Fortid og Nutid Oktober Side - PDF\nFortid og Nutid Oktober Side\nDownload "Fortid og Nutid. 1999 3 Oktober Side 169-256"\n1 Fortid og Nutid Oktober Side\n2 Fortid og Nutid Tidsskrift for kulturhistorie og lokalhistorie Udgivet af Dansk Historisk Fællesråd med støtte fra Statens Humanistiske Forskningsråd og fra Kulturministeriets Tidsskriftstøtteudvalg Fortid og Nutid er udkommet siden 1914, og det indeholder artikler, debatindlæg og anmeldelser om aktuelle emner inden for dansk kultur- og lokalhistorie. Fortid og Nutid henvender sig til alle, der arbejder med og interesserer sig for kultur- og lokalhistorie. I tidsskriftet bringes bidrag af såvel historikere, etnologer, arkæologer fra arkiv-, museums- og universitetsverdenen, som af andre historisk og kulturhistorisk interesserede skribenter. Fortid og Nutid vil gerne medvirke til at fremme debatten på tværs af faggrænser og videnskabelige miljøer, ligesom der lægges stor vægt på, at tidsskriftet har tæt kontakt til alle dele af landet. Redaktionen består af: arkivar, ph.d. Margit Mogensen, Rigsarkivet, Rigsdagsgården 9, 1218 København K. Tlf , museumsinspektør, mag.art. Lene Floris, Museet for Holbæk og Omegn, Klosterstræde 18, 4300 Holbæk, Tlf , og arkivar, ph.d. Karl Peder Pedersen, Landsarkivet for Sjælland, Lolland-Falster og Bornholm, Jagtvej 10, 2200 København N. Tlf , Abonnement koster 185 kr. årligt for 4 numre med tilsammen 320 sider. Det bestilles på følgende adresse: Fortid og Nutid, Ingrid Christensen, Rigsarkivet, Rigsdagsgården 9, 1218 København K. Tlf (tirsdag kl og fredag kl. 8-10). Manuskripter sendes til Lene Floris eller Karl Peder Pedersen, mens bøger til anmeldelse sendes til Margit Mogensen. Forsidebilledet: Da Silkeborg i 1996 fejrede sig 150-års jubilæum fik Silkeborg Statsskovdistrikt bygget en kopi af den pramtype, som forstvæsenet i sin tid havde brugt til brændetransporter. Læs mere om Gudenåens rolle som transportkorridor i artiklen Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet.\n3 Fortid og Nutid Oktober hefte 3. side Tidsskrift for kulturhistorie og lokalhistorie Udgivet af Dansk Historisk Fællesråd\n5 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet Bjarne Harboe Fortid og Nutid oktober 1999, s Det indre af Jylland var i 1800-tallet uden byer og temmelig isoleret pga. et uudviklet vejsystem. Store dele af Midtjylland lå desuden hen som tyndtbefolkede og uopdyrkede hedeområder. Omkr begyndte der at vise sig stor interesse for gennem en forbedring af handelsmulighederne at få området udviklet. Som led i denne strategi grundlagdes en handelsplads ved Silkeborg, tæt ved den 160 km lange Gudenå, hvorpå der fra gammel tid af foregik en vis varetransport. I artiklen fokuseres på sammenhængen mellem pramfarten og den nye handelsplads lokalisering, og det konkluderes, at hverken pramfarten eller handelspladsgrundlæggelsen kom til at spille den centrale rolle i udviklingen af den midtjyske region, som mange havde håbet på; på lokalt plan fik begge dele derimod stor betydning. Bjarne Harboe, f. 1941, cand.phil. i historie. Tilknyttet Lokalhistorisk Arkiv i Silkeborg. Har udgivet registraturen Silkeborg Papirfabriks arkiv (1988), flere artikler om landbohistorie samt artiklen»silkeborgskovene og H.P. Ingerslev , Bol og By 1994:1. Danmarks mange øer og lange kyststrækning gjorde tidligere søtransport særdeles fordelagtig, når varer skulle fragtes fra et sted til et andet. De fleste af landets købstæder var af samme grund også kystbyer. Det indre af Jylland var da i nogen grad også hæmmet i sin udvikling netop pga. transportvanskeligheder, og det var egentlig først, da jernbanen i 1860 erne og 1870 erne banede sig vej gennem landet og gjorde transporten lettere for beboerne i det indre af landet, at udviklingen her tog fart. Da man i årene omkring 1840 diskuterede anlæggelsen af en helt ny købstad ved Silkeborg hovedgård inde midt i Jylland, lød der da også advarende røster mod en så uhensigtsmæssig placering. 1 Årsagen til at dette projekt alligevel fik lov til at bevæge sig ud over diskussionsstadiet, var derfor også overvejende begrundet i Gudenåen og den pramfart, der efterhånden havde udviklet sig her, og som i nogen grad formodedes at kunne kompensere for Silkeborgs manglende kystnære beliggenhed. Gudenåen har formentlig altid i et eller andet omfang fungeret som transportvej for mennesker og varer. Allerede middelalderens munke i Øm kloster ved Mossø benyttede den til dette formål. Men pramfartens storhedstid tilhører dog 1800-tallet. Randers havde ganske vist langt tidligere via Gudenåen udvidet sit handelsopland ind i landet, og på denne måde knyttet et stort område langs åen til sig, men det var dog først i 1802/03, at byens købmænd ved en oprensning og uddybning af åen nåede helt op til Ans. Farvandet ovenfor denne by kendte man omkring 1800 ikke meget til i Randers. Med de klare handelsmæssige interesser der var involveret i farten på Gudenåen, var det også givet, at udgangspunktet for pramfarten måtte blive Randers. Denne by var og blev omdrejningspunktet. Den udgjorde alene ved sin størrelse i sig selv et betyde- 171\n6 Bjarne Harboe ligt marked for de produkter, som området langs åen kunne tilbyde. Der var tillige herfra via havnen forbindelse videre ud til et endnu større marked. Randers var altså både endepunkt for og videreformidler af de varer, der fragtedes nedad Gudenåen. Hertil kom at byens købmænd i vid udstrækning også forsynede beboerne langs Gudenåen med diverse kolonialvarer samt leverede de nødvendige grovere varer som tjære, salt, tømmer mv., som bønderne havde brug for. Den klassiske pramfart på Gudenåen er den, der efterhånden udviklede sig, efter at en papirfabrik og en handelsplads blev etableret på Silkeborg hovedgårds jorder i midten af 1840 erne. Hermed var også de to markante endepunkter for pramfarten angivet Randers og Silkeborg. Oprindeligt foregik pramfarten kun på den nederste del af Gudenåen mellem Randers og landsbyerne og gårdene langs åen op til Bjerring mølle. Det var først senere, at den øverste del af Gudenåen kom med. 2 Sejlbargørelsen af strækningen Silkeborg-Bjerring kom for alvor på dagsordenen i 1804, da overkrigskommissær H.P. Ingerslev købte Silkeborg hovedgård med det 5000 tønder land store skovareal. Han havde ikke de store muligheder for at udnytte sin nye skovrigdom, da han pga. Silkeborgs isolerede beliggenhed og elendige vejforbindelser ikke kunne finde rentabel afsætning for træet. Det stod ham derfor hurtigt klart, at hvis han skulle have noget ud af de gode konjunkturer for træ, måtte han finde en løsning på transportproblemet. 3 Den øvre del af Gudenåen var dog ikke dyb nok til, at pramme lastet med brænde umiddelbart kunne sejle på den. Det lykkedes så for Ingerslev at låne rdl. af staten til en oprensning af Gudenåen til Bjerring mølle samt til anlæggelse af en træksti langs åløbet. Betingelsen, for at han fik lånet, var dog, at han garanterede, at alle skulle have fri og uhindret adgang til at benytte trækstien et klart udtryk for, at man også fra statens side knyttede visse forventninger til Gudenåens sejlbargørelse. Oprensningen, der var tilendebragt i 1809, betød, at små pramme kunne sejle også på det øverste stykke af Gudenåen, og det betød samtidig, at Randers kunne udvide sit handelsopland endnu længere ind i Jylland. Foreløbig var varestrømmen mod Randers dog stærkest. Udover brænde fra Silkeborgskovene var de varer, der blev tilført Randers ad Gudenåen, teglværksprodukter, tørv, trækul, stave, korn, gryn mv. Randers høstede store fordele af sejladsen på Gudenåen især efter oprensningen af det sidste stykke fra Bjerring til Silkeborg. Tilgangen af brænde og tørv fra de nu tilgængelige områder længere oppe langs åen betød fordelagtige priser på disse varer i byen. Ejendomspriserne langs den nu sejlbare å var steget pga. åens oprensning. Det gjaldt især for tørvemoserne, der ifølge Randerskøbmændene var steget til den tredobbelte værdi. Flere borgere i Randers havde købt tørveparceller langs åen, hvorfra de skar tørv, som de bragte til byen. 4 Der er altså ingen tvivl om, at Ingerslevs oprensning af åen mellem Silkeborg og Bjerring mølle fik inddraget denne strækning i pramfarten. Der er heller ingen tvivl om, at i hvert fald farten fra Silkeborg hovedsagelig har været med træ fra skovene. Hvad selve åen angik, da var Ingerslevs oprensning og uddybning ikke så grundig, som det kunne ønskes, og det var ikke altid til at vide, hvor i åen sejlløbet befandt sig. Der skulle derfor en vis ekspertise til for at kunne begå sig som pramfører, eller som godsforvalteren på Silkeborg hovedgård skrev:»de bekiendte Folk kan nu seile der, men ingen andre«. 5 Det vil altså sige, at det at føre en pram hurtigt ud- 172\n7 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet Figur 1. Kort over Midtjylland med Gudenåens nedre oplandsområde. Højdekort udarbejdet 1882 af Louis le Maire (Gengivet efter V. Falbe-Hansen og Will. Scharling: Danmarks Statistik, bd. 2, 1887). 173\n8 Bjarne Harboe viklede sig til et egentligt erhverv. Det var de samme mennesker, der hvert år førte prammene, og de lærte efterhånden de mange forhindringer i åen at kende. Det kunne være store sten, der lå skjult lige under vandoverfladen eller steder, hvor strømforholdene var særlig vanskelige. Selv om besejlingsforholdene på åen altså kunne være besværlige, var det dog en stor lettelse i transportforholdene, der her fandt sted. Man ser da også, at der allerede i 1809 var opstået 16 ladesteder langs åen mellem Silkeborg og Bjerring mølle, hvorfra brænde, tørv, mursten eller andre ting kunne nedsejles til Randers. 6 I 1823 måtte Ingerslev ved en tvangsauktion afhænde Silkeborg hovedgård med tilhørende skove og gods til staten. Overtagelsen forandrede dog ikke noget mht. sammensætningen af Silkeborgområdets varetransport, som fortsatte, men under betingelser der, som årene gik, blev vanskeligere og vanskeligere. Trækstien forfaldt efterhånden, og der begyndte at indløbe klager over dens tilstand samt over de øvrige forhindringer, der var opstået for pramfarten. Det var især de ålegårde, som flere grundejere havde placeret i åen, der var generende for pramfarten. I 1829 klagede 15 pramførere over disse forhold, som de hævdede var til stor skade for dem»og mange flere, da Pramfarten er bleven en Indtægtskilde, der paa mange Maader hjælper den trængende Landmand til sit Udkomme«. 7 I 1830 erne sejlede der et sted mellem 30 og 40 pramme på åen. De fleste var hjemmehørende i landsbyerne i nærheden af Silkeborg. Alene i Hårup, Balle og Gødvad var der 12, men også længere nede ad åen samt i selve Randers by fandtes der naturligvis pramme. Prammene var generelt temmelig små, og hele 19 af dem kunne kun laste mellem 6 og 10 favne brænde. 8 Det er dog sandsynligt, at de pramme, der var hjemmehørende i Randers var noget større, fordi det nederste stykke af åen mellem Randers og Bjerring, hvor Randersprammene hovedsageligt sejlede, tillod både med en større dybgående. I 1840 erne blev det anslået, at der sejlede mellem 40 og 50 pramme på Gudenåen. 9 Ifølge St. St. Blicher beskæftigede pramfarten sig på dette tidspunkt»hartad ene og allene med Transport af Brænde fra Silkeborg Skove og Tørv fra Øster-Kejlstrup Moser«. 10 Blichers udsagn er noget unuanceret, for trafikken gik trods alt også den anden vej fra Randers med forskellige købmandsvarer og grove varer som jern, tjære, salt og ikke mindst tømmer. Men Blicher har sikkert ret i, at den overvejende mængde af de produkter der blev ført ned ad Gudenåen i hvert fald fra den øverste del bestod af brænde og tørv. På trods af de besværlige forhold som farten foregik under blev der altså fragtet varer op og ned ad Gudenåen. Ingerslev havde med oprensningen og anlæggelse af den primitive træksti formået at få strækningen fra Silkeborg til Bjerring mølle gjort sejlbar. Det betød, at en samlet strækning på omkring 100 km dermed var blevet tilgængelig for pramfart. Pramfarten på Gudenåen i 1800-tallet var en del af transportsystemet i Jylland, og hovedformålet med denne artikel er at undersøge sammenhængen mellem pramfarten og den handelsplads, der voksede frem på Silkeborg hovedgårds marker fra midten af 1840 erne, for at se hvilken rolle Gudenåfarten og den nye handelsplads kom til at spille for udviklingen af Midtjylland og herunder især for omsætningen af områdets landbrugsproduktion. 174\n9 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet Midtjyske handels- og transportforhold omk Spørgsmålet om Gudenåen som transportvej kom fra 1830 erne til at spille en større og større rolle, og åen fik sammen med det fjerne, fattige og tilbagestående Midtjylland, som den gennemstrømmer en mere fremtrædende placering i bevidstheden og i den offentlige debat. Det er som om, man i 1830 erne og 1840 erne efter landbrugskrisen og de dårlige tider har fået overskud til at beskæftige sig med andet end lige dagen og vejen. I hvert fald er det påfaldende, at der netop i denne periode kommer en række forslag og initiativer vedrørende Gudenåen og det indre af Jylland. Der sad i 1830 erne og 1840 erne i det midtjyske område en håndfuld interesserede og opmærksomme embedsmænd og iagttog udviklingen eller måske rettere den manglende udvikling. I deres indberetninger og betænkninger havde de mulighed for at formidle indtryk og forslag til centraladministrationen i København, og de kunne herigennem ofte optræde som advokater for området.»opdagelsen«af Midtjylland er til en vis grad knyttet sammen med Gudenåens muligheder som transportvej. Man blev mere optaget af det indre Jylland, og af hvordan man kunne hjælpe denne tilbagestående og isolerede del af landet. Grunden til at man opfattede Gudenåen som betydningsfuld for det indre Jyllands opkomst, var for det første, at åen strakte sig langt ind i landet, og for det andet det eksisterende vejsystems slette forfatning. Hvis Gudenåen blev sejlbar for større pramme til Silkeborg, hvilket ikke var tilfældet på daværende tidspunkt, og der måske kunne skabes forbindelse helt til Skanderborg, så var der åbnet en adgang for lettere afsætning af bøndernes produkter, og hermed ville en positiv udvikling være sat i gang. En del af problematikken omkring Gudenåen tog, som nævnt, sit udgangspunkt ved Silkeborg. Man var efterhånden også fra centralt hold blevet opmærksom på den store uudnyttede vandkraft, der fandtes netop her, og man anså af samme grund stedet som et af de bedst egnede i landet til fabriksvirksomhed. Der var ligeledes tanker fremme om, at Silkeborg der på dette tidspunkt kun bestod af én hovedgård måske kunne være et velegnet sted for en handelsplads, netop fordi man herfra via Gudenåen havde forbindelsen til søkøbstaden Randers. Silkeborg lå tillige centralt for de omliggende herreder, der især var karakteriseret ved en omfattende husflidsindustri i form af uldbinderiet i Hammerum og Lysgård herreder og træskomageriet i dele af Gjern, Tyrsting og Vrads herreder. Træskoegnen og bindeegnen ville her få et naturligt afsætningssted for deres produkter. Det var imidlertid ikke alene afsætningen af den store husflidsproduktion af træsko, vognhjul og uldbindingsprodukter, man tænkte på. Det der i højere grad lå bag ideen om oprettelse af en handelsplads ved Silkeborg, var formodningen om, at hvis bønderne på denne måde fik lettere adgang til at komme af med de egentlige landbrugsprodukter, så ville i hvert fald gårdmændene også lægge strikkepindene på hylden og koncentrere sig om deres landbrug. Det indre af Jylland opfattedes i samtiden som tilbagestående i forhold til Øerne og Østjylland. Her fandtes de store heder, og en del af det opdyrkede areal bestod af sandede jorder. Årsagen til områdets tilbageståenhed var dog ikke udelukkende de ringere jorder, men i lige så høj grad den isolerede beliggenhed. Der var langt til købstæder, hvor bønderne kunne afsætte deres produkter, og vejsystemets slette forfatning bevirkede, at det tog lang tid at foretage en købstadsrejse med et 175\n10 Bjarne Harboe læs korn. Hvis bønderne skulle have ordentlige priser for deres produkter, måtte de tage den lange vej til de større østjyske købstæder som Randers, Århus eller Horsens. Indlandsbyerne Skanderborg, Viborg og Holstebro kunne ikke betale samme priser som søkøbstæderne. Heller ikke Ringkøbing var et tillokkende marked, idet handelen her var gået stærkt tilbage pga. de efterhånden meget dårlige besejlingsforhold til byen. 11 De generelt meget dårlige transportforhold for store dele af det indre af Jylland må betragtes som stærkt medvirkende til landbrugets tilbageståenhed. For hvis der nemlig ikke var ordentlige transport- og afsætningsmuligheder, hvorfor skulle bønderne så være interesserede i at investere i deres landbrug? Man kan derfor godt sige, at transportforholdene var med til at marginalisere området i landbrugsmæssig sammenhæng. Det er bl.a. i dette lys, man skal se den ret stærke stilling som husflidsproduktionen fik her. Det er forståeligt, at når landbruget ikke i tilstrækkelig grad kunne danne eksistensgrundlag for bønderne, så måtte de se sig om efter noget, der kunne supplere deres erhvervsgrundlag. Man kan måske godt sige, at det midtjyske landbrug var tilbagestående i forhold til andre egne, men det er ikke ensbetydende med, at de midtjyske bønder også var»tilbagestående«. Grundlaget for deres eksistens som bønder var blot på forhånd ringere end andres både pga. jordens ringe bonitet og den isolerede beliggenhed. De måtte følgelig handle på andre måder. Derfor kom forskellige former for bierhverv til at spille en større rolle her. Figur 2. Det blev ofte i 1800-tallet påpeget, at en af kilderne til velstand var gode veje og hurtige befordringsmidler. I Midtjylland var der på dette punkt meget at indhente; for som en lokal toldkontrollør indberettede i 1850 kendte man her kun til usle veje,»om hvis slethed man fast ingen begreb gjør sig, naar man ikke har befaret dem«. Her gengives et desværre udateret og ulokaliseret fotografi af et studespand på vej over den jyske hede (Foto: Lokalhistorisk Arkiv, Silkeborg). 176\n11 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet Men at der i 1840 erne så småt var en udvikling i gang i Midtjylland vedrørende forholdet mellem landbrug og bierhverv, er der eksempler på ved fæstegodset under Silkeborg hovedgård. Om en af godsets fæstebønder i landsbyen Virklund, Niels Voetmann Jensen, hedder det således i 1842, at vel var han en skikkelig mand, men»som Fæster passer han ikke det han skal; han fusker paa alskens Slags Haandværker og er sjelden Hjemme«. 12 Han har tilsyneladende ikke opfattet sig selv som udelukkende gårdmand, for i 1848 oprettede han desuden et teglværk, som han også drev ved siden af sin fæstegård og sine øvrige aktiviteter. I den anledning vendte hans søn, Peter Nielsen Voetmann, som havde været ude for at lære landvæsen, hjem dels for at hjælpe faderen med teglværket, men dels også, fordi han ville forsøge at få en af fæstegårdene i Virklund og»vise sine Byesbørn, at der er noget mere at giøre for en Gaardbeboer end være Træskoemand«. 13 Det interessante ved eksemplet Peter Nielsen Voetmann er, at han tilsyneladende repræsenterer en ny holdning til landbruget i det midtjyske træskoland. Som landvæsenselev under Landhusholdningsselskabet havde han sandsynligvis fået kendskab til nyere teorier og metoder indenfor landbruget, og det er denne ballast, han kommer hjem med. Det er her udfra, man må se den indirekte kritik af Virklundbøndernes måde at drive landbrug på med den udstrakte beskæftigelse med træskomageriet i stedet for at koncentrere sig helt om landbruget. Det er ikke tilfældigt, at det er her i slutningen af 1840 erne, at denne»konflikt«mellem landbrug og bierhverv bliver synlig. Det er nu, vi får de stigende kornpriser med det engelske markeds åbning for dansk korn. Muligheden for afsætning må også slå igennem til det midtjyske landbrug i den forstand, at det nu selv her blev mere attraktivt for gårdmændene at satse på landbruget og lade træskomageriet og uldbinderiet glide i baggrunden. Men bedre afsætningsmuligheder for korn løste ikke i sig selv problemerne for det indre af Jylland det lå stadig hvor det hele tiden havde ligget, nemlig langt fra de østjyske udskibningssteder, og det havde stadig et ringe vejsystem. Det er bl.a. disse kendsgerninger, der sætter gang både i spørgsmålet om en hovedlandevej tværs over Jylland og om Gudenåens sejlbargørelse. For nok kunne der sejle pramme på Gudenåen fra Silkeborg til Randers, men de første mil til Bjerring kunne der kun sejles med små pramme. En uddybning af åen og anlæggelse af en bedre træksti var nødvendig, ligesom de kaotiske tilstande med de talrige spærringer af åløbet i form af ålegårde i det hele taget havde behov for at blive reguleret. Der er ingen tvivl om, at både handels- og transportforholdene i store dele af Midtjylland på dette tidspunkt var utilfredsstillende. Interessen for pramfarten på Gudenåen må da også ses i dette lys. Udviklingen indenfor landbruget bevirkede, at der efterhånden var opstået et behov for en mere smidig handelsstruktur, der ikke var så snævert bundet til købstæderne, som havde monopol på handel. Dette monopol betød, at det store midt- og vestjyske område måtte klare sig, som det bedst kunne. Og det gjorde det så, idet der her foregik en endog særdeles omfattende ulovlig handel udenom købstæderne. Fra centraladministrationens side var man klar over problemet og forsøgte at lette presset ved at udstede et antal handelsbevillinger til folk, der boede på landet, så det blev muligt lovligt herfra at forsyne bønderne med de varer, som var nødvendige for deres produktion. Danske Kancelli, som admini- 177\n12 Bjarne Harboe strerede disse handelsbevillinger, var dog af hensyn til købstæderne meget forsigtig med at meddele bevillinger, selvom efterspørgselen var stor. Det afslog i 1836 f.eks. en ansøgning fra en del beboere i Gødvad, med henvisning til at Ans kro, som i forvejen havde bevilling, kun lå 1 1 /2 mil fra Gødvad.Allerede året efter søgte man dog igen, og denne gang var ansøgningen underskrevet af 111 personer. Der var altså et stærkt lokalt pres for at få skabt bedre handelsbetingelser i området. Og denne gang gik bevillingen igennem. 14 I 1840 blev Silkeborg hovedgård erklæret for kongeligt domæne, altså vedvarende statsejendom, ligesom skovene under godset allerede var blevet det i Det betød, at det blev noget nemmere for regeringen at håndtere de forslag med tilknytning til Silkeborg, der efterhånden dukkede op. Kort efter denne domænisering indsendte kgl. godsinspektør J.H. Bindesbøll, der administrerede en række jyske godser, et stort forslag til Rentekammeret vedrørende Silkeborgs fremtidige anvendelse. 15 Han fremlagde her et omfattende katalog af ideer og forslag og gjorde opmærksom på de forskellige muligheder, der var tilstede i området. Et af hans forslag gik ud på, at der på Silkeborg hovedgårds jord, burde anlægges en købstad eller en handelsplads til gavn for en stor del af det indre Jylland. Bindesbølls forslag blev foreløbig sendt til udtalelse i det administrative system. Også kommunalbestyrelsen i Århus var interesseret i de midt- og vestjyske handelsforhold. Den henvendte sig ligeledes i 1840 til kongen for at gøre opmærksom på mangelen på veje til det indre Jylland. 16 Der var netop på dette tidspunkt drøftelser i gang om anlæggelse af en chausse en hovedlandevej tværs over Jylland fra Ringkøbing til Østkysten. I Århus var man bange for, at chausseen skulle lande i Horsens, og henvendelsen til kongen var også et led i bestræbelserne for at få chausseen til Århus. I henvendelsen anmodede kommunalbestyrelsen tillige om, at regeringen skulle lade foretage en nivellering af strækningen Århus-Silkeborg med henblik på et kanalanlæg mellem disse to steder. I denne sammenhæng måtte kommunalbestyrelsen nødvendigvis forholde sig til den allerede eksisterende forbindelse via Gudenåen mellem Silkeborg og Randers. Man prøvede da også at bagatellisere forbindelsen til Randers, som blev kaldt et ufordelagtigt marked og påpegede ihærdigt den lange og besværlige fart på Gudenåen samtidig med, at man ignorerede de langt billigere fragtpriser ad denne vandvej. Der er ingen tvivl om, at man i Århus betragtede Silkeborgområdet med interesse, og så det som en slags indgang til hele det midt- og vestjyske område. Man havde derfor svært ved at acceptere, at Randers indlemmede det i sit opland. Århus ad landevejen lå noget nærmere Silkeborg og Midtjylland end Randers, og en chausse mellem Århus og Ringkøbing ville bringe disse steder endnu tættere sammen. Hvis der så også kunne etableres en kanal via de eksisterende søer mellem Århus og Silkeborg, så ville de tunge og voluminøse varer som korn, brænde, tørv og mursten, som var de produkter, der med fordel ellers blev prammet den lange vej til Randers i stedet for endnu fordelagtigere kunne bringes til Århus. Det var synspunkter som disse, der lå bag den århusianske kommunalbestyrelses initiativ. Det lykkedes dog ikke for Århus at få etableret en kanal til Silkeborg de praktiske vanskeligheder var for store. Men Århus forsøg på at komme i tættere handelsmæssig kontakt med Midt- og Vestjylland viser, at man var opmærksom på de udviklingsmuligheder, der fandtes i området, og gerne ville have del i dem. 178\n13 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet Figur 3. Tørvebryggen i Randers. Bryggen var udgangspunkt for den såkaldte vesthandel, dvs. oplandshandelen og handelen med Gudenådistriktet. Som navnet siger var en af hovedartiklerne tørv. På billedet, der er fra 1885, ses en af de fladbundede pramme liggende fortøjet ved Tørvebryggen (Tegning af Hermann Rohde, Illustreret Tidende 1885). Randers måtte dog stadig regnes for Silkeborgområdets hovedforbindelse i kraft af transportmuligheden på Gudenåen. Vandvejen, hvor besværlig den end var, var blevet mere og mere uundværlig for byens handlende. Åen lå som en kile ind i landet, og gav Randers muligheden for at trække handelen i et stort distrikt langs Gudenåen til sig en mulighed, som den med det ringe vejsystem in mente ellers ikke ville have haft. En samling breve fra perioden alle stilet til købmand Falkenberg i Randers dokumenterer den handelsforbindelse, som Randers da havde haft med de forskellige steder langs Gudenåen. 17 Det gælder f.eks. Ans kro, som var et af de centrale steder for Gudenåfarten. Kromanden, Anders Finderup, opkøbte korn hos omegnens landmænd og solgte det senere videre til Randers bl.a. til købmand Falkenberg. Finderup havde egen kåg og med den fragtede han kornet til Randers, hvorfra han også forsynede sig med de varer, som han behøvede til sin forretning. Købmand Falkenberg har også handlet med hovedgårdene og de større gårde langs åen som f.eks. Østergård, Ulstrup, Frisholt, Palstrup, Alling Skovgård, Tvilumgård. Han har købt korn, smør, ærter, raps, træ, tørv og mursten af landmændene og solgt kul, tjære, tran, jern, salt, søm og diverse kolonialvarer til dem. Falkenberg var blot en af mange købmænd i Randers om end en af de større der handlede med beboerne langs Gudenåen, og af brevene fremgår det, at han har været i konkurrence med de øvrige Randerskøbmænd om at afkøbe landmændene langs åen deres produkter. Det er muligt at få en fornemmelse af størrelsen af den handel, som Ran- 179\n14 Bjarne Harboe ders drev med Gudenådistriktet, idet der for året 1847 foreligger en oversigt over de produkter, der via pramfarten på Gudenåen blev tilført byen. Oversigten bygger på oplysninger fra toldvæsenet, og det fremgår heraf, at pramfarten dette år førte følgende varer til byen: favne brænde 6779 læs tørv pund smør pund bankebyg 1536 pund gryn 212 tønder ærter 14 pund vikker ca tønder korn 928 tønder kartofler 10 læs trækul 284 stk. skind og huder 2792 potter mjød 1008 pund mel 272 pund voks 35 læs tømmer 3 millioner mursten Hertil kom desuden Silkeborg Papirfabriks produktion af papir til en værdi af ca rdl. Alle disse varer blev ført til Randers på ca. 900 pramrejser, hvilket harmonerer ganske godt med, at der i 1840 erne sejlede pramme på åen. For Randers har det været en stor fordel, at den havde Gudenåen lige uden for døren, og kunne benytte den billige pramfart til at få transporteret disse forholdsvis store mængder varer til byen ad vandvejen i stedet for med hestevogn, hvilket kun vanskeligt ville have kunnet lade sig gøre i samme omfang. Det samme forhold gør sig gældende for beboerne i Gudenådistriktet uden pramfarten ville tørvemoserne ikke være blevet udnyttet i den grad, som de blev, og mange af teglværkerne langs åen ville ikke være blevet oprettet, fordi transporten simpelthen ville have været for besværlig. Både tørveog murstensproduktionen i Gudenådistriktet rettede sig i høj grad imod Randers, og når markedet her en gang imellem svigtede, så stod teglværkerne med store lagre af sten, som de ikke umiddelbart kunne komme af med. Det var f.eks. tilfældet , hvor byen var overfyldt med mursten. 19 Pramfarten i 1800-tallet udvidede i betydeligt omfang Randers naturlige opland, og byen pressede da også til hver en tid på for at få gjort forholdene på Gudenåen så gode som overhovedet muligt. Pramfarten indgik altid som et element i de forskellige projekter, planer og ideer vedrørende Midtjylland og Gudenåen, som tiden var så rig på. Man så den som en tiltrængt mulighed for at forbedre handelsforholdene og i sammenhæng dermed udviklingsmulighederne for et stort og hidtil forsømt midtjysk område. Gudenåen pramfart eller kunstvanding? Kgl. godsinspektør Bindesbølls tidligere omtalte forslag fra 1840 havde sammen med flere andre henvendelser om handelsbevillinger, om tilladelse til fabriksdrift, om bygning af sluse samt om diverse forbedringer af forholdene for pramfarten efterhånden gjort det klart for centraladministrationen, at der var behov for at tage stilling til de forslag og henvendelser, der blev ved med at komme vedrørende forbedringer af handelsforholdene i Midtjylland herunder anvendelsen af Gudenåen til pramfart. Som et led i bestræbelserne på at få bragt klarhed i disse forhold nedsatte Rentekammeret i 1843 en»komite i Anledning af Silkeborgs Bestemmelse«. 20 Komiteen skulle beskæftige sig med, hvordan Gudenåens vand og vandkraft bedst kunne udnyttes. Den skulle bl.a. undersøge om og i givet fald under hvilke betingelser, vandkraften ved Silkeborg eventuelt kunne overdrages til papirfabrikanterne Christian og Michael Drewsen fra Strandmøllen nord for København, som havde planer om anlæggelse af en papirfabrik på stedet. Samtidig skulle den undersøge om Gudenåens vand med fordel kunne anvendes til forbedring af 180\n15 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet jorderne i et større område. Det drejede sig især om de store hedeområder vest for Silkeborg, ligesom man ønskede at få undersøgt muligheden af at sætte forskellige engvandingsprojekter i gang. Komiteen, der kom til at bestå af kgl. godsinspektør Bindesbøll, fabrikskontrollør Ehlers og cand. polyt. B.S. Jørgensen, mødtes den 6. november 1843 på Silkeborg, hvor den først forhandlede med brødrene Drewsen om vilkår og betingelser for overdragelse af vandkraften til en papirfabrik. De følgende dage berejste komiteen Gudenålandet for at undersøge, om det var praktisk muligt at anvende åvandet til kunstvanding i større stil. Det var især strækningen mellem Rye mølle og Silkeborg, man i første omgang interesserede sig for, fordi det var herfra de store hedeområder vest for Silkeborg bedst kunne nås. Man var enige om, at hvis dette vandingsprojekt skulle være til nogen rigtig gavn og skulle kunne bære de omkostninger, der var forbundet med realiseringen af det, så skulle det være i stor målestok altså flere tusinde tønder land hede, der skulle overrisles og dermed omdannes til frugtbart agerland. Det stod dog hurtigt komiteen klart, at et sådant projekt hverken økonomisk eller praktisk kunne realiseres pga. vanskeligheder med at lede vandet over de høje skrænter, som Gudenåen netop på dette stykke var indrammet af og pga. det bagved liggende kuperede terræn. Mulighederne for kunstvanding var bedre på den anden side af Silkeborg, men her var behovet til gengæld mindre ligesom effekten af vandingsprojekter desuden ville aftage jo længere bort fra de vestlige hedeområder, man kom. Komiteen undersøgte dog pligtskyldigt ideen om kunstvanding, men det er yderst tvivlsomt, om de tre medlemmer havde hjertet med i denne sag. I komiteen var man nemlig enige om, at ingen vandingsprojekter, hvor store de end var, kunne retfærdiggøres, for så vidt de gik ud over pramfarten. Og det var lige præcis sagens kerne, således som den opfattedes af komiteen. Man var bange for, at iværksættelse af forskellige kunstvandingsprojekter som isoleret set uden tvivl ville være til gavn for landbruget samtidig ville ødelægge muligheden for pramfart ved at føre for meget vand bort fra åen. Komiteen var ikke modstander af engvandingsprojekter forskellige steder i mindre målestok, men advarede mod kunstvanding i stort format. Der var altså i princippet tale om et enten-eller. Enten kunne Gudenåens vand bruges til kunstvanding, eller også kunne det bruges til pramfart. Og komiteen var ikke i tvivl om, hvad der var mest fordelagtigt. Den betragtede pramfarten som den vigtigste prioritet»saavel for Distriktet langs Gudenaaens Bredder som for en stor Deel af Jyllands Indre og endelig for Byen Randers (...) Pramfarten paa Gudenaae har for Tiden en saadan Betydning for de omliggende Distrikter, at enhver Forholdsregel, der kunde lægge den Hindringer i Vejen, vil møde den heftigste Modstand fra alle Sider«. 21 Kun ved hjælp af pramfarten var det nemlig muligt med fordel at afsætte produkter fra de ovenfor Randers liggende skove, tørvemoser og teglværker, som på dette tidspunkt ifølge komiteen beskæftigede flere tusinde mennesker. Og kun ved hjælp af pramfarten var landboerne i fjernere egne i stand til at forsyne sig med tømmer, jern, salt og lignende varer til en rimelig pris. Komiteen konkluderede, at den»indflydelse Pramfarten allerede har havt paa Hedejorders Opdyrkning og Agerdyrkningens Fremme overhovedet i en stor Omkreds, lader sig ikke beregne, men er overmaade betydelig, og vil blive endnu betydeligere, naar Farten paa Aaen lettes, Trækkevejen forbedres, Sluser anlægges ved Silkeborg og Rye 181\n16 Bjarne Harboe Mølle og Veiene, der føre fra det indre Land til Gudenaaen, forbedres«. 22 Det var en klar anbefaling af, at man skulle satse på Gudenåen som vandvej. Komitemedlemmerne havde i fællesskab udarbejdet beretningerne til Rentekammeret, men ikke desto mindre følte Bindesbøll behov for at sende et»privatbrev«ved siden af de to officielle indberetninger. 23 Han sendte brevet til etatsråd Unsgaard, som var deputeret i Rentekammeret. Bindesbøll har tilsyneladende ikke følt sig helt dækket ind af de officielle indberetninger, for det»supplement«han sendte til Unsgaard var et yderst engageret og mere personligt præget indlæg til fordel for pramfartens beståen. Han udvidede heri argumentationen for pramfarten med nogle mere socialpolitiske synspunkter. Bindesbøll var med sit forslag fra 1840 vedrørende oprettelse af en handelsplads ved Silkeborg den indirekte årsag til den interesse, der nu blev dette midtjyske område til del. I sit»private«brev til Unsgaard forsøgte han at se tingene i en større sammenhæng: handelsplads, pramfart, vandkraft, agerbrug, det fattige indre af Jylland det hele hørte sammen i én problematik. Bindesbøll mente, at pramfarten ikke kun gavnede strækningen fra Silkeborg til Randers, men at den i forbindelse med anlæggelse af en handelsplads og fabrikker på Silkeborg ville være det vigtigste hjælpemiddel for agerdyrkningens fremgang og beboernes velstand i et område på over 1100 km 2. De mange gode jorder og engstrækninger, som trods alt også fandtes i Midtjylland, blev for en stor dels vedkommende kun anvendt til Figur 4. Laksegård i Gudenåen. I 1840 erne var der i Gudenåen mellem Silkeborg og Randers 22 lakseog ålegårde, og de udgjorde alle i større eller mindre grad hindringer for pramfarten. Store laksegårde, bl.a. den her gengivne fra Frisenvold, spærrede fuldstændig for passage, og derfor måtte pramfolkene ofte vente nogen tid, indtil fiskegårdsejerne fik gjort klar til fri passage. I 1861 reguleredes ådriften ved lov, og det satte en stopper for de konflikter, som uundgåeligt måtte være en følge af den ufri passage (Illustreret Tidende 1865). 182\n17 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet græsning for ungkvæg og stude, ligesom også mange af de gode hedesletter lå uopdyrket hen. Bindesbøll så en sammenhæng mellem den store fattigdom hos især husmændene og så den form for landbrug, der blev drevet. Der var ikke brug for husmændenes arbejdskraft hos de mange gårdmænd, der satsede på kvægavl, som var betydelig mindre arbejdskraftforbrugende end agerbruget. Det Bindesbøll argumenterer for, var altså at det midtjyske landbrug bør lægge mere vægt på korndyrkning, hvilket var helt i overensstemmelse med den fremherskende holdning i landet. Hans argumentation er i det hele taget en afspejling af, i hvor høj grad Danmark på dette tidspunkt var et landbrugssamfund. Både handelsplads og pramfart ses som midler til at gennemføre en udvikling af landbruget. Staten kunne ifølge Bindesbøll derfor ikke anvende noget bedre middel til denne egns opkomst end ved at støtte pramfarten. Han var sikker på, at hvis bønderne først øjnede muligheden af en lettere afsætning af deres kornprodukter, så skulle produktionen nok vokse. De jorder, som nu blot blev optrådt af græssende kvæg og stude, ville snart blive forvandlet til frugtbare enge, og de rå jorder ville blive opdyrket og dermed give beskæftigelse til de fattige husmænd. Kort sagt ville disse egnes beboere, som hidtil havde kunnet leve ved en forbavsende grad af nøjsomhed, blot ved at få nogle andre muligheder blive vækket til forstærket indsats. Bissekramhandel og smugbrænderier ville forsvinde. Landbrugets produkter ville vinde ikke alene i kvantitet, men også i kvalitet, fordi duelige købmænd ville forstå at kassere de dårlige varer. De varer, som landmanden havde brug for, ville han kunne få til en billigere pris og på en nærmere plads. De selvgjorte markeder ville ophøre, og smughandelen hos kromændene ville standse. Der ville fremstå dygtige håndværkere, og strømpebindingen ville ikke længere være hovederhverv, men kun et nyttigt bierhverv. Det er alt det, en forbedret pramfart kunne komme til at betyde sammen med oprettelsen af en handelsplads og fabrikker ved Silkeborg. Det er i hvert fald Bindesbølls vision for hedeegne af flere kvadratmils udstrækning. Og det er den vision, han med sit brev til Unsgaard slås for ved eftertrykkeligt at gøre ham og dermed Rentekammeret opmærksom på alternativet, hvis man i stedet sætter store kunstvandingsprojekter i gang og derved tapper Gudenåen for vand:»uden Silkeborg Vandkraft ingen Pramfart, ingen Handelsplads, ingen Fabrikker, ingen Opkomst for Jyllands største Hedestrækning«. 24 Så var det sagt! Og det blev tilsyneladende også hørt, for herefter var det alene pramfarten opmærksomheden blev koncentreret om, når talen var om Gudenåen. Handelsplads etableres på Silkeborg De alternativer, Rentekammeret i sit udredningsarbejde vedrørende oprettelse af en handelsplads stillede op og gerne ville have en reaktion på, var, om det var mest hensigtsmæssigt blot at udstede en enkelt handelsbevilling og så afvente og se, hvorledes det gik, eller om man hellere skulle tillade flere handlende og håndværkere at etablere sig på Silkeborg og altså med det samme oprette et større anlæg. Hovedspørgsmålet for Rentekammeret var nok, hvor meget man skulle og turde satse på oprettelse af en helt ny handelsplads inde midt i landet. Erfaringerne med de mindre indlandsbyer som f.eks. det nærliggende Skanderborg var ikke opmuntrende. Det eneste forhold, der i og for sig stillede 183\n18 Bjarne Harboe Figur 5. I midten af 1840 erne anlagde Drewsenfamilien Silkeborg papirfabrik. Fabrikken lå direkte ved Gudenåen, således at man både kunne udnytte vandkraften samt transportmuligheden til Randers. Som det ses på billedet havde fabrikken sin egen ladeplads, hvorigennem såvel råvarer som færdigvarer passerede (Tegning af Ludwig Ipsen, Illustreret Tidende 1865). sig anderledes for en handelsplads på Silkeborg, var, at man herfra via Gudenåen havde forbindelsen til havet og mht. handel var det vitalt i en tid, hvor den trafikale infrastruktur i Jylland ikke tilnærmelsesvis var fuldt udbygget. Der blev hurtigt enighed mellem de involverede kollegier om, at udstedelse af en enkelt handelsbevilling ville være at gribe sagen for forsigtigt an. Især Generaltoldkammeret var stemt for, at der med det samme burde oprettes et egentligt købstadsanlæg eller i det mindste en handelsplads. 25 En sådan ville efter kammerets opfattelse kunne få stor betydning for handelsog industriforholdene i en stor del af Jylland. Mangelen på bekvemme havne og udskibningssteder på den jyske vestkyst nord for Hjerting havde allerede ført til, at en ikke ringe del af det vestlige Jyllands handel foregik ad afsætningsveje, der gik mod øst. Den påtænkte chausse mellem Århus og Ringkøbing ville derfor få en gavnlig virkning på produktionen i det vestlige Jylland og ville medvirke både til en bedre udnyttelse af jorden og til at lette afsætningen af indbyggernes husflidsproduktion. Så snart chausseen var bygget, kunne det desuden forudses, at der så at sige af sig selv ville dannes et omladningssted ved Silkeborg, hvor til varer kunne bringes via den i fragtmæssig henseende billige vandvej ad Gudenåen. Der ville således efter Generaltoldkammerets mening ved forholdenes udvikling blive tilvejebragt et sikkert grundlag for en handelsplads ved Silkeborg. Betænkningerne fra Generaltoldkammeret og Danske Kancelli førte til, at en tremandskommission blev ned- 184\n19 Handel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet Figur 6. Torvedag i Silkeborg ca Byen har på dette tidspunkt kun eksisteret i ca. 35 år, men havde allerede overfløjet amtets hovedby, Skanderborg, både mht. indbyggertal og erhvervsmæssig udvikling. Ikke mindst var Silkeborgs betydelige torve- og markedshandel med til at give den et stort opland (Foto: Lokalhistorisk Arkiv, Silkeborg). sat til at arbejde videre med sagen, og efter indstilling fra denne blev det ved to kgl. resolutioner af 15/ og 7/ besluttet at etablere en handelsplads ved Silkeborg. 26 I beslutningsgrundlaget blev der her lagt vægt på, at stedet var beliggende midt i et stort bytomt område, som manglede et bekvemt afsætningssted for landbrugsprodukter. Hovedformålet med pladsens oprettelse var at skaffe beboerne i det indre af Jylland adgang til afsætning af deres produkter. Der skulle derfor tages nøje hensyn til, at handelsbevillinger kun blev givet til solide og dygtige handelsmænd, der allerede tidligere havde siddet i en omfattende virksomhed, og som især havde beskæftiget sig med produkthandel. De skulle tillige have økonomisk evne til at opføre de fornødne bygninger på pladsen. Der var med de strenge krav til købmændene lagt op til, at den kommende handelsplads skulle have en central placering i omsætningen af den midtjyske landbrugsproduktion. For at handelspladsen kunne få det, var det imidlertid nødvendigt, at kommunikationsforbindelserne var i orden. Der var da også planlagt en forbedring og en udbygning af det eksisterende vejsystem først og fremmest med den nye hovedlandevej tværs over Jylland. I planerne indgik også en forlægning af landevejen mellem Viborg og Horsens med en bro over den syv kilometer lange Silkeborg Langsø, så forbindelsen med Silkeborgs nordlige opland kunne udbygges. Tilbage stod spørgsmålet om Gudenåen, som var en af de vigtige faktorer ved beslutningen om etableringen af handelspladsen. Vandbygningsinspektør C. Carlsen blev derfor af Generaltoldkammeret pålagt at undersøge, 185\n20 Bjarne Harboe hvordan forholdene for pramfarten kunne forbedres. Carlsen analyserede i sin rapport de forhold, der havde indflydelse på sejladsen som f.eks. åens bredde og dybde, strømningshastighed, vandmængde, vandstandsforhold mv. Han undersøgte eventuelle forhindringer for pramfarten, herunder om broernes højde og bredde var tilstrækkelig, og han gennemgik de mange lakse- og ålegårde, som var stærkt generende for pramfarten, og som i tidens løb havde givet anledning til mange kontroverser mellem pramfolk og ålegårdsejere. Vandbygningsinspektøren pegede i rapporten på, hvad der kunne gøres for at bedre forholdene for pramfarten, og han konkluderede, at det ikke var sandsynligt, at Gudenåen ville tabe sin betydning som forbindelsesvej mellem Randers og det indre af Nørrejylland. Tværtimod antog han, at benyttelsen af åen ville stige. Der var derfor god grund til at sætte denne vandvej i så god stand som mulig. 27 Med rapporten havde man fået sikkerhed for, at det kunne lade sig gøre at forbedre forholdene for sejladsen væsentlig, og der blev herefter indkaldt betænkninger fra de berørte lokale myndigheder: amtsråd, kommunalbestyrelser m.fl. Man ønskede at høre, om disse kunne anbefale, at der anvendtes ca rdl. til forbedring af sejladsen på Gudenåen fra Randers til Silkeborg. Randers, Viborg og Århus amter samt havnekommissionen i Randers kunne stort set gå ind for, at det omtalte beløb anvendtes til anlæggelse af en træksti langs Gudenåen og til forbedring af sejladsen i øvrigt, idet man som et af de centrale argumenter pegede på den billige fragt i forhold til transport over land. 28 En meget væsentlig del af argumentationen både for Gudenåens forbedring og for etableringen af en handelsplads ved Silkeborg gik på hensynet til det indre af landet, og der nævnes specielt det store Hammerum herred i Ringkøbing amt. Men det viste sig, at Ringkøbing amt ikke var interesseret og på det bestemteste frarådede at bruge et så stort beløb på Gudenåens oprensning. En forbedring af sejladsen mellem Silkeborg og Randers ville efter dets mening ikke i nogen væsentlig grad ophjælpe det indre af Jylland, men kun bidrage til på en kunstig måde at hæve Silkeborg noget. Hvis man derimod virkelig ville gøre noget for en større del af Jylland, skulle man anvende de rdl. til snarest muligt, at få chausseen gjort færdig og få Vestkystens havne bragt i stand,»saa den gamle og derfor naturlige Handel kan blive gjenoplivet«. 29 I Ringkøbing følte man sig tydeligt nok kørt ud på et sidespor, hvilket er forståeligt, idet hele ideen med foretagendet jo ret beset også var at trække handelen med en stor del af Midtog Vestjyllands landbrugsproduktion mod øst, hvorved Ringkøbing blev endnu mere marginaliseret i handelsmæssig henseende. Det er i dette lys, man skal se Ringkøbing amts afvisende holdning. Men amtets indvendinger og betænkeligheder (uanset hvor relevante de måske i virkeligheden var) fik ingen indflydelse på sagernes gang. Efter at centraladministrationen således havde ladet foretage diverse undersøgelser og indhentet betænkninger fra relevante myndigheder, kommissioner og enkeltpersoner, var man efterhånden klar til at skride til handling, og Silkeborg handelsplads blev følgelig grundlagt i 1846 i en øde og ufrugtbar egn på en bar mark ned til Silkeborg Langsø. Året før havde Drewsenfamilien grundlagt en papirfabrik på stedet, og var her godt i gang med at skabe en stor og moderne virksomhed, som i løbet af ganske få år blev Danmarks største papirfabrik. Det forhold, at et par driftige fabrikanter havde bygget en stor fabrik på stedet, 186\nHandel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet\nHandel og pramfart i Midtjylland i 1800-tallet Bjarne Harboe Fortid og N utid oktober 1999, s. 171-197 Det indre af Jylland var i 1800-tallet uden byer og temmelig isoleret pga. et uudviklet vejsystem.


Processen og det halve kongerige - Morten SøndergaardMorten Søndergaard\nOmslag Troels Wörsel\nBevæger sig ganske frit imellem det dagligdags og det eventyrlige, og også mellem barnets og den voksnes verden. Det er en gåtur uden nærmere mål, men med lidenskab og nysgerrighed, som det er en glæde at gå med på.\n* * * * Lasse Horne Kjældgaard, Politiken\nEn ren fornøjelse (…) på samme tid en krævende og meget givende bog. At mætte en tekst med så mange associationer, betydningslag, meningsfulde vildveje, tankemæssige nedslag, sanselige registreringer og ikke mindst at skabe en så omfattende, rig og nuanceret sproglig instrumentering er en bedrift.\n* * * * * Jørgen Johansen, Berlingske Tidende\nAf omfang beskeden, af format imponerende.\nEn forunderlig blanding mellem skrøbelig vemodighed og en knivskarp, næsten seismografisk fornemmelse for den præcise detalje.\nDer er ganske enkelt tale om en skrift, det er de færreste forundt at udtrykke sig i. Smukt, enkelt, nuanceret, med en sjælden sans for sprogets musikalske kvaliteter.\nMads Schjødt Jonasson, Litteraturmagasinet Standart\nEt stilistisk elegant og tankevækkende værk. Søndergaards suverænt morsomste bog til dato.\nPeter Stein Larsen, Kristeligt Dagblad\nJeg går tur mellem brombær og vinbjergsnegle, heroppe gror alting helt vildt, dagen er fuld af grøde, og grøde er et godt ord på dansk, det minder om dansk grød, se, der ligger en død hund, dens bug er en grød af maddiker, og de maddiker legemliggør ordet grøde, jeg er liderlig og tænker på din levende og varme krop i eftermiddagssengen. På vej tilbage breder kirkegården sin marmorørken ud, vi er stadigvæk opdagere her, midt i alt det liv, som gror i kirkegårdens grøde. Solen rammer kors overalt, en mand hænger midt i sit liv på to stykker træ, feminin og lidende, og under en busk parrer vinbjergsneglene sig, de suger sig fast i hinanden, to sugekroppe i en spytkamp, hvis man samler dem op og trækker dem fra hinanden, fortsætter de sugende, grøngrå og snaskede. Sneglene har en fin og våd vægt, de leder efter hinanden, jeg trykker dem sammen, og kastanjetræet stikker sine lysdildoer op i skumringen. Nu sidder jeg på baren, mens en gråspurv hopper rundt på jorden efter brødkrummer, det er det, gråspurve gør, det er let at komme i tvivl om, hvor stierne fører hen, liv er et tvivlsord, det går let i stykker mellem læberne. Jeg hæver kontanter i automaten, hvad er nu min pinkode, jeg kan ikke huske den, kun taste den, grækerne mente, at erindring er gentagelse, en tilbagevenden til det allerede erkendte. Min far baldrede en gang hovedet på en kat med en hammer, det var det ord, han brugte, baldrede, det samme gjorde jeg med lamperne langs stien gennem skoven, udenom lå det enorme stisystem, der dannede hjernestrukturen i forstaden. Jeg bevæger mig ind i skoven, lampe for lampe, sten mod lampeglas, det samme kapoof, som lyder fra lamperne, må katten have hørt. Foråret har sat sit tempo op, der er allerede tændt mæl‐ kebøtter langs stien, de afblomstrede er døde elektriske pærer rundtomkring i det grønne. Der sidder en glødetråd i det levende, en dag brænder den over. Det giver et lille hult klik, når man plukker en mælkebøtte, jeg puster, og bagefter sidder kun én frøstilk tilbage på den lille tinding, det er dig og dig, og datoen står pivåben. Stierne deler sig, og der ligger et lille hammerhoved i savsmulden fra et beskåret oliventræ, jeg vil gerne skære et skaft til det hammerhoved, finde nogle sætninger at slå i med syvtommersøm. Hjertets hammer slår. Malleus maleficarum, Heksehammeren, var i middelalderen den mest udbredte bog efter Biblen, den bestod af detaljerede udredninger af den kvindelige natur og instruktioner i heksetortur. Skaderne jager egernet væk, skaderne ligner bedemænd, som bare vil have ret, og bedemænd får altid ret. Det er uvejr, og et lyn slår ned i telefonen, og internettet forsvinder i en stille, blid susen uden kontakt med andet end sig selv. Hvorfor bliver jeg siddende herinde, måske venter jeg på, at du kommer ud ad en hemmelig dør i væggen? Månen er stået tidligt op, den er en sæbeboble, der svæver faretruende tæt på antennerne, deroppe udførte astronauterne Galileo Galileis forsøg med faldhøjder og friktion, de havde en fjer og en hammer med, man havde hamre med til månen. Det lille hammerhoved slår og slår, på Sardinien havde man den tradition, at hvis en person lå for længe i dødskamp eller et barn blev født med alvorlige misdannelser, så blev Kvinden med Hammeren tilkaldt, Femina Agabbadora, en effektiv form for eutanasi, som foregik ved, at Kvinden med Hammeren kom forbi, rettede et hårdt slag mod barnets eller den døendes hjerneskal og forsvandt igen uden at tage imod betaling. Det er blevet morgen, og det er på høje tid at tage af sted. Magnoliaen samler sig som før en gaseksplosion, de hvide blomster står klar med blomstergranater, og Perle snuser til mit ben, hun vil kun lige præcis lade mig røre sig, jeg kan få lov til at lægge kattemad til hende på hendes flise, men hun er for fornem til kærtegn. I stedet oversætter jeg Cesare Pavese, og oversættelsens problem er, at sproget aldrig dækker tingene, i processen sker et forunderligt tab: Prøv for eksempel at oversætte en kat med en hammer. Jeg går ned for at købe flåede tomater og hvidvin, min tunge er et stykke viskelæder, og du hvisker: Vil du have det hele, så tag det hele! Vil du? Ja tak. Morgenstund har pik i mund. Jeg går ned ad gaden, der ligger et søm, og jeg samler det op, det skal Jens Birkemose have, han sætter de søm, jeg samler op på gaden, fast på sine malerier, hvem har ikke brug for at holde tingene fast? De ryster os af, tingene, og falder ned fra deres ordsøm. Det er åbenlyst forår, alt for tidligt, men forår kommer altid for tidligt, for februar er kort, og man bliver underløbet og pisker rundt for at få det hele med, men foråret er snu som et firben, og på vejen ligger et dødt firben, man kan se de små ribben, alt er der endnu, vi lægger det på et stykke hvidt papir fra printeren. I fugletræet er der palaver. Palaver er et portugisisk ord, palavra, første gang brugt om de indfødtes sprog, parabola, altså en parabel, ligesom de allegoriske historier, Jesus brugte for at få tilhørerne til at indse, hvad han ville have dem til at indse. Parabel er et ord, som hele tiden finder vej ind til mig udefra, det betyder en serie sætninger, som kastes frem, ikke et projektils bane, ord er ikke kugler gennem luft i rette linjer, men lydbølger i luft, som kan størkne sort på hvidt. Nederst ligger angsten. Fugletræets palaver stiger og falder på den mest vidunderlige og infernalske måde, og jeg ved, at blev den forstærket tusind gange, ville den være identisk med det skrig, der findes i Edvard Munchs maleri. Jeg skriger ikke, men går på min bane op til det tomme hus på bakken, det udøver en vanvittig tiltrækning på mig, der ligger en slange på stien, den har slugt sin egen hale. Man skal gå op over bakkerne for at komme til mit hus, mit sammenstyrtede hus, som ikke er mit, men tilhører alle og enhver, der gider sidde foran det. Man skal forbi havernes klondike af hønsebure banket sammen af sengebunde og bølgepap, og forbi de vilde snerler, der gror mellem frugtkasser og brædder, og så videre ind i vildnisset. Det føles godt at sidde foran huset og lege, at jeg bor her, at det er mit digterkontor. Egypterne siger, at verden er de hjemløses hus, der står et komfur inde i køkkenet, der ligger skakbrikker af plastic på køkkenbordet, og der stinker af pis i mit hus. Stien ender her, men hvis man går ned i kælderen og åbner den gule lem vil man se, at stien fører videre og blander sig med en lille bæk, hvor solen blinker i overfladen på en navnløs måde. Menneskenes navne er dråber af syre, der er brændt ind i dem, vi hedder faktisk noget, navnet er en sti, der snævrer sig ind og bliver mindre og løber igennem os, deler sig og fortsætter ind i skoven. Stier er smalle, men de findes og løber videre og fører steder hen. Der er et stort hul i gulvet oppe på første sal i mit hus, og de planker, der bærer gulvet, er rådne, fordi det regner ind gennem taget. En fugl synger i en gyvelbusk, og der står et gammelt mandeltræ og ribsbuske foran mit hus. Døren er mørnet, men den kan stadigvæk åbnes og lukkes. Det er en blå dør. Det er en dør malet med den maling, som tiden maler med, og den er misundelsesværdig dum, den kan kun stå åben eller være lukket. Noget har plantet mig her ved siden af stien, som et mandeltræ fuldt af skarpladte skud, men hvad skulle jeg kunne ramme herfra? Du ligger og læser inde i sengen, og det er fristende, og slimhinder mødes, og vi siger farvel, jeg kører ned for at købe fisk sammen med børnene, ekspedienten ligner en, der laver pornofilm med dyr, hun har i hvert fald en enorm doberman liggende ved sine fødder, som hun ser forelsket på. Vi køber også et citrontræ og bærer det op på anden sal. Hume siger, at billedet af verden ikke er verden, det er et billede, men verden er ikke summen af menneskers billeder af den. regnen er ligeglad, den tænker tilsyneladende ikke på andet end at falde, og vi siger ingenting. Angstlys hvirvler ind under skyerne og dækker fremtiden med pulveriserede menneskeknogler. Husene bliver hurtigt slidt af jordskorpen, og jorden opsluges af solen om 4,5 milliarder år. Set fra uran 238‐isotopens synspunkt er det snart.


Morten Bruun Kampdag - Turen går til dansk fodbold\nDansk fodbold er Morten Bruuns hjemmebane.\nDen tidligere professionelle fodboldspiller og nu fodboldekspert og -kommentator Morten Bruun elsker at være på de danske stadioner og at bevæge sig rundt blandt det danske fodboldfolk. Ikke kun på grund af spillet. I lige så høj grad på grund af fortællingerne. Hvordan kan FC Midtjylland fra den jyske hede overgå Brøndby og FC København? Hvorfor er AGF stadig en storklub? Og hvad er det med AaB og OB? Hvorfor går de i dvale, hver gang de har vundet et mesterskab?\nI denne bog beretter Morten Bruun ikke kun om de store klubber. Han fortæller også om Frederikshavns storhedstid. Om de amagerkanske lokalopgør. Om saftkongens landsbydrenge, der blev danske mestre. Om ildsjælen, der rykkede Aarhus Fremad fra serie 3 til Superligaen og endte med at tage sit eget liv.\nEt fodboldhold kan være med til at skabe en bys eller en landsdels historie. Det kan skabe trøst, frustration og eufori. Er det den aristokratiske fodboldklub, der gør Vejle mere attraktiv end Horsens? Hvad gjorde det ved Viborgs fodboldsjæl, at byens håndboldpiger var de bedste i verden? Blev klubberne på Lolland/Falster ofre for en samfundsudvikling?\nI Kampdag besøger Morten Bruun de 43 mest betydningsfulde klubber i Danmark og taler med en række nøglepersoner. Alt sammen i jagten på klubbernes lokale identitet. Forskellene er større, end man skulle tro, men der er også fællestræk: Ambitioner, handlekraft, håb, drømme og stolthed.\nTuren går til dansk fodbold. Og læseren er med. Hele landet rundt.\nStørrelse i mm (BxHxD):154x226x38mm


Forside / Bogstav F, Klovnemotiv – Bino Toys\nVarenummer (SKU): 82588\nBogstav F, Klovnemotiv – Bino Toys får stor ros fra børnefamilier fra hele landet, og det er ikke uden grund, for alle elsker god kvalitet. Når vi skal gøre noget for ungerne, er alle enige om, at vilkårene skal være de bedste, og med Bogstav F, Klovnemotiv – Bino Toys har du gjort dit forarbejde godt. Bogstav F, Klovnemotiv – Bino Toys kan du købe hos Babyshower. Er du på jagt efter hagesmække, pusleunderlag eller isefixbaser, kan du finde det her på siden. Skal din barnevogn holde bedst muligt, skal du passe på den. Der er de særlige punkter som stel, hjul og tekstiler, du skal holde øje med. Når du passer og plejer din barnevogn, kan den i flere år være den fsste partner på gåturen, og så ser den jo også bedre ud.\nBogstav F, Klovnemotiv – Bino Toys er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig . Det er ren luksus at få lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Bogstav F, Klovnemotiv – Bino Toys online hos webshoppen Babyshower, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer finder du noget for alle, som jo fx kan være det produkt på denne side. Købes der ind i online webshops er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nNår du svinger kortet i de danske webshops, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har købt dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere og nogle giver endda et helt års returret. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan endda gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Bananer Archives - Lærke Lund\nBoganmeldelse: Sund med matcha i maden\n09/06/2018 Desserter, OpskrifterBananer, Bog, Boganmeldelse, Grøn te, Is, Kokosmælk, Lakrids, Matcha, Matcha te, Matcha-nicecream, Muusmann'forlag, Nicecream, Sund med matcha i maden, TeLærke Lund\nDenne boganmeldelse er sponsoreret af Muusmann’forlag. ”Sund med matcha i maden” er en utrolig lækker bog med flotte og meget appetitvækkende fotos. Den markante grønne farve fra matchaen er meget smuk i madlavningen. Bogen indeholder 152 sider med 45 opskrifter, hvoraf 26 af opskrifterne er helt veganske og glutenfrie. Ved de fleste af de resterende … Læs videre Boganmeldelse: Sund med matcha i maden →\nSmoothie-bowl med hyben og chiafrø\n10/09/2017 Morgenmad, OpskrifterAvocado, Bananer, C-vitamin, Chiafrø, Gode fedtstoffer, Hyben, Morgenmad, Omega-3 fedtsyrer, Omega-6-fedtsyrer, Smoothie, Smoothie-bowl, Sund morgenmadLærke Lund\nHyben er stadig i sæson, og de er super sunde og fyldt med C-vitamin. Derfor er denne her smoothie-bowl med hyben og chiafrø et rigtig sundt valg af morgenmad. Du får nemlig masser af C-vitamin, som er en antioxidant der styrker dit immunforsvar, så du ikke så let bliver syg. Derudover får du også sunde … Læs videre Smoothie-bowl med hyben og chiafrø →\nMini pandekager med chiafrø\n26/07/2015 Desserter, Morgenmad, OpskrifterBananer, C-vitamin, Chiafrø, Glutenfri, Jern, Jordbær, Kalcium, Kalium, Kokosolie, Mandelmælk, Pandekager, Protein, Rismel, VeganskLærke Lund\nDisse lækre mini pandekager med chiafrø er både glutenfrie og veganske. Helt uden komælk og æg, og det virker altså super godt! De er søde og sunde på samme tid. Chiafrø indeholder både meget protein, kalcium, jern, kalium, C-vitamin og antioxidanter. Disse pandekager bliver bedst når man laver dem små, da de på den måde … Læs videre Mini pandekager med chiafrø →


juni | 2015 | Pippa's Liv\nÅh så smuk den er.\n23 tirsdag jun 2015\nPosted by Pia H in Haven, Hækling\ndåbskjole, gul - abrikosfarvet klatrerose, london\nJeg er helt forgabt i min klatrerose som lige nu står i fuld blomst og den er en fryd for øjet. Jeg burde nok have taget et nyt billede i dag hvor der er mange flere udsprunget blomster, men mon ikke man kan fornemme det trods alt. Den har den skønneste abrikosfarve og så er duften himmelsk og en skam man ikke kan sætte duft på her 🙂 Men hold nu op den vokser og vokser……meget mere end jeg lige havde forventet, men det må man jo ikke klage over. Men kommer jo nok til at klippe den lidt ned når jeg får et ordentligt stativ den kan vokse op af…..nogen den behøver da det ikke fungere med det snorværk jeg har om den lige nu.\nMen ellers må jeg sige at nok vokser tingene ude i haven, men pga vejret er det bare ikke særligt spændende og man har jo så få dage man kan være der ude og det er jeg en smule ked af, da jeg jo aller helst ville være der ude hele tiden i løbet af sommeren. Men krydser finger for sommeren snart sætter ind og så måske vil vare længere hen i efteråret så vi kan få glæde af udelivet.\nOm en uge tager vi jo til London og må indrømme jeg trænger til at komme væk hjemmefra. Netop fordi jeg føler mig så afhængig af at kunne være ude og samle energi og jo ikke rigtig har mulighed for det pga vejret, ja så køre jeg en smule surt i hverdagen og synes det hele er træls. Heldigvis kan man sige så har jeg næsten fået hæklet dåbskjolen færdig og det er jo ikke det værste og den bliver super flot og her kommer billeder når den er færdig.\nDette var bare et lille pip her fra….håber alle trods alt nyder de sommer dage der er og som jeg krydser finger for vejret vender så vi får rigtig sommer 🙂\nLidt mere fra hånden.\n05 fredag jun 2015\nPosted by Pia H in Hækling, Mormor, Strik\ncrochet christninggown, frække cowboybukser med seler til baby, hækle, hæklet dåbskjole, hæklet rangler, knitted baby hat, strik, strikke baby pige hue, strikke babytrøje i uld, strikket baby trøje\nÅh nej jeg ligger ikke på den lade side i denne tid og kommer nok heller ikke til det lige med det samme. Nyder at sidde og fremtrylle små ting til “lillemanden” og der er tunsinde af ideer jeg gerne vil føre ud i livet.\nEndnu en trøje er færdig, skal dog lige vaskes og dampes….men klar er den. Ugle tæppet er på vej og vi har nu fået regnet os nogenlunde frem til hvor mange af hver firkanter vi skal bruge og dette arbejde nyder jeg meget da jeg kan sidde med det udenfor. Ikke noget biledet af det her da jeg ikke er kommet vider siden jeg sidst viste et.\nUldtrøje til Lillemanden\nPt er jeg ved at være færdig med endnu en trøje eller rettere en slags cardigan med dobbeltraddet knapper og en stor lækker hætte, også den er strikket i Alpaka uld og er super blød og sjovt nok i Grå også. Har lavet en aftale med datteren at nu må der gerne komme lidt farver ind over ellers bliver det trist at sidde med hvis alt er i grå eller kamel farvet 🙂 Nå men her kommer billedet senere når den er færdig.\nOg så er der gang i Dåbskjolen. de unge besluttede at jeg skulle hækle den og vi har fundet en super flot model og jeg er begyndt da jeg godt var klar over det ville tage tid og det kommer det også til. Ikke mønsteret er svært overhoved, men pt tager det 25 min at hækle en række og der er mange rækker så den bliver ikke færdig i lobet af en uge. Men det er nu også hyggeligt at sidde med og jeg glæder mig til at se den færdig. Opskriften er fra DALEGARN og er en norsk opskrift. Og nu er det så jeg er glad for jeg forstår Norsk og har gamle skoleveninder i Norge hvis jeg skulle blive i tvivl 🙂\nBegyndelsen på Dåbskjolen.\nBillede fra hæftet.\nEt par hæklet rangler eller hvad man nu skal kalde dem, for der er jo ikke noget i der siger noget men de er bløde og nemme at holde på. Ved ikke helt hvad jeg synes om dem, men datteren ville gerne have dem og de tog jo ingen tid at lave og hvad gør man ikke for den lille 🙂\nMeeen alt er ikke hjemmelavet……jeg kunne bare ikke stå for disse bukser og måtte bare købe dem. De er så frække og seje og dem måtte Lillemanden bare have og jeg glæder mig til at se ham i dem 😀 Iøvrigt købt i H&M hvis nogen føler sig fristet 😉\nSeje bukser til Lillemanden.\nMin svigersøns kusine står og skal føde her om ca 3 uger og så ville min datter gerne jeg lavede et par huer hun kunne give hende og der er allerede kommet en ud af det og en anden på vej……var der nogen der sagde jeg havde gang i meget….ja det tror jeg da nok jeg har, men jeg elsker det 🙂\nNæste større projekt er gardiner til hans værelse samt nogle puder i samme stof. Det er så heller ikke det værste at lave…..dog blir det først en dag hvor det regner og jeg ikke gider være ude 🙂\nDette var lidt nyt fra det kreative hjørne…..et dejligt hjørne 😀


Økodag - Det er nu på søndag at du kan se køerne danse - Se mere her\nØkodag – Kom og se køerne danse...\n17. april 2013 by Pernille\nEn årlig tilbagevendende begivenhed som vi plejer at nyde godt af her i familien er Økodag, som jeg også skrev om sidste år i følgende indlæg: Økodag 2012\nHvis du ikke i forvejen kender til arrangementet, så er det på tide ;0)\nSidste år tog vi på Økodag på en gård ret tæt på hvor vi bor. Det er jo en af fordelene ved at bo på landet ;0) (Åhh ja – der er skam fordele ved at bo på landet)\nVi havde vores gode venner med og deres lille datter på 1½ år. Både hende og vores egne drenge havde stor glæde af arrangementet, så det er helt sikkert et arrangement for børn i alle aldre ;0)\nGården vi besøgte sidste år, har også økodag i år, men der er også en masse andre gårde der holder økodag. Du kan finde en gård i nærheden af dig på den officielle hjemmeside for Økodag 2013 lige her.\nPileborggård – som vi besøgte sidste år, og hvor billederne i dette indlæg er fra, har Anders og Esther haft sin daglige gang, siden de købte gården for 40 år siden.\nGården har været økologisk siden 1991, og på de 55 hektar jord græsser de godt 40 malkekøer. Gårdens stude og kvier græsser hele sommerhalvåret på et fredet areal et stykke væk, hvor de arbejder som naturforvaltere. Anders bytter jord med en økologisk kollega fra Rønnely, som dyrker kartofler, gulerødder og rødbeder på jorden.\nIgen i år holdes der Økodag på Pileborggård og det bliver en rigtig hyggedag, hvor malkekøerne lukkes ud på græs klokken 12. Når de er faldet lidt til ro, er det de 30 ungdyrs tur til at springe ud og lave deres opvisning. Esther vil desuden udstille nogle af sine malerier, som i dagens anledning vil være til salg for interesserede gæster. Mens de voksne nyder malerierne, kan børnene boltre sig i halmen. Når sulten melder sig, kan man tage madkurven frem og finde et sted at nyde den sammen med smagsprøver på økologiske mælkeprodukter fra Øllingegård, som Pileborggård leverer mælk til, og Rønnely vil uddele smagsprøver på sine økologiske gulerødder, og man vil også kunne købe økologisk frugt og grøntsager. Endvidere vil man kunne købe økologiske æblemost fra Søbogaard.\nSidste år var det koldt til Økodag, og vi havde taget godt med overtøj på og vinterjakkerne var stadig i brug som det kan ses på billederne. Forhåbentlig bliver vejret fantastisk i år, men under alle omstændigheder er det altså virkelig en oplevelse som jeg varmt vil anbefale.\nSidste år klappede vi både køer, legede i halm og fik masse af smagsprøver ;0)\nI kan læse meget mere om Økodag på deres hjemmeside lige her: Økodag 2013\nHvad siger I? Har I også prøvet at være til Økodag, og skal I afsted i år?\nVi er desværre forhindret i år, men jeg ville ønske at vi kunne komme afsted igen. Det er sådan et hyggeligt arrangement – og så er det ganske gratis :0)\nHvis I har lyst, så kan I se en par video herunder om Økodag:


Herbalife Skin Arkiv - Martin Hedegaard - Selvstændig Herbalife Nutrition Medlem\nHerbalife er eksperter i ernæring og tilbyder ernæring til din hud. Vores eksperter har i denne sammenhæng udviklet vores helt eget hudpleje produkt Herbalife Skin, fordi vi følte at der manglede et produkt, der kunne indkapsle ”intelligent hudpleje” til de forventninger man kan have som forbruger.\nVores lækre hudpleje, indeholder mere end 15 vitaminer og urteekstrakter, er fyldt med en masse gode ting, som er med til at berige din hud hver dag. Du og din hud vil værdsætte de fordele du kan få ved at bruge produkterne fra vores hudplejeserie.\nVores produkter er klinisk testet, men det er ikke nok for os, da produkterne samtidig skal kunne leve op til vores egne kvalitetskrav. Så du, som køber af Herbalifes hudpleje produkter, vil kunne få den pleje som din hud har brug for – og fortjener. Herbalife Skin hjælper dig med at opnå optimale resultater hver dag, hvor du gradvist vil få en blødere, glattere og mere strålende hud ved brugen af produkterne. Samtidig vil hudplejen være med til at mindske synligheden af rynker og synlige linjer i din hud.\n* Sulfatfri gælder for renseskummet og renseprodukterne: Soothing Aloe Cleanser, Polishing Citrus Cleanser og Instant Reveal Berry Scrub.**Betegnelsen ingen tilsatte parabener gælder ikke for SPF 30 Protective Moisturiser.\nProtective Day Cream SPF 30 – 50 ml\nLine Minimizing Serum – 50 ml\nReplenishing Night Cream – 50 ml\nDaily Glow Moisturizer – 50 ml\nHydrating Eye Cream – 15 ml\nEnergizing Herbal Toner – 50 ml\nSoothing Aloe Cleanser – 150 ml – Normal til tør hud\nPolishing Citrus Cleanser – Normal til fedtet hud\nFem genveje til bedre resultater


Blazer fra YAS | Bredt udvalg af blazere hos Stilkompagniet – Stilkompagniet.dk\nYAS - Toppa Blazer med slids - Sort\nYAS - Festival Oversize Blazer - Festival Fuchsia\nYAS - Isma Blazer - IRISH GREEN\nKøb din nye blazer fra YAS\nHos Stilkompagniet.dk finder du altid et bredt udvalg af jakker og blazere. Om du er på udkig efter quiltede jakker, boucle jakker, vinterjakker eller en helt klassisk blazer, så kan du finde det på vores online shop.\nVi elsker blazerjakker, og derfor fører vi dem i mange forskellige farver, nogle med cool detaljer, og i et udvalg af størrelser fra XS-XL. Hvis du skal finde den helt rigtige jakke, så kan du med fordel starte med at kigge på en blazer fra YAS.\nI kollektioner fra YAS er du altid sikret klassiske, moderne essentiels, men også dristige styles til at pifte dine basics lidt op. Du finder altid opdaterede styles i deres kollektioner, og derfor at vi vilde med deres brand, og kan selvfølgelig ikke undvære dem på vores shop.\nTilføj en tidsløs blazer til din garderobe\nEn blazer fra YAS er et must-have i den moderne kvindes garderobe. Du kan styles den på mange forskellige måder, og til mange forskellige anledninger. Den kan bruges til både bukser, nederdel, skjorter, bluser, t-shirts, kjoler og strik. Det er derfor en ægte klassiker, som kan bruges i mange år fremadrettet.\nBrug blazeren over en skjorte eller bluse til arbejde og hverdag, og brug den som jakke over en kjole til festlige anledninger. Hvis du skal bruge et day-to-night look, er en blazer også det perfekte stykke tøj til at redde tøjkrisen. Du kan hurtigt smide den over skuldrene, bruge nogle flotte smykker, og du vil have et elegant aften look med det samme.\nKlassisk, kort og dobbeltradet blazere fra YAS\nDer er mange muligheder når du skal købe en blazer fra YAS. De har nemlig flere farver, former og udtryk at vælge imellem. Fælles for dem alle er, at de har rigtig god pasform, er i god kvalitet, og så har de praktiske lommer -og man siger jo aldrig nej til lommer.\nHvis du er ude efter en helt klassisk blazer, har YAS et stort udvalg her. De er syet med et feminint snit, og har to lommer og én enkel knap. De fås desuden i en masse farver, så du kan finde den som passer til din stil. Den kan bruges til alle outfits, om det er til hverdag eller fest. Du kan gå nogle størrelser op, hvis du ønsker den oversized, og hvis du smøger ærmerne op, vil du få et mere afslappet look.\nEr du til en dobbeltradet blazer, har YAS en fin og elegant style her også. Denne er super flot til et par matchende busker, eller hvis du styler den sammen med nogle stramme jeans, som udligner det lidt mere oversized look fra blazeren.\nMåske du leder efter en kort blazer, jamen så tilbyder YAS også dette. Her er det lagt vægt på det feminine look, og den ser især super fin ud med jeans, t-shirt og støvler, eller helt enkelt sammen med en flot kjole.\nUdforsk kollektionerne fra YAS\nUdforsk også resten af kollektionerne fra YAS. Her kan du finde alt fra kjoler, til bukser og strik. Du finder altid lækre styles til overkommelige priser, da moderne tøj skal være tilgængeligt for alle.\nALLE JAKKER & BLAZERE


Ejeren af Løgagervej 4 ønsker ny miljøtilladelse - Herning Kommune\nEjeren af Løgagervej 4 ønsker ny miljøtilladelse\nEjer af svinebruget ønsker at udvide dyreholdet i eksisterende byggeri.\nHøringsfristen udløber 04. december 2020\nEjer ønsker at udvide sin so-produktion. Udvidelsen sker i eksisterende stalde.\nDer søges om opførsel af en karantænestald på 40 m2. Karantænestalden er placeret væk fra eksisterende stalde, da de nyindkøbte dyr skal holdes isoleret indtil, der er taget to gange blodprøver i leverandør besætning.\nDer bygges ikke nye stalde eller gyllebeholdere i forbindelse med udvidelsen.\nLæs udkast til miljøtilladelse for Løgagervej 4, Sørvad.\nLæs supplerende oplysninger til sagen for Løgagervej 4, Sørvad.


Montclair Twin væglampe fra Astro Lighting - LampeGuide\nHome / Shop / Væglamper / Montclair Twin væglampe fra Astro Lighting\nMontclair Twin væglampe fra Astro Lighting\nBrand: AstroEAN: 5038856074772 Varenummer (SKU): 8831700982177767 Kategori: Væglamper\nSmuk væglampe med to skærme, der er ideel som sengelys. Væglampen kan også bruges i mange andre rum, såsom gange, entreer, soveværelse mm. Skærmen fås i flere farver.\nMontclair Twin væglampe fra Astro Lighting er berømmet for sit flotte design, og fremhæves af kendere som en helt særlig Væglamper, der samtidig fungerer som en helt unik belysningsløsning.\nDet gør lampen til noget helt specielt, som du med stolthed kan vise frem og få anerkendende blikke på grund af. For en Montclair Twin væglampe fra Astro Lighting er noget særligt for de fleste.\nDernæst handler det om, enten at finde en Væglamper, der passer ind i din øvrige indretning. Eller der – som Montclair Twin væglampe fra Astro Lighting – skiller sig ud, og uundgåeligt vil tiltrække sig opmærksomhed, fordi der er tale om en helt unik designerlampe.\nMontclair Twin væglampe fra Astro Lighting – et stilmæssigt statement\nMed en Montclair Twin væglampe fra Astro Lighting fortæller du samtidig dem, som besøger dig, at du går op i smagfuld indretning, elegant og eviggrønt design, og værdsætter det unikke, enestående, og går efter at omgive dig med smukke ting i hverdagen. Også selv om det er noget så dagligdags som en Væglamper.\nSå vælg med hjertet, og bestil din Montclair Twin væglampe fra Astro Lighting i dag fra en af de webshops, som vi samarbejder med her på Lampeguide.dk.


Få NADA-øreakupunktur i Familiehuset\nFøler du dig stresset? Sover du dårligt? Oplever du angst, bekymringer eller uro i kroppen? Så kan du måske have glæde af vores NADA-behandling, - en øreakupunktur, der hjælper ved at afbalancere og styrke kroppens egne funktioner.\nVi tilbyder NADA i følgende tidsrum:\nFredag 12.00- 13.00\nDu får 5 små tynde, sterile nåle i hvert øre og for at få den fulde effekt, anbefaler vi at du sidder og slappe af i ca. 45 minutter, mens du lytter til afslappende musik og nyder en kop NADA-the.\nEfter 45 min. tages nålene ud, og vi noterer kort i et skema, hvilke behandlingspunkter, der er brugt, samt hvilken effekt, der ønskes - og om der skal tages særlige hensyn. Vi tilbyder et sammenhængende forløb med op til 20 behandlinger – i starten anbefaler vi 1-2 gange om ugen og senere i forløbet 1 gange om ugen.\nDet gør ikke ondt og behandlingen er bivirkningsfri\nNADA blev udviklet i 1974 på Universitetshospitalet Lincoln i New York, og er siden blevet kendt, som en effektiv og bivirkningsfri behandling., som i dag benyttes på bl.a. hospitaler, behandlingsinstitutioner og i fængsler. NADA har været anvendt i Danmark siden 1997.\nLæs mere om NADA : www.nada-danmark.dk\nNADA blev udviklet i 1974 på Universitetshospitalet Lincoln i New York, og er siden blevet kendt, som en effektiv og bivirkningsfri behandling., som i dyttes på bl.a. hospitaler, behandlingsinstitutioner og i fængsler. NADA har været anvendt i Danmark siden 1997\nSidst opdateret 13. september 2019


Tattoo København - Simon Lester tattoo\nDansk tatovør fra\nOvervejer du at få en\nVelkommen til Simon Lester Tattoo\nMit navn er Simon Lester og jeg arbejder i mit eget lille, hyggelige tattoostudie i hjertet af København. Mit studie som jeg kalder The Retreat er indrettet med fokus på at give dig den mest behagelige oplevelse imens jeg udfører din tattoo. Studiet er lyst og lækkert, men samtidigt roligt og privat. Det er indrettet med den hensigt at skabe de bedst mulige rammer for fordybelse, lidt trukket tilbage, bag mine goder venner fra Tattorium’s butik. Det er også hos dem at du skal henvende dig når du har en aftale til en tattoo eller konsultation og så vil de vise dig videre til mit studie i baggården. Studiet ligger i indre København og jeg tatoverer tirsdag til lørdag 12:00 til 18:00 eller efter nærmere aftale.\nTattoo studie i København\nJeg laver primært, men ikke udelukkende, Traditionelle/Old School Tattoos. jeg fokuserer på at give dig en tatovering du kan være glad for og jeg kan være stolt af, ikke kun nu men også langt ud i fremtiden. Jeg arbejder både i farver og black and grey, intet projekt er for stort eller for lille.\nHvis du kunne tænke dig at blive tatoveret af mig, foretrækker jeg, at du starter med at sende mig en mail på simonlestertattoo@gmail.com med alt relevant info om din ønskede tattoo. Jeg besvarer alle forespørgsler og spørgsmål omkring tatoveringer så hurtigt jeg kan. Såfremt jeg er ude at arbejde andetsteds, må der påregnes lidt ekstra ventetid, men jeg gør mig altid umage for at få svaret så hurtigt som muligt. Du kan ved at kigge videre her på siden finde flere billeder, mere information, og forhåbentligt få svar på dine spørgsmål. såfremt det ikke er tilfældet og du stadig måtte have ubesvarede spørgsmål, så send mig en mail og så vender jeg tilbage hurtigst muligt!\nTak fordi du kigger på mit arbejde – jeg håber jeg kan få lov til at give dig den tattoo du drømmer om!


VERAS 3D KORT Velkommen til denne side hvor jeg viser nogle af de kort, jeg har lavet i foråret 2006 Jeg vil prøve at indsætte kortene lidt efter kategorier\nHvis du skulle have et spørgsmål om nogle af kortene eller materialer så send en mail (se forsiden)\nHer bruger jeg alt - kun fantasien sætter grænser. Jeg kan godt lide at kombinere 3D motiver med dekorationspapir af mange forskellige slags. Små blomster lavet med et lille stansejern kan gøre underværker. Men her som andre steder er det vigtigt at farverne harmonerer, så helheden bliver fin. Perler er også søde på kortene Kort til konfirmation\nDer findes et utal af stickers med små baby-ting på, som er søde at bruge. Hvis man sætter en lille stykke farvet karton eller papir under og så klipper den ud, så kan man lave nogle meget fine detaljer på kortet. Kort med mandeting - mest med 3D motiver


af LasseT » 27. apr 2014, 22:40\nDet er ikke noget der laves med henblik på salg. Det jeg mente med "sidste salgsdato" var, at selve saucen nok ikke var for gammel før en af ingredienserne var.\nDet var min plan at hælde den på sådan nogle "ketchup flasker", og grunden til at jeg vil lave mere end jeg skal bruge er, at det tager en times tid, og ofte kan man sagtens lige bruge det i en burger eller lignende uden man gider afsætte tid til at stå og lave det helt fra bunden\nJohn: Er det genbrugsflasker, eller kan man købe dem et sted?\naf John.N » 28. apr 2014, 15:18\nLasseT skrev: John: Er det genbrugsflasker, eller kan man købe dem et sted?\nDe har dem bla i dagrofa s engros - inco og Metro\nHar du ikke adgang til dagrofa eller inco (Da man skal ha kort der til) kan du få dem i metro der kan alle handle vis man lige henvende sig i info og får et gæstekort/1dags kort\nKan ikke huske hvad de koster i Metro men de koster ca 18 kr inc moms i Dagrofa så mon ikke det er ca det samme\naf John.N » 28. apr 2014, 15:22\nJBI skrev: Smart at have det i en form for tube. for da er du helt uden om problemet med baktusser fra skeer og knive.\nFlasken er den samme som remoulade ,ketchup , sennep er i også er man ude over alt det halløj med der lige er en der stikker en kniv eller ske i og den er muggen 2 dage efter og de koster faktisk ikke noget ca 18 kr stykket\naf smoker » 28. apr 2014, 16:56\nnu ved jeg jo ikke hvordan i laver BBQ sauce, men jeg bruger en del eddike og farin når jeg laver min, så hældes den på rene glas/flasker men den er næsten kogende, så kan den nok holde sig ca lige så længe som den købte, hvis man ikke tilfører bakterier under brug\naf hctk » 29. apr 2014, 21:05\nHjemmelavet kogt ketchup kan også fint holde sig nogle måneder i køleskabet, så det samme må gøre sig gældende for en BBQ sauce med eddike og sukker i, især hvis den netop fyldes på sådan en flaske med tud.\naf hctk » 29. apr 2014, 21:06\nMen noget helt andet er - skal vi ikke have opskriften?\naf LasseT » 30. apr 2014, 21:45\nJo jeg skal nok lige poste den når jeg er på computeren. Men så bliver det uden billeder...\naf hctk » 2. maj 2014, 05:48\nDet gør ikke så meget for mig - BBQ saucer ligner vist hinanden\naf LasseT » 2. maj 2014, 10:31\nWestern Carolina mustard BBQ sauce\n•\t1 cup sød sennep\n•\t1/2 cup balsamico eddike\n•\t1/3 cup brun farin\n•\t2 tablespoons smør\n•\t1 tablespoon citronsaft\n•\t1 teaspoon cayenne peber\nMix alle ingredienser sammen og kog ved lav varme i omkring 30 minutter, til saucen har passende konsistens. Den bør være godt tyk. Opskriften giver omkring 400 ml.\nNoter: Der kan skrues lidt op for mængden af farin, hvis saucen virker for sur. Perfekt til pulled pork og andet svinekød.\nSaucen er en del anderledes end de "normale" tomatbaserede saucer, og faktisk et friskt pust på bordet synes jeg. Det virker også fantastisk i en hotdog!


Lav en lækker lounge på terrassen | Boligmagasinet.dk\nLav en lækker lounge på terrassen\nMed et indbydende sofahjørne på terrassen får du en ekstra stue hele sommeren.\n11. april 2015 af Pia Olsen/Living Stories og Stine F. Mathiasen\n#tips og tricks #terrasse\n7 tips til den perfekte lounge\n1. Overvej, om din lounge skal være fleksibel. Hvis ja, så gå efter modulsofaer, du kan skille ad – eller lounge- stole – i stedet for en stor sofa.\n2. Skab en hulefornemmelse med en parasol, et solsejl eller en markise – det skærmer også for både solen og duggen.\n3. Sørg for masser af puder, tæpper og skind, så I også kan blive siddende, selv om snakken varer til langt ud på natten.\n4. Skærm af mod for eksempel en spiseafdeling med store planter eller rumdelere. Mindre afdelinger giver en mere hyggelig stemning.\n5. Stil et bålfad, der både hygger og giver varme på kølige aftener.\n6. Indret med mindre borde, som du kan flytte rundt på alt efter, hvor folk sidder.\n7. Gulvtæpper giver både farve og understreger den stil, du har valgt til din terrasse. Her kan du finde tæpper, hvad enten du er til et grafisk, etnisk, nordisk eller helt fjerde look.\nHvis du har plads, så indret en del af din terrasse som en ekstra stue. Lad dig inspirere af de ting og møbler, som du ville bruge indendøre som for eksempel gulvtæpper, puder og fede loungestole. Stolen her er fra Fermob, taburetten med kaklen er fra Ikea, mens tekande og kop er fra Royal Copenhagen. Puden er fra House Doctor og tæppet fra Broste Copenhagen.\nLæs også hvordan du skaber et skønt spisehjørne på terrassen her og hvordan du skaber et roligt afslapningshjørne her.\nDIY: Personlig taburet\nCustomize din trætaburet med en enkel kakkel, og skab et unikt sidebord.\n1. Læg kaklen centreret på taburetten, og tegn omridset med blyant.\n2. Fjern kaklen, og udhul, hvad der svarer til omrids og dybde af kaklen med et stemmejern.\n3. Lim kaklen fast i hullet, og fug kanterne med fugemasse samme farve som taburetten.\nBord, ‘Area’, i pulverlakeret aluminium, fås i hvidt og lava-gråt, h 73 x dia 110 cm, 5.499 kr., Cane-line.\nEspalier til grønt liv og afskærmning, i bambus, h 90 cm, 165 kr., Madam Stoltz.\nBålfad, ‘FireGlobe’, designet af Claus Jensen og Henrik Holbæk, fremstillet i matsort emaljeret støbejern og rustfrit stål, h 75 x dia 64 cm, 1.999 kr., Eva Solo.\nLounge-hjørnesofa, ’Conic’, to-personers, med stel i aluminium, h 74 x b 140 x d 82 cm, 16.199 kr., Cane-line.\nLænestol, ’Fox’, designet af Viggo Boesen, i alu-rattan, h 64 x b 80 x d 80 cm, 3.995 kr., Sika Design.\nPlasttæppe, fremstillet af gamle cykeldæk, fås i flere farver og størrelser, fra 249 kr., Rug Solid.\nPotter, ‘Outside In’, designet af Thomas Bernstrand, fremstillet i gummibelagt plastik, fås i to størrelser, lille, h 10,8 x dia 12,4 cm, 129 kr., stor, h 14,6 x dia 17 cm, 199 kr., Muuto.\nSofa, ‘Ask’, i polyester med eps-fyld, h 22 x b 100 x d 85 cm, 2.240 kr., Broste Copenhagen. Puf, ‘Ask’, i polyester, h 28 x b 70 x d 70 cm, 1.120 kr., Broste Copenhagen.\nSådan vedligeholder du dine træmøbler\n· Har du olieret dine havemøbler, skal de have en ny omgang en eller to gange om året for at undgå, at de bliver grå af vind og vejr. Har du møbler af en træsort med højt harpiks-indhold, fx teaktræ, kan du springe behandlingen over de første år, men i så fald vil træet blive gråt, når træets egen olie forsvinder.\n· Har du malede træmøbler, behøver du ikke at male hvert år. Gå møblerne igennem efter krakeleringer og tegn på slid. Overvej også, om du fortsat vil male den samme farve, eller om du vil springe ud i en ny farve.\n· Hvad enten du skal male eller oliere, er processen den samme: Når dagstemperaturen ligger over 10-12 grader, så find et sted under et halvtag, hvor møblerne er beskyttet mod vejret. Rengør, og skrub løs maling/ snavs af med en stiv børste. Lad dine møbler tørre. Slib møblerne i træets længderetning. Først med groft sandpapir, derefter med fint. Børst støvet af. Mal eller oliér mindst to gange. Lad behandlingen hærde et par dage, før du tager møblerne i brug.\nFrisk dine havemøbler op med olie eller maling. Maling til vinduer, døre og havemøbler fra Jotun.\n5 tips til en moderne design-oase på terra...\nFind de rigtige siddehynder


Versionen fra 10. mar 2016, 10:48\nVersionen fra 10. mar 2016, 10:40 (redigér)\n(oversættelse til dansk)\nVersionen fra 10. mar 2016, 10:48 (redigér) (fjern redigering)\nGlobal Mobilitet refererrefererer til fysisk international mobilitet med det formål at arbejde. Global mobilitet's teorier adresserer bevægelserne af en bred vifte af globalt mobile individer. Dette kan være folk der er ud-stationeredeudstationerede af deres virksomhed eller de mere fornyligt anerkendte grupper som selvvalgt ud-stationeredeudstationerede og internationale forretningsejsende. <ref>M Andresen, F Bergdolt, J Margenfeld (2014) Addressing international mobility confusion–developing definitions and differentiations for self-initiated and assigned expatriates as well as migrants. Taylor & Francis</ref> Global Mobilitet reflekterereflekterer de udviklinger i forretningsverdenen, hvor bevægelse af folk på tværs af nationale grænser i stigende grad bliver almindeligt. forskelligeForskellige discipliner anskuer global menneskelig mobilitet på deres egen måde. Der tilDertil skal det siges, at de alle deler en forståelse af global mobilitet som noget der associeres med bevægelse af mennesker til et andet land end deres eget. Dette er traditionelt beskrevet som "push" og "pull" kræfter der driver arbejdskraft fra mindre udviklede lande til mere udviklede lande. Ikke al global mobilitet er en udadgående bevægelse. Et stigende antal individer vender tilbage til deres hjemland, så som immigranter, flygtninge, pensionister, militær personale, internationale studeredestuderende og udstationerede.\nI takt med at firmaer og institutioner øger deres indsatserindsats for at gøre brug af globalisering, vil konceptet om global mobilitet få en endnu vigtigere rolle indenfor ledelses -studier. Fra at være fokuseret på længerevarende udstationering, vil forskning omvedrørende global mobilitet i stigende grad bruge kræfter på at afdække de drivkræfter og dynamikker der ligger bag en bred vifte af nye alternative former for global mobilitet.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/8473782"


Anne Frank - SYDHAVN TEATER\nforestillingen spilles på tysk\nNæste forestilling d. 17. marts\nSpillested: Literaturhaus, Møllegade 7, 2200 Kbh N.\nRita Hartmann, en ung lærervikar, giver sine elever en tysktime, de sent vil glemme. Hun vil levendegøre Tyskland og den tyske historie og få eleverne til at forstå på egen krop, hvad det vil sige at være sat til skue og blive udgrænset. I stram nederdel, høje hæle og en spids brille går lærerinden systematisk til værks med originalcitater fra Goebbels og Hitler, hvorigennem hun konfronterer klassen med tankegodset fra det tredje rige.\nDet er Unterricht zum Mitmachen og eleverne bliver hele tiden prøvet i gåder, opgaver og regnestykker om gaskamre.\nAlt imens Rita Hartmann langsomt strammer grebet om eleverne i tysktimen i realtid, lægger hun af og til brillen fra sig og går ind i forestillingens andet plan.\nHer forvandles Rita Hartmann til Anne Frank, som skriver i sin dagbog. Vi oplever livet inden Anne går under jorden, eventyret, spændingen ved at flygte, kedsomheden, når man er spærret væk, savnet af vennerne og hvordan hun forelsker sig og midt i alle grusomhederne oplever håb, glæde og spirende seksualitet.\nDe to figurer kæmper en ulige kamp. Vi ved på forhånd, hvem der vinder, og når lærerinden forlader lokalet og smækker med døren, sidder publikum tilbage med en klump i halsen.\nAnne Franks Dagbog er et mobilt klasseværelsesstykke, som er skræddersyet til tyskundervisningen. Stykket bygger på uddrag af Anne Franks dagbog, men i en helt særlig version, hvor originalcitater fra det tyske propagandamaskineri under 2. verdenskrig spiller en afgørende rolle for iscenesættelsen.\nForestillingen varer 45 minutter, hvorefter der følger en uddybende samtale med eleverne om det, de lige har oplevet.\nKontakt os pr. mail eller telefon for yderligere information, priser og bestilling.


Kugletæppe | 21 smukke kugletæppe designs | Una Living\nOs der sælger\nLige nu har vi 20% rabat på alle vores kugletæpper.\nDESIGN DIT EGET KUGLETÆPPE\nCoasters, bordskånere, stolehynder & mere\nFind din favorit blandt vores store udvalg af håndlavede kvalitets-kugletæpper fra Nepal.\nAlle vores kugletæpper kommer til live i hænderne på dygtige nepalesiske kvinder – og ikke to tæpper er ens. Tæpperne består af 100% merinould og er fri for allergi, gift- og AZO-stoffer.\nVi både leverer og lader dig returnere dit kugletæppe helt gratis. 1-2 dages levering med GLS privat levering eller til en af deres 1300 PakkeShops.\nVi ved, at vores kugletæpper er af allerhøjeste kvalitet, og derfor yder vi hele 3 års garanti på alle vores kugletæpper. Det er 1 år mere end alle vores danske konkurrenter.\nDESIGN DIT HELT EGET KUGLETÆPPE\nHos Una Living har du mulighed for at designe dit eget unikke kugletæppe. Du kan vælge mellem flere forskellige mønstre og størrelser og over 70 forskellige farver.\nKreer dit næste mesterværk med vores design-selv-funktion.\n100% HÅNDLAVEDE KUGLETÆPPER FRA NEPAL\nFør vores kugletæpper er klar til at live din bolig op, går de igennem en lang proces med mange forskellige steps. Ulden skal både vaskes, tørres og farves, inden den kan formes til faste filtkugler og syes sammen til et farverigt vidunder af et tæppe. Det tager en person mere end 30 timer at færdiggøre et enkelt kugletæppe.\nKUGLETÆPPER I TOPKVALITET - TIL GODE PRISER\nHos Una Living er vores mål at levere de allerbedste kugletæpper til en fornuftig pris – med fokus på design, bæredygtig fremstilling og godt håndværk. Denne kombination af de bedste materialer og godt håndværk sikrer et holdbart og miljø- og allergivenligt tæppe af høj kvalitet. Hos Una Living tilbyder vi de berømte kugletæpper i mange forskellige, interessante farvekombinationer, og du finder både de klassiske og spraglede tæpper og de mere stilfulde og minimalistiske designs hos os.\nVores filtkugleprodukter er produceret i Nepal – og af de allerbedste råvarer. Hos Una Living er det utroligt vigtigt for os at beskytte miljøet og sikre bæredygtige produkter, som er produceret under gode arbejdsforhold hos vores leverandører i Nepal.\nVores produkter er omfattet af en 3-års garanti, og vi tilbyder gratis returnering, hvis produktet mod forventning ikke skulle leve op til dine ønsker. Derfor kan du føle dig helt tryg, når du handler hos unaliving.dk.\nSå tag et kig rundt på vores hjemmeside og se vores udvalg af skønne filtkugleprodukter. Vi udvider løbende vores sortiment.


Professor Willow opdager Rocket Radar | Pokébase\nProfessor Willow opdager Rocket Radar\nTorsdag 24. Oktober 2019 21:38 | af DonBananMike\nProfessoren har muligvis fundet en måde at finde Team GO Rocket på. Læs seneste rapport på dansk her.\nEn ny rapport er kommet ind fra Professor Willow, som denne gang kan fortælle om en mulig måde han har fundet, på hvordan man bruger de mystiske komponenter han fortalte om i sidste rapport , til at kunne søge efter og måske finde lederne af Team GO Rocket. Læs den oversatte version af hans oprindelige rapport nedenfor, eller den oprindelige engelske udgave i spillet.\nEmne: [Willow Rapport] Tidlig Prototype af Rocket Radar\nVi kommer tættere på at finde en anden måde at bruge disse Mystiske Komponenter. Jeg har udviklet en prototype af noget jeg kalder Rocket Radar, ved at sammensætte flere af Komponenterne, men den fungerer ikke som den var tiltænkt.\nJeg tror, at hvis jeg kan lave en funktionsdygtig prototype af denne Rocket Radar, kan vi måske være i stand til at bruge Team GO Rockets egen teknologi til at finde ud af hvor de gemmer sig. Mens det er relativt let at finde Team GO Rocket Grunts (De PokéStops de hacker, bliver bemærkelsesværdige fejlfarvede og har en fejl-lignende udseende), har vi haft svært ved at finde hvor Team GO Rocket lederne, eller endda Giovanni, gemmer sig.\nDisse Mystiske Komponenter indeholder nøglen til at få denne a rocket Radar til at virke. Jeg ved at vi kan finde ud af hvor Team GO Rockets højerestående medlemmer gemmer sig. Jeg må samle vores team ledere for at blive klogere på dette.