Dronen på tronen - Side 4 af 4 - Alt om DATA, Datatid TechLife\nDroner på direkte ondt …\nI både ild og luft\nDroner er generelt kun tilgængelige for industrilandene, der i det store og hele også selv fremstiller dem. Det betyder, at de fordele, droner kan tilbyde, stort set er forbeholdt de velstående nationer og nægtet den tredje verden, hvilket kan forøge gabet mellem rige og fattige på Jorden.\nDet falder naturligvis en del politisk rettænkende mennesker for brystet, men derudover eller måske ligefrem derfor er verdenspressen fuld af fake news sensationshistorier, der ikke altid er til dronehavernes fordel og er med til, at droner ofte mødes med skepsis og mistro i både industrielle og underudviklede lande, og de flyvende apparater forbindes løbende med uhensigtsmæssig adfærd og direkte ulovligheder.\nIndtil videre fremstilles civile droner dog hverken særligt store eller hårdføre, og de kan hverken hjembringe savnede eller eftersøgte personer. Det er sandt, at militære droner er kraftigere og kan udføre mange forskellige aktioner i felten, men indtil videre er de heller ikke i stand til at tage hverken forbrydere eller fjender til fange uden menneskelig deltagelse.\nTil gengæld er droner udmærkede til at dræbe og slå ihjel, og de er forholdsvis lette at sætte ind som armeret våben mod krigsfjender. Men det er desværre også sket adskillige gange, at droner har fyret dræbende skyts af mod civile tilsigtet eller utilsigtet. Dermed er det også indlysende, at droner kan fungere som ganske effektive terrorvåben mod alt og alle, som efter terroristers mening udgør et mål.\nDertil kommer, at droner (som det gælder for alle andre trafikmidler), hverken færdes bedre eller sikrere, end piloten med fjernbetjeningen eller den, der har programmeret dronens eventuelle styreprogram. På det vis udgør droner på ingen måde det kliniske og rene våben, som nogen ellers har villet gøre dem til.\nIkke alle droner er små. Militærdroner er nærmest fjernbetjente overvågningsfly med missillast.\nDroner kan ydermere indgå som det næsten perfekte overvågningsværktøj for nu ikke at sige spionageredskab. Ud over kamera kan en drone nemlig også forsynes med varmesensorer og night vision og følge dig eller andre enkeltpersoner eller grupper, uden at andre end droneføreren er klar over det. Droneoperatøren kan dermed i ro og mag danne sig et perfekt overblik fra luften og afvente det rigtige øjeblik. Det betyder, at droner kan slå snævert ned på et bestemt mål uden at beskadige andet, hvor kommandosoldater sjældent har tid til at sikre sig, om de slår til mod en reel terrorcelle eller en civil sammenkomst. Desuden må det jo ikke overses, at droneangreb alligevel alt for ofte ødelægger efterretninger om fjenden som data eller lommebøger, noter, computere og mobiltelefoner, der kunne have været til strategisk nytte fremover.\nNaturligvis betragtes angreb og våbenaffyringer fra droner helt utvetydigt som angreb på andre nationers suverænitet på samme måde som angreb med personel og andre våben. Men det standser ikke deres brug. Og desværre har de ”fjender” som sådanne droneangreb er rettet mod, også selv lært sig et og andet. Det er eksempelvis ikke usædvanligt for mellemøstlig modstand at inddrage kvinder og børn som medbragte skjold overalt, hvor der kan være en risiko.\nMen mens magthavere betragter målrettede droner, der kun anretter minimal nødvendig skade, som en god ting, ser andre med stigende frygt, at de efterhånden vil blive sat ind over for mindre farlige personer. Eller udtrykt på anden måde – med droner kan magthavere dræbe mennesker, uden at offentligheden får mulighed for at interessere sig. Andre argumenterer dog for, at denne form for foretagsomhed er selvregulerende. Et enkelt droneangreb er måske ok, men hundrede er ikke.\nDet droner må, og det droner ikke må\nEndnu er droner en så ny teknologi, at der ikke eksisterer ensartede regler og love for deres anvendelse. Hvert land og stat har sine egne direktiver, og fordi en lov gælder et sted, gælder den ikke nødvendigvis et andet sted. På den måde er der i dag opstået et lovmorads med en masse gråzoner, der kan gøre enhver dronebruger usikker i sin sag, da du måske ofte ikke aner, om det, du gør med din drone, reelt er lovligt eller ej.\nMangelfuld standardisering er ikke noget nyt i teknologiens verden, men hvis droner skal sværme rundt sammen i fredelig sameksistens, kan det godt blive et seriøst problem. Et lille skridt er, at over 50 lande til nu har sluttet sig sammen i gruppen Joint Authorities for Rulemaking of Unmanned Systems (JARUS), men det har desværre endnu ikke affødt et sæt fællesstandarder for de svirrende robotter.\nI Danmark og sammenlignelige lande gælder dog en række klare regler. Hvis du vil flyve med droner, som er tungere end 250 gram, skal du være 18 år og have et dronebevis fra en droneskole, som er godkendt af trafikstyrelsen. Uanset dronestørrelse skal du dog nøje følge de regler for, hvor tæt du må flyve på bebyggelse, og hvor du slet ikke må flyve. Find reglerne på trafikstyrelsens hjemmeside (Trafikstyrelsen.dk). Gå ind under Luftfart og derpå Regler for droneflyvning. Bl.a. kan du her via en ny netside droneluftrum.dk hente en app af samme navn, der viser, hvor du må og ikke må bruge drone. Begge dele er udviklet af Naviair og Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen i samarbejde med det belgiske firma Unifly.


Konkurs - DAHL Advokatfirma\nKonkursbehandling kræver stærke kompetencer og professionel håndtering. Hos DAHL har vi stor erfaring med at håndtere alle typer af konkursboer, og vi har fokus på at sikre effektiv konkursbehandling.\nHåndtering af konkursboer\nDAHLs insolvensteam har altid en struktureret tilgang til behandling af konkursboer. Vi inddeler konkursboer i tre kategorier (lille, mellem og stor). For hver af disse har vi en standardiseret proces til håndtering af bobehandlingen. Dette gør vi for at sikre høj effektivitet og kompetent bobehandling.\nI de små konkursboer anvender vi en nem og overskuelig opgaveoversigt. I de mellemstore og store konkursboer anvender vi en ”stage gate” model, hvor bobehandlingen deles op i faser med underliggende opgaver.\nUanset konkursboets størrelse giver de forskellige modeller overblik og klarhed over de igangværende opgaver og skaber rammerne for, at der i bobehandlingen er fortsat fremdrift i processen og fokus på den valgte strategi.\nBrug af digitale værktøjer\nI konkursboer, hvor der skal udbydes et større antal aktiver, har vi desuden mulighed for at anvende et digitalt datarum, hvor interesserede nemt kan tilgå materialet om de udbudte aktiver.\nVi bruger digitale værktøjer i vores opgaveløsning for at sikre en hurtig og smidig proces og for at undgå aktiviteter, der ikke skaber værdi.\nVi prioriterer forventningsafstemning\nVi sætter fokus på hastighed, og som udgangspunkt skal et konkursbo være afsluttet inden for et år. Dette sørger vi altid for at forventningsafstemme på forhånd.\nHos DAHL er kommunikation i højsæde. Vi prioriterer altid den løbende dialog for at sikre, at strategien er afstemt, og at vi kender jeres succeskriterier. Succeskriterierne kan variere. Det er derfor vigtigt, at vi kender jeres succeskriterier i den konkrete sag. Vi prioriterer altid, at vi løbende forventningsafstemmer de valgte strategier.\nKontakt en af vores specialister for at høre mere om, hvordan vi kan hjælpe med konkursbehandling.\n30. apr. 2019\t Fremført skattemæssigt underskud som aktiv i akkord\n10. apr. 2019\t Betinget akkord kan udskyde underskudsbegrænsning


Philips Steam&Go tøjdamper GC360/30 findes stadig i Top-10 eller tæt på i varegruppen Strygejern. Når du bestiller her får du lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Philips Steam&Go tøjdamper GC360/30 hos den populære shop Elgiganten, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Hos webshoppens store udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop sparer du penge- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nVidste du, at hver gang du køber noget i en af de danske webshops, er du sikret lidt bedre rettigheder, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Webshop skal følge dansk lov, der giver 14 dages retrret. efter du har foretaget dit køb på nettet, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, i den store skov af webshops, der er derude. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En anden ting du også slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I onlineshoppen er der ingen kø der er ingen kø online – det er bare direkte til betaling, og så er du videre, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n19 anmeldelser af Philips Steam&Go tøjdamper GC360/30


Evakueringer fra Aleppo genoptaget | Nyheder | DR\nMinister vil opkøbe naboers huse: Nye F35-kampfly vil larme for meget på luftbase kl. 13.41\nNy rapport: Tandlæger gør for mange syge på papiret kl. 14.45\nStandupkomiker erstatter sygemeldt Ulla Sandbæk i Folketinget kl. 15.56\nOrdblinde børn hjælper hinanden med at lære at læse kl. 16.03\nSpis dansk og halver dit indtag af sprøjtemidler kl. 16.13\nFlere end 200 dræbt i Egypten: Mænd i firhjulstrækkere angriber moské under fredagsbøn kl. 13.06\nLandsretten: Kundby-pige er skyldig i forsøg på terror kl. 13.00\nAlternativet forsvarer valg af borgmesterpost: Kultur er tung og vigtig politik kl. 13.47\nEvakueringer fra Aleppo genoptaget\nEn FN-embedsmand bekræfter, at evakueringen fra det østlige Aleppo er i gang igen.\nDet lykkedes 19 busser at komme ind i den østlige del af Aleppo tidligere søndag. Nu skulle fem af dem så være sluppet ud af bydelen igen. (Foto: George Ourfalian © Scanpix)\n18. dec. 2016 kl. 23.04 opdateret 18. dec. 2016 kl. 23.20\nIfølge flere personer, der befinder sig i det østlige Aleppo, er evakueringen af området genoptaget sent søndag aften.\nDet bekræfter en FN-embedsmand også over for Reuters.\n- Evakueringerne er i gang. Busser og ambulancer kører fra Østaleppo nu, siger en embedsmand fra FN til Reuters.\nPå sociale medier bliver der lagt billeder op af busser, der i mørket er klar til at transportere civile og oprørere væk fra krigszonen.\nEn syrisk journalist, Ahmad Alkhatib, der angiveligt befinder sig i Aleppo, skriver på Twitter, at fem busser og to ambulancer er kørt ud fra det østlige Aleppo og nu er i sikkerhed, vest for Aleppo ude på landet. Han lægger også billeder op, men deres autenticitet kan ikke bekræftes.\nLæs også: Busser klar til evakuering er blevet angrebet\nIfølge nyhedsbureauet AFP drejer det sig om 350 personer, der er blevet fragtet ud af den sønderbombede by omkring klokken 23.\nUvist om alle evakueringer er i gang igen\nI første omgang er der kun oplysninger om evakuering fra Aleppo og ikke fra landsbyerne al-Foua og Kefraya. Derfor vides det heller ikke, om hele evakueringsprocessen er sat i gang igen, eller om det blot drejer sig om nogle mennesker, der har været strandet.\nTidligere søndag aften forlød det, at evakueringerne var sat på pause på ubestemt tid, efter at flere evakueringsbusser var blevet angreb og stukket i brand.\nDet skete, efter at bevæbnede personer gik til angreb på busser, der skulle transportere mennesker ud af landsbyerne al-Foua og Kefraya. Det meddelte det London-baserede Syriske Observatorium for Menneskerettigheder.\nIfølge observatoriet blev en buschauffør dræbt.\nNordkorea graver grøft ved grænsen efter afhopning kl. 16.47\nTyske socialdemokrater i kovending: Vi vil forhandle om en ny regering kl. 16.36\nBare gode venner: EU knytter bånd mod øst uden at love ægteskab kl. 14.00\nBeboere må flytte på grund af F35-kampfly: Vi mister et godt naboskab kl. 16:07\nMinister vil opkøbe naboers huse: Nye F35-kampfly vil larme for meget på luftbase kl. 13:41\nNy rapport: Tandlæger gør for mange syge på papiret kl. 14:45\nAlle partier i Syddjurs Kommune står bag den nye borgmester kl. 16:48\nNordkorea graver grøft ved grænsen efter afhopning kl. 16:47\nTyske socialdemokrater i kovending: Vi vil forhandle om en ny regering kl. 16:36\nDana Cup fastholder kontrakt med kritiseret busselskab kl. 16:34\nTo ledere i DR er suspenderet efter upassende adfærd kl. 16:21\nSpis dansk og halver dit indtag af sprøjtemidler kl. 16:13\n11.500 ordblinde afsløret med elektronisk test: 16-årige Annekatrine er enormt lettet 23. Nov. 2017 kl. 20:48


Den sammenhængende medlemsadministration 2019 - Groupcare - Medlemssystem til foreninger\nGratis for personer der arbejder i medlemsorganisationer, dog no-show-fee på 300 kr.\nFor fjerde gang afholder vi arrangementet “Den sammenhængende medlemsadministration”, hvor du får en uforpligtende præsentation af Groupcares sammenhængende medlemsløsning bestående af medlemssystemet Membercare og selvbetjeningsplatformen Membersite inkl. integrationer til tredjepartsystemer.\nÅrets arrangement vil have særlig fokus på:\nDigitale transformationer. Hvad skal man særligt være opmærksom på, når man kigger på ny medlemsløsning eller står foran en digital transformation? Med udgangspunkt i egne systemer og vores mangeårige erfaring med at gennemføre it-projekter til tiden vil vi fortælle om, hvad man som organisation særligt skal være opmærksom på.\nDerudover vil der være et kort indslag fra en af de nuværende brugere af løsningen, som vil dele ud af deres erfaringer med at anskaffe og bruge Membercare/Membersite – og hvordan det har været med til at transformere deres arbejde.\nEmil Hovøre Andersen\t2019-04-08T16:26:27+00:00


Forside / Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge / Køjeseng med sengeskuffer, 200×90 cm Snow white hvid – Manis-h\nKøjeseng med sengeskuffer, 200×90 cm Snow white hvid – Manis-h får stor ros fra børnefamilier fra hele landet, og det er ikke uden grund, når man kigger på kvalitet kontra pris – her får du meget for pengene. Når vi skal gøre noget for ungerne, vil vi ikke gå ned på kvalitet, og med Køjeseng med sengeskuffer, 200×90 cm Snow white hvid – Manis-h kan du have god samvittighed. Køjeseng med sengeskuffer, 200×90 cm Snow white hvid – Manis-h købes ofte i online butikken Babyshower. Det spiller ingen rolle om du leder efter bleer, soveposer eller køreposer, kan du finde det her på siden. Skal din barnevogn holde bedst muligt, er vedligeholdelse essentiel. De ømme punkter er typisk stel, hjul og tekstiler, så vær ekstra opmærksom på dem. Passer I godt på barnevognen, forlænges levetiden på vognen drastisk, og dit barn tager sig jo også bedre ud i en ren og velholdt vogn.\nKøjeseng med sengeskuffer, 200×90 cm Snow white hvid – Manis-h ligger i toppen af listen med bedst sælgende varer i webshoppen i den altid eftertragtede varekategori Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Du kan roligt gøre som rigtig mange andre har gjort før dig og købe din Køjeseng med sengeskuffer, 200×90 cm Snow white hvid – Manis-h hos onlineshoppen Babyshower, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder du noget for alle, det kan jo passende være det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops kan priserne være lavere- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nShoppes der produkter online, får du andre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Du får med dine varer 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og du kan finde webshops der giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n13 anmeldelser af Køjeseng med sengeskuffer, 200×90 cm Snow white hvid – Manis-h


Vild Oddset-kupon fra Charlottenlund udløser monstergevinst | TV 2 Lorry\nMange mål i EM-kvalifikationskampene gav en Oddset-spiller fra Charlottenlund en helt vild vinderkupon.\nDu kan se, hvordan vinderkuponen så ud, længere nede i artiklen. Foto: Danske Spil - pressefoto\n13. jun 2019, kl. 18:51\nFodbold-Danmark jublede mandag aften, da herrelandsholdet i fodbold vandt en flot sejr over Georgien på 5-1 i Parken.\nOg for en Oddset-spiller i Charlottenlund gav den store vindermargin formentlig grund til ekstra meget jubel.\nOddseren havde spillet på ’over 4,5 mål’ på fem EM-kvalifikationskampe på den samme kupon.\nLæs også Lotto-vinder forærer sin mor drømmegave: ”Hun har altid været der”\nDen vilde kupon gav et samlet odds på hele 21.505,1 gange pengene. Så da Danmark scorede sit fjerde mål, forvandlede spillerens 12 kroners indskud sig pludselig til 258.073 kroner, skriver Danske Spil i en pressemeddelelse.\nSådan så den heldige kupon ud:\nDanmark- Georgien, over 4,5 mål = odds 6,00\nSerbien -Litauen, over 4, 5 mål = odds 3,85\nBulgarien – Kosovo, over 4, 5 mål = odds 9,50\nLetland – Slovenien, over 4, 5 mål = odds 10, 00\nNordmakedonien – Østrig, over 4,5 mål = odds 9,80\nDen heldige spiller var dog ikke den eneste, der kunne juble over en god Oddset-kupon mandag aften.\n- Det var absolut både landsholdets og Oddset-spillernes aften. Rigtig mange af Oddset-spillerens favoritter gik hjem, så mange har siddet med en vinderkupon efter slutfløjt - selvom få selvfølgelig har haft så god en kupon som Oddset-spilleren fra Charlottenlund, siger Jens Nielsen, Sportspilschef i Danske Licens Spil og fortsætter:\n- Danskernes indskud lå generelt på hjemmesejr og på storsejre. Samtidig scorede favoritspillerne Christian Eriksen, Yussuf Poulsen og Kasper Dolberg, den sidste endda to gange, så Oddset-spillerne høstede samlet set et overskud på over 9 millioner kroner på mandagens store danske fodboldaften.


Prince provokerer musikbranchen\nOffentliggjort: 10.02.01 kl. 11:26\nPrince var blandt de første i musikbranchen til at anerkende Internettet som et distributionsmedie og bruge det til at udgive både albums og nye sange. Ganske som en anden rocklegende, David Bowie, har Prince nu sammen med sit band New Power Generation (NPG) oprettet sit eget musiksted på Internettet, som mod en fast månedlig medlemsgebyr vil tilbyde nye sange, musikvideoer, studieoptagelser og Webcasts af koncerter.\nKonceptet abonnementsbaserede musiktjenester er begyndt at gribe om sig på Internettet. Således planlægger Vivendi Universal's Universal Music Group, der er verdens største musikselskab, i øjeblikket en musiktjeneste, som er baseret på månedlige brugergebyrer. AOL Time Warner, der ejer Warner Music Group, planlægger også en musiktjeneste, og Bertelsmann, der ejer BMG Entertainment, planlægger at investere mellem 30 og 50 millioner dollar i Napster, som skal udvikle den tyske musikgruppes Internet-strategi på musikområdet.\nPrince, der er en af musikindustriens største og mest profilerede kunstnere, antages at have hundredvis af timers musikoptagelser liggende, som aldrig er blevet udgivet. Efter uoverensstemmelser med sit pladeselskab Warner Brothers omkring rettighederne til masterbånd ændrede Prince sit navn til et kryptisk symbol og optrådte umiddelbart efter med ordet "slave" malet i sit ansigt.\nPrince er kendt for sine kritiske udtalelser om musikselskaberne, hvor han blandt andet har omtalt Internettet, som noget en musikelsker kun kan anse for en spændende udvikling indenfor musikhistorien.


Dutch Oven | Petromax Støbejernsgryder af højeste kvalitet\nForside >Petromax>Dutch Oven - Støbejernsgryder\nDutch Oven også kendt som Hollændergryde\nEn Dutch Oven støbejernsgryde er uundværlig, hvis du elsker friluftslivet og at lave mad over bål eller kul. Gryderne er bedst kendt for at være robuste og nemme at rengøre, hvilket er to vigtige kvaliteter, når det gælder støbejernsgryder og madlavning over åben ild. Den traditionelle dybe støbejernsgryde er et must have, mens en bageform i støbejern eller en støbejernsgryde med randform er perfekt, hvis du vil eksperimentere med anderledes madlavning over åben ild. Boemsen’s BBQ er en af de få danske forhandlere af Dutch Oven gryderne. Hos os finder du hele seks forskellige modeller - og derudover en masse tilbehør til din støbejernsgryde.\nGrill- og bålhandske - Petromax\nDenne Aramid Pro 300 grill- og bålhandske fra Petromax er en af de bedste og lækreste handsker til grill og bål....\nRandform, Petromax GF1 - Støbejernsgryde\nMed denne Petromax randform med tærteforms låg, kan du bage fugtige kager, lækre gryderetter eller brød i den...\nDutch Oven – den klassiske hollændergryde\nDutch Ovens gryder i støbejern er bedst kendt som klassiske hollændergryder. Betegnelsen går mange år tilbage, hvor en hollandsk købmand importerede gryderne til USA, så de hollandske immigranter igen fik mulighed for at lave deres traditionelle mad. Med tiden blev Dutch Oven så populære, at de i dag bruges af friluftsmennesker og spejdere verden over. At gryderne stadig er så populære, som de er i dag, skyldes primært deres gode kvalitet og optimale varmefordeling, som ikke er til at tage fejl af.\nStøbejernsgryderne, der kan alt\nKendetegnende for en Dutch Oven støbejernsgryde er, at den kan bruges til alt. Uanset om du skal stege, koge eller bage, kan den det. Det gør den perfekt til dig, der elsker friluftslivet og kender til vigtigheden af at have en begrænset mængde udstyr med. Dens mange anvendelsesmuligheder betyder, at du både kan lave steg, sammenkogte retter, koge kartofler, bage brød og meget mere i den. Specielt ved en Dutch Oven støbejernsgryde er, at dens låg kan bruges som en pande. På den måde kan du også lave pandekager, madbrød og naturligvis æg og bacon, som er det perfekte morgenmåltid for et friluftsmenneske eller en spejder.\nSpejder eller inkarneret friluftsmenneske?\nSom spejder eller inkarneret friluftsmenneske lærer man hurtigt, at man kun skal have det mest nødvendige udstyr med sig, når man skal på tur. Dette gælder naturligvis også for madlavningsgrej. Med en Dutch Oven støbejernsgryde behøver du kun én gryde for at kunne lave alt - med andre ord kan den betragtes som en alt-i-én-løsning. Da den er lavet i støbejern, holder den meget længe - de fleste holder for livstid. På grund af grydens materiale skal du ikke bekymre dig om, at der skaller emalje eller maling af og ned i maden. Skulle der opstå lidt rust på den, kan det let fjernes med en stålbørste.\nTåler meget høje temperaturer\nFordelen ved at vælge en støbejernsgryde er, at den, på grund af dens materiale, fordeler varmen jævnt. På den måde skal du ikke bekymre dig om, om maden bliver færdig på samme tid, ligesom det ofte er tilfældet for madlavning på grill. Derudover kan gryden sættes direkte på bålet, fordi den tåler utroligt høje temperaturer. Gryderne fra Dutch Oven har derudover plads til, at der kan lægges gløder på grydens låg for at skabe samme effekt som en ovn. Da den kan tåle meget høje temperaturer, betyder det også, at du ikke behøver at medbringe et stativ, fordi den kan placeres direkte på gløder, ild eller kul.


Butikker skal som udgangspunkt placeres i områder udlagt til detailhandel (butiksområder) som vist på kort og i overensstemmelse med skema PDF\nDownload "Butikker skal som udgangspunkt placeres i områder udlagt til detailhandel (butiksområder) som vist på kort og i overensstemmelse med skema 2.1."\n1 2 - Detailhandel og butiksområder 2.1 Detailhandel Butikker skal som udgangspunkt placeres i områder udlagt til detailhandel (butiksområder) som vist på kort og i overensstemmelse med skema 2.1. Butiksområderne er inddelt i tre typer: - Bymidter (D1-områder) - Bydelscentre, lokalcentre og aflastningscenter (D2-områder) - Suppleringsområder til særlig pladskrævende varer (D3-områder) Det eksisterende aflastningscenter ved Holstebrovej i Viborg bibeholdes. Som frikommuneforsøg udvides aflastningscenteret med ejendomme ved Livøvej og Ærøvej som vist på kort for Viborg vestby (/dkplan /dkplan.aspx?pageid=251). For hvert butiksområde fastlægger skemaet: - den samlede ramme til detailhandel, - eksisterende detailhandel, - rammer til ny planlægning og - maksimale butiksstørrelser. Yderligere retningslinjer for butiksområderne er fastlagt i Retningslinjer for butikker uden for butiksområderne er fastlagt i Der refereres i det følgende til byernes rolle jf. retningslinje 1 (/DKplan /dkplan.aspx?pageid=445). Vridsted, Klejtrup, Rødding og Kølvrå har i forhold til detailhandel status som lokalbyer. 2.2 Bymidter Der er udpeget bymidter i følgende byer: Viborg, Bjerringbro, Stoholm, Møldrup, Karup, Ørum, Rødkærsbro, Frederiks, Skals, Løgstrup og Hammershøj. Se kort her. (/DKplan/dkplan.aspx?pageId=456) Særbestemmelser for butikker i bevaringsværdigt bymiljø Placering af butikker i bevaringsværdige byer og bydele herunder den del af Viborg midtby, der er omfattet af Bevaringsplan Viborg fra , kan kun tillades efter en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde. I denne vurdering skal indgå følgende kriterier: Butikken skal kunne tilpasses den eksisterende bygnings- og\n2 udstykningsstruktur Butikken må ikke medføre væsentlige ændringer i facader og bebyggelsens udtryk Butikker må ikke medføre tung trafik eller behov for større parkeringsarealer Særbestemmelse for Viborg Baneby I Viborg Baneby må der højst etableres m 2 detailhandel. Fordeling af detailhandelsrammen fremgår af kort og skema. Af skemaet fremgår ramme til ny planlægning og de maksimale butiksstørrelser for hvert enkelt område. Der gives indtil 1. juli 2017 mulighed for at etablere udvalgsvarebutikker over m² i den nordlige del af banebyen og langs Indre Ringvej (Område A, B1 og B2). Der er mulighed for i alt tre store udvalgsvarebutikker over m² - og i alt højst m². Definition af store udvalgsvarebutikker kan ses nederst på denne side.\n3 Særbestemmelse for bymidten i Bjerringbro I den del af BBRO.D1.1, der ligger nord for Realskolevej og Adolfsvej dvs. området ved Nørregade og Skolegade må den maksimale butiksstørrelse ikke overstige m². 2.3 Lokalcentre og aflastningscentre I et lokalcenter kan der udlægges arealer til butiksformål, som alene betjener en begrænset del af en by eller en bydel, en landsby, et sommerhusområde eller lign. Byerne Løvel, Mønsted, Sparkær, Bjerregrav, Mammen, Vammen, Ulbjerg, Sahl, Tange, Skelhøje, Hvam, Sjørup, Vejrumbro, Kjeldbjerg, Fly, Knudby- Borup, Kvorning, Grønhøj, Sdr. Rind, Vinkel, Låstrup, Hjarbæk, Vridsted, Klejtrup, Rødding, Kølvrå, Viborgs forstæder, afgrænsede landsbyer og mindre butiksområder i Viborg udlægges som lokalcentre. Der kan etableres op til m² detailhandel pr. by/lokalcenter. Den enkelte butik må ikke være større end m². Placering af butikker i lokalcentre kræver en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde. I denne vurdering skal indgå følgende kriterier: Butikker skal placeres i centerområder (C1 og C2- områder jf. kommuneplanens rammer for lokalplanlægning) eller i særlige tilfælde i boligområder langs byens primære vejnet\n4 Butikker skal tilpasses områdets bymiljø, bygningsstruktur og by- og bygningsmæssige sammenhænge Butikker skal placeres, hvor der er god infrastruktur og tilgængelighed for alle Butikker må ikke medføre væsentlige gener i form af støj og trafik. Der kan ikke placeres butikker i erhvervsområder samt på egentlige boligveje i boligområder. Særbestemmelser for lokalcentre i Viborg Overlund I lokalcenter VIBØ.D2.1 Overlund må der kun etableres én butik over 500 m². Houlkær I lokalcenter VIBØ.D2.2 Houlkær kan eksisterende dagligvareforretning på m² indgå i ny planlægning. Særbestemmelse for aflastningscenter ved Holstebrovej i Viborg Som del af frikommuneforsøg er rammen til detailhandel i aflastningscenteret øget med m² til m². Disse fordeles således: I rammeområde VIBV.D2.1A øges detailhandelsmuligheden med m² til m². Disse m² kan alene anvendes til udvalgsvarebutikker med et bruttoetageareal over m². Der kan i VIBV.D2.1A etableres op til 4 udvalgsvarebutikker med et bruttoetageareal på mindst m² og højst m². Heraf kan der kun etableres en ny butik. De resterende butikker kan alene etableres ved udvidelse af eksisterende butikker. Inden for det udvidede aflastningscenter VIBV.D2.1B og VIBV.D2.1C kan der - som frikommuneforsøg - etableres op til m² yderligere detailhandel i form af udvalgsvarebutikker med et bruttoetageareal på mindst m². Disse m² detailhandel fordeles således: Op til m² detailhandel i form af en udvalgsvarebutik på Ærøvej Op til bruttoetageareal til detailhandel på Livøvej 16, 18, 19, 20 og 22. Der kan etableres en udvalgsvarebutik på m² og op til 4 udvalgsvarebutikker på mindst m² og højst m².\n5 Af de m² bruttoetageareal til udvalgsvarebutikker over m² kan m² alene anvendes til store udvalgsvarer. Store udvalgsvarer er: Køkkener, møbler, hårde hvidevarer, tæpper og gulve, børneudstyr, brændeovne, belysning, jagt- og fiskeriudstyr, knallerter, motorcykler, cykler og lignende. Der er tale om varer, der oftest afhentes med trailer, og hvor det er hensigtsmæssigt, at man kan køre direkte til butikker eller varer, som af sikkerhedsmæssige, miljømæssige eller logistiske årsager kan være problematiske at indpasse i bymidten. 2.4 Suppleringsområder (særlig pladskrævende varer) Der udlægges suppleringsområder (D3-områder), hvor der kan etableres detailhandel med butikker, der alene forhandler særlig pladskrævende varer. Definition af særlig pladskrævende varer kan ses nederst på denne side. I butikker, der forhandler tømmer og byggematerialer, kan der etableres et særligt afsnit på op til m² med udvalgsvarer, som anvendes i forbindelse med tømmer og byggematerialer. Det særlige afsnit med udvalgsvarer må højst udgøre 1/3 af det samlede bruttoetageareal til detailhandel. Planlægningen for møbelbutikker i suppleringsområder kræver en redegørelse for, hvorfor butikken ikke kan placeres i byens øvrige butiksområder. Der kan kun planlægges for møbelbutikker i suppleringsområder ved vedtagelse af tillæg til kommuneplanen. Særbestemmelse for suppleringsområder i Viborg I suppleringsområder kan der på facadegrunde mod det overordnede vejnet dvs. Holstebrovej, Vestre Ringvej, Søndre Ringvej, Indre Ringvej, Randersvej og Århusvej, alene udlægges areal til detailhandel med særlig pladskrævende varer med facadekarakter, så der sikres en attraktiv helhed mod det overordnede vejnet. Særbestemmelse for suppleringsområde ved Vestre Ringvej i Viborg I suppleringsområde VIBNV.D3.4 er der mulighed for en butik med et bruttoetageareal på op til m2 og to butikker med et brutto-etageareal op til m2. Særbestemmelse for suppleringområde ved Heimdalsvej i Bjerringbro I suppleringsområde BBRO.D3.3 er der mulighed for en butik med et bruttoetageareal på op til m². 2.5 Enkeltstående butikker til et områdes daglige forsyning\n6 Der kan placeres enkeltstående butikker, der alene tjener til lokal-områdets daglige forsyning. I Viborg, Bjerringbro og centerbyerne (eksklusiv Vridsted, Klejtrup, Rødding og Kølvrå) kan der uden for butiksområderne, dvs. i bolig- og centerområder, etableres enkeltstående butikker alene til lokalområdets daglige forsyning efter en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde. Disse butikker må højst være m² i Viborg og Bjerringbro, og højst 500 m² i øvrige centerbyer. Udvalgsvarebutikker må højst være 200 m². I vurderingen skal indgå følgende kriterier: Som hovedregel skal en lokal butik placeres mindst 500 m fra nærmeste butiksområde. Dette gælder kun for butikker over 200 m² i Viborg og Bjerringbro og over 100 m² i øvrige byer. Der må ikke placeres flere lokale butikker ved siden af hinanden. Der skal være et naturligt lokalområde at forsyne. Der skal være god infrastruktur og tilgængelighed for alle, dvs. placeringen skal ske langs det primære vejnet og ikke ved boligveje internt i boligområder. En lokal butik skal tilpasses områdets bymiljø, bygningsstruktur og by- og bygningsmæssige sammenhænge. En lokal butik må ikke medføre væsentlige gener i form af støj og trafik. 2.6 Salg af egne produkter I tilknytning til en virksomheds produktionslokaler kan der etableres salg af egne produkter. Produktionslokaler defineres som lokaler, hvor der sker egentlig produktion eller forarbejdning af egne produkter. Der kan etableres salg af egne produkter svarende til højst 10 % af den enkelte virksomheds bruttoetageareal og højst 10 % af virksomhedens samlede årlige omsætning. Det samlede areal til salgsområde må højst være 300 m² pr. virksomhed, skal have selvstændig indgang og være tydeligt afgrænset fra den øvrige del af virksomheden. 2.7 Butikker ved tankstationer, turistattraktioner mv.\n7 Der kan i tilknytning til tankstationer, togstationer, lufthavne, stadioner, fritliggende turistattraktioner og lignende, der ligger uden for bymidter, bydelscentre, aflastningscentre, lokalcentre og suppleringsområder, udlægges arealer til butikker til brug for de kunder, der i øvrigt benytter anlægget på grund af dets primære funktion. Størrelse på butikkerne fastlægges i hvert enkelt tilfælde. Definitioner for detailhandel Detailhandel Butikker der forhandler varer til private kunder/slutbrugere. Dagligvarer Varer, der indgår i den daglige husholdning og forbruges, når de bruges (kortvarige forbrugsgoder). Dagligvarer er f.eks. madvarer, drikkevarer, artikler til personlig pleje og husholdningsartikler. Dagligvarebutikker omfatter f.eks. supermarkeder, bagere, kiosker, slagtere, tobaks- og vinforretninger, apoteker, blomsterforretninger, udlejning af film, materialister, parfumerier og detailhandel med ortopædiske og medicinske varer. Udvalgsvarer Varer, som forbruges over længere tid og ikke indkøbes så ofte som dagligvarer. Udvalgsvarer bliver ved med at eksistere samtidig med brugen og går først til grunde efter brug i en længere periode. Udvalgsvarer er f.eks. tøj, babyudstyr og barnevogne, computere, hårde hvidevarer, tæpper, cykler, bøger, papirvarer og sportsudstyr. Særlig pladskrævende varer Sådanne varer er f.eks. motorkøretøjer, lystbåde, camping-vogne, trailere, planter, havebrugsvarer, tømmer, byggematerialer, grus, sten- og betonvarer, møbler. Tømmer og byggematerialer, der betragtes som særlig pladskrævende varer er f.eks. træ-, sten-, beton-, glas- og gipsmaterialer, træbeskyttelse, søm, skruer, VVS-produkter som f.eks.. rør, fittings, radiatorer, vandvarmere, produkter til bad og toilet samt værktøj som f.eks. bore-, skrue- og slibemaskiner, tænger og skruetrækkere. Produkter som f.eks. tovværk, elartikler, postkasser, brændeovne, tyverialarmer, paraboler og lign. skal derimod placeres i det særlige afsnit med andre udvalgsvarer, som anvendes i forbindelse med tømmer og byggematerialer.\n8 Store udvalgsvarer Køkkener, møbler, hårde hvidevarer, tæpper og gulve, børneudstyr, brændeovne, belysning, jagt- og fiskeriudstyr, knallerter, motorcykler, cykler og lignende, der oftest vil kræve, at varerne afhentes med trailer og derfor bl.a. af hensyn til trafik ikke er egnede til en placering i bymidten. Bruttoetageareal Butiksstørrelser og detailhandelsarealet defineres som det samlede bruttoetageareal til detailhandel. Til bruttoetagearealer medregnes alle arealer til butiksformål, herunder lagre, interne adgangsarealer, personalerum mv. og i nogle tilfælde overdækkede varegårde. Beregning af bruttoetagearealet til butiksformål sker efter bygningsreglementets bestemmelser om beregning af bebyggelsens etageareal, idet kældre, der anvendes til ovennævnte, dog medregnes uanset deres højde i forhold til det omgivende terræn. Bruttoetagearealet kan fradrages arealer til personalefaciliteter som kantine, personaletoiletter, personalefitnessfaciliteter og personale-rum, dog maksimalt i alt 200 m² pr. butik. Til bruttoetagearealet for butikker med særlig pladskrævende varer skal kun medregnes arealer, som anvendes til detailhandel eller er en forudsætning for detailhandelsfunktionen. Værkstedsarealer, lagre- og kontorfaciliteter m.v. medregnes kun i det omfang, disse arealer anvendes til klargøring, administration og salg fra butikken. Andre anvendelser Følgende funktioner er som udgangspunkt ikke detailhandel: Re-stauranter, liberale erhverv (f.eks. administration, banker, ejendomsmæglere, læger, frisører mv.), service (f.eks. renserier) og tankstationer uden butiksareal. Begrænset detailsalg ved f.eks. frisører, massører, renserier og lign. medregnes ikke som detailhandel under forudsætning af, at serviceerhvervet er den primære funktion, og at der alene sælges varer i tilknytning til funktionen. Salg af drikkevarer og tilberedt mad til fortæring på stedet i fx restauranter, grillbarer, pølsevogne er ikke detailhandel men restauration. Dette gælder også take-away restauranter. Slagtere, smørrebrødsforretninger, bagere og lignende er dagligvarehandel, selvom der er take-away eller mulighed for at spise på stedet. Engroshandel\n9 Engroshandel er ikke detailhandel. Engroshandel er videresalg af produkter til detailhandel, til andre engrosvirksomheder, til fremstillingsvirksomheder og til professionelle brugere som håndværkere, offentlige brugere mv. Der må fra engroshandel kun ske et ubetydeligt salg til almindelige forbrugere og ikke-professionelle. Dette salg skal være af underordnet betydning for virksomheden og for det bestående miljø, dvs. for detailhandelsstrukturen, områdets karakter, trafikforsyning mv. Der må ikke skiltes og reklameres med salg til private fra engroshandel. Showrooms, lagersalg og engroshandel, hvorfra der er direkte salg til private og som skaber væsentlige kundestrømme, er detailhandel. Postordre- og internethandel Postordresalg, internetbutikker mv. er engroshandel, under forudsætning af at der ikke er salgslokaler/showrooms med direkte salg til private. Redegørelse til retningslinjen (/DKplan/dkplan.aspx?pageId=455) Sct. Mathias marked i Viborg\n10 Skema 2.1. Klik for stort skema


Socialistisk Arbejderavis 237 | socialister.dk\nNr. 237 – 12. januar 2005\nSocialistisk Arbejderavis har i over et år argumenteret for, at USA risikerer at møde et nyt Vietnam i Irak. Dette bliver nu tydeligere for hver dag. Men hvad betød deres Vietnam-nederlag? Og hvad vil et nederlag i Irak i dag betyde for bevægelser verden over? » Læs mere\nGiles Ji Ungpakorn er fra Workers' Democracy i Thailand » Læs mere\nHele Verden har i løbet af julen lært et nyt ord – TSUNAMI. Katastrofen har medført en sand flodbølge af nødhjælp til områderne i Indien, Sri Lanka, Indonesien og Thailand hvor tsunamien ramte hårdest. » Læs mere\nDet er vigtig, at vi hele tiden holder vores øjne åbne overfor den virkelige fjende! Spørgsmål som terrorvarsler, muslimers integration i samfundet og Hijab fungerer alle som afledningsmanøvrer. » Læs mere\nVenstrefløjens indsats mod fremmedhadet i Danmark er de sidste par år blevet stadig mindre og ynkeligere. Interessen for emnet begrænser sig efterhånden til at forsøge at få de etniske danskere til at stemme på SF og Enhedslisten. » Læs mere\nGiordano Bruno selskabet – intellektuelle racister\nKaren Jespersen, Lars Hedegaard og Helle Merete Brix udgør inderkredsen af Giordano Bruno selskabet, der har organiseret meget af de seneste års fremmedhetz i pressen. » Læs mere\nKamp mod racismen i Holland\nI sidste nummer af avisen fortalte vi om racistisk stemning i Holland efter mordet på den højreorienterede filmmand, Theo van Gogh. » Læs mere\nFanatiker, terrorist, fundamentalist, ekstremist, selvmordsbomber eller blot ondskaben selv. Dette er nogle af de betegnelser, som er blevet placeret ved siden af ordet muslim, siden 11. september og Bush’s “krig mod terror”. » Læs mere\nI Danmark er der 5 svin for hvert menneske. Ikke fordi vi holder dem som kæledyr, men de er grundlaget for den multinationale svineeksport, som gør et par tusind svinebaroner stinkende rige. » Læs mere\nFolketingsvalg? Hvad rager det ..\nDet er ingen hemmelighed: Udsigten til et snarligt folketingsvalg har ikke udløst den store folkelige begejstring blandt krigsmodstandere og antikapitalister. Det kunne ellers være en chance for (måske) at slippe af med Fogh og hans kumpaner. » Læs mere\nKlassekamp i det "kommunistiske" Kina\nI november gik Kina ind i sit 3. år som medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO). Mange kommentatorer af den nyliberale overbevisning brugte lejligheden til at hylde Kinas økonomiske modernisering – som en model for andre udviklingslande. » Læs mere\nDet siger Fogh om Kina\nAnders Fogh havde i sin meget omtalte tale ved Venstres landsmøde i november følgende at sige om Kina. » Læs mere\nBertel Haarder nægter 13 årig handicappet flygtning nye sko\nI begyndelsen af januar fik medierne under deres dækning af flodbølgen i Asien alligevel plads til et par overskrifter om udgifter til sygdomsbehandling af asylsøgere. » Læs mere\nKapitalismen gjorde tsunamien dødelig\nVinod Moonesinghe er aktivist og talsmand for Sri Lanka’s Environmental Foundation. » Læs mere\nByrderne rammer de fattigste hårdest\nMainstream-medierne fokuserer på de naturlige årsager til katastrofer som den nylige tsunami i Det indiske Ocean. Hvad er den bredere sammenhæng? » Læs mere\nFor nylig kunne man i Berlingske Tidende se overskriften "Kun hver tiende med høj indtægt er kvinde". At Berlingske primært fokuserer på de vellønnede kan ikke undre, så derfor blev denne klummeskriver provokeret. » Læs mere\nIrak A/S (Pratap Chatterjee: "Iraq, Inc. – a profitable occupation")\nNy bog afdækker hvilken god forretning, besættelsen af Irak er. » Læs mere\nJeg har læst en fed bog i julen (Susanne Giese: "Moderskab")\nSocialist vandt kampvalg i stor fagforening\n8000 pædagoger, medhjælpere og dagplejere ansat i Københavns Kommune og organiseret i fagforeningen LFS havde mulighed for gennem en urafstemning at vælge ny ledelse. » Læs mere\nDen første december gennemførte en gruppe RUC-studerende en aktion i forbindelse med den nye bestyrelses første møde. Kasper Kirkelund Søndergård, der var en af initiativtagerne, fortæller om aktionen. » Læs mere\nNej til krig har gjort sig synlig med bannere, flag, lys og glade aktivister på gaden i Odense hver torsdag siden 2. december. Kravet om at trække de danske tropper hjem og stoppe besættelsen af Irak, vinder overvældende opbakning på gaden i Odense. » Læs mere\nNej til krig-underskriftsindsamling: Træk de danske tropper hjem\nUnderskriftsindsamlingen løber frem til den internationale demonstrationsdag 19. marts. » Læs mere\nUSA’s ulovlige valgfarce vil ikke stoppe modstanden\nDen 30. januar afholdes der valg i Irak. Et overgangsparlament bestående af 275 medlemmer skal vælges. De nyvalgte skal blandt andet etablere en overgangsregering og lave et udkast til en permanent grundlov for Irak, der efterfølgende kan føre til en grundlovsmæssig valgt regering inden den 31. december 2005. Sådan lyder den officielle udlægning i hvert fald. Carsten Kofoed er talsmand for Komiteen for et Frit Irak » Læs mere\nMassakren på den irakiske by Fallujah i november viste, at USA vil bruge alle midler til at forhindre irakerne i selv at få noget at skulle have sagt. I protest mod besættelsens barbari, er der den 19. marts indkaldt til demonstrationer verden over, og også i Danmark skal der demonstreres. » Læs mere\nNu er det nok: Vælt Fogh – Stem på liste Ø\n100.000 døde i Irak – 400 mia. til Mærsk – 1,4 mia. sparet på uddannelse – Flygtninge er syndebukke » Læs mere\nStop besættelsen: Demonstration 5. februar\nSF og Enhedslisten arrangerer demonstration lørdag den 5. februar. » Læs mere\nDet mener vi: Vælt Fogh\nVi skal af med Fogh, hvis vi skal have en bedre verden, og få Danmark ud af mørket. » Læs mere\nInterview med Jesper Juul Mikkelsen, aktiv i “RUC for Global Retfærdighed” og medlem af ISU » Læs mere\nFoghs neokonservative korstog – Fogh gi’r til sine rige venner\nDer kan ikke være mange af Socialistisk Arbejderavis’ læsere der mangler argumenter mod Fogh-regeringen. » Læs mere\n“Hvis man ønsker en anden verden, så skal man stemme på Enhedslisten”\nEnhedslistens folketingsmedlem Line Barfod fortæller i dette interview til Socialistisk Arbejderavis, hvordan Enhedslisten kan give Fogh modspil og være et alternativ. » Læs mere\nDemonstrationer i Foghs regeringstid\nDa Fogh blev valgt, startede der en sand proteststorm – her er et overblik over nogle af de demonstrationer, som Foghs politik har udløst. » Læs mere\nStop Fogh’s krig\nDemonstration 5. februar i Århus & København » Læs mere\nTillæg 26.1.05: Det mener vi\nDu kan påvirke valget\nEr du irriteret over fraværet af politiske alternativer til Fogh i valgkampen? Er du ved at brække dig over Fogh tandpastasmil? Gider du snart ikke mere åbne for fjernsynet, fordi medierne blot er mikrofonholdere for de borgerlige og socialdemokraterne? Så skal du gøre noget, ikke give op. » Læs mere\nIfølge meningsmålingerne står Socialdemokraterne til at få et meget dårligt valg. Procenterne svinger mellem 23 og 27 %. Men der er langt til Venstres 30-32 % eller de 35 % fra EU-valget i juni. » Læs mere\nTillæg 26.1.05: Interview\nKrigen er det afgørende spørgsmål\nInterview med Lars Henrik Carlskov, medlem af Enhedslisten i Århus og sturderende ved Aarhus Universitet » Læs mere\nTillæg 26.1.05: Valg i Irak\nInvitation til en farce\nFor nyligt dukkede der et brev op i min post, tilsyneladende endnu en grå og kedelig rudekuvert; denne var dog kedeligere end gennemsnittet. » Læs mere\nTillæg 26.1.05: Efter det irakiske valg\nUSA har stadig magten\nGeorge Bush og hans danske eftersnakkere hævder, at det irakiske “valg” er et skridt på vej mod demokrati. Men efter 30. januar vil det stadig være USA, der bestemmer i Irak. » Læs mere\nTillæg 26.1.05: Irak\nIrak er besat af 150.000 amerikanske soldater, som tager alle væsentlige beslutninger. » Læs mere\nTillæg 26.1.05: Ny rapport afslører\nTorturen i Irak fortsætter\nMenneskerettighedsorganisationen Human Rights Watch er netop udkommet med en ny rapport, der fastslår, at tilbageholdte modstandsfolk i Irak bliver gennembanket med jernrør, tortureret og isolationsfængslet af irakiske politimænd og sikkerhedsstyrker. » Læs mere\nHjælp til med at vælte Fogh\nInternationale Socialisters Ungdom deltager aktivt i valgkampen – er du træt af Fogh, hans krig og hans asociale politik – så hjælp ISU med at lave valgkamp. » Læs mere\nTillæg 26.1.05: Interview med Frank Aaen\n“Forgiftning af den offentlige debat”\nFrank Aaen er spidskandidat for Enhedslisten i Århus Amt. Socialistisk Arbejderavis har talt med ham om hvad en stemme på den siddende regering vil betyde. » Læs mere\nSmå 5000 af verdens ca. 36.000.000 flygtninge søgte sidste år lykken i Danmark. De ønskede en ny tilværelse uden en daglig kamp mod sult, undertrykkelse og forfølgelse. » Læs mere\nDanmarks største terrorist\nTillæg 3.2.05: Uddannelse\nValgløfter om kontrol og udstødning\nHvis Venstre og Konservative lever op til deres slogan om deres valgløfter, “Så ved du at det bliver til noget”, så har 1 million danskere, som dagligt befinder sig på folkeskoler, tekniske skoler, gymnasier og universiteter, meget at frygte. » Læs mere\nIrakisk valg er ikke en støtte til fortsat besættelse\nKnapt var de sidste valgsteder lukket i Irak, før tilhængerne af besættelsen jublede. Men kun få af de irakere, der deltog i valget, gjorde det for at støtte besættelsen – de håbede på at få en smule mere kontrol over deres eget land. Herunder at få amerikanerne ud. » Læs mere\nTillæg 3.2.05: Interview\nDa Fogh kom til byen\nInterview med Aya Baram, 17-årig gymnasieelev fra Odense. » Læs mere\n63 % siger “danske tropper hjem”\nEn Gallupundersøgelse i Berlingske Tidende i sidste uge viste, at 63 % af danskerne vil have de danske tropper hjem fra Irak øjeblikkeligt eller indenfor en afgrænset periode. » Læs mere\n“... mennesker og miljø står højere end hensynet til virksomheder og penge”\nPernille Rosenkrantz-Theil er spidskandidat for Enhedslisten i København. » Læs mere\n« Nr. 236 – Nr. 238 »


Vos efter sejr i cross: Paris Roubaix var go... | Feltet.dk\n11. oktober 2021 21:00Foto: Sirotti\nMarriane Vos sejrede søndag i første afdeling af cykelcroos-sæsonen. Sejren kom kun en uge efter, hun blev nummer to ved Paris Roubaix Femme. Hollænderen fortæller efterfølgende, at deltagelsen i det ikoniske løb har været en god opvarmning til cross-sæsonen.\nMarianne Vos vandt i går første afdeling af afdeling af World Cuppen i cykelcross.\nDen rutinerede hollænder, som har vundet verdensmesterskabet syv gange, sejrede blot en uge efter, hun blev nummer to ved den første udgave nogensinde af Paris Roubaix Femme.\nSelvom det har været en hård landevejssæson, så mener Vos dog selv, at den mudrede omgang i Roubaix var god opvarmning til cross-sæsonen.\n”Efter landevejssæsonen kommer man normalt ud med en form, som er god at tage med ind i cross-sæsonen, selvom det selvfølgelig er anden form for cykelløb”.\n”Det er utroligt, at jeg sidste søndag kørte Paris Roubaix, og nu står jeg her (ved cross-løbet). Jeg må indrømme, at Paris Roubaix mindede lidt om cross, så man kan sige, at det var god opvarmning”, siger hollænderen i et interview med Cyclingnews.\nNæste afdeling af World Cuppen afvikles onsdag.\nVos roser sejrherre efter nederlag


WIFI Patruljen '\nFÅ BESØG AF VORES WIFI PATRULJE!\n- OG FÅ DET OPTIMALE UD AF DIT WIFI\nOplever du, at dit WiFi-signal fx svigter i nogle af husets rum? At hastigheden ikke stemmer overens med det, den burde være? At der er udfordringer med at streame af musik og film? - Så har du brug for et besøg af vores WiFi Patrulje!\nMed WiFi Patruljen får du personlig rådgivning om, hvordan du får dit WiFi til at fungere optimalt hjemme hos dig. Vores tekniker kommer hjem til dig og gennemgår din nuværende løsning. Han giver tips og tricks til forbedringer, der passer til netop til dig og din families behov i hjemmet.\nFor kun 499,- får du:\nMåling af dit WiFi’s hastighed og signalstyrke\nTips & tricks til forbedringer og løsningsmuligheder, herunder evt. tilbud, hvis det er nødvendigt at installere supplerende Wifi- udstyr for at forbedre dækningen\nDu kan bestille WiFi Patruljen lige her eller ved at ringe til os på 32 15 45 00 alle hverdage mellem 9-16. Bestiller du her på siden, ringer vi til dig indenfor 48 timer og aftaler tidspunkt for besøget.\nJa tak, jeg vil gerne have besøg af WiFi Patruljen!


Faglig voldgift. Lager, Post og Servicemedarbejdernes Forbund, HK Danmark, Dansk Metal, Træ Industri Byg i Danmark. Malerforbundet i Danmark - PDF\nFaglig voldgift. Lager, Post og Servicemedarbejdernes Forbund, HK Danmark, Dansk Metal, Træ Industri Byg i Danmark. Malerforbundet i Danmark\nDownload "Faglig voldgift. Lager, Post og Servicemedarbejdernes Forbund, HK Danmark, Dansk Metal, Træ Industri Byg i Danmark. Malerforbundet i Danmark"\n1 Faglig voldgift Lager, Post og Servicemedarbejdernes Forbund, HK Danmark, Dansk Metal, Træ Industri Byg i Danmark Malerforbundet i Danmark Dansk Magisterforening FTF Dansk Journalistforbund mod Danmarks Radio K E N D E L S E Denne kendelse vedrører spørgsmålet om, at der mellem parterne består eller har bestået en retligt bindende kutyme for betaling af fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens 2 a til opsagte medarbejdere med hhv. 12, 15 eller 18 års anciennitet, uafhængig af om de pågældende på fratrædelsestidspunktet var berettiget til alderspension fra Danmarks Radio (herefter DR), efter funktionærlovens 2a, stk. 3 og dermed ikke efter loven havde krav herpå. Spørgsmålet har været fagretligt behandlet, uden at enighed har kunnet opnås, hvorefter sagen er indbragt for en faglig voldgift med undertegnede, vicepræsident Mette Christensen, som formand og opmand.\n2 2 Påstande Klagerne, Lager, Post og Servicemedarbejdernes Forbund, HK Danmark, Dansk Metal, Træ Industri Byg i Danmark, Malerforbundet i Danmark, Dansk Magisterforening, FTF og Dansk Journalistforbund har nedlagt følgende påstande: Danmarks Radio (herefter DR) tilpligtes at anerkende, at der mellem parterne er en retlig bindende kutyme for udbetaling af fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens 2 a, uanset medarbejderne på fratrædelsestidspunktet er berettiget til alderspension fra en pensionsordning finansieret af DR. DR tilpligtes at betale manglende fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens 2 a til de af forbundenes medlemmer, der er omfattet af nedskæringsrunden i DR i 2007/08, uanset de på fratrædelsestidspunktet havde ret til alderspension fra en pensionsordning finansieret af DR. Fratrædelsesgodtgørelsen tillægges procesrente fra de enkelte medlemmers fratrædelsestidspunkt. Indklagede, Danmarks Radio, har påstået frifindelse. Sagens oplysninger Parternes overenskomstforhold I 1995 var der i alle overenskomster i DR følgende bestemmelse om opsigelse: Opsigelsesvarslet fra Danmarks Radios side er mindst 3 måneder, idet dog opsigelsesvarslets længde i fortsættelse af Funktionærlovens regler gøres afhængig af medarbejderens anciennitet i Danmarks Radio. I DR s overenskomst med Dansk Journalistforbund forblev bestemmelsen uændret i Ved forhandlingerne i 1999 blev følgende tilføjet: For medarbejdere ansat efter 1. juni 1999 gælder funktionærlovens regler. Denne bestemmelse fortsatte uændret i 2002 overenskomsten. I de øvrige overenskomster i DR hed det i overenskomsterne for , at om opsigelse gælder de i Funktionærloven fastsatte bestemmelse. I 1999 blev følgende tilføjet: For medarbejdere ansat efter 1.\n3 3 juni 1999 gælder Funktionærlovens regler. Disse bestemmelser fortsatte uændrede i 2002 overenskomsten. I alle overenskomster, indgået med virkning fra hhv. 2004, 2006 og 2007 står: 20. Opsigelse og afskedigelse Funktionærlovens bestemmelser om opsigelse gælder. Af Personaleadministrativ vejledning fra 2005 fremgår, at der ikke vil blive udbetalt fratrædelsesgodtgørelse efter funktionærlovens 2 a, hvis funktionæren ved fratræden oppebærer folkepension. Af cirkulære af 15. oktober 2008 om Fællesoverenskomst mellem Finansministeriet og Offentligt Ansattes Organisationer Det statslige område fremgår i 16, stk. 2, at der med virkning fra den 1. april 2009 ydes fratrædelsesgodtgørelse til funktionærer og månedslønnede ikke funktionærer også i tilfælde, hvor den ansatte ved fratræden oppebærer alderspension fra arbejdsgiver. Dette blev aftalt ved overenskomstforhandlingerne i 2008 Understøttelsesordningen og og funktionærlovens 2a, stk. 3 Af overenskomsten fra 1979 mellem DR og Personaleforeningen i Danmarks Radio 14, stk. 3 fremgår, at Der ydes medarbejderne en pensionslignende understøttelse efter de til enhver tid i staten gældende regler. Denne bestemmelse var gældende indtil overenskomsten for Af reglerne om Statens understøttelsesordning fra 2002 fremgår, at en ansat efter ansøgning kunne få tillagt understøttelse, bl.a. hvis den pågældende mellem det år havde haft 16 års fuldtidsansættelse i statens tjeneste. Størrelsen af understøttelsen var afhængig af den stillingsgruppe, den pågældende tilhørte. Efter reglerne var der en overgangsordning i forbindelse med oprettelse af nye pensionsordninger, hvorefter ansatte, der var fyldt 60. år ved pensionsordningens oprettelse, fik både pension og understøttelse, samt at der for øvrige ville blive udbetalt et udligningsbeløb svarende til differencen mellem pension og understøttelse (poseopfyldning). Ved overenskomstforhandlingerne i 1994 påbegyndtes en pensionsordning for alle, der ikke tidligere havde haft en sådan.\n4 4 I 1996 blev funktionærlovens 2a ændret, således, at godtgørelsen alene bortfaldt for funktionærer, der var indtrådt i den pågældende pensionsordning før det fyldt 50. år. Tidligere bortfaldt den for alle, der ved fratræden fik udbetalt enten alderspension eller pension fra arbejdsgiveren De enkelte afskedigelsesrunder mv. Fratrædelsesrunden 1995/1996: På et bestyrelsesmøde i DR den 13. oktober 1994 drøftedes direktionens oplæg til redegørelse for , herunder hvorledes medarbejdere, der ville blive opsagt i , ville blive stillet. Flertallet i bestyrelsen udtalte, at medarbejdere, som i 1995 og 1996 vil blive frigjort fra deres hidtidige arbejde i forbindelse med rationaliseringer og omlægning af arbejdsopgaver, får sikkerhed for deres økonomiske udkomme frem til udgangen af 1996, enten i form af en fratrædelsesordning eller ved at stå til rådighed for Danmarks Radio til løsning af andre opgaver. Dette blev meddelt til samarbejdsudvalget i brev af 13. december 1994, hvori det hedder: 3. Bestyrelsen har givet tilsagn om sikring af økonomisk udkomme frem til udgangen af 1996, hvilket betyder, at krav på godtgørelse efter Funktionærlovens 2a svarende til 1, 2 eller 3 måneders løn (afhængig af anciennitet i ansættelsen) må anses for inkluderet i tilsagnet. Det betyder, at fratræden kommer til at ske 1, 2 eller 3 måneder før udgangen af Spørgsmålet blev behandlet på mødet i samarbejdsudvalget den 19. december Kontaktudvalget rettede i brev af 1. marts 2004 henvendelse til underdirektør Vibeke Frank om de påtænkte personalereduktioner i , idet organisationerne fandt afskedigelserne i strid med den tidligere generaldirektørs plan af 6. oktober 1992, og at fratrædelsesgodtgørelsen omtalt i DRåben må betragtes som godtgørelse og ikke løn og derfor må komme til udbetaling efter den 31. december Henvendelsen blev besvaret ved brev af 6. marts 1995, hvori det hedder bl.a.: Tilsagnet om sikring af medarbejdernes udkomme er bestyrelsens beslutning Konsekvensen heraf er, at medarbejdere, der bliver afskediget, og som har krav på fratrædelsesgodtgørelse, vil blive afskediget til udgangen af september, oktober eller november 1996 afhængig af, om de er berettiget til udbetaling af 1, 2 eller 3 måneders fratrædelsesgodtgørelse ved fratræden. I brev af 28. december 1995 opsagde Generaldirektøren den personalepolitik, der fremgik af tillæg til DRåben 25/1990, til udgangen af marts 1996.\n5 5 Den 29. marts 1996 udsendte underdirektør Vibeke Frank en meddelelse til afdelingerne om DR s fratrædelsespolitik. I afsnittet om afskedigelser fremgår intet om fratrædelsesgodtgørelse. I afsnittet om frivillig fratræden nævnes, at der kan tilbydes den enkelte en individuel fratrædelsesordning, således at medarbejderen selv siger op til en aftalt dato. I meddelelsen er i skemaform en beregning af den økonomiske ramme svarende til de overenskomstmæssige opsigelsesvarsler. DR har i forbindelse med afskedigelsesrunderne i 1996/97 ydet 2 a godtgørelse også til medarbejdere, der opfyldte aldersbetingelserne for at få udbetalt pension. I DRs meddelelse af 30. september 1997 om fratrædelsesordninger 1996/97 fra Vibeke Frank til afdelingerne hedder det bl.a.: Fratrædelsesordningens maximale økonomiske ramme svarer til den enkelte medarbejders opsigelsesvarsel samt evt. fratrædelsesgodtgørelse i. h. t. Funktionærloven. Se nedenstående tabel. Der kan ikke indgås aftale om fratrædelsesordninger som indebærer lønudbetaling efter pensionstidspunktet ( ). I notatet er i afsnittet om beregning af rammen anført, at den svarer til den overenskomstmæssige ramme. I 1996 blev der ført tre voldgiftssager om, hvorvidt Personalepolitikkens betingelser for afskedigelser på grund af DR s økonomiske forhold var opfyldt. Under voldgiftssagen afgav Vibeke Frank forklaring, hvoraf fremgår: Medarbejderne blev hermed stillet gunstigt i 3 henseender: De blev straks fritstillet, krav på modregning i løn tjent ved nyt arbejde blev frafaldet, og alle blev sikret økonomisk udkomme i form af løn etc. indtil udgangen af Både hun og bestyrelsen opfattede tilsagnet om sikring af de afskedigede medarbejderes økonomiske udkomme til udgangen af 1996 som udslag af en moralsk og ikke en juridisk forpligtelse. Efter afgørelsen forelå den 3. oktober 1996 fremsatte DR forligstilbud i brev af 15. november Af dette fremgår bl.a., at DR i tilfælde, hvor betingelserne for evt. allerede udbetalt 2 a godtgørelse ikke har været til stede, vil DR modregne denne i de tilbudte forligsbeløb. Da de ansattes repræsentanter ikke kunne acceptere modregning, skrev DR den 9. december 1996 til en af repræsentanterne, at konsekvensen af fejlagtig udbetaling af fratrædelsesgodtgørelsen på grund af DR s tilsagn om sikring af udkomme indtil udgangen af 1996 ville have været, at der var blevet udbetalt 3 måneders ekstra løn, og at det ved udmøntningen af tilsagnet var forudsat, der kun blev udbetalt fratrædelsesgodtgørelse i det omfang, forpligtelsen fulgte af funktionærloven. Efter yderligere korrespondance med de ansatte repræsentanter foretog DR ikke modregning.\n6 6 Fratrædelsesrunden 1999 I brev af 2. august 1999 til underdirektør Vibeke Frank skrev Thomas Hall fra Overenskomstafdelingen bl.a., at der var en tendens til, at DR blev presset til at indgå aftaler om fratrædelsesordninger, der som minimum svarede til den dyreste løsning. Han indstillede, at den økonomiske ramme for den enkelte fratrædelsesordning svarede til det, der var fastsat i lovgivningen og de respektive overenskomster. Det hedder endvidere, at ved større afskedigelsesrunder vil DR konkret kunne tilbyde fratrædelsesordninger på bedre vilkår, end dem der er gældende i den løbende fratrædelsesordning. I overensstemmelse hermed meddelte ledelsen den 9. september, at fratrædelsesordningen maksimale økonomiske ramme ville svare til medarbejderens overenskomstmæssige varsel med tillæg af evt. fratrædelsesgodtgørelse i. h. t. funktionærloven, jf. en indsat tabel. Der er i sagen fremlagt en række breve fra medarbejdere, der anmodede om en frivillig fratrædelsesordning. Det er DRs opfattelse, at ingen fik udbetalt 2 a godtgørelse uden hjemmel, idet de fratrådte ikke var indtrådt i en pensionsordning før det fyldte 50. år. Fratrædelsesrunden 2002 Ved brev af 3. december 2002 blev Arbejdsmarkedsrådet orienteret om, at der ville blive afskediget 24 medarbejdere. I sagen er fremlagt en del breve, hvorefter der er ydet medarbejdere fratrædelsesgodtgørelse i medfør af funktionærlovens 2a. Af brevene fremgår, at der i de fleste tilfælde er tale om medarbejdere med, hvem der er indgået en aftale om fratrædelsesordning, men der er også eksempler på opsigelser, hvor der er udbetalt 2a godtgørelse. DR har erkendt, at der til én medarbejder blev udbetalt 2 a godtgørelse, uagtet at betingelserne ikke var opfyldt. DR har erkendt, at 3 ud af 24 afskedigede medarbejdere fik udbetalt 2 a godtgørelse uden hjemmel. De 11 medarbejdere, med hvem der blev indgået fratrædelsesaftale, var alle indtrådt i en pensionsordning efter det fyldte 50. år. Flytning af 19 Direkte I 2004 skete der en flytning fra København til Århus af medarbejdere, der var beskæftiget med programmet 19 Direkte. I den anledning lavede DR et vilkårspapir. Af papiret fremgår, at der for medarbejdere, der ikke ønskede at flytte, måtte anses sig som opsagte, og at de havde krav på fra\n7 7 trædelsesgodtgørelse beskrevet på samme måde som i 2a. I papiret nævnes intet om medarbejdere, der går på pension. Ingen af de berørte medarbejdere var over 60 år. Fratrædelser Der er fremlagt en række skrivelse til medarbejdere, der i 2004 og 2007 anmodede om en fratrædelsesordning. Af disse fremgår, at nogle har fået udbetalt 2a godtgørelsen, mens der intet fremgår af andre skrivelser. Ved afskedigelsesrunden 2007/08 skete der ingen udbetaling af 2a godtgørelse til medarbejdere over 60 år. Spørgsmålet om 2 a godtgørelse blev rejst ved afskedigelsesrunden i 2007 af medarbejderne, herunder af Lager, Post & Servicearbejdernes Forbund i brev af 10. maj Dette blev besvaret af DR i brev af 18. maj, hvori det bl.a. hedder: Det er DRs opfattelse, at i de tilfælde, hvor godtgørelse er ydet hidtil, har dette beroet på en personalepolitisk vurdering fra DRs side. DR har på intet tidspunkt udtrykt eller følt en forpligtelse til at yde godtgørelse, det har alene været en ensidig kulancemæssig ydelse Herefter blev der holdt et møde mellem LPSF og DR den 7. december 2007, hvor LPSF gjorde gældende, at der var etableret en kutyme for udbetaling af godtgørelse. I sagen er fremlagt en række oversigter over de medarbejdere, der er fratrådt i 2007/08, og som klager gør krav gældende for. Uden for afskedigelsesrunderne er der indgået fratrædelsesaftaler både med og uden udbetaling af 2 a godtgørelse. Forklaringer Frederik Blichfeldt har forklaret, at han har været ansat i DR fra , heraf de tre første år som konsulent i overenskomstforhandlingskontoret og derefter som sekretariatschef for underdirektør Vibeke Frank.\n8 8 Christian Nissen tiltrådte som generaldirektør i Han fortsatte den tidligere generaldirektørs 6 punkts plan fra Denne plan var et forsøg på at lave om på DR. Det rystede huset, at man var begyndt at tale om afskedigelser. Man havde haft en tryghedspolitik, hvor det var ekstraordinært at afskedige. Efter 1992 planen var der tale om fratrædelsesordninger over en skabelon med fritstilling i opsigelsesvarslet og en ekstraramme, men lidt mindre fleksibelt end tidligere. I foråret 1995 fik Christian Nissen til opgave at udarbejde et nyt idegrundlag og strategi, der skulle have til formål at frigøre midler til bedre programmer. Redegørelsen var færdig i sommeren Bestyrelsen besluttede, at der skulle ske besparelser på mio. kr., hvilket betød en nedskæring af antallet af medarbejdere med ca. 130 ansatte. Dette kunne ske gennem fratrædelsesordninger, omrokeringer eller afskedigelser. Meddelelse til medarbejdere skulle ske medio 1995, men det besluttedes, at alle var sikret deres udkomme indtil udgangen af Dette meddeltes til samarbejdsudvalget i brev af 13. december I DR var der da tre søjler, Radio, TV og Generaldirektørens sekretariat. Det blev pålagt direktørerne i de enkelte søjler at finde besparelser efter fastlagte spilleregler. Han blev leder af en projektgruppe, der fastlagde de generelle spilleregler, og skulle stå til rådighed for direktørgruppen ved deres udvælgelse af medarbejdere, der skulle afskediges. Projektgruppen foretog ikke selv udvælgelsen. I 1995 forsøgte man først med en model med fritstilling, sædvanligt opsigelsesvarsel samt nogle måneder oveni, inden man gik i gang med de egentlige afskedigelser. Han kan ikke huske om tilsagnene i 95/96 var mere gunstige. DR ønskede, at flest mulige valgte den frivillige fratræden, men allerede i 1995 udmeldte DR rammerne for fratræden i Bestyrelsen havde fastlagt den økonomiske ramme. Projektgruppen skulle omforme det politiske til det praktiske. De forespurgte, hvorledes tilsagnet om at sikre udkommet skulle forstås, når der tillige skulle udbetales 2 a godtgørelse. Bestyrelsen meddelte, at en godtgørelse efter 2 a ville forkorte opsigelsesvarslet med det antal måneder, i hvilken der udbetaltes godtgørelse. En medarbejder, der var over 60 år, skulle kun have 2 a godtgørelse, hvis han ikke gik på arbejdsgiverbetalt pension. Nogle medarbejdere, der ikke opfyldte betingelserne, fik 2 a godtgørelse, men der var ikke grund til at gå i dialog, da økonomien ville være den samme for virksomheden.\n9 9 Efter opmandskendelsen af 3. oktober 1996 valgte den daværende underdirektør Vibeke Frank og han at indstille til bestyrelsen, at de sager, der havde afventet kendelsen, ikke skulle videreføres. De gennemgik sagerne og regnede på, hvad der skulle betales. De skrev til organisationerne om at forlige sagerne, og i den forbindelse ville DR se på muligheden for at modregne 2 a godtgørelsen hos de medarbejdere, der havde fået denne uden at have haft krav herpå. Tidligere havde der ikke været fokus herpå på grund af økonomien. Da stemningen i DR i slutningen af 1996 var meget negativ, besluttede DR af policy grunde ikke at foretage tilbagesøgning. Ved afskedigelsen havde man alene set på ancienniteten, da man ikke ville risikere, at DR efterfølgende blev afkrævet 2a godtgørelse. Da dette ikke havde betydning for økonomien, har der været medarbejdere, som ikke havde krav, som har fået godtgørelse. Per Bech Grønning har forklaret, at han har været ansat i DR siden 1974 og har været formand for Medieforbundet fra 1998 til udgangen af Han har været inde over næsten samtlige fratrædelser. Når han har forhandlet ordninger, har man alene set på ancienniteten for at få 2a godtgørelse. I 2001/02 blev godtgørelsen konverteret til et forlænget opsigelsesvarsel for at være bedre stillet, når man gik på efterløn. Opsigelsesvarslet kunne være op til 15 måneder. Han har aldrig forhandlet 2a godtgørelse, kun konvertering. Der har aldrig været talt om, hvorvidt medarbejderen skulle gå på pension. I to af de tilfælde, der er fremlagt vedrørende medarbejdere, der var over 62 år, og som fratrådte i 2002, var disse ikke interesseret i at få den skattefri godtgørelse ved efterløn. Godtgørelsen blev i disse tilfælde konverteret til en forlængelse af opsigelsesvarslet. Der var ikke forskel på, om fratrædelse skete i eller uden for afskedigelsesrunder, og der har ikke været overvejelser om, hvorvidt medlemmet var berettiget til 2a godtgørelse eller ej. Af medieforbundet medlemmer havde gruppe C en pensionsordning, mens gruppe A og B først fik den i 1994.\n10 10 I 1999 og 2002 blev alle opsagt på samme tidspunkt, mens det i 1995 handlede om budget, da der ikke måtte trækkes beløb ind i Jørgen Møller har forklaret, at han har været formand for Dansk Metal siden 1982 og været fællestillidsmand. I modsætning til Medieforbundet rådførte ikke alle medlemmer sig med ham i forbindelse med fratræden, men nogle spurgte ham om muligheden for forlængelse af opsigelsesvarslet, som de havde hørt om. Han har ikke deltaget i forhandlinger i forbindelse med afskedigelser eller fratræden. Det har ikke været nævnt over for ham, at man kunne miste retten til 2a godtgørelse, hvis man gik på pension. Ved fratræden har der været drøftet muligheden for fritstilling, når opgaverne var løst, eller man har drøftet konvertering af lønkroner til uddannelse. Han erindrer ingen forhandlinger om 2a godtgørelse i Fra 2002 blev der meldt noget ud om reduktion af medarbejdere. Hvis han fik en henvendelse, spurgte han om muligheden for fratrædelsesordning. Det er derfor svært at skelne mellem i og uden for runderne, men der var ikke forskel på behandlingen af 2a godtgørelsen. DR havde den holdning, at man hellere ville lave en fratrædelsesordning i stedet for at afskedige. 2a godtgørelsen gav ikke anledning til diskussion. Han opfattede det som alle havde ret til den. Stig Paulsen har forklaret, at han har været ansat siden 1996 og er tillidsrepræsentant i Dansk Metal klub 317. Han er desuden næstformand i hovedsamarbejdsudvalget og har fra 2001 været formand for KUV, der er en paraplyorganisation for alle klubber undtagen Dansk Journalistforbund. Han mødes med alle klubber hver måned, og det har aldrig været drøftet, hvem der fik 2a godtgørelse. Han hørte første gang på mødet den 23. april 2007, at DR ikke ville betale 2a godtgørelse til personer, der gik på pension. Det var første gang, at det blev bragt op. Han har haft mø\n11 11 der med ledelsen om begrundelsen for afskedigelser og vilkårene. Modregning har været håndteret forskelligt ved afskedigelsesrunderne, men medarbejderne har accepteret, da det ikke indebar tab for dem. Efter mødet den 23. april gik han i dialog med ledelsen. Ledelsen fastholdt deres standpunkt, og medarbejderne fastholdt, at der forelå en kutyme. Der blev holdt to efterfølgende møder, henholdsvis den 6. juli og 23. september Inger Kirk har forklaret, at hun var ansat i overenskomstkontoret fra , afbrudt af nogle barselsperioder, og fra 1998 til 2003/04 var hun direktionssekretær. Hun fratrådte i DR i 2004, men er pr. 1. januar 2010 ansat som HR direktør. Personalepolitikken i DR i 1994 var således, at man kun blev afskediget, hvis man havde begået meget grove forhold. Dette var i overensstemmelse med tryghedspolitikken. Christian Nissen fik i 1994 til opgave at lave en ny personalepolitik. Redegørelsen var færdig i august/september Den havde til formål at skaffe flere frie midler til at producere programmer for. I første omgang blev cheferne bedt om at se på, hvem der kunne undværes. I 1995 var hun kun med som baggrundsperson. Der skulle nedlægges 130 stillinger, men tryghedspolitikken var stadig gældende. Den blev først opsagt i I 1996 lavede konsulentfirmaet McKinsey en analyse, som havde til formål at skaffe så mange penge som muligt til en ekstra radiokanal. Der blev nedsat en projektgruppe, da der skulle ske nedskæring med 330 medarbejdere. Det medførte både meget arbejde og dialog med organisationerne om omprioritering af lønkronerne I 1996 runden fulgte DR reglerne i overenskomsten og funktionærloven, og DR var bekendt med problemerne vedrørende 2a godtgørelsen, men det handlede om økonomi. Hun gik ikke ind i de enkelte aftaler. Forhandlingerne foregik meget komprimeret for at få så kort et forløb som muligt. Det tekniske stod personalekonsulenterne for. I 1996 var det første gang, der blev foretaget en større nedskæringsrunde, og konfrontationsangsten var blevet mindre. Vibeke Franks meddelelse af 30. september 1996 understreger, at det var sådan, det foregik nu.\n12 12 DR er et lidt anarkistisk hus. I 1996 var det sværere for den enkelte direktør at få presset noget igennem. I perioderne mellem afskedigelsesrunderne var det nemmere at gøre noget særligt over for den enkelte medarbejder, men hele tiden skulle det gøres så økonomisk som muligt. Der er aldrig blevet drøftet at gøre andet end det, der er nævnt i Thomas Hall indstilling af 2. august 1999 til Vibeke Frank, men alene drøftet, hvordan det kunne gøres. I 2001 var hun underdirektør i programredaktionen. Det blev drøftet, om der lå noget ud over overenskomsten, og det gjorde der ikke. I 2002 var personalepolitikken ikke en del af hendes arbejdsområdet og hun har ikke drøftet konkrete sager. Iben Puls har forklaret, at hun er konsulent i HR afdelingen og har været ansat siden Hun kom fra en stilling i Kommunernes Landsforening. Forskellen i udbetaling af 2a godtgørelse i forhold til det statslige område undrede hende, men hun fik at vide, at det blev praktiseret ens, og at DR fulgte funktionærlovens regler. Ingen har nævnt, at funktionærloven skulle forstås på en særlig måde. De to fremlagte aftaler fra den 6. februar 2004 og 10. maj 2004 er udtryk for en forhandling. Hun er ikke bekendt med, hvilket opsigelsesvarsel de havde. Hun hørte først i forbindelse med denne sag, at der var spørgsmål om, hvorfor der ikke er udbetalt 2a godtgørelse. En aftale om fratrædelsesordning kan se anderledes ud, end hvis reglerne følges slavisk, hvilket de fremlagte oversigter er udtryk for. Vilkårspapiret fra 2004 drejer sig om flytning af 19 Direkte til Århus og er specielt rettet til disse medarbejdere. Ingen af dem var i nærheden af 60 år, men nogle var over 55 år. Da det er bedst, at medarbejderen kan læse, hvilke rettigheder de har, er brevet formuleret sådan som det er. Hun deltog ikke i 2007 runden, da hun i stedet var optaget af overenskomstforhandlingerne, men skrev kun nogle af de juridiske papirer. I 2007 skulle der spares 300 stillinger. Først så man på, hvorledes processen skulle tilrettelægges. Den økonomiske ramme var den helt skrabede model. De så på parametre som modregning og 2a godtgørelsen. Ændringen af 2a i 1996 medførte,\n13 13 at man også skulle se på, hvornår folk havde fået en pensionsordning. Indtil 1996 havde man haft poseopfyldningsordningen. Nu var der flere overenskomster med pensionsordning, og pensionerne var begyndt at blive så store, at der ikke længere skulle udbetales 2a godtgørelse. Den tidligere understøttelsesordning blev først udbetalt fra det 67. år, hvorfor der var krav på 2 a ved fratræden inden da. For så vidt angår medlemmer af MDR ved man præcist, hvem der har været omfattet af en pensionsordning. C gruppen havde en pensionsordning fra før Dansk Magisterforening og Dansk Journalistforbund har ligeledes haft pensionsordning i mange år. Hun har i forbindelse med denne sag spurgt personalekontoret, der har svaret, at der har været stor forskel på, hvem der har fået 2a godtgørelse. Der var været slinger i valsen, og somme tider har den dyreste løsning været valgt. Inden den 23. april 2007 var der møder med de enkelte organisationers formænd for at orientere om, hvad der skulle ske. Fra disse møder hørte hun meget ofte, at der var en kutyme for at udbetale 2 a godtgørelse i alle tilfælde ved fratræden, hvilket gav hende anledning til at undersøge spørgsmålet for at rydde enhver tvivl af vejen. Derfor kunne det lige så godt blive sagt klart på mødet den 23. april, så det stod klart i referatet. Stig Paulsen deltog ikke i de bilaterale møder, og hun husker ikke, i hvilket omfang hun deltog. Procedure Klagerne har anført, at DR har udbetalt 2a godtgørelse uden at være forpligtet hertil. DR har haft en tilkendegivelse om, at der blev udbetalt 2a godtgørelse til alle, når anciennitetskravet var opfyldt uanset om der skete fratræden i forbindelse med en afskedigelsesrunde eller ej. DR har ikke selv skelnet, men derimod lagt op til, at der sker aftale om frivillig fratræden i forbindelse med de enkelte fratrædelses/afskedigelsesrunder. Heller ikke da der skete en fraflytning til Århus blev der taget forbehold for 2a. DR har erkendt, at der er udbetalt godtgørelse, selvom de ikke var forpligtet hertil. Det gøres derfor gældende, at der har foreligget en kutyme i hvert fald fra Medde\n14 14 lelsen af 18. maj 2007 må forstås således, at der ikke længere vil blive udbetalt 2 a godtgørelse. Dette kan ikke ske ved blot at henvise til funktionærlovens regler. Brevet af 13. december 1994 omtaler ikke noget pensionsforbehold. Lønmodtagerne måtte opfatte det som løn til udgangen af I DRs svar af 6. marts 1995 til Kontaktudvalget synes begge parter at lægge til grund, at der er et krav på 2 a godtgørelse I notatet om fratrædelsesordninger 1996/97 synes det forudsat, at der skal udbetales 2a uden hensyn til, om denne pågældende går på pension eller ej. Der er heller ikke i notatet taget forbehold for pensionsordning. I forlængelse af voldgiftsafgørelsen i 1996 forsøgte DR sig med en efterrationalisering om tilbagebetaling. Frederik Blichfeldt kendte problemstillingen, men personalekontoret havde ikke fokus herpå og udbetalte uden at være forpligtet til det. Efter at have modtaget svar fra personaleorganisationernes advokater foretog DR heller ikke modregning. DR meddelte intet til medarbejderne, men har fulgt den praksis at udbetale 2a godtgørelse ved fratræden, uanset om DR var forpligtet hertil eller ej. Dette har bestyrket medarbejderne i, at der har foreligget en bindende praksis. Fratrædelsesrunderne i 1999 byggede på samme ordning som i 1995/96, dog var de mindre fordelagtige. Brevet af 2. august 1999 fra Thomas Hall nævner intet om 2a. I retningslinjerne for fratrædelsesordningen i 1999 blev der ikke taget noget forbehold for den fejl, der var sket i 1995, heller ikke i meddelelsen til organisationerne eller i DRåben, uanset at der var sket andre stramninger. Heller ikke i vilkårspapiret i forbindelse med flytning af 19 direkte til Århus var der noget forbehold. Det er ikke afgørende, at ingen medarbejdere var over 60 år. Spørgsmålet blev ikke behandlet i den tidligere sag, men hver medarbejder blev behandlet gunstigt, og 2 a blev ikke nævnt. Klager har fremlagt en række eksempler på fratrædelsesordninger, og DR har erkendt, at man ophørte med denne praksis. Klager har således dokumenteret, at der har været en fast praksis for udbetaling af 2a godtgørelse. Det gøres gældende, at understøttelsesordningen kan sidestilles med en pensionsordning, da pensionens størrelse er uden betydning. Ved poseopfyldningsordningen kom der pensionsbidrag ind i ordningen. Alle født i 1944 og tidligere var omfattet af denne ordning\n15 15 DR har alene fremlagt to eksempler, hvor der ikke er sket udbetaling, mens klagerne har fremlagt 3 eksempler fra 2003, 41 eksempler i forbindelse med poseopfyldningsordningen samt en række fratrædelsesaftaler, hvor det af økonomirammen fremgår, at der er sket udbetaling af godtgørelse. Såvel Per Bech som Jan Møller har forklaret, at der i flere tilfælde er sket konvertering af 2a til løn. Det afgørende for, at der foreligger en kutyme, er, at der er en følelse af retlig forpligtelse. Det er tilstrækkeligt, at der er givet modparten denne opfattelse, og dette foreligger i denne sag. DR fortsatte med at udbetale efter 1995 uden at tage forbehold. Der er i denne sag tale om en fravigende kutyme, hvorfor den skal opsiges for at falde bort. Da kutymen har haft væsentlig betydning for de individuelle ansættelsesforhold samtidig med, at den har været gældende gennem lang tid, kan den kun opsiges med mindst tre måneders varsel og kun til udløbet af overenskomsten, subsidiært efter funktionærlovens regler. Det bestrides, at kutymen er opsagt på mødet den 23. april Der har da også efter dette tidspunkt udbetalt godtgørelse. Hvis det antages, at der foreligger en opsigelse, er dette først sket med svarskriftet. Indklagede har bestridt, at der foreligger en kutyme, og såfremt voldgiftsretten måtte komme til, at der foreligger en kutyme, gøres det subsidiært gældende, at denne er opsagt. Klagerne har bevisbyrden for, at der foreligger en fravigende kutyme. I de breve, der fremlagt i forbindelse med fratrædelsesordninger, er der intet nævnt om fratrædelsesgodtgørelse. Det er kun de, der er afskedigede i 2007/08, som denne sag drejer sig om. Forklaringerne fra klagernes vidner giver ikke støtte for, at der foreligger en kutyme. I de tilfælde, hvor der er kun har været en meget beskeden pension, har DR ikke frataget medarbejderen fratrædelsesgodtgørelsen. DR erkender, at man i enkelte tilfælde har udbetalt godtgørelse uden at være forpligtet dertil, men det statuerer ikke en kutyme. Dokumentbeviserne må derfor være det afgørende i en sag, der rækker så langt tilbage, idet det kan være svært at huske præcist, hvad der er sket. DR har dokumenteret,\n16 16 at det er overvejende medarbejdere med understøttelsesordningen, der har fået udbetalt godtgørelse. For perioden før 1995 er der intet, der understøtter, at der har været en fast praksis for udbetaling, og efter Blichfeldt og Kirks forklaringer er der ingen grund til at tro det, da der var få afskedigelserne før Der vil således maksimalt kunne være 12 års praksis, men det væsentlige er, at der ikke kan opstå en kutyme, når modparten ikke kan være i god tro. Ordning i 1995 og 1996 var den samme, idet det var besluttet, at medarbejderne skulle have deres udkomme indtil udgangen af Det var derfor ikke afgørende, om det blev kaldt løn eller fratrædelsesgodtgørelse. Af korrespondancen efter voldgiftssagen i 1996 fremgår klart, at DR ønskede at foretage modregning for uberettiget udbetaling af godtgørelsen. Når dette synspunkt ikke blev fastholdt, skyldtes det alene, at DR ikke havde behov for en sag til. Af de 300 afskedigelser i 1996 har klager kun kunnet fremlægge et eksempel på, at der uberettiget er udbetalt fratrædelsesgodtgørelse. I 1996 skulle der spares, og den økonomiske ramme var i henhold til funktionærloven. Det kan ikke afvises, at der er tilfælde, hvor der er indgået en bedre aftale. For perioden 1996/1999 er der ikke dokumentbevis for, at der er foretaget udbetalinger af fratrædelsesgodtgørelse. De 4 eksempler, der er fremlagt i sagen, vedrører alle medarbejdere, der var 50 år, da de indgik i pensionsordningen, og understøttelsesordningen blev først udbetalt ved 67 år. Desuden var de beløb, der blev udbetalt fra understøttelsesordningen meget beskedne, hvorfor formålet bag ændringen af 2a tilsagde, at fratrædelsesgodtgørelsen blev udbetalt. Selvom der er eksempler på, at der er indgået bedre ordninger, er der ikke tale om, at der automatisk blev udbetalt 2 a godtgørelse. I 1999 svarede rammen til det, der fulgte af lovgivningen og overenskomsterne. Det var samme udmelding som i 1995/96. De 4 medarbejdere, der er tale om, var alle over 50 år, da de indtrådte i pensionsordningen. Efter bemærkningerne til ændringsloven vedr. 2a var formålet, at en medarbejder ikke skulle miste sin ret til fratrædelsesgodtgørelsen, hvis pensionen var meget lille. Formålet med ændringen ville ikke være opfyldt, hvis DR afskar medarbejderen for godtgørelsen. For perioden 1999/2002 er der ikke dokumentation for en kutyme om udbetaling af 2 a godtgørelse.\n17 17 Fra 1995 til 2002 har der i enkelte tilfælde ved en fejl været udbetalt godtgørelse. I 2002 fik tre medarbejdere godtgørelse uden at være berettiget dertil. Fra perioden 2002/2007 er der en række eksempler på fratrædelsesordninger, men da der er tale om en forhandling, kan de ikke danne grundlag for en kutyme. I 2004 blev der ikke givet godtgørelse uden for de tilfælde, hvor medarbejderen var berettiget hertil, idet medarbejderne var over 50 år, da de indtrådte i pensionsordningen. Ved flytningen af 19 Direkte var det ikke relevant at nævne 2a, da ingen medarbejder var nær de 60 år. I 2005/06 har der kun været få afvigelser, men det dokumenterer ikke en kutyme. Samlet set har der ikke været en sådan fast praksis for udbetaling af 2 a godtgørelse, at der foreligger en kutyme. Ingen medlemmer har derfor krav på fratrædelsesgodtgørelse ud over det, der følger af funktionærloven. DR har aldrig følt sig retligt forpligtet til at udbetale fratrædelsesgodtgørelse, og DR har meldt klart ud til medarbejderne, at afskedigelser ville ske efter funktionærloven og overenskomsterne. Såfremt voldgiftsretten måtte finde, at der har foreligget en kutyme, er denne opsagt den 23. april, subsidiært den 18. maj og mere subsidiært den 7. december Den 23. april meddelte DR, at DR ikke mente, at der forelå en kutyme, hvorfor kutyme må anses for opsagt med 3 måneders varsel fra denne dag. Ingen af medlemmerne har derfor krav på godtgørelse. Efter 2007 er alle omfattet af en pensionsordning. Voldgiftsrettens begrundelse og resultat Da der ikke har kunnet opnås et flertal blandt de af parterne udpegede voldgiftsdommere, afgøres sagen af opmanden, der udtaler: For alle medarbejdere med undtagelse af medlemmer af Dansk Journalistforbund har fra 1997 funktionærlovens regler været gældende ved opsigelse, for Dansk Journalistforbunds vegne fra Dette kan kun fortolkes, således at 2 a godtgørelse ikke vil blive udbetalt, hvis medarbejde\n18 18 ren ved fratræden har ret til en arbejdsgiverbetalt pension eller folkepension, jf. funktionærlovens 2a stk. 2 og 3. Spørgsmålet er derfor, om der mellem parterne er opstået en fravigende kutyme. I sagen foreligger ikke oplysninger om, hvorledes parterne har håndteret de meget få afskedigelser, der måtte have været før I forbindelse med de bebudede afskedigelser, der skulle ske i 1995/96, tilkendegav Vibeke Frank på forespørgsel af Kontaktudvalget, at der ikke ud over tilsagnet om økonomisk udkomme i form af løn og evt. godtgørelse indtil udgangen af 2006 ville ske yderligere udbetaling. Fratrædelsesordningerne blev håndteret i overensstemmelse hermed, idet det var uden betydning om de sidste 1, 2 eller 3 måneder var løn eller godtgørelse. Efter voldgiftskendelsen i oktober 1996 tilkendegav DR, at der ville blive foretaget modregning for uberettiget udbetaling, men DR fravalgte at gennemføre denne. I 1999 meddelte DR, at funktionærlovens regler i forbindelse med fratræden ville finde anvendelse. Efter bevisførelsen findes det ikke godtgjort, at der er udbetalt godtgørelse ud over det, der fremgår af loven og overenskomsten, ved denne afskedigelsesrunde. I 2002 er der i 3 tilfælde sket udbetaling ud over det, den enkelte var berettiget til. Ved afskedigelser i perioden 2002 til 2007 er der ved de fremlagte bilag ikke godtgjort at være sket udbetaling. Det findes ikke på grundlag af de fremlagte bilag godtgjort, at der har været en fast praksis for, at der ville ske udbetaling af 2 a godtgørelse alene på grundlag af den opnåede anciennitet og uden hensyntagen til funktionærlovens 2 a, stk. 2 og 3. Tværtimod har DR ved hver afskedigelsesrunde fra 1999 fremhævet, at funktionærlovens regler fandt anvendelse. De afgivne forklaringer giver ikke støtte for, at der har været en anden praksis end den, der fremgår af de fremlagte bilag. Det forhold, at der i enkelte tilfælde er sket fejludbetaling, og at der er indgået særlige fratrædelsesordninger bl.a. for at give medarbejderen mulighed for at opnå efterløn, findes ikke at have skabt en kutyme for udbetaling af 2 a godtgørelsen alene betinget af, at medarbejderen havde den fornødne anciennitet, hvorfor\n19 19 B E S T E M M E S Danmarks Radio frifindes for de af Lager, Post og Servicemedarbejdernes Forbund, HK Danmark, Dansk Metal, Træ Industri Byg i Danmark, Malerforbundet i Danmark, Dansk Magisterforening, FTF og Dansk Journalistforbund nedlagte påstande Hver part bærer egne omkostninger. København, den 26. april 2010 Mette Christensen


22.000 børn og unge har en psykiatrisk diagnose - politiken.dk\nDanmark 14. apr. 2012 kl. 23.10\nSkizofreni, depressioner, alvorligt stress og ADHD.\nAntallet af børn og unge under 18 år, der får en psykiatrisk diagnose, er eksploderet.\nI 2000 blev 8.485 børn og unge indlagt eller modtog ambulant behandling på en børne- og ungdomspsykiatrisk afdeling. I 2010 var antallet 21.821, viser en ny rapport fra Sundhedsstyrelsen.\nNemmere adgang til behandling\nUdviklingen skyldes især, at det er blevet lettere for børn og unge at komme i behandling. Det fortæller overlæge i Sundhedsstyrelsen Marianne Jespersen, der er formand for den følgegruppe, der står bag rapporten.\n»Tidligere var der en betydelig underkapacitet i børne- og ungdomspsykiatrien, og der var store ventelisteproblemer. Derfor anbefalede vi i 2001, at man udvidede kapaciteten. Det har man nu gjort, så det er en del af årsagen«, siger hun.\nYderligere er den diagnostiske indsats blevet forfinet, siger lægefaglig direktør Anders Meinert Pedersen for Psykiatrien i Region Syddanmark: »Jeg mener ikke, der er belæg for at sige, at mængden af sygdom er steget. Man er bare blevet bedre til at fange diagnoser«.


Christian Lundgaard tilfreds efter Formel 2-premiere på Red Bull Ring - driveit.dk\nAf Nikolaj Karlshøj 8. juli 2020\nDen danske Renault-kører Christian Lundgaard sikrede sig to solide resultater, da Formel 2-sæsonen i weekenden blev skudt i gang på Red Bull Ring i Østrig.\nDet blev hverken til sejre eller podieplaceringer for Christian Lundgaard, da han i weekenden stillede op i første afdeling af den udskudte 2020-version af Formel 2-mesterskabet. Men den unge danske racerkører var alligevel godt tilfreds med sin fjerde- og femteplads i den benhårde serie.\nForud for weekenden var Christian Lundgaard nemlig den eneste kører, der ikke havde testet Formel 2-raceren med de nye dæk, der i 2020 kører på 18-tommersfælge. Christian Lundgaard havde nemlig misset den officielle tredages test i marts, da han var i træningslejr på et hotel, som blev ramt af karantæne grundet Covid-19.\nDanskeren havde derfor ingen erfaring på de nye dæk og med kun en enkelt træning fredag, havde han forud for weekendens to løb heller ingen erfaring i, hvordan de nye dæk ville udvikle sig over en løbsdistance.\nMålet for weekenden var derfor at skabe erfaring få masser af kilometer i bilen og samtidig sikre sig så mange point som muligt. Og med placeringer som henholdsvis nummer fire i lørdagens hovedløb og nummer fem i søndagens sprintløb, kunne Christian Lundgaard tage fra Østrig med både erfaring og gode point på kontoen.\n– Når man starter weekenden uden forventninger, så kan man kun være tilfreds, når man slutter alle fire sessioner (træning, kvalifikation og de to løb, red.) i top fem, fortæller Christian Lundgaard.\n– Nå det er sagt, så kan jeg allerede se steder, hvor vi kan forbedre os. Jeg fik en god start i weekendens første løb, men trafikken var tæt, og jeg ville ikke tage nogen chancer. I andet løb fik jeg en skidt start, men vi har endnu ikke kigget data, så jeg ved ikke præcist, hvad der gik galt. Men jeg synes, at jeg et stærkt comeback i begge løb og fik masser af kilometer i bilen og dermed masser af data at kigge på og analysere. Vi lærer hele tiden, og vi tager mange gode ting med fra Østrig.\nNæste løb for Christian Lundgaard er i allerede i den kommende weekend, 10.-12. juli, hvor Formel 2-serien sideløbende med Formel 1 afvikler endnu en afdeling af mesterskabet på Red Bull Ring.\nchristian lundgaardformel 2red bull ringrenault