anbefalinger fra 1972 om at tilbyde undervisning i modersmål til sproglige minoriteter i rådets medlemslande. Men embedsmændene nævner ikke et næsten samtidigt EF/EU- direktiv, der ikke alene anbefaler, men forpligter medlemslandene til at tilbyde undervisning i sproglige minoritetsbørns modersmål. Set i bakspejlet er netop dette direktiv i Anders Fogh Rasmussens regeringstid kommet til at spille en væsentlig rolle for de statslige myndigheders opfattelse af førstesproget som ressource. Dette vender vi tilbage til. Selv om forpligtelsen til at tilbyde undervisning i sproglige minoriteters modersmål blev slået fast allerede i 1975, blev der ikke fulgt op på forpligtelserne med nye læreplaner, sådan som folkeskoleloven også dengang foreskrev. I stedet for at behandle modersmålsundervisningen som andre fag og udfærdige en pædagogisk vejledning, besluttede man i Undervisningsministeriet, at eleverne skulle følge hjemlandenes læseplaner. Denne beslutning har formentlig direkte sammenhæng med bekendtgørelsens bestemmelser fra Heri angives formålet med undervisningen i modersmål som det at forbedre elevernes muligheder for at vende tilbage til deres hjemlande, jf.: Det skal tilstræbes, at eleverne ikke mod forældrenes ønske mister tilknytning til deres hjemland, og at deres eventuelle tilbagevenden til hjemlandet kan lettes. Her anses modersmålet for en ressource, både når det drejer sig om at styrke forholdet mellem børn og deres forældre, og når det drejer sig om elevernes muligheder for at profitere af skolegang i andre skolesystemer end det danske. I 1982 trådte en ny regering til i Danmark, Schlüter-regeringen. Med en ny regering følger erfaringsmæssigt en markedsføring af nye politikker, der vedrører minoritetselever og deres familier. Historien har imidlertid lært os, at disse politikker ofte har karakter af ikke-handlen. I regeringsperioden betød det, at hjemlandets pædagogiske vejledninger blev erstattet med en-ikke-eksisterende-dansk-vejledning. Det kalder den amerikanske curriculumforsker Eisner for et nul-curriculum 2. Nuværende undervisningsminister Bertel Haarder blev undervisningsminister i denne regering, og han sad som undervisningsminister i hele den 10-årige regeringsperiode. Det nye vedrørende modersmål var, at nu skulle undervisningen tage udgangspunkt i, at eleverne boede permanent i Danmark. For at stadfæste denne 10\n13 ændring udsendte Undervisningsministeriet en ny bekendtgørelse, hvoraf elevernes permanente tilhørsforhold til Danmark skulle fremgå af formålet. Her blev tilbagevenden i bekendtgørelsen fra 1976 til ophold i bekendtgørelsen fra 1984, jf.: Det skal tilstræbes, at eleverne ikke mod forældrenes ønske mister tilknytningen til hjemlandet, og at muligheden for at tage ophold i forældrenes hjemland lettes. Her er hjemlandet fra 1976-bekendtgørelsen blevet til forældrenes hjemland. Underforstået: Danmark er blevet elevernes hjemland. Denne forandring betød, at man nu ikke længere skulle gøre brug af hjemlandenes pædagogiske vejledninger. Logisk set kunne man have ventet, at udenlandske vejledninger blev erstattet med en dansk pædagogisk vejledning, men det var ikke tilfældet. I hele denne regeringsperiode og den efterfølgende blev det diskuteret, hvorvidt undervisere i minoritetsmodersmål skulle undervise efter en dansk pædagogisk vejledning, der blev skrevet over den samme læst som de øvrige pædagogiske vejledninger, men diskussionerne faldt altid ud til fordel for, hvad man kunne kalde et nul-curriculum. Nogle få måneder inden regeringen Anders Fogh Rasmussen tiltrådte, udsendte Undervisningsministeriet den første pædagogiske vejledning for undervisning i minoritetsmodersmål, der i overensstemmelse med andre pædagogiske vejledninger indeholdt tekstniveauerne: formål, centrale kundskabs- og færdighedsområder, læseplan og vejledning, samt en ny bekendtgørelse. Denne vejledning fik på grund af regeringsskiftet i 2001 en kort levetid. Men som tekst markerer den storhedstiden for vilkårene for undervisning i modersmål i Danmark og dermed det absolutte højdepunkt i modersmålsundervisningens godt 30-årige historie. Formålet med undervisningen var baseret på et ressourcesyn på undervisning i minoritetsmodersmål som aldrig før set i danske læreplaner. I overensstemmelse med forskningsbaseret viden om modersmålets betydning indeholdt formålet følgende udsagn: Modersmålet har betydning for opbygning af begreber og dermed strukturering af den enkeltes og gruppers omverdensforståelse. Modersmålet er et middel til at overføre informationer og et redskab for læring. Modersmålet har en vigtig funktion til at binde individer sammen i sociale fællesskaber og for enkeltindividet til at udtrykke sin personlighed og sociale og kulturelle tilhørsforhold. Ingen bestrider disse betydninger af førstesproget, når førstesproget er lig med den sproglige majoritets modersmål. Regeringsperioden, der startede i 2001, blev et klokkeklart eksempel på, at der argumenteres forskelligt for et modersmåls betydning, når det handler om forskellige befolkningsgrupper i Danmark. 11\n14 Det overnationale og det nationale Igennem den omtalte 30-årige periode har de politiske diskussioner om undervisning i minoritetsmodersmål ofte været karakteriseret ved at være helt ude af proportion. Valgkampen i efteråret/vinteren 2001 var et skoleeksempel på dette. Det tema, der fyldte mest i valgkampen, var de begivenheder, der fandt sted i New York den 11. september. Ved siden af dette tema diskuterede politikerne undervisning i modersmål, som hævdedes at fastholde den elevgruppe, der modtog modersmålsundervisning, i udanske sproglige og kulturelle mønstre. Statsministerkandidaten Anders Fogh Rasmussen proklamerede, at såfremt han blev statsminister, ville han afskaffe undervisning i minoritetsmodersmål. Det blev han, og afskaffelsen blev formuleret i selveste regeringsgrundlaget. De midler, der før blev anvendt til undervisning i minoritetsmodersmål, skulle nu anvendes til sprogstimulering af tosprogede småbørn inden skolestart. Afskaffelsen af undervisningen i modersmål blev imidlertid ikke så tydeligt en del af regeringens skolepolitik, men derimod en del af En ny udlændingepolitik. Da forpligtelsen til undervisning i minoritetsmodersmål blev indskrevet i folkeskoleloven i 1975, vidste man i Danmark, at EU (dengang EF) barslede med bestemmelser om at forpligte medlemslandene til at tilbyde medlemslandenes børn undervisning i deres modersmål, uanset hvor de boede i medlemslandene. Forpligtelsen i folkeskoleloven fra 1975 stillede i modsætning til direktivet sproglige minoriteter lige i forhold til retten til undervisning i modersmål. Selv om afskaffelsen af kommunernes pligt til at tilbyde undervisning i modersmål blev en del af regeringsgrundlaget i 2001, blev det ikke som Anders Fog Rasmussen havde lovet. Han var bundet af direktivet fra 1977 om undervisning i modersmål. Det betød, at modersmålsundervisningen for eksempelvis finske og svenske børn ikke kunne afskaffes. For ikke at forskelsbehandle finske og svenske elever i forhold til islandske og norske fik de to sidstnævnte grupper også ret til gratis undervisning i deres modersmål i henhold til en EØS-aftale fra Den samme ret blev givet til børn i rigsfællesskabet, dvs. grønlandske og færøske børn. Gift med udlændinge uden for EU Statsministerkandidaten Anders Fogh Rasmussen havde lovet at afskaffe undervisning i modersmål, men han var som sagt bundet af et EU-direktiv, som staten Danmark valgte at rette sig efter i modsætning til direktiv 2004/38 om EU-borgeres ret til at bevæge sig frit mellem medlemslandene. Derfor blev folkeskoleloven ændret i overensstemmelse med EU-borgernes retsmæssige krav på undervisning i modersmål. Resultatet blev en paragraf i folkeskoleloven, der klokkeklart diskriminerer nogle børnegrupper i folkeskolen. Lovens ordlyd er: 12\n15 Undervisningsministeren fastsætter regler om [dansk som andetsprog og] modersmålsundervisning af børn fra medlemsstater i Den Europæiske Union, fra lande, som er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, samt fra Færøerne og Grønland. ( 5, stk. 7 i folkeskoleloven). I talrige anbefalinger har EU-organisationer siden 1977 opfordret til, at medlemslandene ikke i deres uddannelsessystemer behandler børn med baggrund uden for medlemslandene dårligere end børn med baggrund inden for medlemslandene, fx i EF s årsberetning fra 1989 oplyses, at Ministerrådet har bekræftet Rådets og medlemslandenes politiske vilje til at gennemføre de i direktivet tilkendegivne målsætninger til fordel for indvandrerbørn fra tredjelande. Der findes endvidere en række rekommandationer fra Europarådet, OSCE, FN og andre internationale organisationer om medlemsstaternes undervisning i indvandrerbørns modersmål og kultur. (Undervisningsministeriet 2001, s. 54). Senere i samme tekst fremhæver Undervisningsministeriet FN s konvention om barnets rettigheder fra Artikel 29 citeres direkte, dvs. at uddannelse af barnet skal have til hensigt: At udvikle respekt for barnets forældre, dets egen kulturelle identitet, sprog og værdier og for de nationale værdier i det land, hvor barnet er bosat og i landet, hvorfra barnet op - rindeligt stammer, og for kulturer, der adskiller sig fra barnets egen kultur. (ibid., s. 55). Konventioner og anbefalinger blev nævnt i ministeriets tekster fra 2001, men deres intentioner negligeres med diskrimination af børn til følge. Selve EU-direktivets ordlyd fra 1977 foreskriver, at undervisningen i modersmål skal samordnes den normale undervisning. Denne forpligtelse har staten Danmark aldrig opfyldt. Efter 2001 er der ikke længere henvisninger til konventioner og anbefalinger om minoritetsmodersmål og ligestilling i ministeriets tekster. Modersmål i de private grundskoler Vi har haft fokus på vilkår for undervisning i modersmål i folkeskolen og konstateret, at førstesproget er en ressource afhængigt af, hvis modersmål det er. Ingen steder fremstår rangordningen af forskellige gruppers modersmål så klart som i de private grundskoler. I 1981 udsendte Undervisningsministeriet den første redegørelse om undervisning af tosprogede elever. Heri gengav de ministerielle embedsmænd tidligere tiders erfaringer med undervisning af tosprogede elever i Danmark: Det har været og er karakteristisk, at skandinaver benytter den danske skole, mens engelsk-, tysk- og fransktalende i stort omfang bruger privatskoler med eget hjemmesprog (1981:13). Ifølge redegørelsen har disse nationaliteter ikke problemer med at kommunikere med danskere, dvs. det slås fast, at der i Danmark eksiste- 13\n16 rer skoler, hvor undervisningssproget kan være tysk, engelsk og fransk, og at det erfaringsmæssigt er uproblematisk. I århundreder har der eksisteret private grundskoler i Danmark. Således fejrede den tosprogede dansk-tyske grundskole Sankt Petri 500 års jubilæum ved årtusindeskiftet. Indtil 1980 erne var det et fælles karakteristikum for de tosprogede frie grundskoler i Danmark, at sprogene på disse skoler i tillæg til dansk var engelsk, tysk og fransk. I kølvandet på den indvandring, der skete i 1960 erne, blev der oprettet frie grundskoler, hvor undervisningssproget tillige med dansk var indvandrernes modersmål, eksempelvis tyrkisk og arabisk. Det har muligvis været anledningen til, at loven om frie grundskoler blev ændret i 1998 (L25 Ikrafttrædelse 1. august 1998). Den nye lovformulering fra 1998 indeholder tre elementer ( 2, stk. 3): Undervisningssproget i den frie grundskole skal være dansk. Undervisningssproget kan dog være tysk. Undervisningsministeren kan i særlige tilfælde dispensere fra kravet om, at un - der visningssproget skal være dansk. I praksis har denne lovændring betydet, at de frie grundskoler, hvis undervisningssprog har været engelsk, tysk og fransk, kan fortsætte på samme måde som før lovændringen i De har søgt dispensation i forhold til 2, stk. 3 og fået den af den til enhver tid siddende undervisningsminister. Tilbage står de øvrige tosprogede grundskoler med et tydeligt krav om, at undervisningssproget skal være dansk. Disse kaldes ofte de muslimske frie grundskoler. Ved senere lovændring er tilsynet med frie grundskoler tilmed blevet skærpet, herunder kravet om tilsynet med, at undervisningssproget skal være dansk. På samme vis som i folkeskolen, hvor fremmedsprogsundervisningen begrundes med internationalisering, begrundes brug af engelsk, tysk og fransk som undervisningssprog i de frie grundskoler med internationalisering og øget mobilitet. Modsat synes indvandringen til Danmark at have fået den modsatte konsekvens i den nationale lovgivning: Indvandrere, flygtninge og deres efterkommere skal ikke som en del af deres uddannelse videreudvikle andre sprog end dansk og de fremmedsprog, som også etnisk danske elever skal lære, selvom de har de sproglige forudsætninger for at gøre det. Man kan derfor konkludere, at daniseringen ingen steder har været så markant og aggressiv som over for de frie muslimske grundskoler med et stadigt voksende krav om, at undervisningssproget alene kan være dansk og ikke også elevernes modersmål. Det fremgår fx af regeringsgrundlaget fra 2007 Mulighedernes samfund i afsnittet: Fast og fair udlændingepolitik, at der skal etableres en enhed, som blandt andet skal bistå Undervisningsministeriet med at føre skærpet tilsyn med de privatskoler og andre undervisningsinstitutioner, som modvirker grundlaget for integration. 14\n17 (http://www.stm.dk/publikationer/regeringsgrundlag2007/index.htm. Den ). Kan det tænkes, at brugen af andre modersmål end dansk er en faktor, der for politikerne modvirker grundlaget for integration? Afslutning Førstesproget dansk er ifølge læreplanerne en ressource, når det handler om den sproglige majoritet i Danmark. Det gælder også for modersmålet dansk, når etnisk danske børn bosætter sig i udlandet med deres forældre. For at sikre dette udsteder Undervisningsministeriet en separat vejledning. Særligt gunstigt stillede er de dansk-modersmålstalende børn i udlandet, der kan gå på Europaskolerne, hvor de ikke alene kan få undervisning i dansk, men også på dansk ved siden af undervisning i og på en række andre sprog både på grund- og gymnasialt niveau. Ifølge folkeskoleloven er elevernes førstesprog også en ressource, når det handler om vesteuropæeres modersmål. Beherskelse af andre modersmål accepteres ikke som en kompetence, snarere er det et tegn på inkompetence og manglende integration. Dette fremgår mere og mere tydeligt af de forskellige regeringsgrundlag, som konstituerer en såkaldt uddannelsespolitik under overskriften Fast og fair udlændingepolitik. Vi kan konkludere, at det ikke er modersmålene som sådan, der er en ressource, men den status, de befolkningsgrupper, der taler pågældende sprog som modersmål, får tildelt i samfundet, bl.a. gennem lovgivningen. Dette gælder uanset, at der er forskningsmæssigt belæg for at fremføre, at modersmål har en positiv betydning for børn og unges generelle og uddannelsesmæssige udvikling. Paradoksalt nok kommer det også til at gælde, selv om flersprogethed beviseligt er en væsentlig ressource for virksomheder og for samfund. Det synes også at gælde uanset internationale konventioner og anbefalinger om minoritetsrettigheder, herunder retten til minoritetsmodersmål. Noter Litteratur Cummins, Jim (2000): Language, Power and Pedagogy. Bilingual children in the crossfire. Clevedon: Multilingual Matters. Horst, Christian (red.) (2006): Interkulturel pædagogik. Flere sprog problem eller ressource? 2. udgave. Vejle: Kroghs Forlag. 15\n18 Kristjánsdóttir, Bergthóra (2006): Evas skjulte børn. Diskurser om tosprogede elever i det danske nationalcurriculum. Ph.d.-afhandling. Danmarks Pædagogiske Universitet. Kristjánsdóttir, Bergthóra og Lene Timm (2008): Danisering også i de frie muslimske grundskoler. I: Frie skoler, nr. 1/2008. Skutnabb-Kangas, Tove (1986): Minoritet, språk och rasism. Malmö: Liber. Skutnabb-Kangas, Tove (2000): Linguistic Genocide in Education or worldwide diversity and human rights? Mahwah, N.J. Lawrence Erlbaum Associates. Undervisningsministeriet (1981): Undervisning af fremmedsprogede elever i folke - skolen. En redegørelse. Undervisningsministeriet (2001): Modersmål for tosprogede elever. (Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie 6/2001) Faghæfte nr Formål Formålet med undervisning i tosprogede elevers modersmål er, at eleverne videreudvikler deres samlede sproglige og kulturelle kompetence og deres erfaringer med sprog som kilde til indsigt, oplevelse og indlevelse. Undervisningen skal udvikle elevernes modersmål, så de får lyst til og færdighed i at bruge deres sprog i et personligt og alsidigt samspil med andre. Den skal fremme den enkelte elevs sproglige og kulturelle udvikling og forståelse af samspillet mellem elevens kulturelle baggrund og danske kulturformer. Den skal udvikle elevernes muligheder for som tosprogede borgere at deltage og handle i det danske og internationale samfund. Undervisningen skal fremme elevernes viden om modersmål, tosprogethed, sprogbrug og sprogtilegnelse og dermed styrke deres grundlag for at lære dansk og få udbytte af skolens øvrige undervisning. Undervisningen skal styrke elevernes identitet og selvværd. Den skal udvikle deres bevidsthed om forholdet til familie og etnisk gruppe og deres indsigt i kulturelle og samfundsmæssige forhold i Danmark og i oprindelseslandet. Modersmål for tosprogede elever. Fra Faghæfte nr. 34, udgivet juni Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie nr. 6, Et lovforslag fra februar 2002 om begrænsning af retten til undervisning i minoritetsmodersmål betød, at formålet efterfølgende blev ophævet. 16\n19 Susanne Johansson Lærer på Danskskolen i Dubai Danskundervisning i Dubai Når man som familie bosætter sig i udlandet, følger der en masse udfordringer med. En af dem er, at man skal forholde sig til børnenes brug af deres modersmål. Den sproglige kunnen er nemlig af stor betydning for, hvordan børnene er stillet uddannelsesmæssigt ved en eventuel tilbagevenden til Danmark. Det er grunden til, at en dansklærer, hvis mand var udstationeret i Dubai, tilbage i 2002 etablerede et tilbud om dansk modersmålsundervisning i Dubai. Danskskolen eksisterer på årlige sponsorater fra danske virksomheder repræsenteret i Dubai samt en mindre forældrebetaling. Den kører helt separat fra den internationale skole, vi låner bare lokaler efter skoletid. Det er et efter-skoletid-tilbud på linje med fx fodbold, og nogle forældre prioriterer fodbolden højere. De danske børn har deres daglige skolegang og undervisning på en af de mange internationale skoler i Dubai. Elevsammensætningen her består af omkring 70 forskellige nationaliteter, og fællessproget er engelsk. Vores elevgruppe har danske forældre, kun en enkelt elev er af blandet ægteskab, og her taler moderen rigtig godt dansk som andetsprog. De fleste tilbringer mindst to måneder om året i Danmark på ferie og kan sagtens relatere til danske forhold, om end de er ferieprægede. I undervisningen tager vi derfor udgangspunkt i vores danske undervisningsmaterialer og uddyber forståelsen af danske forhold og relaterer dem til sammenfald med og forskelle fra forholdene i Dubai. De yngste elever De yngste elever modtager fem kvarters modersmålsundervisning én gang ugentlig. Det lyder ikke af meget, men det er umiddelbart det rigtige tilbud i forhold til børnene selv, forældres situation og den tid, der er til rådighed. Hjemme hjælper forældrene børnene videre med tilegnelsen af sproget ved at tale dansk og læse højt og spille musik. De når ikke altid så meget, som de gerne ville, og spørger, hvad man ellers kan gøre. Her foreslår vi danske børnefilm og dansk musik, som er realistisk at indpasse i hverdagen. For at understøtte den gode vilje har vi et udlån af læs-selvbøger, højtlæsningsbøger og dvd er. 17\n20 Nogle forældre kommer med tilbagemeldinger om, at deres børn har lært at læse hos os, og det er jo rigtig dejligt at høre, at modersmålsundervisningen gør en forskel. En forælder skriver: Selvom danskundervisningen kun varer godt en time, giver det børnene meget både socialt og fagligt, og jeg er sikker på, at det i høj grad er jeres fortjeneste, at min søn har lært at læse, da vi selv det første år i Dubai primært fokuserede på det engelske, og pludselig kunne han læse dansk. For de yngste elever handler det om det første bogstavkendskab og den første læsning og skrivning. Selvom de lærer bogstaverne i den internationale skole, er der stadig behov for at få den danske udtale på plads, herunder også udtalen af de danske bogstaver æ, ø og å. Ifølge Undervisningsministeriets vejledning for Undervisning i dansk af danske børn bosat i udlandet er det også netop disse forhold, man bør vægte i 1. og 2. klasse. (Undervisningsministeriet 2005). For klasseeleverne drejer det sig i høj grad om at få skriftsproget på plads, men også om den fortsatte læsning. Tekstforståelse er de vældig gode til og kan overføre det, de lærer i den lokale skole, til læsningen af danske tekster. Det volder straks flere kvaler, når der skal skrives og staves. Eleverne på disse klassetrin har brug for en del grammatik og staveøvelser for at komme ud over det stadie, hvor de staver fonetisk. Det er blandt andet forhold som stumme bogstaver, dobbeltkonsonanter, i høj grad vokalforvekslinger og sammensatte ord, der skal arbejdes med her. Ordforrådsarbejdet er et område, der generelt skal sættes ind på. Eleverne beder for eksempel konsekvent om en pencil i stedet for en blyant. Det er ikke altid nemt for dem at finde danske ord frem og bruge dem aktivt. Så vi prioriterer at tale dansk i den relativt korte undervisningstid, der er, men er opmærksomme på betydningen af at bruge børnenes erfaringer og kvalifikationer positivt til at udvikle deres modersmål. Julen og påsken er udvalgt som de kulturelle højtider, vi gør noget ekstra ud af i undervisningen. Her ligger nemlig mulighed for, at eleverne kan være kreative med at klippe og skrive julekort og gækkebreve det sidste er jo en unik dansk tradition. Samtidig er det forhold, der ikke gøres noget ud af i den internationale skole. De foregående år har vi i højere grad haft elever på mellemtrinnet, men sådan er det desværre ikke i år. Til gengæld er der meget glædeligt en gruppe med en 7. og en 8. klasse, der modtager to timers modersmålsundervisning hver anden mandag aften hos mig privat. Her stilles helt andre, høje krav til indsats og lektielæsning. 18\nFLERSPROGETHED OG UDDANNELSESPOLITIK BERGTHÓRA KRISTJÁNSDÓTTIR, LEKTOR, PH.D., AARHUS UNIVERSITET, DPU Literacy beskrives gerne som en gensidig socialiseringsproces (Kern, 2000; Franker, 2004). Det indebærer,


Undgå giftige mennesker for dit følelsesmæssige helbred - Udforsk Sindet\nVi kan alle lide autentiske mennesker, dem der handler fra hjertet, dem der udlever deres drømme, dem der tager ansvar for deres beslutninger og deres handlinger. Vi kan ikke lide at skulle sige til nogen, hvad de skal gøre, eller løbe væk fra onde kommentarer fra giftige mennesker, der kun er ment til at gøre ondt.\nVi kan lide de mennesker, der er retfærdige og taknemmelige. De mennesker, der ikke eftersøger belønning eller hyldest. Vi kan lide mennesker, der er uselviske, der stoler på os og dem, der opmuntrer os til at følge vores drømme.\nDet er ikke nemt at håndtere mennesker, der har den dårlige intention om at lave ravage i vores liv. Men det kan være meget kompliceret og svært at finde ud af, hvornår et forhold er dødsdømt af denne grund. Specielt når intentionerne er gemte, og vores følelser blænder os.\nSå uforståeligt, som det måske synes, lever vi ofte udsat for disse forhold. Vi indser ikke, at så længe vi er på denne måde, vil det være umuligt at tage følelsesmæssig afstand og begynde at frigøre os selv fra negative, giftige mennesker. Af denne grund er denne proces så svær.\nGode mennesker er virkelig vigtige i vores liv\nDe mennesker, som vi kan lide at omgive os med, kender værdien af glæde og sorg. Vil vi omgive os med mennesker, der ikke sårer eller forårsager andre skade. De personer, som får andre til at smile. Og som kan løfte andre op, når de falder.\nDe mennesker, vi kan lide, udstråler inderlighed og taler altid ærligt. De er loyale over for os og dem selv, og de er udholdende i at nå deres drømme. De er mennesker, vi elsker at være omkring, fordi de demonstrerer værdier, der får os til at have det godt. Og de hjælper med at hele vores følelsesmæssige sår fra fortiden.\nDe mennesker skaber glæde og jager negative følelser væk. De føler aldrig skam over at anerkende deres fejl. Og de accepterer deres fejl og lærer fra dem. De er de mennesker, der omfavner og samler alle de ødelagte dele af os. Det får vores dårligdomme til at flyde væk i havet af intethed.\nDisse mennesker nægter at dømme og tillader os at vise dem historien om, hvem vi er. De ignorerer rygter, og de opfinder ikke historien om vores liv. De er de mennesker, der ikke associerer sig med sladder, lige meget hvor stor indsats det kræver. De har stærke personligheder og handler med mod og i retfærdighedens tegn.\nDe mennesker, der er værd at bruge tid på, er dem, der taler sproget af følsomhed. De er gode og respektfulde. De fylder ikke vores liv med negativitet. De har gode moralske værdier og udøver dem.\nVi ved, at vi kan stole på disse mennesker, fordi de er ydmyge, og de går frem med takt og tone og kærlighed til livet. De er klar over deres drømme og vover at udleve deres forhold baseret på påskønnelse, ikke selvinteresse.\nAt distancere os selv fra smerte, at komme tættere på glæde\nDet er det værd at åbne vores øjne for verden og undgå at bruge tid sammen med mennesker, der mindsker vores liv og prøver at gøre vores tilværelse sværere. Vi er nødt til at prøve at stråle, at finde vores egen vej, og frigøre os selv fra etiketter.\nAt distancere os selv følelsesmæssigt fra mennesker, der har såret os betyder, at distancere os selv fra frygt, smerte og alt det, der er følelsesmæssigt giftigt. På denne måde vil vores selvtillid kun afhænge af os. Vi vil aldrig efterlade den ubeskyttet og sårbar over for andres negativitet.\nPrøv ikke nødvendigvis at skabe denne distance fysisk, men opnå hellere en slags følelsesmæssig distance, der tillader dig at være optaget af det, der sker i nuet, uden at være bitter og prøve på at gætte, hvad deres næste træk vil være.\nUndgå miljøer med konflikt, der ikke tilbyder nogen vækst, der hurtigt holder fast i os, i vores gode sanser og vores følelsesmæssige helbred. Livet er for kort til at leve i bekymring omkring det, der venter på at skade os.\nHusk, at vi selv er de eneste, der kan validere andres meninger og handlinger. Af den grund er de personer, med den største vigtighed dem, der behandler os godt og elsker os. Hold dem, der ikke gør, på afstand uden at fortryde. Dit følelsesmæssige helbred vil takke dig.


Casa Regina i Taranto til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Casa Regina\nMed en praktisk beliggenhed i San Vito er Casa Regina et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nCasa Regina tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i San Vito. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda aircondition, opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Casa Regina.\nDu bedes give Casa Regina besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Du skal betale via bankoverførsel før ankomst. Overnatningsstedet kontakter dig med flere oplysninger, når du har gennemført bookingen.


Cykle på Ærø - en herlig oplevelse\nOm at cykle på Ærø……….\nAt cykle på Ærø handler om familiehygge, sjælefred, motion, det klare lys, de sødmefyldte dufte, wellness og total afslapning.\nÆrø, den sydligste ø i Det sydfynske Øhav, er som skabt til cykelture. Det er afslapning og wellness af højeste klasse at bevæge sig rundt i landskabet på den smukke ø. Terrænet skifter fra fladt land på den østlige del af Ærø kun afbrudt af de smukke bakker omkring Marstal ved Knasterbjerg og Trappeskov til kuperet terræn på den den midterste og vestligste del af Ærø.\nÅbent landskab med vidststrakte marker veksler mellem små tætte landskaber, hvor du passerer hyggelige landsbyer med bindingsværkshuse ved veje, der bugter sig roligt gennem landskabet.\nPå den midterste og vestlige del af øen får du let associationer til Toscanas kuperede bakker og dale som brydes af ”pinjeagtige” popler i levende hegn og bølgende korn- og rapsmarker. Du vil på turene sjældent være uden havkig, og på visse strækninger kører du med frit udsyn til Det sydfynske Øhav på den ene side og Østersøen på den anden side. Lyset på Ærø er helt specielt, den høje himmel og havets reflektering af sollyset givet et meget klart og intensivt lys.\nEn cykeltur på Ærø er en lise for sjælen. Du oplever til fulde stilheden kun brudt af fuglesang og frøernes kvækken. Duftene fra øens blomstrende haver og marker sødmer dine sanser og mens hjulene snurrer fornemmer du tydeligt alle detaljer i landskabet. Katten, der slænger sig foran det stråtækte hus og ænderne, der letter fra noret. Salgsboder ved vejkanten med honning, jordbær eller kirsebær. Du kan stoppe hvor om helst og tage dig en pause med en forfriskning eller en svømmetur i det rene klare vand, som findes overalt på øen.\nFor børn i alle aldre er det familiehygge i særklasse, hvor familien har sat fælles mål om at gennemføre ”strabadserne” på turen. Tæt til stranden alle steder på øen og heste, køer og får på markerne er et skønt skue og dyrene stiller gerne op til ”klapning”. En madpakke i cykeltasken smager 1000 gange bedre indtaget i den friske luft på Ommelshoved eller ved Voderup Klint.\nTrafikken er minimal, de fleste veje i bogen ”5 Cykelture på Ærø” er lagt på ruter, som kun benyttes af biltrafik i meget begrænset omfang. Kun i tilfælde, hvor der ikke findes andre muligheder, benyttes landevejen på ruterne. Skulle du komme ud for biltrafik, så vil du opleve at bilisterne på Ærø tager udstrakt hensyn til dig som cyklist ved altid at give god plads og køre langt udenom cyklister.\nFor at LEJE CYKEL PÅ ÆRØ - klik her.... (du forlader dette websted)


Af: Mo Hayder, Louise Davidsen (læst af)\nVicepolitikommissær Jack Caffery bliver kaldt ud til, det han tror, er en helt almindelig sag om biltyveri. Men pludselig går sandheden op for ham, da han opdager at tyven var ligeglad med bilen, men gik efter den elleveårige pige, Martha, på bagsædet.\nSamtidig er politidykkeren Flea Marley overbevist om, at den teori hun har om sagen er rigtig, og da hun pludselig falder over en forladt og halvt, oversvømmet tunnel må hun kæmpe for sit liv.\nJack og Flea kæmper med tiden om at finde den lille pige, og derved løse alle forældres værste og største mareridt, inden det er for sent. Men gerningsmanden er hele tiden et skridt foran.\nMo Hayder modtog for VÆK den internationalt anerkendte Edgar Allan Poe Pris for bedste spændingsroman i 2012.\n"Til alle krimilæsere, som trænger til en rigtig god krimi med spænding og indhold, som lever op til den meget dragende forside. Man skal ikke lade sig narre af den kvindelige forfatter, for bogen er langt fra tidens femikrimier, som vi kender fra de skandinaviske forfatterinder (…) Spændende, velskrevet page turner, som kan anbefales til alle der vil have noget for pengene." - Stine Grabas, lektør.\n"Plottet er ganske enkelt fremragende komponeret, og samtidigt emmer sproget af både uhygge, humor og helt igennem stemningsmættet præcision." 5 stjerne - Berlingske\n"Mo Hayders krimi peger på raffineret vis på læserens egen sult efter gru." 5 hjerter - Politiken\n""Man skal da heller ikke mange sider ind i handlingen, før man i den grad er på...men der er tillige en helt fabelagtig atmosfære i denne bog. Sammen med det ganske ferme plot er det netop alle de maleriske og stemningsmættede scener i området The Cotswolds i Sydengland, der gør at man læser hver en side med fornøjelse..." Weekendavisen\n"Nervepirrende god underholdning... En spændende og velskrevet pageturner." -Litteratursiden\n"Her gnistrer spænding og spændinger mindst lige så medrivende som politifolkenes kamp mod tiden, forbryderen, hinanden og sig selv. Og det gør det til en helstøbt krimi et pænt stykke over gennemsnittet." - Ekstra Bladet\n"Mo Hayder er en dreven fortæller, som forstår kunsten at dobbeltinformere. På den ene side antyde, at en person kan være skyldig, på den anden side skabe sympati for ham, så læseren lader sig forføre." - Fyens Stiftstidende\n"Plottet er skruet godt sammen... og midt i alle gysene, kunne jeg gribe mig selv i at trække på smilebåndet." - Fyens Amts Avis\n13 timer 15 minutter\nMord pr. stedfortræder\nAf: Ngaio Marsh


Rengøring af bruseforhæng: Få tips til et rent forhæng| Kop & Kande\nHvordan får jeg mit badeforhæng rent\nDe fleste kan nikke genkendende til, at deres badeforhæng er blevet beskidt og jordslået. Af samme årsag kan det være, at du overvejer at smide det ud, men med et par effektive rengøringsfifs kan du hurtigt komme problemet til livs. Vi forklarer, hvordan du får dit badeforhæng rent.\nEffektiv rengøring af badeforhæng\nNår du skal vaske dit badeforhæng, er det nemmeste, at du kommer det i vaskemaskinen ved 40 grader sammen med nogle håndklæder. De hjælper med at gnide skidtet af.\nOplever du, at en tur i vaskemaskinen ikke fjerner det hele, kan dit badeforhæng trænge til en større rengøring. Læg det derfor i blød et par timer i én liter varmt vand blandet med én deciliter eddikesyre eller eddike, inden du grundigt skyller det med koldt vand.\nKom jordslået lugt til livs\nHvis dit badeforhæng har været udsat for meget fugt, kan der komme små, sorte pletter, der kan give en jordslået lugt. Heldigvis er det let at komme af med den dårlige lugt igen.\nBland 1 del Rodalon med 9 dele vand, og lad forhænget stå i blød i et par timer. Husk, at skylle det grundigt efter med vand, og sørg for, at badeforhænget tørrer efterfølgende.\nKalk er den værste fjende\nEr dit badeforhæng blevet stift af kalk eller har gule skjolder, der skyldes okker i vandet, kan det også gøres rent. Hverken kalken eller de gule skjolder er sundhedsskadelige for dig, men det pynter heller ikke ligefrem på badeværelset.\nVask badeforhænget på 30 grader med én deciliter citronsyre, og kør derefter en normal vask. Igen kan du med fordel vaske badeforhænget med nogle håndklæder, der er blevet stive af kalken. Sørg for at hænge badeforhænget til tørre med det samme.\nUndervurdér ikke den jævnlige rengøring\nBadeforhænget bliver ofte glemt i den daglige rengøring og skal rengøres oftere, end de fleste ved. Årsagen er, at badeforhænget tiltrækker mange bakterier, sæberester og kalk, som både er uhygiejniske og kan give grimme skjolder. Vi anbefaler derfor, at du vasker dit badeforhæng hver anden måned.\nGiv opmærksomhed til den nederste del\nIsær den nederste del af badeforhænget er udsat for sæberester, skimmelsvamp og gule skjolder. Det skyldes, at forhænget i højere grad får vand og bliver fugtigt nederst. Især hvis det er for langt, kan det tage længere tid at tørre, efter du har været i bad. Derfor er er det vigtigt, at badeforhænget ikke rører gulvet, så det ikke tiltrækker bakterier.\nPas på fugt og vand\nFå huskeregler i hverdagen gør det nemmere at holde badeforhænget rent og pænt. Fugt og vand er typisk den største udfordring, og derfor er det vigtigt, at du sørger for god udluftning, når du har været i bad - enten gennem et udsugningsanlæg eller vindue.\nBrug også altid en skraber til at fjerne overskydende vand, så rummet hurtigere kommer af med fugten, der kan danne skimmelsvamp i både forhænget og rummet.\nHos Kop & Kande står vores dygtige personale klar til at guide dig om vedligeholdelse af produkter. Du er altid velkommen i en af vores lokale butikker, hvis du søger et svar på dine spørgsmål eller mangler rådgivning. Vi kan nemlig vores kram.


Dansker i audiens hos Hitchcock: Tre ting, man lærer om instruktørlegenden / Guide\nDansker i audiens hos Hitchcock: Tre ting, man lærer om instruktørlegenden\nAf Lau Lehrmann, 09.11.17 kl. 07:00\nDanske Annett Wolf interviewede den på alle måder store instruktør i sit mere lystige hjørne\nI oktober og november hylder Cinemateket tv-dokumentaristen Annett Wolf. Den i dag 81-årige dansker kom helt tæt på underholdningsbranchens store skikkelser, da hun fra 1962 til 1977 arbejdede for Danmarks Radio.\nI en række dokumentarfilm fik hun blandt andet komikeren Jerry Lewis til at tale ud om at være den evige klovn, hun var en af de sidste til at interviewe Elvis Presley, og så sad hun ansigt til ansigt med den aldrende Alfred Hitchcock i instruktørens historiske gemakker på Universal Studios. Det kom der i 1976 tv-dokumentaren ’Hitchcock og hans verden’ ud af.\nMan kan se dokumentaren denne weekend i forbindelse med Cinematekets fokus på Hitchcock, der desuden byder visning af Hitchcocks ’Fuglene’ og ’Marnie’ samt et oplæg af den alvidende Hitch-ekspert Donald Spoto, som gennemgransker sidstnævnte films intrikate, psykoseksuelle overtoner.\nHer er tre gode grunde til at tage med Wolf på besøg hos Alfred Hitchcock i en dokumentar, som er et fint akkompagnement til de mere analyserende instruktørbeskrivelser i eksempelvis ’Hitchcock/Truffaut’ fra 2015.\n1. De dybere lag i suspense\nAlfred Hitchcock er uomtvisteligt den store suspensemester, hvis arv blandt andet kan ses hos David Fincher.\nBegrebet suspense bliver af og til brugt forkert til at beskrive mysterie- og thrillerelementer, hvor man tænker, »hvad dælen sker foregår der?« for så at blive taget på sengen i et twist. Men Hitchcocks mening med begrebet er snarere det modsatte. Grundideen er, at han som den alvidende voyeur tager os med op over de uvidende karakterers niveau og via kameraet udstyrer seeren med en indsigt, karaktererne ikke besidder. Seerens merviden anvender Hitchcock derefter til en form for forventningsstimulation: »Hvornår og hvordan sker det?«. »Hvornår springer bomben under bordet?«.\nEksempel på suspense i ‘Marnie’: Med én indstilling ser vi Marnie røve et pengeskab uvidende om rengøringsdamen på den anden side af væggen.\nDet kan både have en tragisk, forløsende og humoristisk effekt eller allesammen på én gang. ’Rear Window’ er nærmest en hel film bygget op om denne opbygning, men stort set alle Hitchcocks film rummer scener eller gentagne visuelle motiver som liget i kisten i ’Rope’, der er med til at få publikum op af sæderne.\nI Annett Wolfs dokumentar kan man få helt styr på suspense-metoden gennem mesteren selv. Hitchcock er ekstremt velvillig til at dele ud af sine egne tanker om film. Og det giver bare noget ekstra, når det klassiske skoleeksempel på suspense – bomben under bordet – kommer fra Hitchcocks egen snøvlende stemme. Den ikoniske flyscene i ingenmandsland i ’North by Northwest’ benyttes som visuelt eksempel i Hitchcocks teoretisering over begrebet. En Hitchcock-film »underholder, ophidser og skaber suspense hos publikum«, som han meget rammende formulerer i starten af dokumentaren.\n2. Et indblik i Hitchcock i sit livs efterår\nDen snøvlende stemme og de rødmossede kinder, som Hitchcock har igennem hele interviewet med Anett Wolf, kommer af mange års alkoholindtag, som sammen med madglæden kun blev større med alderen. Wolf møder Hitchcock i 1976 i forbindelse med det, der blev han sidste film, ’Family Plot’. Storhedstiden fra starten af 40’erne til starten af 60’erne er for længst ovre, og det er først og fremmest en levende legende, en mytologisk figur, der har den danske journalist i audiens.\nHitchcock har i al sin vælde og selvopslugthed stadig et charmerende spil i sine øjne, som vidner om en instruktør, der på daværende tidspunkt ikke er nær så mentalt fjern som ved modtagelsen af amerikansk films Lifetime Achievement Award tre år senere.\nBruce Dern i Alfred Hitchcocks sidste film, ‘Family Plot’.\nUdover Hitchcock bidrager skuespilleren Bruce Dern med en række fine observationer og refleksioner over oplevelsen med instruktøren under optagelserne af ’Family Plot’. Dern, der er Laura Derns far og som ældre har haft glansroller i ’Nebraska’ og ’The Hateful Eight’, giver et spændende indblik i den dengang 76-årige instruktørs hypereffektive arbejde på settet. Når der ikke filmes, har Hitchcock travlt med at lære fra sig om filmsproget, og som Dern siger: »Han giver dig en bibel til at lave film«.\nDerudover kommer Dern med en skæg lille anekdote om en ung Steven Spielberg, der på trods af, at han lige har lavet megahittet ’Jaws’, gerne vil nærstudere den ældre auteur. Hitchcock er imidlertid ikke imponeret af den unge wunderkind. Og så siger vi ellers ikke, hvordan den historie slutter.\n3. Det kontroversielle kvindesyn\nHitch er berygtet for sin højst problematiske behandling af de kvindelige hovedrolleskuespillere. Hans selverklærede askese holdt ham ikke fra at ville kontrollere skuespillerinder som Grace Kelly, Kim Novak og ikke mindst Tippi Hedren, fra netop ’Fuglene’ og ’Marnie’, i et fast og ofte grænseoverskridende greb, mentalt som fysisk.\nKim Novaks karakter bliver i ‘Vertigo’ stylet i anden kvindes billede meget lig Hitchcock, der selv fornød sig med at forme sine skuespillerinder efter bestemt ideal.\nMale gaze får en ny betydning under Hitchcock, hvis komplicerede forhold til kvinder som regel kan ses i de mandlige karakterer. Ligesom James Stewarts karakter i mesterværket ’Vertigo’ forsøgte Hitchcock at forme sine skuespillerinder i sine tidligere starlets: Tabet af hans store kærlighed Ingrid Bergman betød, at mange efterfølgende skuespillerinder blev spejlet i hende, mens uerfarne Tippi Hedren i ’Marnie’ måtte lide den tort at blive omdannet til Grace Kelly 2.0, da ’Rear Window’-skuespillerinden havde for travlt med at være prinsesse af Monaco.\nHvor Hitchcock bevidst lægger alt på bordet i forhold til suspense, har han en anden tilgang til fremvisningen af kvinder i sine film. Over for Wolf, som får hans mere charmerende side frem, fortæller han, at »han ikke vil se en kvinde skilte med sin seksualitet som et smykke«. Med røde kinder og et blik som en lille uartig skoledreng taler han åbent om, hvordan han mere er til den nordeuropæiske kvindetypes mere tilbageholdne seksualitet, og kommer med det gyldne citat: »Hun ligner måske en dansk skolelærinde, men når hun havner i en taxa med dig, bryder helvede løs«.\nAnett Wolfs ’Hitchcock og hans verden’ kan opleves søndag den 12. november kl. 19.30 i Cinemateket og resten af programmet for Hitchcock-weekenden kan findes på eventets Facebook-side.\n(Soundvenue og Cinemateket har indgået et samarbejde for 2017, hvor Soundvenue bl.a. er vært for redaktionens favoritfilm i Cinemateket, og Cinemateket er partner på Soundvenue Filmcast.)\nLæs også: Verdens førende Hitchcock-ekspert: ’Vertigo’ afslører alle instruktørens fantasier\nAlfred Hitchcock, Annett Wolf


Gasfyr - Få udskiftet dit gamle gasfyr\nUdskift dit gamle gasfyr\nHos Peter Hilleberg VVS tilbyder vi udskiftning, montering, installering og serviceeftersyn af gasfyr og naturgasanlæg for private i Køge og omegn. Har du et gammelt gasfyr, der efterhånden har udtrådt sin levetid, kan det hurtigt vise sig at være en god investering at skifte til nyt – både af hensyn til din varmeøkonomi og miljøet. Hos Peter Hilleberg VVS tilbyder vi at gennemgå din varmeøkonomi med dig, så vi kan få et overblik over, hvad dit forbrug og behov er. Derfra finder vi en løsning, der bedre kan betale sig for dig.\nVvs-arbejde er oftest fremmed for de fleste, og det er vi godt klar over. Vi sørger derfor altid for at give dig fordelene og ulemperne ved de muligheder, du har, så du tager den rette beslutning og føler dig sikker på, hvad der sker. Du skal føle, at du har kontrol og er med på, hvad der skal ske, og hvad grunden til det er, rettere end du blot lader dig overtale. Vores erfaring siger os, at det bliver en bedre oplevelse for dig.\nRing til os på tlf. +45 56 14 88 82 og få et uforpligtende tilbud på et nyt gasfyr eller naturgasanlæg!\nSom montør for Gaspejsebutikken er det Peter Hilleberg VVS A/S der monterer gaspejse købt hos Gaspejsebutikken


By Skagen | Køb lækkert sengetøj & håndklæder her | NEYE\nI udviklingen af By Skagens produkter spotter virksomheden året rundt tidens trends inden for boligtekstiler og livsstilsprodukter. Inspirationen findes både på store og anerkendte messer inden for design, interiør og bolig samt inspirationsturer til London, Paris og New York. Men Skagens fantastiske natur og by samt den beroligende atmosfære, der er i området, er også til stor inspiration. Særligt farverne og lyset, som Skagen er kendt for, kan genkendes i By Skagens produkter.\nResultatet er lækre bomuldskvaliteter som chambray, percale, satinvævning samt et vælg af andre spændende kvaliteter som hør, læder, filt, skind og uld. Stilen er klassisk og elegant samtidig med, at det passer ind i det moderne hjem.\nBy Skagen sengetøj og lagner\nBy Skagen er måske særligt kendt på deres sengelinned, som findes i forskellige kvaliteter og prisniveauer. Og på den måde giver By Skagen alle, uanset om man er studerende eller feinschmecker, mulighed for god søvn, i sengetøj, der giver følelsen af luksus.\nHåndklæde fra By Skagen er lavet i Øko-tex certificeret 100% bomuld og findes i flere størrelser. Luksus håndklæderne i Juliet serien er udført med en Zero Twist vævning, der gør, at håndklæderne føles meget bløde mod huden, samtidig med at sugevnen er i top. By Skagen håndklæder er klassisk og tidløst i designet, hvilket både skaber ro og pynter på badeværelset.\nOm By Skagen\nBy Skagen er en dansk familieejet virksomhed med hovedsæde i Silkeborg. De allerbedste materialer i den bedste forarbejdning, højaktuelle design i klassiske og moderigtige farver er stilen for By Skagens kollektioner. Virksomheden blev grundlagt i Danmark i 2014 af designer Per S. Andreassen, hvis grundidé var - og stadig er - at udvikle kvalitetsprodukter i flotte klassiske designs. Udover deres konceptbutik i Skagen, forhandles By Skagen i ca. 200 butikker over hele landet, samt i enkelte butikker i Sverige, Tyskland, Grønland og Færøerne. Det er dermed med glæde, at NEYE nu også forhandler By Skagen i vores Bolig kategori.\nSe alle håndklæder her\nSe alt sengetøj til voksne her


Holle udsalg og priser | Promotheus\nStartside / Produkter / Holle\nHolle udsalg og tilbud\nHos Promotheus ved vi alt om tilbud, udsalg, tilbudsaviser og aviser, der er tilgængelige for Holle. Vi kan fremskaffe de allerbedste rabatter, og vi vil være de første til at give dig besked, når Holle er på tilbud. Og det betyder, at du kan gøre utrolige besparelser på dit ugentlige indkøb. Se blot, hvor meget vores tilbud og udsalg fra de nyeste tilbudsaviser kunne spare dig af midler på Holle.\nUndersøg prisen på Holle hos dine yndlingsforhandlere\nSe på de faktiske tilbud og kampagner på dine yndlingsprodukter som Hollister, holly berry, Hollywood Fashion Tape, Harry Potter, Homedics. Her ved Promotheus er alt samlet, du er kun ét enkelt klik væk fra dejlige tilbud. Sørg for at blive ved med at komme retur til os - vi arbejder altid på højtryk for at forbedre vores kundeservice, og vi tilføjer nye kampagner og udsalg hver eneste dag, for at kune give dig de allerbedste og laveste priser!


Zaptecs nye landechef i Danmark har store forhåbninger til boomet i landets elbiler - Zaptec AS\n– Markedet er eksploderet, og det er nu det rene vilde vesten her, siger Mette Marie Knudsen på Zaptecs nye kontor i København.\nDet danske marked for elbiler har oplevet en stor vækst i løbet af kort tid.\nI december var mere end 50 procent af det samlede salg af nye biler i Danmark elektriske eller genopladelige hybrider med en stigende tendens gennem hele 2021, viser bilstatistik.dk.\nEn af dem, som følger væksten helt tæt, er Mette Marie Knudsen. Efter mere end 10 år i elbilbranchen tiltrådte Knudsen for nylig chefposten i Zaptecs nyetablerede kontor i København.\nSelskabet var allerede et velkendt varemærke i Danmark, blandt andet takket være gode partnere, som har solgt Zaptec-løsninger til private og offentlige kunder. Nu ser Knudsen store muligheder for at bringe virksomheden op på et nyt niveau i Danmark.\n– Det har virkelig været en positiv oplevelse at starte i Zaptec. Markedet er ved at eksplodere, og der vil komme hård konkurrence. Jeg tror, at de næste år bliver udfordrende, men også utroligt spændende, udtaler Knudsen.\nKnudsen er uddannet erhvervsingeniør med god viden inden for teknologi og kommunikation.\nInteressen for det grønne skift og elbilindustrien har ført hende til store elaktører som E.ON og israelske Better Place. Det var her, Knudsen først stiftede bekendtskab med Zaptecs produkter.\nFaktisk købte hun en Zaptec-ladeboks til det lejlighedskompleks, hun bor i, længe før hun søgte job hos dem.\n– Jeg talte med andre mennesker i branchen og med den virksomhed, der satte boksen op, og fik at vide, at Zaptec-laderen var nem at sætte op, at teknologien var uden sidestykke, og at den sparer dig for dyre tilslutningsgebyrer til elnettet. Ladeboksen har virkelig levet op til mine forventninger, siger Knudsen.\nDet er disse kvaliteter, hun mener, vil gavne Zaptec i et marked, som nu nærmest oversvømmes af nye aktører.\n– Det er det rene vilde vesten\nEfter at have etableret Zaptec-kontorer i Sverige, Tyskland, Schweiz og Storbritannien, var det danske marked det næste.\n– Hidtil har det været en fantastisk oplevelse. Det har været lidt kaotisk, siden markedet eksploderede, men det er et positivt kaos. Det er nu det rene vilde vesten her, mener Knudsen.\nHun forklarer, at strategien om at gøre Zaptec til et førende navn i Danmark er anderledes end etableringen i Norge og Sverige.\n– I Norge og Sverige har de haft stor succes med at sælge til elektrikere og installatører. I Danmark arbejder vi eksempelvis med skattemæssige incitamenter for opladning af elbiler og ladeabonnement, så strategien skal være lidt anderledes her, fortæller Knudsen.\nKundeoplevelsen er vigtigst\nUnder etableringen i Danmark vil det være Zaptecs fokus at være til stede på de områder, som de anser for at være deres hovedudfordringer, deriblandt pris.\n– En af vores udfordringer bliver at opretholde rimelige priser og undgå store prisnedsættelser for at passe ind på markedet, siger hun.\nHun understreger, at langt det vigtigste i strategien er at satse på en rigtig god kundeoplevelse. Gennem tæt dialog og samarbejde vil hun skabe nære og langvarige relationer til samarbejdspartnerne.\n– Det skal være nemt at installere og anvende en Zaptec-lader. Kunde- og partnerstøtte får derfor stort fokus hos os, siger hun.\nLeder efter ansatte, som brænder for den grønne omstilling\nNu skal Knudsen sammensætte et team, der synes, at markedssituationen er lige så spændende, som hun gør.\n– Det ønsker jeg at gøre sammen med folk, der brænder for den grønne omstilling i transportsektoren, mennesker, der værdsætter netværk og kommunikation, og brugen af banebrydende teknologi. Min tanke er at fokusere mere på personlige færdigheder, når jeg ansætter mennesker. Det skal være sjovt at arbejde i Zaptec, understreger hun.\nEt tæt samarbejde og en god kommunikation vil præge strategien og virksomheden fremadrettet, både inde- og udefra.\nKnudsen fremhæver, at de for eksempel vil indgå fælles markedsføringsaftaler med partnerne, og at partnerne kan være med til at vælge de produkter, Zaptec skal udvikle i fremtiden.\n– Vi er nødt til at spille hinanden gode, afslutter hun.\nHvordan vælger jeg det rigtige ladekabel til min elbil?\n30.06.21 | 2021, Ladebokse, Ladeløsninger, Nyheder\nNår du skal vælge et ladekabel til din bil, er det ofte fyldt med detaljer, som kun elektrikere ved noget om. Hvad er Type 2, og hvad mener vi med fase? Her er svarene.Hvordan kan du vide, hvilket ladekabel der passer til din elbil? Højst sandsynligt skal det placeres...\n14.04.21 | 2021, Ladebokse, Ladeløsninger, Nyheder\nHvilke fordele er der ved at have en såkaldt smart elbiloplader, og hvilke grundlæggende oplysninger bør du have? Vi har lavet en liste over, hvad du bør tage stilling til. Få en ladeboks, som giver lavere omkostninger til opladning Hvis du er interesseret i at oplade...


Datatilsynet: Udtalelse til KL om brug af privat NemID som medarbejder log-in i kommuner (opdateret)\nDatatilsynets konklusioner – som foreligger efter behandling i Datarådet – sammenfattes nedenfor under pkt. 3. Datatilsynet har endvidere udarbejdet konkrete eksempler til illustration af den omhandlede problemstilling. Eksemplerne vedlægges som bilag 1. En nærmere gennemgang af persondatalovens regler vedlægges som bilag 2.\n2. Indledningsvis bemærkes, at brug af NemID som log-in blot er ét element i den samlede beskyttelse, som kommunerne som dataansvarlige myndigheder skal sørge for, er på plads. I det følgende fokuseres på brug af medarbejderes private NemID som en komponent i den samlede sikkerhedsløsning. Det lægges herved til grund, at kommunerne har foretaget en risikovurdering omfattende alle elementer i løsningen og implementerer de fornødne sikkerhedsforanstaltninger til imødegåelse af de foreliggende risici.\n3.1. Brug af medarbejderes private NemID som log-inMedarbejderes private NemID kan anvendes ved log-in som alternativ til en adgang med brugernavn og adgangskode under følgende forudsætninger: - Der må alene være tale om adgang til oplysninger, som hverken er af følsom eller fortrolig karakter, og:- brug af den private NemID skal være et frivilligt tilbud for medarbejderneDatatilsynet finder, at denne mulighed kan accepteres for at tilgodese hensynet til de medarbejdere, der ønsker en fleksibel adgang til f.eks. at logge på hjemmefra, og i de omhandlede tilfælde taler oplysningernes karakter ikke imod dette.Medarbejderes private NemID kan ikke anvendes som log-in til fortrolige og følsomme personoplysninger i kommunens it-systemer, ellerhvis der stilles krav om, at medarbejdere skal bruge deres private NemID i løsningen af deres arbejdsopgaver.På grund af risiko for eksponering af personoplysninger – såvel medarbejderens personlige oplysninger som oplysningerne om borgerne i kommunens systemer – er det således Datatilsynets opfattelse, at det under disse omstændigheder ikke vil være i overensstemmelse med persondatalovens sikkerhedskrav, hvis kommuner anvender medarbejderes private NemID som log-in.\nHertil kommer hensynet til medarbejderes mulighed for selv at kunne kontrollere sikkerheden på den computer og i det miljø, hvor de anvender deres private NemID – herunder muligheden for at undlade at benytte deres NemID under de givne forhold. Medarbejdere har som indehavere af en privat Nem-ID – der giver adgang til både deres private netbank og fortrolige og følsomme oplysninger om dem hos myndigheder mv. – selv et ansvar for at beskytte deres NemID1. 3.2 Brug af medarbejderes private NemID som en ekstra faktor på lige fod med en tokenDen private NemID kan anvendes som ekstra faktor, f.eks. når en sådan er påkrævet ved log-in til registre med følsomme personoplysninger via internet under følgende forudsætninger: - den dataansvarlige myndighed skal sikre, at behandlingen af personoplysninger via den omhandlede adgang i det hele lever op til sikkerhedsbekendtgørelsen2 , jf. nærmere nedenfor - brug af den private NemID til log-in skal være et frivilligt tilbud.\n- forpligtelsen til at fastsætte nærmere retningslinjer, der uddyber, hvordan de fornødne sikkerhedsforanstaltninger konkret er etableret i organisationen - kravet om instruktion af medarbejderne - kravet om skriftlige aftaler med eventuelle databehandlere til sikring af, at datasikkerheden lever op til persondataloven og sikkerhedsbekendtgørelsen, samt at den dataansvarlige påser dett - kravet om særlige retningslinjer ved adgang ved brug af it-udstyr uden for den dataansvarliges lokaliteter (hjemmearbejdspladser o.l) - kravet om fysisk sikkerhed - iagttagelse af de fornødne sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med reparation og service samt ved salg og kassation af anvendte datamedier - kravet om en formel autorisationsprocedure, der sikrer, at kun personer, som autoriseres hertil, har adgang til personoplysninger, og at der kun autoriseres personer, for hvem adgangen er nødvendig som led i deres jobfunktion, at disse tildeles et individuelt personligt log-in, og den udstedte autorisation ændres eller lukkes ved medarbejderens fratræden eller flytning inden for organisationen - kravet om, at der ved transmission via internettet (eller andre åbne net) foretages en risikovurdering omfattende alle elementer i løsningen, at der implementeres de fornødne sikkerhedsforanstaltninger til imødegåelse af de foreliggende risici, herunder brug af kryptering, hvis fortrolige eller følsomme personoplysninger overføres via internettet (eller andre åbne net), og sikring af sikkerhed for autenticitet (afsenders og modtagers identitet) og integritet (de transmitterede oplysningers ægthed) i fornødent omfang ved anvendelse af passende sikkerhedsforanstaltninger - kontrol med afviste adgangsforsøg, herunder blokering for yderligere forsøg efter et antal afviste adgangsforsøg - registrering (logning) af alle anvendelser af personoplysninger. 4. Datatilsynet vil generelt anbefale, at medarbejdersignatur og andre alternative log-in løsninger benyttes, hvor dette er muligt. Datatilsynet henviser samtidig til, at Digitaliseringsstyrelsen i forbindelse med sagens behandling har oplyst, at det er styrelsens generelle anbefaling, at myndigheder og virksomheder anvender medarbejdersignatur, når medarbejdere skal identificere sig og agere på vegne af virksomheden.\nBilag 1: 6 konkrete eksempler på brug af medarbejdernes private NemIDBilag 2: Gennemgang af relevante regler i persondataloven\nBilag 1: Konkrete eksempler på brug af medarbejdernes privateNemID i log-in procedurer i kommuner\nEksempel 1Kommune A har en medarbejderportal/intranet, hvor medarbejdere kan søge svar på en række almindelige oplysninger om kommunen, f.eks. generel nyhedsformidling, medarbejdertelefonlister, kommunens politikker mv. Oplysninger, der kategoriseres som almindelige ikke-følsomme oplysninger.\nMedarbejderne vælger selv, om de vil bruge muligheden for at logge ind med deres private NemID. Den påtænkte løsning med brug af medarbejdernes private NemID er i overensstemmelse med persondataloven, idet log-in ikke giver adgang til fortrolige og/eller følsomme oplysninger og ikke er påtvunget medarbejderne.\nEksempel 2Kommune B har en medarbejderportal/intranet, hvor medarbejdere kan søge svar på en række almindelige oplysninger om kommunen, f.eks. generel nyhedsformidling, medarbejdertelefonlister, kommunens politikker m.v. Oplysninger, der kategoriseres som almindelige ikke-følsomme oplysninger. Kommunen ønsker at oprette et system på portalen, hvor den enkelte medarbejder skal indberette ferie, kørsel m.v. Medarbejder A i kommunen er ansat som administrativ medarbejder på rådhuset og har derfor adgang til portalen via sin arbejdsplads-pc, hvor log-in sker ved brugernavn og adgangskode.\nDet er op til A, om han vil foretage indberetningen med sin private NemID via internettet, eller når han er på arbejde, hvor log-in sker med brugernavn og adgangskode. Den påtænkte løsning med brug af medarbejderens private NemID er i overensstemmelse med persondataloven, idet log-in ikke giver adgang til fortrolige og/eller følsomme oplysninger, og medarbejderen kan vælge at foretage indberetning uden at bruge sin private NemID.\nEksempel 3Kommune C har en medarbejderportal/intranet, hvor medarbejdere kan søge svar på en række almindelige oplysninger om kommunen, f.eks. generel nyhedsformidling, medarbejdertelefonlister, kommunens politikker m.v. Oplysninger, der kategoriseres som almindelige ikke-følsomme oplysninger. Kommunen ønsker at oprette et system på portalen, hvor den enkelte medarbejder skal indberette ferie, kørsel m.v. Medarbejder G i kommunen er ansat som gartner og har ikke adgang til portalen via en arbejdsplads-pc, hvor log-in sker med brugernavn og adgangskode.\nKommunen ønsker at indføre brug af privat NemID som log-in procedure til portalen, når log-in sker via fjernadgang, f.eks. hjemme fra medarbejderens egen pc, fra en fjernarbejdsplads-pc stillet til rådighed af kommunen eller fra en biblioteks-pc. Når systemet er indført, vil kommunen stille krav om, at medarbejderen skal indberette ferie, kørsel m.v. ved brug af denne løsning og dermed af den private NemID.\nEksempel 4Kommune D har indført digital selvbetjening som tilbud til kommunens borgere. Kommunen har oprettet en supportgruppe, som kan hjælpe borgere med spørgsmål til selvbetjeningsløsningen, samt opklare eventuelle opståede fejl mv. i løsningen.\nEksempel 5Kommune E tilbyder administrative medarbejdere at kunne arbejde hjemme fra, og at medarbejderne kan foretage log-in fra deres private pc.\nMedarbejderne kan via log-in procedure med privat NemID logge på kommunens intranet. Med indtastning af brugernavn og adgangskode kan medarbejderne derefter logge på kommunens ESDH-system og et sagsbehandlingssystem. I disse systemer behandles fortrolige og følsomme personoplysninger. Kommunen har foretaget en samlet risikovurdering omfattende alle elementer i løsningen, som bl.a. omfatter brug af citrix og NemID som ekstra faktor ved log-in. Kommunen har indført automatisk virusscanning og andre forholdsregler til imødegåelse af de risici, der følger med brug af medarbejdernes private pc til behandling af fortrolige og følsomme personoplysninger om kommunens borgere. Der er desuden fastsat særlige retnings-linjer for adgangen, og medarbejderne er blevet instrueret i, hvordan de anvender adgangen på sikker vis.\nEksempel 6Kommune F giver medarbejderne mulighed for at logge ind med privat NemID i et system til al kommunikation mellem pædagoger og forældre. En del af kommunikationen omfatter fortrolige og følsomme personoplysninger. Den private NemID skal anvendes som log-in og ikke som en ekstra faktor.\nDet fremgår af lovforslagets bemærkninger til denne bestemmelse, at iværksættelse af de fornødne sikkerhedsforanstaltninger særligt er påkrævet, hvis behandlingen omfatter fremsendelse af oplysninger i et net. For behandlinger af personoplysninger, der foretages for den offentlige forvaltning, finder sikkerhedsbekendtgørelsen2 anvendelse.\nI Datatilsynets sikkerhedsvejledning4 er det nærmere angivet, hvorledes sikkerhedsbekendtgørelsens krav vil kunne opfyldes. For så vidt angår behandling af personoplysninger, der finder sted uden for den dataansvarliges lokaler tænkes der i sikkerhedsvejledningen først og fremmest på hjemmearbejdspladser (arbejdsplads som etableres ved opstilling i en medarbejders hjem af en pc med forbindelse til arbejdsgiverens edbsystem, således at medarbejderen kan udføre visse arbejdsopgaver hjemmefra). Men bestemmelsen vil også gælde i en række andre tilfælde, hvor behandling foretages andre steder end ved de sædvanlige arbejdspladser på arbejdsgiverens lokaliteter (brug af bærbare pc´er under rejse, hos kunder eller klienter etc., anvendelse af en pc i en anden virksomhed eller myndighed, anvendelse af privat pc i hjemmet). Når behandling af personoplysninger finder sted uden for den dataansvarliges lokaler, fremgår det af sikkerhedsvejledningen, at myndigheden skal foretage en vurdering ud fra de sikkerhedsmæssige forhold og fastsætte særlige retningslinjer på grundlag heraf.\n1. NemID-reglerne kan ses på: https://www.nemid.nu/om_nemid/regler/regler_for_nemid/2. Justitsministeriets bekendtgørelse nr. 528 af 15. juni 2000, som ændret ved bekendtgørelse nr. 201 af 22. marts 2001, om sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af personoplysninger, som behandles for den offentlige forvaltning.3. www.datatilsynet.dk\n§ 41, Ansatte, Brugeridentifikation, Brugerstyring, Certifikat, Hjemmearbejdsplads, Kommune, Login, Medarbejder, Medarbejdercertifikat, Medarbejdersignatur, NemID, Personlig NemID, Privat Nem-ID, Sikkerhedsbekendtgørelse


HjemSymptom CheckerKan ikke koncentrere\nDefinitionUnable at koncentrere er den manglende evne til at opretholde opmærksomhed og fokus på en opgave eller er let distraheret.\nKan ikke koncentrere, koncentrationsbesvær, koncentration nyrefunktion, koncentrationsbesvær, forstyrret mental koncentration, nedsat koncentrationsevne, manglende evne til at koncentrere sig, manglende evne til at opretholde opmærksomhed, manglende koncentration, mangler koncentration, mental koncentrationsbesvær, dårlig koncentration.\nEvnen til at koncentrere er en funktion af mental status og kognition. Nedskrivning af evnen til at koncentrere kan være et problem med neurologisk eller psykiatrisk oprindelse eller en kombination af adfærd og førelse. Klinikeren skal afgøre, om dårlig koncentration er et problem med nyligt opstået eller en etableret adfærdsmønster.\nAkut stress disorder\nIndlæg hjernerystelse syndrom\nBivirkninger af psykoaktive medikamenter\nÆndringer i evnen til at koncentrere bør vurderes af en læge og kan kræve henvisning til en specialist (neurolog, psykiater, psykolog, adfærdsmæssige terapeut, børnelæge) for yderligere diagnostisk oparbejdning og behandling. Diagnostiske undersøgelser kan omfatte laboratorieundersøgelser, hjernescanninger og EEG. Behandling vil afhænge af den underliggende tilstand. Kognitiv udvikling interventionsstrategier kan implementeres som en del af enkelte familie Service Planer (IFSP) og individuelle uddannelsesplaner (IEP) for at forbedre kognitive udvikling. Medicin, kognitiv adfærdsterapi strategier er mulige behandlingsmuligheder, afhængigt af diagnosen.


“goodlife pro ultralyd bark kontrol træningssystem hund lyddæmper hvordan man holder op med at stoppe en hund fra at stoppe barking” – how to stop a dog from barking\n“goodlife pro ultralyd bark kontrol træningssystem hund lyddæmper hvordan man holder op med at stoppe en hund fra at stoppe barking”\nI cannot say enough about how GREAT the GoodBoy Dog Bark Collar is, so I’ll just say this….I have tried to stop our 3 yr. old havanase pet from constantly barking…from other dogs to leaves falling off a tree…never could. But this collar works…the very first time! One word that comes to my mind…AMAZING…and it has a money back guarantee…\n251 nu skulde forsørge hendes mange smaa Børn. Dertil svarede Hertugen:»Det skal jeg nok gøre; du kan blot komme og bringe dem med, saa skal jeg nok forsørge dem paa samme Maade, som jeg har sørget for deres Fader«. Dermed maatte Konen gaa. Men da Hertugen en Dag længe efter red ned ad Gaden med sine to Sønner, blev der fra et Hus efter ham. Kuglen gjaldt ham selv, men den ramte den ene af hans Sønner. Det blev aldrig opdaget, hvilket Hus Kuglen kom fra. Men folk mente, det var en Slægtning, der havde hævnet den gamles Død. Sønderborg, som nu er en [ordløs By, har tidligere ejet en Del af de nærmeste Jorder. Men i Hertug Hans’s -Tid dræbte nogle Borgere en af de hertugelige Pager eller Hofjunkere. Ingen vilde angive de skyldige, og til Straf fratog Hertugen Byen dens Jordejendomme. Da Hertug Hans kom i Besiddelse af Kelnæsgaard, forøgede han den snart i betydelig Grad; han nedlagde flere Boel i Skovby og lagde 70 Tdr. Land, som endnu kaldes Skovbytoft under Keinæsgaard. – Byerne Lvsabud og Sarup kom i Strid om en stor Eng ved Ny-Pøel, som kaldes tiummelmoi. Hertug Hans lod, som han vilde dømme Byerne imellem, og bød dem indhegne Engen med et Stendige.. Men da Bønderne havde gjort Arbejdet, tilegnede han sig selv Engen og lagde den ind under Keinæsgaard. Men et andet Sagn lyder saaledes: Der er et Stykke Land ved Lvsabildskov, der hedder Hummelmai, og som hører under Keinæsgaard. Det skal Hertug Hans den Yngre have faaet paa en ejendommelig Maade. Hertugen købte for en billig Pris»saa meget Land, som han kunde omspænde med en Oksehud«. Men han lod Huden skære i tynde Strimler, og dermed kunde han omspænde hele Hummelmaj, som han derefter lagde ind under Kei næsgaard. Nikolaj Lauritzens Boel i Asserballeskov har tidligere ligget oppe i Byen tæt ved Gammelgaards Mark, der nu næsten grænser op til Byen. Hertug Hans vilde udvide Garnmelgaards Marker og tog hertil Jord fra Asserballe By. Han kom med Pælene og gik ganske nær om ved det Boel. Bon-\n151 pølser med Vin og paafølgende Kaffepuns – svang man sig i en lystig Dans under Loens Himmel i Straalerne fra den tændte»krans«. Op paa formiddagen om fredagen, den egentlige Bryllupsdag, kom de Gæster, der skulde med i Kirke, kørende til Brudegaarden; foruden de voksne var der tit 2-3 Børn med. Den ene Karl var med som Kusk om fredagen, og den anden om Søndagen. Imidlertid smykkedes Bruden af Brudesrnykkeme, der tit var Præstens Kone og Købmandens Kone eller en anden Købstadsmadam. Bruden fik en blaa Tvistes Rok (Kjole) paa, og paa Hovedet satte Brudesmykkerne, som hjalp hende, e Smøk (Smykket); det var en Krans af gjorte (kunstige) Blomster med Knerreguld (flitterguld) og et langt hvidt Slør. Hvis Bruden ikke plejede at gaa med Ørenringe, hørte der et Par til Smykket; de hang da ned om Ørerne ved en Traad. Smykket kunde man laane hos nogen, der ejede det. Desuden fik Bruden gerne en sølvbeslagen Salmebog. Det var en Brud strengt forbudt at se sig i Spejl, og derfor var der intet Spejl lstuen, hvor hun smykkedes; saa hun sig selv som Brud, vilde lykken ikke være hende mild. Med Spænding iagttog man Vejret hen mod den Tid, Brudetoget skulde tage til Kirke; thi»sne i e Srnykk de giæ Lykk«, hvorimod det paastaas, at lige saa mange Regndraaber, der falder i Brudens Smykke, lige saa mange Taarer vil hun komme til at fælde i Livet. De ankomne Gæster opvartedes med Kaffe, Vin og Mad. Kl. 11 skulde Vielsen foregaa i Kirken. forældrene og totre Par af den nærmeste familie var med i Kirke, og somme Tider alle de opvartende Piger. De kørte til Kirken i e Kvrvun (Kørevognene), aabne, trestolede Kurvevogne. forrest kørte Musikken og lod de vilde Toner fra 3-4 bulede Trompeter Jyde for hvert Hus, de kom forbi; saa vidste man derinde, det var e Bruiiolk, der kom. Efter Musikken kom Brudens Vogn. Hun selv sad alene i den midterste Agestol, og Brudesmykkerne i den bageste. Derefter kom Brudgommens Vogn, ligeledes med Brudgommen i den midterste Agestol, og begge Brudgomsførere (Næstemændene) i den bageste. –\nNogle af de mere almindelige årsager til fråde om munden hos hunde tager i energi anstrengelse. For meget træning eller løb rundt kan medføre hunde til at udvikle skumdannelse. Dette skyldes, at hunde køle deres kroppe gennem pustende og når de er alt for varme, og de kan gå ud og fråde om munden. Der er andre mulige årsager til fråde om munden, herunder kvalme og dårlige smag.


Nye dåser fra Ardagh til skummende ”nitrokaffe” - Packnews.se\nNye dåser fra Ardagh til skummende ”nitrokaffe”\nNitro Can er en specieludviklet metaldåse til drikkevarer fra glas- og metalemballagevirksomheden Ardagh Group. Dåsen, som er udviklet til det stadig mere populære nitrokaffe. Metaldåsen er forsynet med en integreret trykanordning, som indeholder nitrogen, der når dåsen bliver åbnet, diffunderer i dåsens kaffe, som får en cremet skummende effekt, som netop kendetegner nitrokaffe.\nNitro Coffee – eller nitrogenkaffe, som populært blot kaldes nitrokaffe, bliver stadig mere og mere populært i Europa, og som i hvert fald serveres hos Navnløs Kaffebar på Vesterbro, er ved at blive en modedrik. Nitrokaffe minder om en stout med et tykt lag blødt og cremet skum.\nMed innovationen Nitro Can från Ardagh Metal Beverage kan konsumenterna nu avnjuta sitt\nMed udviklingen af Nigtro Can fra Aardagh Metal Beverage får forbrugerne nu mulighed for at nyde en nitrokaffe ”on the go” og ikke blot på cafeer.\nNitro Can blev lanceret i slutningen af 2016, og den 6. April i år fik dåsen sin kommercielle lancering i forbindelse med London Coffee Festival, hvor Minor Figures og Frank and Earnest lancerer varemærker med nitrokaffe.\nArdagh Drikkedåser Drikkevareemballage emballage