Virksomhed og arbejderliv. Bånd, brudflader og bevidsthed på Bx26;W 1850-1920 af Niels Jul Nielsen\nBånd, brudflader og bevidsthed på Bx26;W 1850-1920\nMuseum Tusculanums Forlag 2002, 540 s. ISBN 87-7289-681-7\nI perioden 1850-1920 blev Danmark forvandlet fra et landbrugs- til et industrisamfund; og efterhånden som lønarbejde blev stadig mere udbredt og almindeligt, voksede også arbejderbevægelsen frem som social og politisk magtfaktor. Med denne udvikling skabtes samtidig en helt ny industriel arbejdsverden.\nHvordan formede dagligdagen sig på de store industriarbejdspladser i 1800- og 1900-tallet? Hvordan forholdt arbejderne sig til hinanden - og til ledelsen? Hvilke forskellige roller spillede arbejderne på arbejdspladsen - såvel indenfor som udenfor de formelle organisatoriske sammenhænge? Og hvordan så det hele ud i ledelsens perspektiv?\nPå baggrund af detaljerede studier af maskinfabrikken og skibsværftet Burmeister & Wain, periodens største danske industriarbejdsplads, stiller Niels Jul Nielsen skarpt på en række oversete sider af industriens kulturer. Han belyser alliancer og brydninger internt i arbejderbefolkningen og i forholdet mellem arbejder og virksomhedsledelse. Undervejs perspektiveres nærbilledet med udblik til danske og internationale forhold.\nVirksomhed og arbejderliv giver et indblik i kulturelle mønstre, der sætter spørgsmålstegn ved det gængse billede, der er skabt af industrialiseringen og dens skæbner. Bl.a. bliver det klart, hvorfor den såkaldte arbejderklasse aldrig kom til at udgøre en homogen enhed og derfor aldrig fik den revolutionære rolle som mange havde tiltænkt den. Bogen sætter desuden fokus på den kapitalistiske virksomheds ledelse. Er det rigtigt, at 1900-tallets ledelsesform erstatter et gammelt patriarkalsk forhold mellem arbejdsgiveren og de ansatte? Eller er der snarere tale om, at 1800-tallets patriarkalisme er et moderne svar på nye udfordringer?\nNiels Jul Nielsen, ph.d., er museumsinspektør på Københavns Bymuseum. Modtager af Arbejderhistorieprisen 1999.


Azelastinhydrochlorid er en H1-antagonist og er et effektivt antiallergisk middel med en relativt lang halveringstid (t1 / 2 20 timer).\nDerudover har vi vist in vivo hos marsvin, at azelastin hæmmer leukotriener og PAF-induceret bronkospasme ved doser svarende til terapeutisk menneske.\nI dyreforsøg har det vist sig, at azelastinhydrochlorid er i stand til at undertrykke hyperreaktiviteten af den vigtigste inflammatoriske proces i luftvejene. Konsekvenserne af animalske data til terapeutisk anvendelse hos mennesker er uklare.\nMed allergisk rhinitis og rhinoconjunctivitis - børn op til 6 år.\nAllergodil® injiceres i en dosis i hver nasal passage to gange om dagen (om morgenen og om aftenen, hvilket svarer til en daglig dosis azelastinhydrochlorid - 0,56 mg).\nNår du injicerer stoffet, skal du holde dit hoved lige.\nAllergodil® anvendes, indtil symptomerne er stoppede og er egnet til langvarig behandling.\nBør ikke anvendes kontinuerligt i mere end 6 måneder.\nMeget sjælden: Overfølsomhedsreaktioner\nAlmindelig: Som følge af forkert indgivelsesmåde (hovedkastet) kan der forekomme en bitter smag i munden, som i nogle tilfælde kan føre til kvalme.\nMeget sjælden: Svimmelhed\nIkke tildelt: Efter injektion kan irritation af næseslimhinden forekomme (f.eks. Brænding, kløe), nysen og næseblod.\nKomplikationer af generel art\nMeget sjælden: træthed (træthed, træthed), svimmelhed eller svaghed, som også kan skyldes selve sygdommen.\nPå 10 ml opløsning i en glasflaske med brun farve med skruet sprøjtedosis.\nEr otitis medier overført til andre\nPriserne i onlineapoteker:Tantum Verde er et nonsteroidalt antiinflammatorisk lægemiddel fra gruppen af indazoler, antiinflammatorisk, lokalbedøvelse og smertestillende virkning.Frigivelse form og sammensætningTantum Verde er tilgængelig i følgende former:


Vilhelm Nielsen: Pensionister på Højskole 1973/74\nPensionister på Højskole 1973/74\nHøjskolebladet, Årg. 99, nr. 14, 12. april 1974, s. 216\nDirektoratet har i februar-marts 1974 foretaget et rundspørge til samtlige højskoler om pensionistkurser og om elever over 60 år på andre kurser, kortere og længere.\nBaggrunden er, at der skal tages stilling til spørgsmålet om eventuel godkendelse af flere pensionisthøjskoler end de allerede godkendte 4.\n66 skoler svarede – om ikke indenfor den angivne frist – så dog med en rimelig (!) forsinkelse. Dertil kom 3 efternølere, så ialt 69 af 80 skoler har svaret.\nSom en kvittering for det besvær skolerne har haft med at udfylde spørgeskemaet, og da oplysningerne formentlig kan have en vis interesse for en vurdering af højskolernes aktuelle situation, skal der her gives en kort redegørelse for de indsamlede oplysninger.\n1. De fire pensionisthøjskoler.\nI 1973/74 har de fire pensionisthøjskoler gennemført 72 to-ugers kurser samt 5 tre-ugers og 3 enuges. De har haft ialt 5.400 »uge-elever«, hvilket svarer til ca. 2.700 deltagere, og herved opnået 135 årselever. (I 1972/73 opnåede de daværende 3 godkendte pensionisthøjskoler too årselever, og i 1971/72 var tallet 63, hvortil må bemærkes, at to af skolerne først blev godkendt i løbet af året). Den gennemsnitlige belægning året rundt for alle 4 skoler er 77 pct. af den højeste af skolerne opgivne belægning (N.B. ikke af den fastsatte kapacitet), hvilket må siges at være en meget høj udnyttelsesgrad. Den svinger noget året igennem og nærmest modsat, hvad der er sædvanligt på højskolerne, idet vintermånederne – særlig december og januar – synes at være dem, hvor tilgangen af elever er svagest.\nKun ca. 5 pct. af pensionisthøjskolernes elever har ikke fået statsstøtte, og man kan vist gå ud fra, at så at sige alle øvrige har fået støtte efter højeste sats. Det har ikke været muligt at få et overblik over kommunestøtten.\n2. Øvrige folkehøjskoler.\nAf de øvrige 65 skoler, som har svaret, har 41 ikke haft særlige pensionistkurser, og hertil kan man formentlig lægge de 11, der ikke har svaret.\nDet betyder, at 24 folkehøjskoler har afholdt 50 to-ugers og 15 en-ugeskurser, særligt tilrettelagt for pensionister, og herved haft 6328 »uge-elever« eller 158,2 årselever. Af dem har godt 16 pct. ikke modtaget elevstøtte, hvilket er godt 3 gange så mange som ved pensionisthøjskolerne, men det skyldes nok først og fremmest det ikke uvæsentlige antal en-uges kurser, hvortil der jo ikke kan ydes elevstøtte.\nDet er en kendsgerning, at de 24 skoler, som ind imellem øvrige længere og kortere kurser har haft pensionistkurser, tilsammen har haft flere pensionister på skole end de 4 pensionisthøjskoler tilsammen.\nVi har endvidere spurgt skolerne, om de i 1974/75 har planlagt det samme antal eller flere/færre pensionistkurser, og i så fald hvor mange. Besvarelserne viser, at de fleste har planlagt det samme antal, men at 3 skoler har planlagt ialt 7 færre kurser, mens 9 skoler har planlagt ialt 12 flere end i 1973/74. Der må altså konstateres en stigning på 8-9 pct. i antallet af pensionistkurser på almindelige folkehøjskoler fra 1973/74 til 1974/75.\nEndelig har vi spurgt om antallet af deltagere over 60 år på almindelige kurser, dels korte (1-4 uger), dels længere. Svarene viser, at der udover de særlige kurser for ældre har været 619 deltagere over 60 år på en- og to-ugers kurser og 16 deltagere på længere kurser (fra 12 uger til 32 uger). Om det er meget eller lidt, må helt overlades til den gunstige læsers vurdering.\nTilbage står det egentlige spørgsmål, som er årsagen til, at vi har ulejliget skolerne med dette spørgeskema: Skal der oprettes eller godkendes flere pensionisthøjskoler? Eller er behovet dækket med den virksomhed på området, som almindelige folkehøjskoler udfolder og vil udfolde, og med de 4 pensionisthøjskoler, som allerede er godkendt, og hvis godkendelse direktoratet ingen betænkeligheder nærer ved at opretholde.\nGodkendelse af pensionisthøjskoler beror som bekendt på en bestemmelse i loven om, at ministeren i særlige tilfælde kan dispensere fra kravet om et kursus af mindst 20 ugers varighed eller 2 kurser af mindst 12 ugers varighed som grundlag for statstilskud.\nEfter at være gjort bekendt med undersøgelsens resultat har ministeren under hensyn til den rådende økonomiske situation ikke ment for tiden at kunne give yderligere dispensationer.


Bland vand, surdej og gær i en skål. Rør olie, honning og salt i. Tilsæt durummel under omrøring og rør derefter hvedemelet i lidt ad gangen. Æltes godt sammen og hæver mindst et par timer. Er tiden ikke til den lange hævning, bruges større mængde gær.\nRul dejen ud i en firkant og fordel cheddarosten derpå. Rul nu dejen sammen til en "roulade". Skæres i ca 10 gifler og sættes på bageplade, efterhæver en halv time.


professor linda nielsen team eclipse template free hallmark ecards monopoly online free bafta awards 2016\n5° hvilke jern spiller ernie els med navnet jesus blegner aldrig akkorder\nSeneste nyt find person england\nTV bonanza tv show\nTip os knager til væg menu\ngammel mand sjov Falkejagt deler vandene: - Det hører middelalderen til\nlamper til over spisebord guldøreringe med grå perle ikea kasse pap\nadrian grenier drive me crazy René Rask Bruun glæder sig til at kunne gå på jagt med sine falke.\nvw tiguan lancering 2016 I dag bliver det igen lovligt i Danmark at jage med rovfugle - til stor glæde for landets falkonerer. Ikke alle bifalder dog loven.\ngalatea of the spheres Ida Laursen Brock\ncitat når noget er hårdt 01. sep 2018, kl. 16:00\ntegninger af blomster med farve Fremover når en jæger går på jagt, har han eller hun mulighed for at bruge andet end et skydevåben til at få sit bytte i hus.\nsimms waders tilbud Fra og med den 1. september er jagtloven nemlig lavet om, så det nu er lovligt for specialuddannede jægere at bruge rovfuglene falk og høg i jagten. Det har ellers ikke været lovligt i Danmark de seneste 50 år.\nhangover 3 full movie Det er det sidste, der er tilbage i en fortravlet hverdag, i forhold til den måde man levede på oprindeligt. At man lever med rovfugle og også går på jagt med dem\nen der sparker en bold René Rask Bruun, formand, Dansk Falkejagt Klub\nmirrors golden uk Lovændringen falder i rigtig god jord hos René Rask Bruun, der er formand for Dansk Falkejagt Klub. Han har sine falke på Møn.\nsphinx forlag reiki - Det er helt fantastisk, at vi har en regering, som har taget en beslutning om, at vi må udøve vores ældgamle jagttradition igen. Det er vi meget taknemmelige for, siger han til TV ØST.\nkasper winding kærlighed Falkoneren er meget fascineret af at jage med rovfuglene, fordi det nærmest åbner en portal til gamle dage.\nsan marino pizza østerbro åbningstider - Det er det sidste, der er tilbage i en fortravlet hverdag, i forhold til den måde man levede på oprindeligt. At man lever med rovfugle og også går på jagt med dem. Det er meget fascinerende, siger René Rask Bruun.\nhuller i ørerne maskine youtube downloader and converter Artiklen fortsætter under billederne...\nislands flag på pik mercedes under door light hvilken form er min krop isdans ol irina valance with lace René Rask Bruun har flere forskellige falke. Foto: Ingrid Østergaard - TV ØST\nkickin it spil dunedin new zealand weather conditions martha stewart cook invendig dør med glas de rygende bude Her er det en slagfalk, der er den næststørste falkeart.\ntorsk i ovn Men lige så begejstret som falkoneren er ved udsigten til at gå på falkejagt, lige så skeptisk er Henrik Dahl fra Dansk Ornitologisk Forening i Vordingborg.\nhjælp til at blive gravid - Vi synes, det er ærgerligt. Man kan blandt andet ikke styre falken på jagt. Den kan forsvinde for en, og du kan ikke styre, hvilken fugl den jager. Det kan jo være en fredet fugl, siger han.\njensen ackles and wife Det er et etisk spørgsmål, og det er et natursyn, som vi ikke synes hører vores tid til. Hvis alt bliver tamt og indespærret, hvor spændende er det så?\nhvilken fisk er mest elskede Henrik Dahl, ornitolog\nlille kompakt bil Ornitologen synes samtidig ikke, at det er i orden at holde rovfugle fanget.\nhørbar lyd decibelskalaen - Det hører middelalderen til at have dem i fangenskab på den måde. Falke og ugler og andre rovfugle er ikke egnet til at sidde på den måde. Vi kan godt vænne dem til det, ligesom med papegøjer, men det er ikke et frit liv for de fugle, siger Henrik Dahl.\nvisens venner horsens - Det er et etisk spørgsmål, og det er et natursyn, som vi ikke synes hører vores tid til. Hvis alt bliver tamt og indespærret, hvor spændende er det så?\npottemuld til hortensia Men den kritik er René Rask Bruun slet ikke enig i. Han mener tværtimod, at falken gør sig rigtig godt i fangenskab.\nsukau greenview bed and breakfast - Vi har holdt hunde og heste og falke fanget, så langt tilbage nogen kan huske. Det er tradition, og falke fungerer faktisk rigtig godt i fangenskab. Nogen af dem, der er imod at holde rovfuglefanget, har selv små sangfugle i voliere bare for at se på dem, siger han.\nhvordan fungerer moms jimmy jørgensen 1985 tattoo designs blomster carl milles sculpture saltlage til fisk mælk uden mælk Læs også carries diaries sebastian Vandrefalkeunger muligvis stjålet på Møn\nhyllested kirke djursland - Der synes vi jo, at det er mere berigende for en rovfugl at være i fangenskab hos os og komme ud at flyve og på jagt. Falken får lov at udleve sine naturlige instinkter.\nolivier sarkozy mary olsen Han håber, at falkejagten vil føre til bedre vilkår generelt for rovfugle.\nnjordsø ide og design - Der er mange, der gerne vil komme at se, hvordan det fungerer at gå på falkejagt. Det håber vi vil give dem en større forståelse for rovfuglene og vil hjælpe til at passe på dem, der hvor de er under pres.\ncrash point viby En falkejagt foregår ved, at falken bliver sluppet fri, og når den stiger højt op på himlen, bruger jægeren enten en hund eller sig selv til for eksempel at skræmme en and op af et vandhul. Det får falken til at dykke ned for at fange anden og hurtigst muligt tage livet af den.\nforfatter leonora christina skov biggie smalls sa clausens alle odense invasionen i polen 1940 fortæl det gamle budskab værdiansættelse af virksomheder Læs også chuck from riverdale Nysgerrig havørn i selfie-humør\nhåndbold em 2018 Falkene kan især fange fugle som ænder, krager, råger, skader, fasaner og agerhøns.\nshemar moore wife Det kræver både jagttegn og en godkendt falkonerprøve, før man kan få lov at jage med rovfuglene.\nflex trudaine bukser Del på Facebook\nmartin dubravka newcastle Del på Twitter\nkonfigurer google konto Send link to page via e-mail\nmaisie williams sophie turner Kopier link til siden benny holst kone Kopier link til siden\nmountain lion torrent Del på Facebook ronde van flaanderen Del på Twitter dolce gabbana parfume 11 Send link to page via e-mail\njanus elleriis malthe Kopier link til siden ring til politiet sang Kopier link til siden\ncardigan med forskellige knapper crystal head vodka vandpibe Tip os Har du et godt tip?\nbyg selv udestue sine nyrup rasmussen\njens martin knudsen Hent vores nye TV ØST Play App\nsan carlo alle quattro fontane Hent vores nye TV ØST Play App\nlucas cranach maleri af christian ii Hent vores nye TV ØST Play App\nreklame på bil betale skat af aktier Seneste nyt\nhorseshoe crab blood current time vancouver Mest læste\nbygge en hule blessed jummah spring Mere fra Vordingborg\nbanco santander stock noclip jailbreak roblox Mere om Natur\nslug it out infernus Se begrundelserne: Derfor har juryen udvalgt naturområder til ny kanon\nnicky guerrero wiki TV- og nyhedsarkiv\npå rette vej Se nyheder fra\nstella polaris københavn arcadia bird lamp\nNyheder fra en bestemt dato frokost med mor 2\nibc innovationsfabrikken kolding wellington new zealand Mest læst i denne uge\nhvor skal henrik begraves fradrag for virksomhed i egen ejerbolig\nmargaret keane young Ny fejl i Sundhedsplatformen kan have ført til fejldoseringer\npersien i dag christian fjerdingstad jewellery\nsandstrøm webcam driver flotte makeup look Strejken breder sig: Elever blokerer indgange på gymnasium i protest\nmosquito cykler broenderslev all csgo trading sites\nholder til garmin mc Lokal bank opretter ny afdeling i gammelt rådhus\ndavidsen byggemarked odense at kende sin besøgstid\nnationale test og prøver Politikere glæder sig over udvidelse af Næstved Storcenter: - Centret har en vigtig position\nkamilla hega holst rud stand the test of time\neverytime we touch chords Tre unge bidt af politihunde under anholdelse - en sendt til behandling\nhvilke dyr spiser tang raf x stan silver\ntissue box cover crochet pattern mohammed assaf arab idol Gang i hussalget: Her tager det kun 95 dage at sælge et hus\nfare thee well lyrics spændinger i rygsøjlen symptomer\nhvornår må jeg lukke mine høns ud Nattefrost og decideret kold luft på vej mod Danmark\nperiodiske system ydersteskal on stage skind leggins\npenge tilbage i skat Vejarbejde spærrer dele af Storebæltsbroen\nbad boy dress smukke hvide kjoler\nden industrielle revolution i danmark Storcenter får grønt lys til at udvide - modstandere frygter butiksdød\ntærte med skinkestrimler Faxe\ngunnar hansen gf Dit nærområde\nsaved by the bell katie holmes suri\necheverria sauvignon blanc 2016 10:20\nhotel esmeralda paris Lokal bank opretter ny afdeling i gammelt rådhus\nbørge mogensen sofaer prins carl philip tale\nsimon vouet kunstmaler 05:40\nsisse fiskers sygdom Her tager det kun 95 dage at sælge et hus\njeg har ventet alt for længe barolo årgang 2013\nlange sorte kjoler tor 14:45\ndjævlehue opskrift drops Politiet er bekymret for forsvundne Vivi: Udvider eftersøgningen til København\nsejt drengetøj til teenager finger skateboard ramps\nskrab og vind superbest 14. nov\ntrolling at hilton hotel youtube Mindfulness i børnehøjde – skal give ro til de stressende hverdage\nditte degn velvet snow 13. nov\nhyrdinden og skorstensfejeren analyse 66-årig Vivi er stadig forsvundet - intet nyt\nskabe af metal Se mere hvor mange gange tisserman dagligt Se mindre\naltaner med blomster Se mere holder garmin gps Se mindre\ngule busser i london Se mere paragraffer samarbejde organisation Se mindre\nSkriv til: hotel kongens nytorv


En kollektiv aftale skal være kollektiv - Avisen.dk\nEn kollektiv aftale skal være kollektiv\nElektrikere vandt faglig voldgift: Virksomheder kan ikke lave lokalaftaler, hvor medarbejderne kan indgå individuelle aftaler om det, lokalaftalen skulle have reguleret\n- Vi havde alt at tabe og knap så meget at vinde. Men det vigtige er, at vi nu har fået en afgørelse på skrift, der fastslår, hvad vi hele tiden har vidst: En kollektiv aftale skal rent faktisk være kollektiv.\nSådan lyder det fra Dansk El-Forbunds (DEF) advokat Jeppe Wahl-Brink efter, at forbundet har vundet en sag ved en faglig voldgift. Afgørelsen slår fast, at lokalaftaler ikke blot kan indeholde en henvisning til, at medarbejderne kan lave individuelle aftaler om det forhold, som lokalaftalen skulle have reguleret. Det skriver fagbladet Elektrikeren.\nSagen handlede om, hvorvidt et el-installatørfirma i henhold til overenskomsten udtrykkeligt eller stiltiende havde indgået lokalaftale med medarbejderne om betaling af zone- og kørselstillæg. Firmaet havde ingen nedskrevne retningslinjer for kørslen, hvorfor hver enkelt medarbejder havde sin egen uskrevne ordning.\nDette mente firmaet, at medarbejderne havde accepteret over så lang en årrække, at der var indgået en stiltiende lokalaftale om, at dette var en okay måde at regulere rejse- og vejtid på. De uskrevne - og for medarbejderne vidt forskellige - 'lokalaftaler' blev altså indgået med hver enkelt ud fra kriterier, der ikke var fastlagt på forhånd.\nParterne forsøgte gennem forhandlinger at blive enige om en skriftlig, kollektiv lokalaftale om kørselsbestemmelser, men uden succes. Sagen måtte derfor afgøres ved faglig voldgift. Afgørelsen, som bakker DEF's synspunkter op, siger blandt andet:\n"Efter det foran anførte skal en lokalaftale i henhold til Elektrikeroverenskomstens § 14 stk. 3 i hvert fald i alt væsentligt indeholde en forhåndsregulering af betaling for rejse- og udearbejde, således at den enkelte medarbejder ikke nødsages til at forhandle individuelt herom."\nIfølge forbundets advokat Jeppe Wahl-Brink er afgørelsen vigtig, da den omhandler et grundlæggende princip om kollektiv indgåelse af aftaler:\n- Når medarbejderne forhandler enkeltvis, står de i en svag position over for arbejdsgiveren, da de jo nemt kan få det indtryk, at jobbet kan være på spil. Når forhandlingen foregår kollektivt, udjævnes denne ulighed, da virksomheden jo ikke 'bare' kan fyre alle medarbejderne på en gang.\n- Derfor er vi tilfredse med, at afgørelsen bekræfter, at man altså forhandler på vegne af medarbejdergruppen og ikke enkeltvis, siger han.\nLæs mere på side 9 i fagbladet elektrikeren: http://www.e-pages.dk/danskelforbund/44/\nYderligere kommentarer hos Jeppe Wahl-Brink på tlf.: 33 29 70 30 / 20 24 16 92


Viser 1 - 8 af 60\nVelkommen til Egå Marina Med en beliggenhed blot 8 km NØ for Aarhus midtby, finder I en moderne lystbådehavn med et højt serviceniveau. Havnen ligger i et naturskønt område med familievenlige faciliteter og badestrande på hver side af havnen – kort\nFredericia er en af de byer, man må besøge. Byens voldanlæg er unikt. Lystbådehavnen ligger godt beskyttet inde i Møllebugten medplads til ca. 445 både, og der er næsten altid plads til gæster, som er meget velkomne. Til byfesten den 5. og 6. juli er


Fra Sønderhav til Brunsnæs\nEtapens længde: 20,3 km.\nSværhedsgrad: Let på grænsen til moderat.\nSløjfer og udflugter Hønsnap og Kelstrup Skov, Teglværkskvarteret ved Marina Minde, Nejs Bjerg, Broager Kirke og mindehøj, Teglværksstien, Æ Feltbjerresti.\nBenyt menupunkterne ”Kort” samt ”Praktiske oplysninger” for information om bl.a. transport, overnatning og indkøbsmuligheder.\nTag ruten med i lommen:\nScan QR-koden og få adgang til Web-App´en der viser dig ruten og udvalgte steder på Tegl-etapen - vil du have hele ruten som Web-App, så ligger de under Se Kort.\nØnsker du at smugkigge på Web-App´en - så ligger den her\nDu starter på Tegl-etapen i Sønderhav ved at følge vejen langs vandet. Vejen går hurtigt over i en sti til Rønshoved, hvor du slår et sving ad asfaltvejen rundt om Rønshoved Højskole.\nFra Sønderhav kan du dog også vælge at gå op gennem Hønsnap og Kelstrup Skov. Stien går ind i skoven fra Sønderhavvej. Derefter kan du følge den gule rute forbi karpedammene og op til Rønshovedskovene. Herfra går du ned til Rønshoved Højskole og fortsætter ad Gendarmstien.\nEfter Rønshoved Højskole går Gendarmstien igen ned til vandet og følger kysten helt til Huk. Undervejs kommer du forbi flere ruiner efter gamle teglværker.\nI tilfælde af dårligt vejr kan du forlade Gendarmstien ved Knudsmade og gå nord om maden. Du kan også slå vejen forbi Benniksgaard via stierne på golfbanen og gå gennem lågen. Du skal holde dig på stien, og det er en god idé at tage sig i agt for flyvende golfbolde. Ruten er markeret med hvide mænd på blå baggrund.\nPå vej ned til vandet igen, kommer du forbi Rinkenæs Forfyr, det første ud af tre små fyr på denne del af ruten. Ved Lærkelunden Camping følger du strandkanten over de to broer og langs vandet, til du kommer op i Alnor Strandpark.\nEfter Lærkelunden kan du i vintermånederne eller ved højvande vælge at tage den alternative rute forbi butikken for de kreative "Papirmuseets By", da området langs vandet kan være meget sumpet. Ruten er markeret med hvide mænd på blå baggrund.\nVed broen over Egernsund tager du trappen op på sydsiden af broen og tager vindeltrappen ned på den anden side. Derefter går Gendarmstien ind gennem Egernsund, forbi Egernsund Kirke, Lågemade Forfyr og videre forbi lystbådehavnen Marina Minde. Marina Minde er opkaldt efter teglværket Mindes Teglværk, der tidligere lå samme sted, og det er muligt at tage en tur rundt i teglværksarbejdernes kvarter.\nVed Rendbjerg drejer Gendarmstien op i landet, og du går nu over Munkebakke med udsigt til Skodsbøl Forfyr. Herefter går stien ind gennem Broagers stisystemer. Undervejs kan du bestige Nejs Bjerg og nyde udsigten. Gendarmstien går derefter forbi Cathrinesminde Teglværksmuseum og videre ad den gamle vej langs de gamle fisker- og teglværksboliger ud til Brunsnæs.\nVed Cathrinesminde Teglværk starter Teglværksstien, som følger Gendarmstien til Brunsnæs.\nKort før Brunsnæs kan du dreje op ad Klør Fire og nyde områdets bedste udsigt via Æ Feltbjerresti.\nSjældne orkideer, Danmarks nationalæble og smukke sommerfugle er blot en lille del af Gendarmstiens Tegl-etape\nIstiden formede landskabet\nDet kan være svært at forestille sig, men for 17.000 år siden var Flensborg Fjord dækket af gletsjere. Hele Østersøområdet var dækket af indlandsis, og istiden havde varet i næsten 100.000 år. Isen havde på sin fremrykning pløjet landskabet op foran sig og skubbet jordlagene i store bueformede bakkedrag. Nu var varmere tider på vej. Smeltning af den nogle steder flere hundrede meter tykke is tog fart, og voldsomme kræfter blev sat i spil. Store mængder smeltevand strømmede frem og førte store mængder sten, sand og grus med sig. Det landskab, vi kender, tog form.\nDen sidste istid kaldes Weichsel-istiden. Man mener, at Weichsel-istiden begyndte for ca. 117.000 år siden og blev afsluttet for ca. 11.000 år siden. Istiden nåede sit højdepunkt for ca. 22.000 år siden, hvor isdækket nåede helt ned i det nordlige Tyskland.\nDa isen begyndte at smelte, efterlod den enorme isklumper, der lå som ”død-isområder”, hvor den aktive isrand nu var borte. En sådan klump is og den issø, der omsluttede den, fik afgørende betydning for området. I det stillestående vand ved issøen aflejredes meget fint, stenfrit ler, og leret har gennem århundreder dannet baggrund for en blomstrende teglværksindustri. På den måde skabte istiden ikke bare landskabet, perioden skabte også livsgrundlaget for mange af de mennesker, der langt senere slog sig ned her. Overalt langs Gendarmstien vil du kunne se sporene efter istiden – i landskabet og i de mange levn fra teglindustriens storhedstid.\nMunkemølle slugten - Knudsmade\nLandskabet omkring Keldsbjerg, Bækken, Munkemølle og Knudsmade udgør et geologisk, botanisk og ferskvandsbiologisk interesseområde med særlig vægt på den langstrakte Munkemølleslugt, der som en særdeles markant tunneldal, strækker sig fra Keldsbjerg til Møllebugten.\nKnudsmade er en strandeng, som til tider bliver oversvømmet i vinterhalvåret. Derfor er naturforekomsten også her af helt speciel karakter, da der kun kan vokse planter som tåler salt. Knudsmade bliver græsset af kvæg.\nHer findes spredte totter af Hedelyng, samt flere andre planter, der er sjældne i dette område. F.eks. Farve-Visse, Engelsk Visse, Djævelsbid, Kornet Stenbræk. Alle planter, der kræver sandet og tør jordbund.\nNybøl Nor ligger øst for Gråsten. Det 6,5 km2 store farvand er via det smalle Egernsund forbundet med Flensborg Fjord. Det trugformede bassin er indtil 8 m dybt og udformet af en kæmpemæssig dødisklump i en issø. De fleste af bredderne består af tykke lag af issø-ler der har været grundlaget for en stor teglproduktion; seks teglværker ligger stadig ved den østlige bred. Noret er EU-fuglebeskyttelsesområde og nationalt geologisk interesseområde.\nÆblet fra Gråsten\nI nærheden af klosteret L’Abaye de Hautcombe ved Lac du Borget i Savoyen fandt lensgreve Frederik Ahlefeldt den Yngre i 1669 et ganske særligt æbletræ. Betaget af de saftige æblers sødme besluttede greven at købe et par træer til sit slot i Gråsten – og dermed satte han spiren til det, der mange år senere skulle blive kåret som hele Danmarks nationalfrugt. Gråstenæblet – eller gravenstein som det også bliver kaldt – er gennem århundreder blevet dyrket i Gråsten Slotshave. Podekviste er blevet solgt til hele verden, og så langt væk som i Californien afholder man hvert år ”Gravenstein Apple Fair”.\nPå sommerfuglens vinge\nUndervejs på din vandring kan du se flere forskellige dagsommerfugle.\nSkovrandøje er let genkendelig med sin mørkebrune grundfarve og hvide til flødefarvede pletter. Den holder til i løvskove, hvor du kan se den fra maj til begyndelsen af august.\nOkkergul randøje har et lille vingefang på ca. 30 mm. Vingerne er gule på oversiden og grålige på undersiden. Du kan finde okkergul randøje på tørre overdrev og i græsmarker.\nDen lille ildfugl, er med sine gyldent skinnende, orange vinger, let at få øje på, når den flyver eller soler sig. Når den sidder med sammenfoldede vinger er den ensfarvet grå.\nAurora er en rigtig forårsbebuder, der flyver fra april til sidst i juni. Hannen har meget karakteristiske, orange vingespidser, mens hunnen er mindre farvestrålende og let kan forveksles med en kålsommerfugl.\nOrkidéer langs Gendarmstien\nHvis du er heldig, kan du støde på flere forskellige orkidéarter langs Gendarmstien. Men vær forsigtig – alle orkidéer er fredede og må hverken plukkes, graves op eller ødelægges.\nI kalkholdig jord på enge og i skove kan du finde tyndakset gøgeurt. Den har brede purpurrøde blomster og bliver mellem 15 og 40 cm høj.\nSkovhullæbe vokser i skove og krat. Den er en af de mere almindelige orkidéer, men altså også fredet. Planten bliver op til en meter høj og kan have op til hundrede grønne blomster med brune eller violette indersider.\nÆgbladet fliglæbe kan blive op til en meter høj, men bliver alligevel ofte overset, fordi blomsterne er små og lysegrønne. Den blomstrer i juni og juli, og nederst på den lange stilk sidder de to ægformede blade, der har givet planten navn.\nTegl-etapen snor sig gennem en svunden tid, hvor området summede af liv og aktivitet fra teglværkerne og de mange anløbsbroer – og hvor den helt særlige stemning skabte grobund for en kunstnerkoloni\nLivet som grænsegendarm\nPå vandringen fra Sønderhav til Sandager kommer du forbi flere mindre huse, der i sin tid blev opført som boliger for grænsegendarmerne. Grænsegendarmerne har det meste af tiden levet et fredeligt liv. På deres daglige patruljer til fods eller på cykel har de fulgt årstiderne skifte og måske fået en snak med de lokale.\nMen livet som grænsegendarm var også farefuldt, ikke mindst under 2. Verdenskrig. Allerede inden det nazistiske Tyskland den 9. april 1940 indledte angrebet på Danmark med landgang i en række centrale danske havnebyer kl. 04.15, var de første skud blevet løsnet. To overgendarmer havde allerede fra tidlig morgen været på vagt ved viadukten under jernbanen i Padborg, og kort før kl. 4 stødte en tredje til. De tre havde fået ordre på at møde i Bov, hvorfra de sammen med deres kolleger skulle transporteres nordpå. Men så langt nåede de aldrig. Pludselig kom tre civilklædte personer imod gendarmerne og adspurgt, svarede personerne på tysk, at de var på vej til banegården. Herefter trak de deres pistoler, skød de tre grænsegendarmer og forsvandt i løb. Den ene gendarm blev dræbt på stedet, og de to øvrige døde efterfølgende af deres sår. Tre civilklædte personer skød og dræbte gendarmerne, der blev besættelsens første danske ofre.\nEfterfølgende nægtede besættelsestropperne ethvert kendskab til mordene, og først efter krigen kunne man fastslå, hvem der stod bag. Besættelsesmagten havde indsat to grupper civilklædte specialstyrker for at forhindre, at jernbanebroerne i Padborg og ved Vidåen syd for Tønder blev sprængt. Man ved ikke, om de tre gendarmer havde planer om at sprænge broerne i luften. Men begge broer var gjort klar til sprængning, og der var boret huller til sprængstof i betonen.\nVed jernbanebroerne i Padborg er opsat en mindesten til ære for de tre gendarmer, der måtte lade livet den 9. april 1940. På bagsiden står et digt af forfatterinden Hansigne Lorenzen:\nMed Eders Kald i Pagt\nS.B. Paludan-Müller: Gendarmchefen der kæmpede og faldt\nMed rang af oberst var Svend Bartholin Paludan-Müller chef for grænsegendarmerne fra 1934 til 1944. Paludan-Müller var vokset op som præstesøn på Sydsjælland, men bosatte sig senere i Gråsten, og allerede fra besættelsens begyndelse markerede han sig som stærk kritiker af den danske regerings samarbejdspolitik. Den 26. maj 1944 anholdt den tyske besættelsesmagt en række højt placerede sønderjyske politifolk. Man havde - med rette - oberst Paludan-Müller mistænkt for at være aktiv i den danske modstandsbevægelse, men da man om formiddagen mødte op på hans bopæl, forskansede Paludan-Müller sig på loftet. Efter en skudveksling prøvede byens præst at tale gemytterne til ro, men obersten nægtede at overgive sig. Hans kone og datter blev ført bort fra huset, og de tyske soldater satte ild til det. Efter yderligere tre timer kom der ikke flere skud fra loftetagen. Overalt i Gråsten gik flagene på halv, og på trods af besættelsesmagtens voldsomme protester lukkede byens butikker i sorg over Paludan-Müllers død. Fra tysk side blev der nedlagt forbud mod, at obersten blev begravet i Sønderjylland, men der er i dag opført en mindemur for ham, hvor hans bolig lå i Gråsten.\nDa besættelsesmagten i 1944 arresterede politifolk over hele landet, blev 291 grænsegendarmer sendt til Frøslevlejren. 141 blev sendt videre til kz-lejren Neuengamme, og af dem omkom 36 under deres ophold.\nTegl, tegl, tegl…\nNår du krydser Egernsundbroen, kan du kigge ind i Nybøl Nor. Her havde teglværkerne gennem generationer afgørende betydning – for naturen og for de mennesker, der levede og arbejdede her.\nFra middelalderen og helt op til vor tid var Egernsund knudepunkt ikke bare for områdets, men for hele Nordeuropas teglværksindustri. Selvom man i dag stadig finder teglværker i området, er fordums storhedstid nu ovre. Historierne lever dog stadig, og resterne er lette at få øje på. Var teglværkernes sten ikke helt perfekte, blev de smidt langs strandkanten. På den måde kom man af med affaldet – og man skabte fundamentet for de mange anløbsbroer, så skibene kunne få lasten om bord.\nI mere end tusinde år har man hentet det dyrebare ler op fra undergrunden og brugt det til at opføre huse, slotte, kirker og forsvarsværker. Teknikken med at brænde ler til mursten og tegl er gennem tiderne blevet forædlet, men helt op til midten af 1900-tallet foregik både lergravning og forarbejdning af stenene i hånden. En arbejder kunne håndstryge op til 6.000 sten i løbet af en arbejdsdag. Arbejdet i lergravene var sæsonarbejde og foregik kun, når jorden var fri for frost. Derfor var teglværkerne ofte kun i drift fra april til oktober. Arbejdet var både hårdt og farefuldt, og man risikerede at styrte ned i lergravene, brænde sig på de store ovne, drukne når stenene skulle lastes eller blive klemt fast, når de tunge læs skulle flyttes. Kvinder og børn hjalp til, når stenene skulle vendes under tørringen i det fri, og ofte arbejdede hele familien på teglværket.\nFlensborgstenen skabte et mere sikkert liv\nI 1700-tallet var området særligt kendt for de helt specielle Flensborgsten. Flensborgstenen var faste, gule teglsten og en smule tyndere, end de sten vi kender i dag. Da København brændte i 1728, blev mange af husene genopført ved brug af netop Flensborgsten. Efterhånden som det blev mere udbredt at anvende mursten i stedet for bindingsværk, blev bygningerne mere brandsikre.\nEgernsundmalerne – den glemte kunstnerkoloni\nDe fleste danskere kender Skagensmalerne, men kun de færreste ved, at Egernsund i samme periode var samlingspunkt for en blomstrende kunstnerkoloni. Præcis som i Skagen fandt Egernsundmalerne inspiration i naturen og omgivelserne. Teglværkernes kraftige røde farver, vandet og de skiftende lysforhold samt det rolige liv med fragtskibe, færger og fiskere gjorde Egernsund til et oplagt sted at eksperimentere med friluftsmaleriet. Det specielle ved Egernsundmalerne er deres brug af mange kraftige farver, og deres stil kan betegnes som en slags overgangsstil mellem naturalismen og ekspressionismen.\nMalerne tillagde ikke de nationale grænser større betydning, og det var snarere personlige og praktiske forhold, der gjorde, at de fleste rejste til Tyskland, da Egernsund blev dansk i 1920. Grænsedragningen fik dog i høj grad betydning for, hvordan kunstnerkolonien blev husket henholdsvis nord og syd for grænsen. Kunsthistorisk er kolonien betragtet som tysk, og i Tyskland er Egernsundmalerne anerkendte og værdsatte. Men i tiden efter genforeningen var der fra dansk side en kraftig afstandstagen til alt, der var tysk. Derfor er både malerne og deres værker stort set ukendte for danskerne, selvom flere af kunstnerne faktisk blev født i områder, der var danske indtil 1864.\nI dag er ca. 50 af Egernsundmalernes værker en fast del af udstillingen på Museumsberg Flensburg – og lokale kræfter arbejder på at etablere et tilsvarende museum i Egernsund. Håbet er, at også danskerne får øjnene op for den glemte kunstnerkoloni.\nMere end 40 kunstnere regnes i dag for en del af kunstnerkolonien i Egernsund - blandt dem Theodor Sander, Heinrich Rasch, Erich Kubierschky, Heinrich Petersen-Flensburg, Eugéne Dücker og fotografen Wilhelm Dreesen.\nMød Egernsundmaleren Jacob Nöbbe\nEn af de centrale kunstnere i kunstnerkolonien var maleren Jacob Nöbbe. Jacob Nöbbe blev født i Flensborg i 1850, mens byen var dansk – og døde i samme by i 1919, mens området var tysk. I 1890’erne tilbragte han sammen med sin familie sommermånederne i Egernsund, og både hans datter Elsa og hans søn Erwin blev også anerkendte malere. I Egernsund eksperimenterede Jacob Nöbbe, ligesom flere af de øvrige kunstnere, med landskabs- og portrætmaleri. Jacob Nöbbe var i øvrigt også tegnelærer og gav i en periode privatundervisning til en dreng ved navn Emil Hansen. Han blev senere kendt som Emil Nolde. Så vidt vides er ingen af Jacob Nöbbes billeder udstillet i Danmark i dag, men enkelte af hans værker indgår i Museumsberg Flensburgs samling.\nDen letteste vej går over vandet\nSelvom de i dag glider langsomt forbi, derude på fjorden, var skibene ofte den hurtigste vej fra sted til sted. I gamle dage var de fleste veje temmelig ufremkommelige. Man bumlede over stok og sten i hestevogne, og det var svært at transportere større mængder gods over lange afstande.\nNår beboerne i det område, du vandrer i gennem, formåede at udnytte istidens ler til en omfattende teglværksindustri, var det ikke mindst på grund af de gode adgangsmuligheder for skibene. Flensborg Fjord lå som en livsgivende åre, der bragte fremgang og udvikling til byerne, og fjordtrafikken har gennem tiderne spillet en afgørende rolle. Ad søvejen skaffede man sig adgang til den øvrige verden, og man fik inspiration fra de mange, der kom sejlende til.\nNår skibene kom sejlende op gennem fjorden for at hente teglsten, medbragte de kul til teglværkernes mange ovne. Al lastning foregik manuelt, og oprindeligt havde man ingen anlægsbroer, men lastede først pramme, der sejlede ud til de ventende skibe. Mange arbejdere mistede livet ved drukneulykker. Selvom lastearbejdet var både farligt og hårdt, blev det ofte udført af kvinder, fordi det omfattende arbejde krævede mange hænder, og kvindernes arbejdskraft var den billigste, man kunne få. En kvinde kunne i løbet af en dag bære op mod 8.000 sten.\nI 1924 blev 12.000 tons kul og 75.000 tons tegl transporteret på skibe til og fra teglværkerne ved Egernsund.\nPramme brugt til troppetransport\nEfter nederlaget ved Dybbøl i april 1864 forskansede de danske styrker sig på Als. I slutningen af juni planlagde preusserne at invadere øen, og derfor indsamlede de alle robåde og pramme i området, så bådene kunne bruges til at transportere de preussiske tropper over Als Sund. Teglværkernes pramme var særligt velegnede og var derfor i høj kurs. Preusserne sejlede over Als Sund i ly af mørket natten til den 29. juni 1864, og Slaget om Als endte med et sviende dansk nederlag.\nDampskibene i fast rutefart\nI 1866 begyndte Flensborg Compagnie at sejle med dampskibe på Flensborg Fjord. Senere kom flere til, og i 1877 havde området 50 daglige afgange, fordelt på 32 anløbsbroer. Samme år transporterede de i alt 23 dampskibe en million passagerer, og man indsatte større og mere komfortable skibe på ruten. Dampskibenes succes holdt helt frem til 1. Verdenskrig, hvor en stor del af skibene blev inddraget til krigsbrug.\nDet historiske dampskib Alexandra er byen Flensborgs maritime vartegn. Skibet blev bygget i 1908 og navngivet efter kejser Wilhelms niece. Alexandra var i drift frem til 1975. Siden er det blevet restaureret og sejler nu igen på Flensborg Fjord i sommerhalvåret.\nPå Tegl-etapen går du i adelige, royale og gejstlige fodspor – og det har sat sit præg på områdets mange seværdigheder\nHvor Glücksborg Slot ligger i dag, lå i middelalderen et kloster. Klosteret blev opført af cisterciensermunke i begyndelsen af 1200-tallet, og man mener, at munkene senere anlagde en vandmølle ved Munkemølle. I dag er vandmøllen for længst forsvundet, men resterne af mølledæmningen og mølledammen kan man stadig se. I Munkemøllekløften kan du finde sjældne plante- og sneglearter, som man mener, munkene har bragt med sig fra Frankrig.\nI 2012 opsatte lokale kræfter en mindesten for Margrethe den 1. ved Munkemølle. De historiske kilder er nemlig ikke helt enige, og mange mener, at dronningen døde, mens hendes skib lå forankret ved Munkemølle for at hente forsyninger om bord.\nGråsten Slot har gennem tiderne været ejet af nogle af Danmarks mest indflydelsesrige familier. Grev Gregers Ahlefeldt opførte det første Gråsten Slot i begyndelsen af 1600-tallet. Navnet stammer fra slottets grå sten, der naturligvis blev fremstillet på et lokalt teglværk. I første halvdel af 1700-tallet blev Gråsten Slot købt af hertugslægten i Augustenborg, men kort tid efter udbrød en voldsom brand, og kun slotskirken stod tilbage. Slottet blev genopført af hertug Frederik Christian den 1., som med sine gode forbindelser til det danske kongehus blev gift med kong Christian den 7.’s datter, Louise Augusta i 1786. Alliancen var dog ikke helt så fornem, som den så ud til. Det var nemlig almindeligt kendt, at prinsessen var resultatet af dronning Caroline Mathildes affære med kongens livlæge, den tyske Johann Friedrich Struensee. En affære, der kostede Struensee livet, og dronningen en landsforvisning.\nGråsten Slot var i skiftende hertugers eje helt frem til 1921, hvor den danske stat købte det for fem millioner kroner. I 1935 fik kronprins Frederik og kronprinsesse Ingrid brugsretten til Gråsten Slot i bryllupsgave, og siden har kongefamilien hver sommer været samlet her. Den smukke slotshave med sit væld af spændende roser og rododendron, er åben for besøg.\nDen smukke røde sømandskirke ligger direkte ud mod Flensborg Fjord, og er naturligvis bygget af sten fra området. Det var teglværksejernes koner som havde sat sig for, at der skulle være kirke i Egernsund, og så måtte de kære mandfolk give den økonomiske opbakning. Et besøg på kirkegården afslører også, hvordan mange af områdets beboere kom lang vejs fra for at arbejde på teglværkerne. Tyske, polske og svenske navne præger gravstenene, og årstallene fortæller deres helt egen historie om hårdt og nedslidende arbejde.\nPå Rendbjergvej 9 opførte daværende direktør og medejer af Rendbjerg Teglværk, Hans Heinrich Ditmer Jr. i 1872 et imponerende hus, der hurtigt af de lokale fik tilnavnet ”Rendbjerg Slot”.\nI gamle dage lå otte teglværker langs Iller Strand, men i dag er Cathrinesminde som det eneste bevaret. Teglværket var i drift fra 1732 til 1968. I dag er teglværket en del af Museum Sønderjylland og giver et spændende indblik i teglværkernes historie.\nLangs Iller Strand får Gendarmstien følgeskab af Teglværksstien på et stykke af vejen. Her er opsat informationspunkter, hvor du kan se spor efter de forsvundne teglværker, og fra stien kan du se tilvoksede lergrave, nedbrudte landingspladser og spor efter ovne og æltemøller.\nFiskerhuse og fiskerlejer fx ved Stranderød\nLangs med Flensborg Fjord er der opstået flere fiskersamfund. Man kan se rester ved blandt andet Stranderød og Trappen ved Alnor. Ved Stranderød er tre fiskerhuse med tiden blevet bygget sammen til et.\nBroager Kirke blev opført allerede i 1100-tallet af munkesten, men de karakteristiske gotiske spir kom først til omkring år 1400. Selvom kirken er viet til Jomfru Maria, er dekorationerne indenfor præget af Sankt Jørgens martyrium. Sankt Jørgen, der også er kendt som Sankt Georg, skulle ifølge legenden have reddet en by og en smuk jomfru fra en drage. I middelalderen påkaldte man Sankt Jørgen mod spedalskhed, og det var almindeligt, at kirker langs vigtige veje havde indrettet et kapel, der var viet til ham.\nSpringende egern, magiske hulsten og to sammenvoksede søstre…\nHulsten – hønsenes guder\nPå tysk kalder man hulsten for ”Hühnergott” – hønsegud – og ordet refererer til gammel folketro, hvor man mente, at hulstenene havde magiske kræfter. Derfor blev de brugt til at forebygge sygdomme blandt husdyrene, herunder altså også hønsene i hønsegården.\nI gamle dage, inden broen blev bygget, var sundet ikke nær så bredt som i dag. På begge sider voksede skoven tæt, og historien fortæller, at træerne næsten nåede hinanden tværs over sundet. Derfor kunne egern springe fra krone til krone, og således fik Egernsund ifølge overleveringen sit navn.\nTo søstre gav Broager Kirke sine to spir\nSagnet vil vide, at tårnet ved Broager Kirke blev rejst med dobbelt spir til minde om to søstre, der boede på et nærliggende slot. Søstrene var sammenvoksede ved lænden, og da den ene døde, levede den anden kun i få dage. Hun bestemte, at alt deres gods skulle sælges, og der i stedet skulle opføres en kirke. Det blev fortalt, at kirkens højeste spir repræsenterer den længstlevende søster.\nI virkeligheden er spirene på Broager Kirke lige høje, men vestenvinden får dem til at hælde, så det ene virker højere end det andet. Under ”Seværdigheder i nærheden” kan du læse mere om Broager Kirkes historie.\nKom på sporet af de gamle teglværker\nLangs stranden kan du finde teglsten i alle former og farver. Er du heldig, finder du måske en sten, der afslører fra hvilket af de 76 teglværker, den stammer. Teglværkerne satte nemlig ikke bare deres præg på området – de prægede også deres navn i de sten, der gjorde Egernsund kendt i hele Europa.\nGå på jagt efter de ”skjulte kunstværker”\nI området omkring Cathrinesminde Teglværk står tre større kunstværker gemt i landskabet. Se om du kan finde dem - det er ikke lige let, men uden at afsløre for meget, kan man sige, at værkerne alle er skabt af teglmaterialer…\nSæt dit præg på Gendarmstien\nI tidligere tider brugte man varder som markering af ruter til lands og til vands – så måske vil du markere Gendarmstien med din helt egen varde af natur- eller teglsten?\nFind hulsten og sæt dem på snor\nLangs Gendarmstien har du rig lejlighed for at finde hulsten. Hvis du finder flere, kan du sætte dem på en snor, du kan hænge ved dit hus – så skulle både mennesker og dyr være beskyttet mod sygdom.


Smykker i unikke designs - Service Guide - Artikeldatabase\n24. august 2017 17. februar 2021 Karin Castens\nSmykker er ikke bare smykker\nI dag kan disse ejendele var stor betydning for os. Først og fremmest kan et smykke have enormt store affektionsværdier. Dette skyldes ofte, at smykker ikke overraskende holder i mange år. De går derfor med tiden i arv fra generation til generation. Så det at have en ring, halskæde eller et sæt øreringe der er mere end 70 år er slet ikke uhørt. Dertil skal dog lægges, at smykker skal holdes ved lige. Nogle gange kan de have rigtig godt af, at blive sendt til en professionel smykkebutik, hvor de kan udføre en række af steps, så ringen næsten genopstår fra ny. Man skal dog ikke bare sende sit smykke til hvem som helst. Lav gerne en grundig søgning, udvælg dernæst dem du mener er bedst, set ud fra dine kriterier og tag nu en snak med dem. Om du tager denne snak over telefonen eller ansigt til ansigt, ja det er helt op til dig. Du skal bare have den følelse, at de vil tage sig godt at dit smykke, og at de vil kunne lave et fornuftigt resultat. Prisen på at få sine smykke sat i stand, varierer meget fra butik til butik. Nogle butikker har blandt andet specialiseret sig i helt konkrete smykker. Så går du med en vielsesring, kan det med fordel blive sendt til en butik, hvor de har ekstra fokus og kompetencer indenfor netop dette. Mange smykke butikker hvor de stadigvæk laver deres smykker i hånden, kan de ligeledes tage dit gamle smykke, og lave et komplet redesign af det. Går du f.eks. med en gammel ring, hvor stenen er blevet gammel og grå, men ringen fejler intet, kan de gå ind, og skifte stenen ud, og placere en ny og flot i stedet. På denne måde har du stadigvæk mange af de tidligere minder og affektionsværdien tilbage.\nMode, Design & Livsstil Håndlavede smykker, håndlavede vielsesringe Permalink


Springbok, Coffee | Huntable Game\nNAME: COFFEE SPRINGBOK\nCoffee Springbok (Kaffe Springbok) er en sjælden variation/mutation i farven fra Common Springbok. Side By Side Safaris, har som nogle af de første safariudbydere i Sydafrika, fået mulighed for at tilbyde jagt efter denne smukke springbok-variant.\nDen er et selskabeligt flokdyr og hører hjemme i semi-ørkenområder, herunder Karoo & Kalahari ørkenen. Den lever både af græs og blade, og er ikke afhængig af vand, selvom den vil drikke dagligt, hvis der er vand til rådighed fra vandhuller eller naturlige kilder.\nTrofæ vurderingen kan være vanskelig, da både hanner og hunner bærer relativt små horn. Hannernes horn er kraftigere og længere end hunnernes.\nFladt-skydende riffelkalibre vil være at anbefale, da lange skudhold ofte opstår i det åbne terræn. Valget af riffelkaliber til denne vildtart vil ofte være en 6.5x55 som vil være et godt valg. En anden effektive riffel-kaliber til formålet vil være en .270.\nSide By Side Safaris, råder over en stor jagt-koncession, hvor der er en bestand af Coffee Springbok, med en trofækvalitet i den absolutte topklasse.


Dragonfly! - Kapitel 1. - Movellas\naf Gagge & Shin Sung Jung\nViolet, Aja, Kia og Meg er drageryttere. De er midt i en krig mellem to lande. Ingen ved, hvordan krigen opstod, fordi den har været i gang i flere hundred år. De 4 piger er gode venner og kæmper sammen til det sidste.\n4 prologer.Kapitel 1.\nJeg gik hen imod stalden sammen med Violet. Vi var på vej hen til vores drager så vi kunne komme ud og flyve en tur.\nVi manglede kun Aja og Kia, men de havde vidst nok stadig time.\nViolet gik på 4 og sidste år, men skulle rigtig have gået på 3 år. Jeg gik 3 år, men skulle rigtig have gået på 2. Aja gik på 2, men skulle have gået på 1. Kia var kommet et år for tidligt i skole og gik på 1 år. Hvert år varede omkring 2 år. Vi fik vores drager efter de var udklækket da vi var 7. Vi kunne begynde i skolen når vi blev 17.\nKia var 16 år, Aja var 18 år, Jeg var 20 år og Violet var, den ældste af os 4, 22 år.\nSelvom der var så stor en aldersforskel på os gik vi alligevel sammen og fløj på vores drager sammen.\nGrunden til at vi gik på et år højere en det vi skulle var, fordi vi var gode nok til det. Det var meget få, der var det, men vi var nogle af dem.\n"Hvordan går det Aurora?" Hun lukkede båsen til sin drage op og hendes drage gik hurtigt imod hende.\nBåsene, hvor vi havde vores drager, lå under jorden. Man kunne kun komme ind et sted og det var nede ved stranden.\nSelve stedet var på en stor ø. Vi lå godt nok kun omkring 4-5 kilometer fra fastlandet, men man havde valgt at ligge skolen, hvor vi trænede dragerne på en ø, fordi det var det sikreste for alle andre.\n"Skal I ud på jeres daglige flyvetur Violet?" Jeg stod og var ved at lukke Tanits bås op da jeg hørte Violets beundre stå henne ved hendes bås.\n"Smut så Tadd, eller jeg pudser Aurora efter dig!" Tadd forsvandt hurtigt efter Aurora tog et skridt hen imod ham.\n"Hvornår er Aja og Kia færdige med deres time?" Viggi trak på skulderne og tog Aurora ud af sin bås.\nTanit kom med en lille lyd fra sig som en slags hilsen til Aurora selvom de havde bås lige overfor hinanden. Aurora brølede som svar til Tanit, og satte sig hende på selvom hun ikke rigtig havde gjort hende noget.\nVi hørte nogle hurtige fodtrin og Aja og Kia kom løbende ned, men stoppede da de var ved at støde ind i Aurora. Aurora snerrede af dem og fik dem til at løbe udenom hende og hen til deres drager.\n"Hvorfor føler Aurora sig så bedre end alle andre? Det er kun dronningens drage Aurora er bange for?"\n"Fordi hun er dem alle overlegen. Tanit er næsten lige så stærk som Aurora, men kun næsten." I vores del af verdenen er det kun kvinder, der kan være drageryttere og mændene der kan være dragetæmmere. På den anden halvdel er det omvendt.\nDer er det kvinderne der kun kan være dragetæmmere. Og mændene der kun kan være drageryttere. Vores kongerige bliver hersket af en dronning, der selvfølgelig har en mand, men han har ikke så meget at sige. I den anden del af verdenen er det en konge, der reagere verdenen og kvinden der ikke har så meget at sige.\n"Er I snart klar så vi kan komme op og flyve?" Aja og Kia stod bag os med deres drager ved deres side.\nVi gik ud af den store ind- og udgang og satte os op på vores drager.\nKia og Aja fløj med en saddel, fordi de ikke var gode nok til at flyve uden ligesom Violet og mig.\nVi havde en rimelig hård modvind så det blev en smule sværere for os at flyve. Vi lænede os ned mod vores dragers kroppe så vi ikke kunne risikere at flyve af.\nKia mistede pludselig kontrollen over Bindy i kort tid og Bindy fløj ind i Aurora, hvilket gjorde hende så sur at Violet ikke kunne styre hende.\nKia fik kontrol over Bindy igen, men Aurora var stadig ikke faldet til ro.\nAja og jeg gjorde, hvad vi kunne for at få Wiedran og Tanit til få Aurora til at falde til ro, hvilket ikke gik så godt.\nAurora nippede til Tanit inden Violet flippede.\n"KAN DU SÅ FLYVE ORDENTLIGT AURORA!" Aurora gjorde som Violet sagde og fløj ordentligt igen.\nEfter vi havde fløjet omkring 10 runder om den store ø valgte vi at flyve ned til jorden igen og sætte vores drager tilbage i deres bås.\nmennesker, krig, drager, drageryttere


Sammenlign internet priser - Find billig internet her\nSammenlign internet priser & find det billigste internet\nAlle internetudbydere er samlet\nSammenlign og spar penge\nBestil online - nemt og hurtigt\nFå leveret internet om få dage\nVi har skabt nemfinans.dk til dig, som vil finde billigt internet til hjemmet eller erhverv. Der findes mange internetudbydere, og det er stort set umuligt at sammenligne pris og kvalitet som forbruger.\nMed nemfinans.dk kan du hurtigt og nemt finde det billigste internet til hjemmet, sommerhuset eller kontoret. Her kan du danne dig et overblik over hvilke udbydere, der tilbyder de bedste priser og har de bedste kundeanmeldelser.\nForskellige muligheder for internet forbindelser\nAlt efter hvor du bor i landet er der forskellige muligheder, når du skal have bredbånd.\nDet mest udbredte internet er ADSL internet. Her sendes og modtages data med to forskellige hastigheder f.eks. 10/1MB, som betyder at du kan downloade op til 10MB og uploade op til 1MB i sekundet. ADSL bredbånd kører over telefonlinjer, hvilket kræver et telefonstik i din bolig. ADSL er en relativ følsom forbindelse, hvilket resulterer i at der kan være større udfald i ydeevne og stabilitet i storbyer.\nHos nogle TV og internetudbydere kan du købe pakker, hvor du får leveret både TV og bredbånd. Ved at samle TV og bredbånd kan du ofte spare en del penge samlet set. Det betyder dog også at du er tvunget til at blive hos din internetudbyder, hvis du ønsker at skifte enten internet eller TV.\nSe en oversigt over TV-pakker her.\nInternet via fibernet er blevet enormt populært i de senere år. Fibernet er desværre ikke udbredt i hele Danmark endnu, og det er få større byer som har fibernet.\nI modsætning til ADSL internet bliver data sendt og modtaget med samme hastighed. Her er prisen per MB typisk lavere end ADSL internet. Her har du samtidig mulighed for at få en meget kraftigere forbindelse på op til 1000/1000MB.\nMobilt bredbånd er også blevet meget populært i de seneste år. Her får du en USB-dongle med et simkort, som giver adgang til internettet. Her vil hastigheden varierer i forhold til din placering i forhold til netværksmasterne ligesom den gør, hvis man bruger en smartphone.\nHvis du ikke har et stort internetforbrug kan du spare mange penge ved at vælge mobilt internet.\nInternet priser spænder vidt\nDer er ikke nogen tvivl om at der er kæmpe stor forskel på bredbånd eller internet priser. Hvis du køber internet fra fullrate koster det 2.189 per år for en forbindelse på 10/1MB. Her koster et tilsvarende abonnement fra DLG op til 3.067 per år. Det er en besparelse på næsten 1.000 kroner om året.\nSpar penge på billigt internet\nDer er mange penge at spare ved at sammenligne internet før man køber fra den første og den bedste internetudbyder. Her på nemfinans.dk kan du finde billigt internet fra de bedste internetudbydere af internet i Danmark. Det er dog vigtigt at bemærke der er stor forskel på hvilken service du får fra selskab til selskab. Husk derfor at kigge på anmeldelser fra andre kunder for at høre om deres oplevelser. Det giver samlet set en bedre mulighed for at sammenligne selskaberne som tilbyder billig internet.\nFå billigt internet i 3 trin\nSammenlign internetudbydere på tværs af pris og kvalitet\nBestil internet online – det er nemt & hurtigt\nSammenlign & spar penge\nMed nemfinans.dk kan du få et samlet overblik og sammenligne udbydere indenfor lån, internet, mobilabonnementer, tv-pakker og a-kasser.\nHer kan du sammenligne priser, anmeldelser fra trustpilot og vilkår. Vi hjælper dig med at få et bedre beslutningsgrundlag uanset hvilket produkt du leder efter.


af Rørvig Station, mandag 23. marts, 2020, 11:42 (16 dage siden)\nMed håb om at ombygning af Hillerød kan komme med i projektet.\nFAA: Ny S-station udskydes to år\n(Også trykt i længere version i Frederiksborg Amts Avis i dag).\nÅbning af Favrholm udskydes til december 2023\naf KKLD, mandag 23. marts, 2020, 12:05 (16 dage siden) @ Rørvig Station\nDet giver vel meget god mening.\nUdbygningen af Hillerød St. betyder vel at der kommer til at være 5. minutsdrift? (Altså at Holte-linjen forlænges).\naf Jens Hansen, mandag 23. marts, 2020, 14:29 (16 dage siden) @ KKLD\nOmbygningnen af Hillerød station er alene et ønske om at lokaltog kan køre deres tog igennem Hillerød. Altså at passagerer fra Gilleleje/Tisvildeleje(Helsingør kan blive siddende i toget frem til det nye supersygehus.\naf KKLD, mandag 23. marts, 2020, 14:30 (16 dage siden) @ Jens Hansen\nDer står på dit link "Mulighed for bedre S-togsbetjening". Under det nævnes 9 og 12 tog i timen, altså 7,5 eller 5 minutter mellem hvert tog.\naf Jens Hansen, mandag 23. marts, 2020, 14:43 (16 dage siden) @ Jens Hansen\nJeg har indtryk af, at det er en vending som embedsmændene bruger i flæng, at "man kan udnytte tingene til dette eller hint", for at få politikerne med på vognen.\nVirkeligheden bliver ofte en anden, også fordi, f.eks. her, udvidet kørsel skal jo betales, og her sidder ministeriet jo tungt på pengekassen.\naf Svend , mandag 23. marts, 2020, 14:58 (16 dage siden) @ KKLD\nDet kræver lidt mere end en ændring af køreplanen .......\naf KKLD, mandag 23. marts, 2020, 16:40 (16 dage siden) @ Svend\nJa det kræver en ombygning som der står noget om her: https://www.bane.dk/da/Borger/Baneprojekter/Kommende-baneprojekter/Opgradering-af-Hille...\nMen ellers så undrer jeg mig over at det kræver en ombygning? Der er vel ikke nogen forskel på Hillerød St. og Ny Ellebjerg St. For på Ny Ellebjerg St. kan der vendes hvert 5. minut (især med CBCT). I et scenarie med store forsinkelser kunne togene bare vende i Holte i stedet for Hillerød.\naf larsht, tirsdag 24. marts, 2020, 20:03 (15 dage siden) @ KKLD\naf Lasse Toylsbjerg-Petersen, onsdag 25. marts, 2020, 08:40 (14 dage siden) @ larsht\naf KKLD, onsdag 25. marts, 2020, 11:17 (14 dage siden) @ Lasse Toylsbjerg-Petersen\naf krabsen, onsdag 25. marts, 2020, 11:42 (14 dage siden) @ KKLD\naf Carsten, onsdag 25. marts, 2020, 15:32 (14 dage siden) @ KKLD\nDet er vel ikke urealistisk at dette er tilfældet om 3-4 år.\nJeg opfatter det som overdentlig urealistisk grænsende til umuligt.\naf KKLD, onsdag 25. marts, 2020, 15:45 (14 dage siden) @ Carsten\nHvordan kan det være? Hvad opfatter du som muligt, så?\naf Carsten, onsdag 25. marts, 2020, 16:08 (14 dage siden) @ KKLD\nMan går ikke fra et blankt stykke A4 til drift på 3 - 4 år. Måske om 8 - 10 år.\naf andersj, Nordjylland, onsdag 25. marts, 2020, 16:56 (14 dage siden) @ Carsten\nNu er det jo heller ikke et blank stykke A4 i dag. Med CBTC er man jo nået 90% af vejen, og lokomotivføreren er mere eller mindre nedgraderet til at være lokomotivovervåger.\naf KKLD, onsdag 25. marts, 2020, 17:07 (14 dage siden) @ andersj\nJa det er rigtigt. Jeg læste også rapporten og der mangler "bare" 3 ting:\n- Nye tog\n- Indhegning af banen\n- Perrondøre ligesom dem i metroen.\naf Lasse Toylsbjerg-Petersen, onsdag 25. marts, 2020, 17:50 (14 dage siden) @ KKLD\n...og så lige myndigheds godkendelse af førerløs drift (GoA4) i åbent terræn med 120 km/t og driftkoblinger....Det findes ikke andre steder mig bekendt.\n...og alt det andet, der ikke lige er beskrevet, når man skal forsøge sig med at ombygge en velfungerende S-bane til en førerløs metro, for at nå et besparelsespotentiale, der iøvrigt svarer ret godt til det potentiale, som andre mente, at et udbud af S-banen kunne give for en 5-10 års tid siden (med lokomotivførere)\naf Carsten, onsdag 25. marts, 2020, 17:11 (14 dage siden) @ andersj\nCBTC præsterer langt fra som forventet.\n144380 Indlæg i 13615 emner, 1316 registrerede brugere, 103 brugere online (4 registrerede, 99 gæster)\nForumtid: 08/04 2020, 20:37 (Europe/Berlin)\nUdvidet "Ny Ellebjerg" (svar)\nRoskilde - Glostrup - Ellebjerg - Lufthavnen - Malmø? (svar)


Google Adsense Asynkront eller synkront visning af ads - Vislo.dk\nHjem/Alle indlæg, Google, Homepage/Google Adsense Asynkront eller synkront visning af ads\nHvis din hjemmeside viser reklamer(ads) og måske har problemer med langsomme svar tider, så kan asynkront visning af reklamer måske være løsningen. Hvis du oplever at din hjemmeside er langsom eller har lange svar/ventetid på tredjepart forbindelser.\nDer er to grunde til at vælge Google Adsense Asynkront\nDet kan fremskynde side belastninger.\nLad os udforske asynkront med en dybere forklaring.\nDer er en lille terminologi involveret her, der vil hjælpe os med at forstå paraplyen “asynkrone” term.\n“Parser blokering” – Browseren indlæser din HTML, og når det kommer til et <script> skal det downloade alle ressourcene, før den går videre med parsing eller udførsel af anden kode. Dette sinker absolut side belastninger, især hvis scriptet er i hovedet eller over andre visuelle elementer. Dette er også i ældre browsere samt moderne browsere, hvis du ikke bruger async attribut (mere om det senere). Fra MDN docs: “In older browsers that don’t support the async attribute, parser-inserted scripts block the parser…”\n“Resource blokering” – Mens et script bliver hentet, kan det forhindre andre ressourcer fra at downloade på samme tid. IE 6 og 7 gør det, kun muligt et script til at blive hentet på et engang og intet andet. IE 8 og Safari 4 tillader flere scripts til at blive hentet parallelt, men blokere andre ressourcer (reference).\nHTML5 script asynkront kode\nDer er en async attribute tag i HTML5\n<script async src=”http://www.vislo.dk/resource.js”></script>\nBrowser der understøtter asynkront scripts: Firefox 3.6+, IE 10+, Chrome 2+, Safari 5+, iOS 5+, Android 3+. Ingen Opera support endnu.\nHvis du skal loade et script direkte som vist, så er det en god ide at bruge async attributen. Det forhindrer parser blokering. Disse nyere browsere har ikke nogen store problemer med ressource blokering, men parser ting er en big deal.\nJeg har oplevet en stort fald i indlæsningstiden på denne hjemmeside efter jeg\nBy Casper Röder Erichs|2017-03-10T20:35:22+00:00september 14th, 2013|Alle indlæg, Google, Homepage|0 Kommentarer


Pukkelbump i utide: De lokale ved ofte mere end os på rådhuset | stiften.dk\nPukkelbump i utide: De lokale ved ofte mere end os på rådhuset\n"Allerede i udgangspunktet vækker det forundring, at pukkelbumpene overhovedet er foretrukket som løsning i første omgang, når de siden 2004 har været i Vejdirektoratets sorte bog, fordi de ikke har en hensigtsmæssigt adfærdseffekt på bilisterne. Dernæst er det ærgerligt og useriøst, at beslutningen er truffet uden involvering af de lokale fællesråd", skriver Anette Poulsen og Steen Bording Andersen. Foto: Flemming Krogh\n09 jan. 2021 kl. 09:30\nAnette Poulsen, medlem af Aarhus Byråd (S) og formand for oplandsudvalget, og Steen Bording Andersen, medlem af Aarhus Byråd (S) og medlem af teknisk udvalg\nDEBAT: Meget er allerede skrevet og sagt om den noget pludselige etablering af pukkelbump i Tranbjerg, Solbjerg, Stavtrup og Hjortshøj. Endda nok til, at den ansvarlige Venstre-rådmand Bünyamin Simsek og hans forvaltning er vendt på en tallerken efter i første omgang at have afvist, at det gav mening at inddrage lokalsamfundene i den slags beslutninger.\nAllerede i udgangspunktet vækker det forundring, at pukkelbumpene overhovedet er foretrukket som løsning i første omgang, når de siden 2004 har været i Vejdirektoratets sorte bog, fordi de ikke har en hensigtsmæssigt adfærdseffekt på bilisterne. Dernæst er det ærgerligt og useriøst, at beslutningen er truffet uden involvering af de lokale fællesråd.\nNetop derfor er det også klogt, at fællesrådene inddrages i det videre forløb vedrørende pukkelbumpene. Ligeledes bør vi fremover være opmærksomme på at opsøge de gode råd – i rette tid, vel at mærke.\nSagen er jo, at pengene kun kan bruges én gang – og når dialogen går forud for første spadestik, giver vi hinanden bedre forudsætninger for at få den løsning og kvalitet, vi gerne vil have for pengene.\nVenstre-rådmand Bünyamin Simsek anerkender nu, at det er en god idé at høre fællesrådene i lokalområderne, når næste skridt i sagen om pukkelbumpene skal tages. Det er da også det eneste rigtige – og samme praksis bør også gøre sig gældende i lignende sager fremover.\nFaktisk udspringer oplandsudvalget i Aarhus Kommune netop af et ønske om at understøtte og udvikle dialogen om blandt andet infrastruktur i de enkelte lokalsamfund.\nSom Bjarne S. Bendtsen, formand for Hjortshøj Landsbyforum, sagde til Stiften 3. januar, så sker det jo, at de lokale ved mere om lokale forhold, end vi gør inde på rådhuset. Netop derfor er det også klogt, at fællesrådene inddrages i det videre forløb vedrørende pukkelbumpene. Ligeledes bør vi fremover være opmærksomme på at opsøge de gode råd – i rette tid, vel at mærke.\nUdskældte pukkelbump kom som en tyv om natten: Pludselig var...\nPukkelbump får skældud: Men én ting er de faktisk gode til


Stort fokus på arbejdsmiljøet har forbedret trivslen og sygefraværet hos Carlsberg Bjælker - Amcentret.dk\nHjem » Nyheder » Stort fokus på arbejdsmiljøet har forbedret trivslen og sygefraværet hos Carlsberg Bjælker\nStort fokus på arbejdsmiljøet har forbedret trivslen og sygefraværet hos Carlsberg Bjælker\nHos Carlsberg Bjælker har man gennem en målrettet og systematisk indsats forbedret arbejdsmiljøet markant og sænket sygefraværet til 1,2 %.\nCarlsberg Bjælker øst for Viborg producerer overliggere og forspændte teglbjælker til byggebranchen. Gennem de senere år har virksomheden haft stort fokus på at forbedre arbejdsmiljøet for de ansatte medarbejdere i produktionen. Produktionschef Michael Rejnhardt er glad for at se, at den store indsats har båret frugt.\n”Vi har i de senere år arbejdet meget med medarbejdernes trivsel og forsøgt at skabe de bedste rammer for vores ansatte. Et af de steder, hvor vi kan se en markant fremgang, er i vores sygefravær, som er faldet fra lidt over 5 % i 2019 til 1,2 % i 2020”, fortæller Michael Rejnhardt.\nHuman House har gennem flere år rådgivet Carlsberg Bjælker på arbejdsmiljøområdet og hjælper blandt andet virksomheden i udarbejdelsen og anvendelsen af den årlige arbejdspladsvurdering. Chefkonsulent i Human House Brian Foldager Larsen er imponeret over at se, hvordan Carlsberg Bjælker har arbejdet med at forbedre arbejdsmiljøet.\n”Jeg er meget imponeret over den udvikling og det arbejde, arbejdsmiljøorganisationen hos Carlsberg Bjælker har gjort gennem de seneste fem år, og hvordan de aktivt har taget ansvar for at skabe et bedre arbejdsmiljø for deres kolleger. En af de ting, som er allersværest, når man kommer ud til en virksomhed, er, hvis virksomheden har en forventning om, at jeg som konsulent kan løse deres arbejdsmiljøudfordringer. Hos Carlsberg Bjælker forholder det sig stik modsat, og på mange måder er jeg faktisk lidt overflødig, da de er så dygtige til at køre det hele på egen hånd”, siger Brian Foldager Larsen.\nHjælper med at følge op på indgåede aftaler\nTil spørgsmålet om, hvad Human House hjælper Carlsberg Bjælker med, trækker arbejdsmiljørepræsentant Jesper Kim Sørensen på smilebåndet, mens han med et glimt i øjet svarer ”ikke en skid”. Jesper Kim Sørensen følger dog hurtigt op og understreger, at han er glad for den sparring og rådgivning, Human House giver til arbejdsmiljøorganisationen.\n”Vi sætter rigtig stor pris på de besøg, som vi har fire gange årligt fra Brian og Human House. Brians besøg er med til at holde os oppe på de punkter, vi arbejder med. Man kan på en måde sige, at han er vores dårlige samvittighed – forstået på en positiv måde. Han får os til at handle, og vi vil helst ikke have besøg af Brian to gange i streg, uden at vi har arbejdet med det, vi tidligere har talt om”, siger Jesper Kim Sørensen.\nInddragelse af den enkelte medarbejder\nHos Carlsberg Bjælker er det vigtigt, at den enkelte medarbejder føler sig set og hørt. Hver tirsdag afholder produktionschef Michael Rejnhardt derfor et møde med alle medarbejdere, hvor han fortæller om nye tiltag og beslutninger.\n”Det er vigtigt for os, at alle medarbejdere er informeret og ikke mindst hører om de nye tiltag, vi arbejder på eller overvejer at indføre. På denne måde føler alle, at de er en del af beslutningen”, siger Michael Rejnhardt.\nArbejdsmiljørepræsentant Jesper Kim Sørensen supplerer og fortæller, at man udover de ugentlige tirsdagsmøder også har et ugentligt tavlemøde, hvor de enkelte medarbejdere kan komme med input til rutiner og arbejdsgange.\n”Tavlemødet om onsdagen er mere dialogbaseret og kan på mange måder sammenlignes med en samtale. Til tavlemøderne kan den enkelte medarbejder komme med indspark til forbedringer i forhold til arbejdsgange. Men i stedet for, at vi bare siger tak for dit forslag, beder vi den enkelte medarbejder om at arbejde videre med punktet, så vi undgår, at forslaget løber ud i sandet. Der er ikke noget mere frustrerende, end hvis man oplever, at der ikke bliver fulgt op på det, man foreslår, for så kunne man i første omgang lige så godt lade være med at sige noget”, tilføjer Jesper Kim Sørensen.\nEt af de værktøjer, som Carlsberg Bjælker arbejder med, er LEAN 5S. LEAN 5S er et værktøj, som er med til at skabe systemer og rutiner og derigennem skabe bedre rammer for den enkelte medarbejder.\n”Siden vi begyndte at arbejde med LEAN, har vi set en klar forbedring i medarbejdernes sundhed og trivsel. Vi har i samarbejde med Brian indarbejdet arbejdsmiljøet og APV-arbejdet med LEAN, så vi i dag kan se en tydelig kulturændring, hvor man i højere grad tager ansvar for hinandens sundhed og sikkerhed”, siger Jesper Kim Sørensen.\nUdover LEAN arbejder Carlsberg Bjælker også ud fra certificeringsværktøjet Great Place To Work. Great Place To Work er et analyseværktøj, som ud fra 60 spørgsmål måler medarbejdernes trivsel. Carlsberg Bjælker opnåede i 2020 Great Place To Work-certificeringen og kan nu kalde sig en af Danmarks bedste arbejdspladser.\nMartin Valbjørn, der er produktionsmedarbejder, er glad for den udvikling, der er sket på arbejdsmiljøområdet og for at være ansat hos Carlsberg Bjælker.\n”Indsatsen og det store fokus på vores sundhed og trivsel har gjort, at der er sket en klar forbedring på arbejdsmiljøområdet. Jeg er rigtig glad for at gå på arbejde, da jeg føler, at der bliver lyttet til de ting, jeg foreslår. Der er selvfølgelig altid noget, der kan gøres bedre, men overordnet set er jeg glad for at mærke, at der sker forbedringer”, siger Martin Valbjørn.\nEr du blevet inspireret af historien om Carlsberg Bjælkers store indsats for et sundt og godt arbejdsmiljø? Kontakt os, og hør hvad vi kan hjælpe din virksomhed med.\nDet gode arbejdsmiljø på hjemmearbejdspladsen\nDET GODE ARBEJDSMILJØ PÅ HJEMMEARBEJDSPLADSEN Coronapandemien har betydet mere hjemmearbejde, og selvom det ser ud til, at vi er ved at få styr på COVID-19, tyder alt på, at vi kommer til at arbejde mere hjemmefra fremover. Arbejdsmiljøloven gælder også for hjemmearbejdspladser, så virksomhederne skal sikre, at det er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt at arbejde hjemmefra. Undersøgelser baseret på erfaringerne fra tiden med corona viser, at hjemmearbejde kan være. . .\nArbejdsmiljøpulje til forebyggelse af nedslidning og arbejdsulykker\nPuljen for små private virksomheder med maksimalt 50 ansatte målt i fuldtidsstillinger dækker projekter med en periode på maksimalt 1 år. Puljen er åben fra 29. marts 2021 til 2023, men midlerne i puljen fordeles efter først til mølle-princippet, og derfor kan du med stor fordel begynde at overveje, om I har udfordringer i jeres arbejdsmiljø, som I har brug for rådgivning til at håndtere.


Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit \nHuawei Mobiltelefon afdrag rentefrit\nHuawei Mobiltelefon afdrag rentefrit - Bliv klogere på alt, der har med Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit at gøre her på hjemmesiden.\nEr du på udkig efter information om Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit, så kig med her. Hos Mobiltelefon afbetaling.dk finder du nøje udvalgte ressourcer, der har med Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit at gøre.\nTjek vores henvisninger om Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit\nI vores linkliste finder du ikke blot links til sider om Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit, men også om andet, der relaterer sig til mobiltelefoner og smartphones, hvad enten det er via engangsbetaling eller finansiering.\nSpørgsmål ift. Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit\nVi besvarer gerne dine spørgsmål, hvis du har noget at spørge om vedr. Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit eller andet mobiltelefonrelateret. Find vores kontaktoplysninger nederst på siden, hvis du vil spørge om noget. Vi kan ikke garantere, at vi kan svare på dit spørgsmål omkring Huawei Mobiltelefon afdrag rentefrit eller hvad du nu ellers vil vide mere om, men vi vil i hvert fald forsøge at gøre vores ypperste.


Did you forget me? - One direction - Kapitel 13. - Movellas\nJeg rejser mig fra bordet og begynder at gå mod mit værelse.\n”Husk, at vi skal af sted om lidt,” råber Liam efter mig. Jeg stopper brat op og vender mig om.\n”Hvad mener du?” spørger jeg og læner mig op af dørkarmen.\n”Vi skal op og indspille i studiet, og vi bliver der weekenden ud,” forklarer Liam og sender mig et overlegent smil.\n”Jamen hyg jer?” siger jeg og begynder at gå. Et tørt grin undslipper Liams læber.\n”Du skal sjovt nok med, Smarte.” siger han og begynder at tage af bordet. Jeg sukker højlydt og sender ham et vredt blik, som han besvarer med et strålende smil.\n”Idiot,” mumler jeg og smækker døren bag mig. Jeg smider tøjet og finder et par rene trusser frem, før jeg træder ind i badet og lader det varme vand berolige mig.\nJeg træder ud af det varme vand, og pludselig begynder gåsehuden at indtage min krop. Jeg dupper mit hår halvtørt og trækker undertøjet på, før jeg svøber håndklædet omkring. Jeg åbner døren og tager chokeret et skridt tilbage.\n”Zayn! Hvad fanden laver du på mit værelse?” siger jeg hårdt og holder håndklædet tættere omkring mig.\n”Jeg ventede på dig?” svarer han irriteret. Jeg fnyser kort. Hvorfor fanden var han sur? ”\nNår, men gider du så ikke lige at gå? Jeg skal have noget tøj på.” tripper jeg og krydser værelset for at komme over til klædeskabet. Denne gang er det Zayns tur til at fnyse.\n”Please, jeg har jo set dig i undertøj før.” mumler han og læner sig tilbage i sengen.\n”Fint,” sukker jeg irriteret og vender mig med ryggen til ham.\n”Så tal,” siger jeg og smider håndklædet. Et kort gisp forlader hans læber, og mit smil gror til en overlegen grimasse. Jeg rækker ud efter en bh og begynder at lukke den.\n”Havde du ikke noget, du ville tale om?” driller jeg og vender mig imod ham. Han bider sig kort i læben og studerer min krop. Jeg griner kort og finder et par jeans, som jeg med en smule besvær får trukket på.\nEt par hænder lægger sig på mine hofter, og jeg vender mig om og møder Zayns mørke øjne, der er fyldte med lyst. Hans ene finger glider blidt hen over brandsåret fra forleden dag.\n”Gør det ondt?” hvisker han bekymret og flytter blikket fra mine øjne til min hofte. Jeg ryster kort på hovedet. Han går forsigtigt ned i knæ og flytter fingeren til den anden side.\n”Hvad er der sket her?” spørger han nysgerrigt og lader fingeren følge et gammelt ar, der ligger lige over kanten af mine jeans.\n”Chris blev sur over, jeg en dag kom for sent hjem,” mumler jeg og prøver at hive ham op at stå. Men han var selvfølgelig meget stærkere. Men i stedet for at kigge med foragt, sender han mig et opmuntrende smil, før han presser læberne mod arret. Et smil glider over mine læber, og hans læber planter et blidt kys på min navle, der går en smule ud ad.\n”Zayn,” griner jeg lavt. Han fingre glider op af mine sider og holder omkring min talje, imens hans læber finder vej til mit kraveben.\nDa hans læber rammer min hovedpulsåre, går mit hjerte amok. Det slår hurtigere og hurtigere, hvilket Zayn tydeligvis lægger mærke til, hvis man skal dømme efter hans selvsikre smil. Han skubber mig blidt op af skabet og lægger en hånd på min lænd for at trække mig tættere.\n”Zayn,” mumler jeg blidt, imens hans anden hånd strejfer mine læber. Han møder mine øjne og sender mig et lille smil.\n”Vi skal af sted om lidt,” hvisker jeg med tung vejrtrækning, da hans læber er få centimeter fra mine.\n”Zayn..” begynder jeg, men bliver afbrudt af hans læber, der blidt finder mine. Jeg lukker hurtigt øjnene og placerer mine hænder på hans bryst. Hans mundvige vender en smule opad, mens hans hænder fandt kanten af mine jeans. Min vejrtrækning bliver tungere, da han åbner mine jeans og trækker dem af.\n”Zayn,” sønner jeg igen, men han ignorerer mig bare og løfter mig op.\nHan smider mig blidt i sengen og lægger sig ovenpå mig.\n”En af de andre kommer lige om lidt!” griner jeg lavt.\n”De ved ikke, at jeg er herinde.” hvisker han forførende og lader en hånd nusse mit inderlår. Hans læber finder min hals og placerer et kys på mit modermærke. Jeg tager blidt fat i hans hår og lader mine fingre glide i gennem det. Med en hånd får han åbnet min bh og skal lige til at fjerne den, da høje skridt lyder udenfor min dør.\n”Bailey?” siger en stemme. Jeg spærrer øjnene op og skubber Zayn ned af sengen.\n”Jah?” siger jeg og prøver at få min vejrtrækning under kontrol. Jeg lukker hurtigt min bh og skynder mig over til skabet. Liam stikker hovedet ind i værelset og kigger rundt.\n”Er du ved at være klar?” spørger han med et smil. Jeg ånder lettet op, da han ikke ser Zayn, som ligger bag den anden side af sengen.\n”Jeg skal lige have noget tøj på,” smiler jeg og trækker jeansene på. Liam nikker kort og begynder at lukke døren.\n”Vi kører om et kvarter.”\nJeg glider lettet ned af skabet og sukker højt. Zayn kravler op på sengen med et stort smil på læberne. Han griner sagte og lægger sig ned.\n”Tænkt hvis Liam havde set os!” hvisker jeg og rejser mig op.\n”Hvad hvis han gjorde?” driller han og kaster en pude efter mig.\n”Fint. Jeg synes, du skal fortælle ham, at du prøvede at have sex med hans søster, imens han var i huset.” giver jeg hårdt igen og hiver en tanktop over hovedet. Zayns grin stopper.\n”Det lyder som en dårlig idé,” siger han anstrengt.\n”Mmmhm?” istemmer jeg og finder en taske frem fra skabet, hvorefter jeg begynder at hive tøj ned i tasken. Jeg lyner tasken og smider den over ved døren, før jeg går over til sengen. Jeg sætter mig overskrævs på ham og planter et lille kys på hans kind.\n”Hvad ville du tale med mig om?” spørger jeg og lægger mig ned. Hans hænder lægger sig på min lænd og begynder at nusse min ryg. ”ikke noget,” mumler han mod mit hår.\n”Var det noget med Niall? Du virkede sur i morges,” spørger jeg prøvende og møder hans øjne. Hans hænder stopper sine bevægelser, og hans blik flakker over mod døren.\n”Der var jo ikke noget i det? Jeg hjalp jo bare med hans hånd.” forklarer jeg og afslutter med et lille kys.\n”Er du sikker?” hvisker han alvorligt. Jeg nikker kort og sender ham et strålende smil.\n”Kom. Vi skal af sted,” siger jeg og trækker ham ud af sengen.\nPå 399 favoritlister


Godt nyt fra DSB: Planer om to nattog til Næstved - sn.dk - Forsiden - Midt-Sydsjælland - Næstved\nTirsdag gik to lokale kandidater Magnus Heunicke (V) og Sebastian Myhlsted-Schenstrøm (V) i fælles front for at få nattoget tilbage på Sydbanen. Ved næste køreplanskift kan det blive virkelighed, oplyser DSB. Foto: Kim Palm\nArtiklen: Godt nyt fra DSB: Planer om to nattog til Næstved\nNæstved - 03. juni 2019 kl. 07:21\nMed indvielsen af Danmarks første højhastighedsbane har DSB fået endnu en transportkorridor ud af København. Det er årsagen til, at DSB har ansøgt Transportministeriet og Banedanmark om nattog i weekenderne fra Københavns Hovedbanegård til Næstved Station. Det bekræfter DSB's pressetjeneste overfor Sjællandske.\nLæs også: Lokale kandidater i fælles kamp for nattog på Sydbanen\nHvis Transportministeriet og Banedanmark siger god for planerne er der udsigt til to sene togafgange natten efter fredag og natten efter lørdag gældende ved næste køreplanskift den 15. december.\nAfgangstiderne fra Københavns Hovedbanegård bliver kl. 01.43 og 03.43, oplyser DSB. Og toget vil standse undervejs i Valby, Høje Taastrup, Roskilde, Viby Sjælland, Borup, Ringsted og Glumsø.\nDermed er der udsigt til, at passagerer fra Sjælland kan nå at nyde nattelivet i København og ikke som i dag er afhængig af et sidste tog kl. 0.09 - eller det håbløse alternativ - at skulle vente helt til første morgentog kl. 04.57 på at komme hjem fra en glad aften i Hovedstaden.\nTirsdag gik to lokale kandidater, Venstres Sebastian Myhlsted-Schenstrøm (V) og Magnus Heunicke (V) i fælles front med et ønske om at få nattoget tilbage på skinnerne. Og det kan snart blive virkelighed - det er dog ikke de to kandidaters fortjeneste. Ifølge DSB blev ansøgningen om weekend-nattog på Sydbanen nemlig indsendt til Transportministeren allerede sidste år.\n- Uanset hvad, så er det en herlig nyhed, der gavner Næstved, siger Magnus Heunicke.\nÅrsagen til at DSB atter vil lancere nattog på strækningen skyldes især, at S-togene i Storkøbenhavn har stor succes med natafgange og samtidig er der nu bedre kapacitet på strækningen, så passagertogene ikke vil blokere for trafikken med godstog.


Book nemt dit hjulskifte hos os her. Du kan nemt og bekvemt få foretaget et hjulskift hos alle Aunsbjergs værksteder, uanset om du har en serviceaftale hos os eller ej.\nFå skiftet dæk hos Aunsbjerg\nFår du foretaget dit dækskifte hos os, indebærer det også dækservice i den forstand, at vi kontrollerer dæktryk samt om dine sommerdæk eller vinterdæk kan holde en sæson mere. Du kan derfor trygt lade værkstedet hos Aunsbjerg Kolding, Aunsbjerg Horsens eller Aunsbjerg Århus foretage dit hjulskifte. På den måde er du sikret, at dine sommerdæk eller vinterdæk bliver monteret korrekt og overholder sikkerhedsanvisningerne. Således kan du fortsat køre trygt og godt uden at bekymre dig om vind og vejr.\nOnline booking til hjulskift\nVi oplever ofte omkring årets to hjulskiftesæsoner, at der er meget kø på telefonerne. Vi anbefaler derfor, at du altid booker en tid til hjulskift hos et af vores Aunsbjerg værksteder via vores hjemmeside. På den måde kan du springe køen over og vælge lige netop den tid, der passer dig og din kalender. Du kan via vores bookingsystem booke tid på værkstedet hos alle vores afdelinger.\nLigeså kan du også booke tid til mere end bare et hjulskifte. Du kan nemlig bruge bookingsystemet hver gang, du har brug for en tid på værkstedet. Du skal blot vælge den opgave, der passer bedst på det, du skal have foretaget. Hvis det ikke er nogle, der helt passer på det, du gerne vil have lavet, kan du vælge rubrikken med ”Anden opgave” og forklare i kommentarfeltet, hvad det er, du gerne vil have lavet. Med dette bookingsystem bliver det væsentligt lettere for dig som kunde hos Aunsbjerg at booke tid hos et af vores værksteder.\nEn god tommelfingerregel er, at når temperaturen er +7°C eller derover, så skifter man til sommerdæk. Som oftest begynder hjulskiftsæsonen for sommerdæk omkring april måned og slutter omkring oktober måned. Men vi anbefaler, at man holder øje med temperaturerne for at få skiftet til sommerdæk på det mest retvisende tidspunkt.\nTommelfingerreglen lyder, at når temperaturen er under +7°C, så er det tid til at få skiftet til vinterdæk. De fleste får som oftest foretaget dækskifte til vinterdæk omkring efterårsferien i uge 42, men det er også helt normalt at vente til at temperaturen begynder at dale til under +7°C. Vær dog opmærksom på, at der kan komme ventetid på vores værksteder. Det er derfor en god idé at være ude i god tid med hensyn til booking af tid til hjulskift.\nBrug for nye dæk?\nVed hver hjulskift tjekker vi altid vores kunders dæk for at sikre os, at de overholder det sikkerhedsmæssige aspekt. Vi vil derfor kontakte dig, hvis vi oplever, at enten dine sommerdæk eller vinterdæk er for slidte til at køre en sæson mere. Hvis vi oplever, at dine dæk er for slidte, og at de ikke vil være sikre at køre med en sæson mere, vil vi give dig et tilbud om nye. Hos henholdsvis Aunsbjerg Kolding og Aunsbjerg Horsens har vi vores egne reservedelsafdelinger, som står klar til at hjælpe dig, hvis du har brug for nye sommerdæk eller har brug for nye vinterdæk. Her vil de udforme eller indhente et vinterdæk tilbud eller sommerdæk tilbud, som vores eftermarked efterfølgende vil sende dig, mens vi forsat har din bil på værksted. Takker du ja til tilbuddet om et par nye vinterdæk eller sommerdæk, vil vi montere dem med det samme såfremt de allerede er på lager. Vær opmærksom på, at vi ikke har alle typer dæk på lager til de forskellige biler og bilmærker. Der kan derfor forekomme en smule ekstra ventetid for at få dem monteret. Vær også opmærksom på, at prisen på vinterdæk og prisen på sommerdæk hele tiden varierer, men vi forsøger selvfølgelig som altid at finde den bedste pris på dæk til dig.\nFejlmelding på dæk og dæktryk\nFlere oplever, at deres bil laver en fejlmelding på dæktrykket, efter de har fået foretaget et hjulskift. Vi tjekker selvfølgelig altid dæktrykket, når vi foretager et hjulskift, men som oftest opstår fejlmeldingen fordi, at bilen lige skal vænne sig til de nye dæk og deres dæktryk. Har du en infotainment system/ multimedieskærm i din bil, kan du gå ind og nulstille dæktrykket via skærmen. Hvis fejlmeldingen ikke forsvinder derefter, bedes du kontakte os. Er andet du har spørgsmål til i forbindelse med dit hjulskifte eller fejlmelding på dæktryk, er du også meget velkommen til at kontakte os på tlf. 77 33 30 00.\nGratis hjulskift og hjulhotel\nSom en ekstra service til Aunsbjergs serviceaftalekunder, tilbyder vi gratis hjulskift og gratis hjulhotel som en tillægspakke vores serviceaftaler. Her kan du for kun 65 kr./md. få opbevaret dine dæk hos os hele året rundt samt få foretaget hjulskifte gratis 2 gange i året. På den måde skal du ikke bekymre dig om, hvordan du skal fragte dine dæk til og fra værkstedet, hver gang du skal have skiftet dæk.\nLigeledes skal du heller ikke tænke på at skulle tage flere penge op af lommen hver hjulskiftesæson. Med en hjulhotel tillægspakke gør du din egen hverdag lettere, så du uden bøvl altid har de rigtige dæk på bilen, så du kan køre sikkert uanset vind og vejr. Lyder det som en service, du ikke kan leve uden? Det forstår vi godt! Du kan læse meget mere om vores hjulhotel tillægspakke herunder og udfylde formularen med dine kontakt oplysninger, så skal vi nok vende tilbage til dig hurtigst muligt.\nGratis hjulskift og hjulhotel med en GO+ Servicepakke\nVær opmærksom på, at hvis du har en GO+ serviceaftale, så indgår gratis hjulskifte og gratis hjulhotel i din serviceaftale. En GO+ serviceaftale kan fås til alle nye eller nyere biler, der er under 2 år gamle. Udover at den sikrer dig gratis hjulskifte og hjulhotel, så får du også: ingen regninger, fri service og reparation, gratis viskerblade og pæreskift, fri lånebil, lån af vare- og ekstrabil og gratis sprinklervæske med i serviceaftalen. Alt dette kan du få fra 299.- kr. pr. måned. Her er dig og din nye bil fuldstændig sikret, hver gang i besøger et af vores værksteder. Du skal derfor ikke betale noget ekstra, hvis din bil pludseligt går i stykker. Med en GO+ serviceaftale er du fuldt dækket. Er dette en servicepakke, du gerne vil høre meget mere om? Det forstår vi godt. Du kan læse meget mere om denne altinkluderende servicepakke via knappen herunder. Udfyld evt. formularen med dine kontakt oplysninger, og så vender vi tilbage til dig hurtigst muligt. Du kan også henvende dig til dit lokale Aunsbjerg værksted for at høre mere.\nAunsbjerg Århus værksted


Geeti Amiri: "Forbyd tørklæde for unge piger" - Side 5 - Debatten\nIndlægaf avdotja » 29. sep 2016, 19:16\nUndskyld, men jeg er ikke sikker på jeg forstår dit indlæg? Jeg skrev netop at staten bør blande sig fuldstændigt uden om folks tøjvalg.\nIndlægaf Jasmin » 30. sep 2016, 08:46\nNej, det skal staten ikke. Og det skal vi andre heller ikke så længe det er selvvalgt.\nMen dem som ikke selv har valgt det, skal ikke mødes med fordømmelse af enhver Google ekspert på muslimske kvinder.\n(Sagt generelt og ikke påmøntet nogen bestemt her)\nIndlægaf Falstria » 30. sep 2016, 18:25\nJasmin skrev: Nej, det skal staten ikke. Og det skal vi andre heller ikke så længe det er selvvalgt.\nStaten skal ikke. Vi andre derimod må godt.\nPå samme måde som det kan være sociale strukturer der får folk til at iklæde sig rituelle dragter i hverdagen, hvis de er omgivet kun af folk der opfordrer til dette, så kan det være sociale strukture der får dem til at afklæde sig den rituelle dragt igen, når de møder andre mennesker der synes det ser dumt og tosset ud.\nEt tørklæde er ikke noget særligt, det kan både være et fashion item, et politisk statement eller et religiøst. Jeg synes faktisk ofte de er pæne og pigerne der bær dem ser jo også ofte søde ud. Der er så visse steder hvor man ikke må bære hovedbeklædning, det omfatter naturligvis også tørklæder.\nDe der teletubbier der render rundt i telt derimod, det kan jeg overhovedet ikke tage seriøst, såvel som med en masse anden udklædning der ser dumt og fjollet ud, er det ikke noget man skal rende rundt i til hverdag. Hvis man gør, så bliver der grinet og joket om det, det hører jeg også muslimer gøre. Burka, turban og snabelsko, lederhosen, folkedanserdragt, alle de der rituelle dragter skal bare holdes til når der udføres rituelle handlinger, det er ikke en rituel handling at handle ind i Netto eller tage på stranden.\nIndlægaf Jasmin » 1. okt 2016, 12:30\nFalstria skrev: Staten skal ikke. Vi andre derimod må godt.\nJa, den ret har du. Du har også retten til at lade være.\nFalstria skrev: På samme måde som det kan være sociale strukturer der får folk til at iklæde sig rituelle dragter i hverdagen, hvis de er omgivet kun af folk der opfordrer til dette, så kan det være sociale strukture der får dem til at afklæde sig den rituelle dragt igen, når de møder andre mennesker der synes det ser dumt og tosset ud.\nHvis man ikke kan rumme hvordan andre mennesker klæder sig, så må man sgu arbejde lidt med sig selv.\nFalstria skrev: Et tørklæde er ikke noget særligt, det kan både være et fashion item, et politisk statement eller et religiøst. Jeg synes faktisk ofte de er pæne og pigerne der bær dem ser jo også ofte søde ud. Der er så visse steder hvor man ikke må bære hovedbeklædning, det omfatter naturligvis også tørklæder.\nLangt de fleste muslimske kvinder jeg kender, anerkender at der er jobs hvor et tørklæde udgør en sikkerhedsmæssig eller sundhedsmæssig risiko. Er du meget religiøs, søger du ikke disse jobs og ellers hænger du dit tørklæde i dit omklædningsrum når du møder og tager det på når du går hjem. Det er hvad jeg hører fra min mor som er læge på Skejby Sygehus. Så vi skal ikke gøre det til et problem.\nFalstria skrev: De der teletubbier der render rundt i telt derimod, det kan jeg overhovedet ikke tage seriøst, såvel som med en masse anden udklædning der ser dumt og fjollet ud, er det ikke noget man skal rende rundt i til hverdag. Hvis man gør, så bliver der grinet og joket om det, det hører jeg også muslimer gøre. Burka, turban og snabelsko, lederhosen, folkedanserdragt, alle de der rituelle dragter skal bare holdes til når der udføres rituelle handlinger, det er ikke en rituel handling at handle ind i Netto eller tage på stranden.\nSå folk der skiller sig ud må man gerne pege fingre og grine af hvis man ikke respekterer dem?\nDrengen i kørestol, som jeg møder næsten hver morgen; en freak i en spasserjeep?\nDe hjemløse på torvet; asociale elementer? Den store tykke mand med respiratoren som lufter sin lille hund tre gange om dagen; store flæskebjerg? Pigen i grillbaren; skævøjet kineser? Hafsa, en somalisk kvinde som bor i min opgang og hvis mand forlanger at hun skal gå med Burka når hun går ud; en fucking teletubbie?\nEn ting er helt sikkert! Hvis jeg har lyst til at gå ned og handle i min lokale Netto iført Burka, turban, snabelsko, Lederhosen, folkedanserdragt eller bar røv, så er det fandeme ikke noget du eller andre skal bestemme. Så længe folks adfærd ikke er til fare for andre så kan jeg sgu ikke være mere ligeglad med hvad folk har på når de handler.\nIndlægaf Falstria » 1. okt 2016, 14:57\nJeg sagde netop at det skal staten ikke blande sig i. Du må gerne gå i Netto iført telt, så længe Netto selv ikke har husregler imod det (der er regler imod at handle ind i bar røv).\nMen du må også forvente at der bliver peget fingre. Præcis som der ville blive blive peget fingre hvis du handlede ind iført andre fjollede kostumer.\nNogen burde måske tage en seriøs snak med Hafsa's mand om hvad han udsætter sin kone for, nogen af dem han vil lytte til.\nUdtrykket teletubby, har jeg lånt fra en kendt dansk muslimsk mand.\nIndlægaf avdotja » 1. okt 2016, 15:26\nMen hvor læser du henne at jeg mener privatpersoner skal rende rundt og fortælle andre hvad de skal have på/ikke have på? Du skriver godt nok at du mener det generelt, men jeg formoder der er en grund til at du valgte at citere mit indlæg i dit oprindelig svar og jeg er oprigtig nysgerrig i forhold til hvordan det er lykkes dig at læse ovenstående ind i det.\nIndlægaf Falstria » 1. okt 2016, 16:14\nIndlægaf kidkomb » 3. okt 2016, 08:29\nIndlægaf Falstria » 3. okt 2016, 15:15\nIndlægaf Falstria » 3. okt 2016, 15:20\nHvad med "det er ingen af de to"?\nIndlægaf kidkomb » 3. okt 2016, 19:47\nDisclaimer: Flere ting end de opstillede eksempler kan gøre sig gældende\nIndlægaf Falstria » 3. okt 2016, 19:50\nHvad med at ingen af de to ting har gjort sig gældende, nogensinde... Så?\nIndlægaf kidkomb » 3. okt 2016, 19:52\nAltså for dig?\nJeg er sikker på vi godt kan flette en frikadelle ind i nogle af eksemplerne?\nIndlægaf Falstria » 3. okt 2016, 19:57\nNej for dig jo\nHar du nydt godt af at nogle kvinder rejste til en næsten øde ø (Femø) og svingede med patterne, eller for den sags skyld at saudi kvinder begyndte at pakke sig ind?\nIndlægaf kidkomb » 3. okt 2016, 20:52\nNix, det handler da overhovedet ikke om hvad andre kvinder gør? Jeg føler mig sjovt nok ikke frigjort af noget andre kvinder gør.\nJeg har til gengæld i mange år følt mig ret frigjort, når jeg er topløs på stranden.