ДАТ — ФРАЗЕОЛОГІЯ | Горох — українські словники\nДАТ — ФРАЗЕОЛОГІЯ\nні (ані́) да́ти ні взя́ти, ірон.\nАбсолютно точно, достеменно. Приклади\nОксен Гамалія ні дать ні взять у свого батька вдався (Григорій Тютюнник)\nЗа ними ж ані дать ні взять Окружних їхало на конях пар із п'ять (І. Франко)\nне дава́ти / не да́ти на пота́лу кого.\nНе допускати кривди, знущання з кого-небудь; захищати когось. Приклади\n[Середа:] Я свого товариша на поталу не дам (І. Микитенко)\nЗ першого знайомства вони знайшли спільну мову, Ткачук не підводив начальства, а начальство не давало на поталу Ткачука (Ю. Збанацький)\nДарма, що він [батько] старий, а ще нікому не дасть на поталу дитини! (М. Коцюбинський)\nЩе малим він не раз бився з хлопцями за Марусю й не давав її на поталу (Г. Хоткевич)\nда́ти нога́м зна́ти.\nШвидко втікати, побігти. Приклади\nПанича вже не було. Він дав ногам знати.. з самого почину суперечки (Л. Мартович)\nБотушканові в носі закрутило. Він постояв трохи, а потім схопив капелюха і дав ногам знати (Казки Буковини..)\nдава́ти / да́ти стусані́в (бухані́в, штовхані́в) кому і без додатка.\nБити, боляче штовхаючи кого-небудь. Приклади\nБурчисько й Скубло підвели бідолагу. Під бік штурханів йому трохи дали (Л. Первомайський)\nдава́ти / да́ти стусана́. Він цілу ніч лаяв жінку, а коли лайка не допомагала, давав доброго стусана на додачу (П. Колесник)\nНа вулиці хлопцеві дали буханів і прогнали геть (З усної мови)\nПрожогом вискочили козаки..; хто рубав, хто стріляв, а хто просто давав добрих стусанів у печінки (О. Стороженко)\nдава́ти (задава́ти) / да́ти (зада́ти) чо́су (джо́су) кому і без додатка.\nГостро сварити, критикувати кого-небудь. Приклади\nНабридло людям. Вони все у полі та в полі, а парторг їхній біля телефону… керує через вікно… Ще мало йому дають чосу (В. Кучер)\nДо столу випхався Тихін Фіялко.. Ну, цей щось скаже.. Вміє давати чосу глитайні (В. Речмедін)\nДуже бити кого-небудь. Приклади\n— А, ви, сякі-такі! попались? А злазьте сюди! Я тепер вам дам джосу,— гукала бабуня (І. Нечуй-Левицький)\nПробували було нападати на малюка, але він давав їм такого чосу, що всі охочі до легких перемог стали його сахатись (О. Ільченко)\nГромити кого-небудь, завдаючи поразки. Приклади\nДавати чосу вживається на означення дії бити тоді, коли йдеться про кару комусь, переважно ворогві (Рідне слово)\n— Зі всього видно,—закінчив.. Савка,— що десь там наші дають доброго чосу.. гітлерівцям (Д. Бедзик)\nдава́ти (задава́ти) / да́ти (зада́ти) пе́рцю кому і без додатка.\nДуже лаяти, сварити кого-небудь, дошкуляти критикою комусь. Приклади\n— І йому [Шаповалові], й Денису Панасовичу я давав перцю, незважаючи ні на ордени, ні на роки! (П. Автомонов)\n— Вишкварив оце листа додому, щоб костюм пошили.. Дав їм такого перцю, що, може, й розсердяться… (С. Олійник)\nрідше, жарт. Завдавати клопоту, прикрощів, дошкуляти кому-небудь. Приклади\nзада́ти пе́рцю з ма́ком. — Тепер він [хлопчик] нам задасть перцю з маком! — сміялася Юлія Цезарівна.— Горластий! (П. Дорошко)\nНехай би де у дистанції так розташувались, дали б їм зараз перцю, хоч би й що: зараз би потаскали у поліцію та затасували б у холодну (Г. Квітка-Основ'яненко)\nРозправлятися з ким-небудь, бити, громити когось. Приклади\n[Голос:] Ганяй їх! Бий їх! От такого перцю дали (І. Нечуй-Левицький)\n— Далі,— знизав плечима сержант,— далі взагалі нічого особливого не було. Дали їм [фашистам] перцю, танки майже всі спалили, тільки двом вдалося втекти… (В. Собко)\nне дава́ти / не да́ти [і (ні, ані́)] кро́ку ступи́ти кому.\nНадмірно контролювати, опікувати кого-небудь, позбавляючи свободи дій; постійно переслідувати когось, утримуючи в своїй залежності. Приклади\nступи́ти не да́ти. Почала братова знов мене допікати. Вже тепер і ступити мені не дасть..: та те не добре, та се не гаразд (Марко Вовчок)\nПригадалось мені, як я… стратив гарну лекцію, полаявшись із псевдоінтелігентною родиною, бо там буквально не давали кроку мені ступити без цензорського підглядання (Г. Хоткевич)\nдава́ти / да́ти зрозумі́ти кому.\nНатякати про що-небудь якимсь чином. Приклади\nВін [Йосип] делікатно дав Стадникові зрозуміти: добре було б, якби той забрав дружину з ферми (Є. Куртяк)\nдава́ти / да́ти зеле́ну ву́лицю.\nчому. Створювати умови для безперешкодного розвитку, використання, впровадження і т.ін. чого-небудь. Приклади\nПодекуди вміст шкідливих речовин у продукції перевищує гранично допустимі норми. Отже, настав час дати зелену вулицю біологічним методам (З газети)\n— Тепер інший час. Ізотопу [урану] скоро дадуть зелену вулицю (Н. Рибак)\nЗелену вулицю горохові дають в кожному господарстві (З газети)\nчому. Безперешкодно пропускати що-небудь ( перев. про залізничний транспорт). Приклади\nНа Україну МТС поверталася залізницею. Ішла ще війна, а… військові коменданти скрізь давали мирному солончанському ешелонові зелену вулицю (О. Гончар)\nІ раптом старий німець здурів! На станції, яка давала ешелонові зелену вулицю, він зупинив поїзд і заявив, що далі не поїде (П. Загребельний)\nкому. Створювати умови для швидкого просування кого-небудь по роботі, службі; сприяти кому-небудь у чомусь. Приклади\nОт ми заберемо його [голову колгоспу] од вас,— сказав Сагайдак,— і повеземо його туди, де його ніхто не спинятиме, а ще.. дадуть. Зелену вулицю (В. Кучер)\nдава́ти / да́ти реце́пти кому.\nРекомендувати, радити комусь що-небудь, підказувати, як діяти в конкретній ситуації. Приклади\nЧомусь дедалі частіше [син] ..кудись біжить, спішить, матері за всі турботи відповідає грубощами… А ти повинен ось тут давати рецепти, поради іншим… (О. Гончар)\nбра́ти (дава́ти кому) / взя́ти (да́ти кому) рева́нш.\nЗдобувати перемогу в чому-небудь після своєї поразки, невдачі, програшу і т.ін. Приклади\nНімецькі генерали погрожували дати Радянській армії під стінами Будапешта… реванш за Сталінград (О. Гончар)\nГармаш і сам бачив, що старик, напевне, вирішив узяти реванш за вчорашнє… (О. Донченко)\nНа протязі 20 кілометрів підходили все нові частини до місця бою, де червоні давали реванш синім (М. Трублаїні)\n— Товариш Залужний не вважає, що він розвалив школу. Він — коли хочете — реванш бере, іде в наступ (Ю. Збанацький)\nнад ким. Здобувати перевагу над ким-небудь. Приклади\nЖадоба знання, яка мала допомогти Бронкові взяти реванш над Філіпчуком, завела хлопця до читальні на Мнихівському передмісті (Ірина Вільде)\nда́ти / дава́ти запоти́личника (поти́личника) кому.\nБоляче бити кого-небудь ( перев. по голові). Приклади\nМартоха.. дала потиличника Прісці (Леся Українка)\nНіколи його не били, а батько й поготів. Дідусь в дитинстві любив дати потиличника, але то була не кара, а ласка (З журналу)\nПро людське око, він трусонув Степана, дав йому запотиличника (М. Стельмах)\nВиявитися неспроможним у якій-небудь справі; не спрацювати. Приклади\nЛогіка Самійла Овсійовича в чомусь дала осічку: Федір Іполитович іще не такий, яким хочеться його мати Євецькому (Ю. Шовкопляс)\nда́ти ду́ба, зневажл.\nПомерти чи загинути. Приклади\nдава́ти ду́ба. — Я ж не який-небудь дикун.., що, даючи дуба, нібито наказував і жінку свою вбивати (О. Гончар)\nВін приїде, мабуть, зляже І помре між добрих справ, І, напевне, хтось там скаже: — Дід Данило дуба дав (А. Малишко)\nГоворила стара, поки й дуба дала (Укр. присл.)\n[Пріська:] Думають, що мати прикидається недужою… Повірять тільки, як колись дуба дасть мати (С. Васильченко)\nда́ти на горі́хи кому.\nДуже вилаяти, покритикувати кого-небудь. Приклади\n— Тепер держись. Зараз вона [Текля] дасть і нам на горіхи. Ось тільки побачить (В. Кучер)\nКожне слово б'є обухом.. Єзуїтам тут [в статті] найперше Добре дав я на горіхи (В. Самійленко)\nда́ти дмухача́, фам.\nКоли в кишені було вже кілька фунтів, я дав дмухача (Я. Галан)\n— Вдарила така страшна тривога, Що я міцно заціпив зуби, Натиснув на голові крисаню і дав дмухача (І. Франко)\nда́ти ли́ги, жарт.\nПід кінець вечора заварилася каша. Кожен напідпитку доводив своє. Довелося Богданові дати лиги ні з чим (З журналу)\n[і] дихну́ти не дава́ти / не да́ти кому і без додатка.\nНеволити, гнітити. Приклади\nО, порвіться ті кайдани, Що й дихнуть не даєте; Вдруге, знайте, злі тирани, Їх уже не скуєте! (П. Грабовський)\nДуже обтяжувати кого-небудь чимсь (обов'язками, роботою, опікою і т.ін.). Приклади\nП. Ольга і її родичі… дуже сердечно мене приймають, але без тої галицько-польської гречності, що вже й дихнуть гостеві не дає (Леся Українка)\nНікому так не гірко, як мені, бо стара… й дихнути мені не дає: роби, та й роби, та й роби! (Марко Вовчок)\nне дава́ти / не да́ти і вго́ру гля́нути.\nкому і без додатка. Дуже швидко, зразу, не гаючись. Приклади\nУ хату вскочили два лакеї і, схопивши Федора під руки, не дали, як кажуть, і вгору глянути — повели в двір (Панас Мирний)\nкому. Дуже завантажувати, обтяжувати кого-небудь якоюсь роботою, обов'язками, зовсім не залишаючи вільного часу. Приклади\nСавинський обіцяв мені принести свої переклади.., а на сім тижні йому п. Антоновичка не дала і вгору глянути (Леся Українка)\nдава́ти / да́ти кру́га (круг).\nПроїздити, проходити зайву відстань, обминаючи що-небудь. Приклади\n— Шляхбуд саме моста добудував. Не треба тепер круга давати (М. Стельмах)\nне дава́ти / не да́ти [і] пили́ні (пороши́ні і т.ін.) впа́сти (сі́сти).\nна що. Дуже оберігати, захищаючи від кого-, чого-небудь; зберігати щось. Приклади\nпороши́нці не да́ти впа́сти. Він порошинці не дав би впасти на її біле личко (Ю. Бедзик)\nі кра́плі не да́ти упа́сти. — Берегтиму [листа], як ока, і краплі не дам упасти (Панас Мирний)\nна кого. Дбайливо доглядати, опікувати кого-небудь, піклуватися про когось--щось. Приклади\nне дава́ти пили́нці впа́сти. Він знав Іру за білоручку, на яку мати не давала впасти пилинці (П. Панч)\n— Хіба моя Марина мала? Хіба в неї руки чужі, щоб вона сина не виняньчила та не виносила?.. Не дала і порошині на нього впасти! (Панас Мирний)\nдава́ти / да́ти во́лю сльоза́м.\nНестримно, невтішно, гірко плакати; ридати. Приклади\nСтоїть Катря серед поля, Дала сльозам волю (Т. Шевченко)\nГаля не стрималась, припала до Жені і дала волю сльозам (А. Хижняк)\nдава́ти / да́ти (надава́ти) духопе́лів (духопе́ликів) кому.\nСильно бити, карати кого-небудь. Приклади\nда́ти духопе́лу. — Я знаю про твою підлість. Чуєш? За всіма правилами тобі б належало дати доброго духопелу (І. Цюпа)\nЗі злості давав я духопеликів хлопчакам (М. Стельмах)\nГляне [Зінько], аж вони [телята] давно в шкоді.. Побачить сторож або хазяїн, таких духопелів йому надає (Б. Грінченко)\nНе стерпе [стерпить] мати і почне давати духопелів Солосі (Панас Мирний)\nда́ти в три ши́ї кому.\nПобити кого-небудь. Приклади\nда́ти тришия́. Чи бач, у мене розходились! Я дам вам зараз тришия (І. Котляревський)\n— Чого ти прийшов до мене? Лаятися? То йди собі заздалегідь, бо тілько пам'ятаючи давнє, я не велю тобі в три шиї дати (Панас Мирний)\nдава́ти / да́ти (вси́пати і т.ін.) бо́бу кому і без додатка.\nБити кого-небудь. Приклади\nКинулися [господарі] на нього [вовка] і всипали йому такого бобу, що пару день нікуди не ходив, тілько [тільки] лежав у лісі та вилизувався (І. Франко)\nДізнавшись про цю раду, хлопці вирішили дати Федькові бобу (М. Ю. Тарновський)\nМолодець врешті не витримував: забирав у жменю рештки Бідочиного волосся, впихав голову межи гачі і давав доброго бобу (Г. Хоткевич)\nяк пи́ти да́ти, простор.\nБезумовно, без усякого сумніву, обов'язково. Приклади\n— А що це ствердять,— то як пить дать! Бо дуже вже оті верховоди… залили усім за шкуру сала (Панас Мирний)\n— За два-три дні пшеничку зріжемо як пить дать (А. Головко)\n— Іній, брат, первосортний… На урожай, брат, на урожай іній, це вже як пить дати (Ю. Збанацький)\nЗабувши надіти шапку, пішов [Макар] простоволосий надвір.— Пропали ми як пити дати (П. Кочура)\nдава́ти / да́ти ко́поті кому, розм.\nЛаяти, гостро критикувати кого-небудь. Приклади\nзадава́ти ко́поті. — Оце зададуть копоті нашим критикам! — зло усміхаючись, мовив Довбня (Панас Мирний)\nДовелося вислухувати голові гірку правду. Дали йому односельці копоті, надовго запам'ятається… (З газети)\nБити, завдавати поразки кому-небудь. Приклади\nТак пан Еней наш знаряжався. Щоб дружби Турну доказать; Напасть на ворогів збирався, Зненацька копоті їм дать (І. Котляревський)\nдава́ти / да́ти (врі́зати) дра́ла (драпака́, дьо́ру і т.ін.), зневажл.\nШвидко тікати, бігти. Приклади\nда́ти дьо́рки. Становий поїхав, а їх [Чіпку з товариством] звелів ще кріпше держати [в чорній], щоб не дали, бува, дьорки (Панас Мирний)\nдава́ти дра́пка. Пан совітник скоро перечує, що вона [жінка], пошукує за ним, зараз дає драпка (І. Франко)\nХлопчина ковзнув по стовбуру додолу, дав дьору, ніби його й не було тут (Є. Гуцало)\nВовчуки стирлувалися позад Вовчиці й Пелехатого, ладні щомиті врізати драла (П. Загребельний)\nІ до плуга, і до рала, і до хлопців дала драла (Українські присл.і)\nдава́ти / да́ти нагі́нку (наганя́й) кому.\nДуже сварити або гостро критикувати кого-небудь. Приклади\nда́ти нагі́нки. Старшина Багіров одного разу дав йому… такої нагінки, що Хомі вона зосталася, видно, в пам'яті надовго (О. Гончар)\n— Якщо ж ми вчора, скажімо, були з директором на третій фермі і Пахом Хрисантович давав там комусь нагінку, то треба ж його везти туди й сьогодні: хай перевірить, чи виконано його розпорядження (О. Гончар)\nда́ти нага́ну кому.\nЗасудити чиї-небудь дії, вчинки. Приклади\nТобі нагани не дадуть, ти сам багатий (Марко Вовчок)\nПопередити кого-небудь від певних дій, вчинків. Приклади\nТож відпустити дівчину негайно і скасувати вирока того. А суддям я таку даю нагану: щоб наперед без відома мого не важились на страти самочинні, передовсім освідчили мене (Л. Костенко)\nда́ти дра́нки кому і без додатка.\nПобити когось. Приклади\nБог — високо, пан — далеко, а підпанки дадуть дранки (Укр. присл.)\nдава́ти / да́ти дрозда́\nкому. Бити, громити кого-небудь. Приклади\n— Отаке то, товаришу кошовий отамане. Колись ти тут давав дрозда султанам, а ми, як бачиш,.. фонграфам (М. Рудь)\nкому і без додатка. Дуже лаяти, сварити кого-небудь. Приклади\nІ вже тільки вдома дала Марині дрозда (З газети)\nбез додатка. Чинити що-небудь незвичайне, відчайдушне. Приклади\nНаталка після іменин каялася… перед Костею.., бо знов, видно, підпивши, давала дрозда (О. Гончар)\nда́ти / дава́ти (вте́рти) каба́ки кому, заст.\nДоглядайтеся, хлоп'ята, Щоб як часом вам завзята, Хитра птиця, той орляка, Та не втер, бува, кабаки (І. Манжура)\nТурна розбишаки, Вам більше рясту не топтать! Вам дасть Еней міцной кабаки (І. Котляревський)\nдава́ти (лови́ти, хапа́ти і т.ін.) / да́ти (злови́ти, вхопи́ти і т.ін.) сторчака́ (рідше стовбула́).\nПадати вниз головою. Приклади\nЩось тріснуло в санях, і Василько дав сторчака в сніг (М. Коцюбинський)\nЩо то вже за їзда, коли те й думаєш, як не впасти, як не вхопити сторчака… (П. Загребельний)\n— Чого ти тут бродиш вночі?.. — крикнув писар і штовхнув чоловічка в груди кулаком. Чоловічок дав сторчака додолу (І. Нечуй-Левицький)\nЯків розгарячився — то — аж у дверях шуміло. Одні стовбула давали, другі перелітали через лежачих, і всі лаялись, батькувались… (Панас Мирний)\nЧи й у вас, як у нас, На леваді спичаки? Чи й у вас, як у нас, Ловлять хлопці сторчаки (Українські народні пісні)\nдава́ти / да́ти во́лю нога́м.\nЗавзято, запально танцювати. Приклади\nНа весь голос співали в таборі баяни, змагалися партизанські співаки, дали волю ногам танцюристи (Ю. Збанацький)\nУникаючи небезпеки, тікати, швидко бігти. Приклади\nПочула Лисиця Вовчиків крик, побачила, який він біжить злючий та недобрий,— і не чекала довго. Дала волю ногам та до лісу (І. Франко)\nдава́ти / да́ти сло́во кому і без додатка.\nОбіцяти що-небудь комусь. Приклади\n— Ну, як таки так: дав слово бути в 8 годин увечері, а зовсім його не було (Панас Мирний)\nЗапевняти кого-небудь у чомусь. Приклади\n— Відверто не визнає [Джмелик] ідеї, за яку ти ладен в любу хвилину віддати життя, і обіцяє тобі приємну зустріч в темному завулочку? Даю тобі слово, що в такій зустрічі переможцем буде він, а не ти (Григорій Тютюнник)\nНадавати можливість, дозволяти висловитися, виступити кму-небудь десь. Приклади\n— Не гарячкуйте,— мовив Сторожук,— Збори йдуть так, як і годиться. Кожному дамо слово (Є. Гуцало)\n— Мирославо Наумівно, дай мені слово,— звівся з місця і випростався на весь свій гвардійський зріст солдат (А. Головко)\nподава́ти (дава́ти і под.) / пода́ти (да́ти і под.) [бра́тню, помічну́ і т.ін.] ру́ку [допомо́ги] кому і без додатка.\nПідтримувати когось, допомагати кому-небудь у скрутний для нього час. Приклади\nТратять наші громади свої права, свої ґрунти, свої ліси і тратитимуть до останку, якщо ніхто не подасть їм помічної руки (І. Франко)\nНе знаєш ти [чехословацький вчений] мене, і я тебе не знаю, Та руку мій народ твоєму подавав (Д. Павличко)\nдава́ти / да́ти хо́ду.\nІти, бігти кудись. Приклади\nЧого ж ти нас кидаєш? Куди ти так швидко ходу даєш, та й не озираєшся на нас? (Ганна Барвінок)\nдава́ти / да́ти прочуха́нки (прочуха́на) кому і без додатка.\nДуже лаяти, сварити кого-небудь. Приклади\nДала мені мама доброї прочуханки й заборонила зовсім виходити з двору (І. Нечуй-Левицький)\nБити, суворо карати кого-небудь, розправлятися з кимсь. Приклади\nІз дворів виходили селяни і вдоволено кивали головами: — Бачили, бачили, якого ви [партизани] їм [ворогам] прочухана дали (П. Панч)\n— Така ж і мати її була — або плаче, або докоряє [батькові]: нащо п'єш.. Давав їй він доброго прочухана, як під п'яну руку (Б. Грінченко). — Дали нам греки прочухана, І самого Енея-пана В три вирви вигнали відтіль (І. Котляревський)\nРізко критикувати кого-небудь, не попускати комусь. Приклади\nШольц саме увійшов до лейтенанта Боша — комендант викликав його, щоб дати прочухана після поїздки в сусіднє село (С. Голованівський)\nПеред начальником стояв не хто інший, як посильний з канцелярії, отой похмурий червоноармієць, якому щодня доводилось давати прочухана (Ю. Збанацький)\nне дава́ти / не да́ти прохо́ду кому і без додатка.\nНаполегливо, невідступно переслідувати кого-небудь (проханнями, розмовами, залицяннями і т.ін.). Приклади\nГодиться з'ясувати стосунки, бо він мені проходу не даватиме (Є. Гуцало)\n— Коли хочете знати,— проходу не дає [Наталка], щоб я написав до їхньої шкільної стінгазети спогади про громадянську війну (Ю. Яновський)\nВиводити кого-небудь з терпіння, з рівноваги, досаджаючи словами, діями комусь; уїдливо дошкуляти. Приклади\n[Павло:] От же ні Панько, ні Клим, ні Терешко не тікають додому, а ми вернемось, і там, серед своїх людей, засміють, проходу не дадуть! (І. Карпенко-Карий)\nБагачі своїми поглумками проходу не давали (О. Гончар)\nПокойові їй проходу не дають: пройде вона — очима так і проводять, за спиною регочуть (Панас Мирний)\nда́ти (зада́ти, завда́ти) га́рту.\nкому і без додатка. Дуже побити кого-небудь; жорстоко розправитися з ким-небудь. Приклади\nМи з Толькою завдали таки доброго гарту Генці Климовському. Грали в російсько-японську війну: Генка був за японця, а ми — руські (Б. Антоненко-Давидович)\n— Треба [конокрадів] живцем узяти та дати такого гарту, щоб острог їх живими взяв та живими не випустив (Б. Грінченко)\nчому. Дуже пошкодити, поламати, понівечити що-небудь. Приклади\nЛаврінові діти дали б їм [грушам] гарту (І. Нечуй-Левицький)\nВсього за один тиждень він дав гарту черевикам (З газети)\nкому. Покарати, провчити кого-небудь за щось. Приклади\n— Ви бушуєте, поки нема мого Антося, а хай-но приїде, то дасть він вам гарту! (А. Свидницький)\nкому і без додатка. Дуже вилаяти кого-небудь, гостро покритикувавши. Приклади\nБач, спробував би їй хто 2 місяці не писати, задала б гарту… (Леся Українка)\nдава́ти / да́ти (надава́ти) чорті́в кому.\nВисловлювати осуд, докори кому-небудь; лаяти. Приклади\nНе раз за той рік доводилося мені чути: Приїздив сам Кисіль… Ну й чортів надавав! (І. Муратов)\nНу, та й давали ж йому дядьки на цих зборах чортів, але насіння таки одержав… (М. Стельмах)\nБити, нещадно громити кого-небудь, розправлятися з кимсь. Приклади\n— Таких чортів давав [Марко] кайзерам,.. що аж пил курів (Ю. Збанацький)\nКритично оцінювати що-небудь, викриваючи вади, недоліки і т.ін. Приклади\nДавав чортів [Олег Павлович] лише всілякій містиці, що вигулькувала як в ідеалістичній лінії Платона, так і в матеріалістичній лінії Демокріта (А. Крижанівський)\nдава́ти / да́ти зівка́.\nНе використовувати слушної для чого-небудь нагоди через некмітливість, недосвідченість, нерішучість тощо. Приклади\n— Не шкодуй за тим, що обмина [життя] тебе; не давай зівка, коли воно само тобі дається до рук! (Панас Мирний)\n[Лукерія Степанівна:] Дали б ми зівка, то другі ухопили б земельку (М. Кропивницький)\nПропускати що-небудь через неуважність. Приклади\nТраплялося, що цензор давав зівка (Ф. Бурлака)\n— Санько! — гукнув Гриць. — Ти там зівка не давай… Придивись, де спатиме [пан], та ніччю і підберись до миндалі [медалі]… Петрик спасибі скаже! (В. Винниченко)\nне дава́ти / не да́ти і поню́хати кому чого.\nЗовсім не пригощати когось чим-небудь ( перев. напоями). Приклади\nПіткнувся було [писар], так йому і чарки понюхати не дали (Г. Квітка-Основ'яненко)\n— Я думаю, архімандрит не давав вам і понюхати горілки (О. Довженко)\nдава́ти / да́ти по рука́х кому.\nСтворювати перепони, перешкоди, заважати здійсненню чого-небудь. Приклади\nНам треба бути дуже пильними, треба дати по руках тим, хто веде шкідливу роботу на мовному фронті (О. Корнійчук)\nЗамість політичної роботи в масах — адміністрування, підприємливим дають по руках (З газети)\nдава́ти (підно́сити) / да́ти (піднести́) [пече́ного] гарбуза́ кому, жарт.\nВідмовляти кому-небудь у сватанні, залицянні. Приклади\nроздава́ти гарбузи́. Може, з десяток женихів залітало на обійстя Вариводи, щоб одержати Ярину та пару добрячих волів з млином на підпряжку, так скажена дівка всім женихам роздала гарбузи (В. Речмедін)\n[Відьма:] Знаю, знаю про твою біду, якого тобі [сотнику] мудрого печеного гарбуза піднесла Йосипова Олена (Г. Квітка-Основ'яненко)\nМаринка наша довго ховалася, та син старости виказав,— він до неї колись сватався, а вона йому гарбуза піднесла (О. Іваненко)\nГарна була дівчина на все село.. Сватало її багато парубків, так вона всім гарбуза давала (Українські народні казки)\nдава́ти / да́ти ра́ду.\nкому, з ким і без додатка. Розправлятися з ким-небудь. Приклади\nЯкщо ти бачив діло, то… там досить і без очних ставок, щоб з тобою дати раду (І. Багряний)\nПереймають [поліцаї] голодних на дорогах, тягнуть в управу, а тут уже дадуть раду (К. Гордієнко)\n— Не бийте вовка, бо ви мені Сірка уб'єте! Він і сам йому раду дасть (Укр. казки)\nкому, чому. З успіхом поратися, порядкувати біля кого-, чого-небудь; справлятися з кимсь-чимсь. Приклади\n— Ви ось ніяк ради своєму Кульбаці не дасте.., а я вже його своїми орнаментами зацікавив… (О. Гончар)\n— Ми розпочали вироблювати… килим і ніяк не дамо ради цій роботі (І. Нечуй-Левицький)\n[Кукса:] Ну, як ти даси їм [дочкам] ради? Це ж не те, що там, як бува у млині, що-небудь поламається..: Цюк раз, цюк удруге й полагодив (М. Кропивницький)\nВона дуже проворна, сама всьому раду дає (Є. Гуцало)\nРозпоряджатися ким-, чим-небудь. Приклади\nЯк господиня й мати, що всьому дає раду та совіт, вона за стіл не сідала, а плавала, як лебедиця, то в хатину, то в комору (Григорій Тютюнник)\nдава́ти (задава́ти, дави́ти, зневажл.\nде́рти) / да́ти (зада́ти) хропака́. Міцно спати. Приклади\nРадисти ще деруть хропака, бо вночі була якась заваруха, то не виспались (Григорій Тютюнник)\n— Спи, спи,— вичитувала Явдоха, човгаючи по хаті,— Дрова не нарубані, води не принесено, а він — пузо на черінь та й давить хропака (Григорій Тютюнник)\nКурінь був темний, як студент-заочник. У кутку дід давав хропака (А. Крижанівський)\nНа полиці напроти — два підлітки в робочих спецівках. Підмостили під голови грубі черевики й дають хропака (І. Муратов)\nне дава́ти / не да́ти спу́ску кому і без додатка.\nБути надзвичайно вимогливим до кого-небудь, не прощати комусь провини, не залишати кого-небудь безкарним за непорядні дії, вчинки тощо. Приклади\nНайменше порушення трудової дисципліни [на Сумському машинобудівному виробничому об'єднанні] не лишається нерозглянутим. Ніколи не даємо спуску — ні робітникові, ні керівникові (З газети)\nПриїхав голова на поле, бо за всім має устежити, бо господар він справжній, тямковитий, нікому спуску не дасть (Ю. Бедзик)\n[Третій молодий ткач:] Ось ходіть лишень, дядьку, з нами! Ми їм спуску не даємо (Леся Українка)\nдава́ти / да́ти во́лю язико́ві.\nНе стримуватися, не контролювати себе у висловах, дозволяти собі говорити зайве. Приклади\n— А я кажу, що думаю! — Думати думай, а язикові волю не давай,— мовив похмуро Пугало (П. Панч)\n— Не дуже лишень давай волю язикові, бо як почує Яремка, то й за це посмажить нас на вишкварки,— обізвався Лисенко (І. Нечуй-Левицький)\nВисловлювати незадоволення; скаржитися. Приклади\nНаївні люди дають волю своїм язикам. .і списують стоси паперу. А тоді з них пил летить, і вже після того вони взагалі не скаржаться й нічого не пишуть (І. Багряний)\nдава́ти / да́ти ма́ху.\nПомилятися, прораховуватися в чомусь, допускати помилку. Приклади\nСкульптор зрозумів, що дав маху, що це безтактно і не треба… про це питати (О. Гончар)\nВипадки попадання у швидких пташок з рушниці… були неймовірно рідкісними!.. І Тереську хотілося заплескати в долоні, коли брат давав маху (Т. Масенко)\nперев. да́ти ма́ху. Прозівати, проґавити що-небудь. Приклади\nВидно їм [поліцаям] таки вчора перепало за те, що маху дали, де ж пак, з-під самого носа втік в'язень (Ю. Збанацький)\n— Хіба й Андрій тут? — аж похолонуло всередині в Чугая.— Аякже!. .То такі, що маху не дадуть (Григорій Тютюнник)\nне дава́ти / не да́ти і ро́та роззя́вити (розтули́ти і т.ін.) кому і без додатка.\nПозбавляти кого-небудь можливості висловитися. Приклади\nЯк тут говорити, коли не дають і рота розтулити (Укр. присл.)\n— Як же мені розказувати, — сердито озвався дід,— коли не даєте й рота роззявить (О. Стороженко)\nдава́ти / да́ти тя́гу.\nШвидко, поспішно йти, бігти, утікати куди-небудь, звідкись. Приклади\nВоно б то й тягу дати, п'ятами накивати,— та як глянуть вони [селяни] на свої хати,.. шкода їм стане рідної сторони (Панас Мирний)\nМеркурій низько поклонився, Перед Зевесом бриль ізняв, Через поріг перевалився, До стайні швидше тягу дав (І. Котляревський)\n— Правий фланг, перебіжкою до казарми! Лівий — перебіжкою! В сірому тумані тепер усі бачили, як гайдамаки.. давали тягу до своєї казарми (П. Панч)\nдава́ти (задава́ти, підно́сити) / да́ти (зада́ти, підне́сти) пи́нхви кому, заст.\nУчиняти кому-небудь якусь каверзу, щось підступне, неприємне. Приклади\nпідне́сти пи́нхву. Йому [Халявському] Хівря і піднесла пинхву (Г. Квітка-Основ'яненко)\nЧухають [іноді] собі потилицю, та плямкають, та нищечком лають усе-таки того ж Тихона, що їм таку пинхву дав! (Г. Квітка-Основ'яненко)\n— А тобі, мабуть, треба такої [жінки], щоб давала щодня стусанів у потилицю. — Ого-го. Нехай спробує! Я задам їй такої.. пинхви, що вона не потрапить кудою втікати (І. Нечуй-Левицький)\nВони [парубки] усею громадою не раз і самому писарю давали такої пинхви, що насилу прочухавсь (Г. Квітка-Основ'яненко)\nдава́ти (віддава́ти) / да́ти (відда́ти) чоло́м, уроч.\nперед ким--чим. Високо шанувати чиїсь заслуги, риси характеру і т.ін. схилятися перед ним; вклонятися. Приклади\n— Громада наша, чолом даючи перед вашим [Макара Івановича] патріотизмом і заслугами, припоручила мені прохати вас поїхати депутатом на похорон і завезти вінок (М. Коцюбинський)\nкому і без додатка. На знак пошани низько схиляти голову, вітаючи кого-небудь, дякуючи комусь і т.ін.; вклонятися. Приклади\n[Гиря:] На, Йване! Оддаю тобі свій завтрашній пай [хліба], бо сам уже давно на порціях живу. [Стоножка (чолом йому давши):] Спасибі вам!.. Спасибі!.. (М. Куліш)\nСтарий батько Сидить коло хати, Та вчить внука маленького Чолом оддавати (Т. Шевченко)\nВходе [входить] в хату, роздивився.., Та й хазяйці дав чолом (І. Манжура)\nдава́ти / да́ти го́лову (рідше ру́ку) [на ві́друб (на ві́дсік і т.ін.)] кому і без додатка.\nЗ повною відповідальністю ручатися за кого-, що-небудь; переконливо стверджувати щось. Приклади\nдава́ти го́лову собі́ відруба́ти. Чіпаріу дав би голову собі відрубати, що цей дзвін лише з-під коліс авто (Ю. Смолич)\nЯ ніколи не бачив Севіль'ї, Та на відсік вам голову дам — Саме так молоді й посивілі Карнавалять на вулиці там (І. Муратов)\n— Даю голову на відсік, це колгоспний Малишок [коник] (З газети)\n— Так от що я тобі скажу: дурниця все це, непорозуміння якесь. Руку на одруб даю (А. Головко)\n— Чи ви повірили, що справді злодії перед вами?! Та голову на одруб даю, що це чиста провокація! (А. Головко)\n— За Сева я даю голову. Коли тільки можливе в світі існування пари друзів, то це я і Сев (Ю. Яновський)\nда́ти шва́бу (шква́рки) кому і без додатка.\nЯк дам шкварки, то буде тобі жарко (Українські народні прислів'я та приказки)\nЕней, ізбувши сучу бабу, Яклюга швидше на човни, Щоб не дала Юнона швабу (І. Котляревський)\nдава́ти (задава́ти і т.ін.) / да́ти (вси́пати, зада́ти і т.ін.) хльо́сту (хльо́ру і т.ін.) кому і без додатка.\nБити кого-небудь, жорстоко розправлятися з ким-небудь. Приклади\nда́ти хло́сти. Запорожці витягли дуків надвір і дали їм доброї хлости (М. Пригара)\nОсь привезли і мальовання [малювання].. Патрети [портрети] всіх багатирів [богатирів]: як Александр цареві Пору Давав із військом добру хльору; Чернець Мамая як побив (І. Котляревський)\n— Що там? Бунт?.. не бійся, Валю,— зараз будуть козаки… О, вже там дають їм хльосту… що за дикі крики?! (Леся Українка)\nда́ти (вси́пати) бере́зової ка́ші кому.\nДуже вилаяти, гостро покритикувати кого-небудь. Приклади\n— А ми свого командира… привезли. Поранений. Хотіли вдома лікувати, та генерал Петренко дізнався. Дав мені березової каші! (В. Кучер)\nПобити кого-небудь ( перев. різками), суворо покаравши. Приклади\nВона їм всипле березової каші. Вони пам'ятатимуть, як треба матір слухати й поважати (В. Кучер)\n— Всипати б такій березової каші, щоб не хитрувала, наче циганка на ярмарку (М. Стельмах)\nКрикнув [Дцу Кин-дзин] — радцям каші Березової дать (П. Грабовський)\nда́ти намина́чки кому.\nСильно побити, жорстоко розправитися з ким-небудь. Приклади\nА потім кинулись [собаки] на вовчика гуртом. Дали йому такої наминачки, Що аж шматки посипались кругом (Л. Глібов)\nне дава́ти / не да́ти [і] волоску́ (во́лосу і т.ін.) впа́сти з голови́ чиєї.\nДбайливо доглядати, оберігати кого-небудь; піклуватися про когось. Приклади\n— І хвалилися [варяги], що їхній бог найсильніший і не дасть і волосу з їхньої голови впасти (П. Загребельний)\nЖили вони [Андріян та Мальва] тихо, красиво, дядько не давав волоску впасти з її голови (В. Земляк)\nдава́ти / да́ти пота́чку кому.\nПотурати чиїм-небудь діям, вчинкам; попускати комусь. Приклади\nСобаки не дають вовкам потачку (Л. Глібов)\n— Почнемо ми з Миколою жити й учитись заново.— Потачки йому не давайте (Ю. Збанацький)\nне дава́ти (не подава́ти) / не да́ти (не пода́ти) знаку́ (взнаки́) про що.\nНе показувати, не виявляти (своїх почуттів, думок, ставлення до чогось і т.ін.). Приклади\nКанцлер Замойський навіть і взнаки не дав, що помітив сотникову помилку (І. Ле)\nБоїться [Галя] поворухнутися, щоб не дати знаку, що вона ще жива, що вона все чує (Панас Мирний)\nПочував себе Іван погано, та знаку не подавав (П. Колесник)\nІ хоч серденько його [Юрасика] завмирало, він і взнаки не давав, як йому боязко (З. Тулуб)\nВпізнав царя селянин, тільки не подає про це знаку (І. Волошин)\nдава́ти / да́ти ду́ху кому і без додатка.\nБити, суворо карати кого-небудь. Приклади\n— Вони селом наваляться на тебе, дадуть, скільки влізе, духу, а потім відправлять туди, де козам роги правлять (М. Стельмах)\nВдаючи байдужого, Роман питає: Знову духу давала?..— Ні-ні.., каже Андрій, дивлячись в бік села.— Постояла трошки та й пішла (В. Бабляк)\nРозправлятися з ким-небудь, завдаючи поразки. Приклади\n— Мінами як зачнуть швиргати [фашисти] — так навколо шкварчить, як на сковороді. Проте, біля Києва і ми їм духу дали (Григорій Тютюнник)\nда́ти ме́ду кому, жарт.\nУжалити, укусити кого-небудь (про бджолу, осу, джмеля). Приклади\n— Он сьогодні Іван підобрав уранці джмеля, так він йому меду й дав (Панас Мирний)\nне дава́ти / не да́ти про́сві́тку кому і без додатка.\nСтворювати кому-небудь нестерпні умови життя лайкою, доріканнями і т.ін., допікати комусь. Приклади\n[Одарка:] Бог його знає, може я й винувата, що не попускала їй [дочці] ні в чім… Щодня гризла, просвітку не давала (Панас Мирний)\n— День настане — старі просвітку не дають.. і не там сяду, і не там стану, і руки б мені покорчило… (Григір Тютюнник)\nНевідступно переслідувати кого-небудь (проханнями, питаннями і т.ін.). Приклади\nЯ не хотіла за нього йти, а бачиш, пішла… просвітку не давав (М. Томчаній)\nдава́ти (рідше наклада́ти, одва́жувати) / да́ти (рідше накла́сти, одва́жити) зда́чі кому і без додатка.\nГрубо відповідати кому-небудь на питання або звертання. Приклади\n— Ви мене не проженете? — спитав він..— Ні, не проженемо: ми не вдалися в вас..,—. .різко дала здачі Саня (І. Нечуй-Левицький)\nВідповідати ударом на удар, образою на образу і т.ін. Приклади\nДав мені один пан у пику, а я причинив двері, щоб свідки не нагодилися, та тоді й наклав йому здачі (Л. Яновська)\nПідстеріг він мене в темному місці й дав по шиї. Замість того, щоб одважити здачі, я пустився навтьоки (Ю. Яновський)\nПарамон Пархомович насідав на сина, а той давав здачі й до кишені по відповідь не лазив (Ю. Яновський)\nдава́ти / да́ти ключ [у ру́ки] кому.\nСприяти ясності, доступності, допомагати зрозуміти що-небудь. Приклади\nдава́ти в ру́ки ключ. Ідейна концепція твору, посилена емоційним ставленням постановників до зображуваного, дає їм в руки той ключ, за допомогою якого вишукується образ спектаклю (З журналу)\nПобут у його селі дав мені ключ до розуміння його вдачі (І. Франко)\nМи не відривалися від зусиль його розуму вимовити ще щось, що дало б нам ключ, хто він є — цей бурлака з моря (Ю. Яновський)\nдава́ти / да́ти во́лю.\nкому. Не обмежувати кого-небудь у діях, вчинках і т.ін. Приклади\nМарина стояла серед хати, даючи волю подрузі надивлятися на себе (Панас Мирний)\nБугор… на зло йому [Кульбаці], дав собі волю: стрибнувши на самий квітник,. .з похмурою радістю пустився танцювати по ньому (О. Гончар)\n— Я, бачте, даю волю дочці і не слідкую за нею, як інші матері (І. Нечуй-Левицький)\nЯк побачила, що він… проїжджих обміряє, і обважує, і облічує,.. Горпина схаменулась, перестала йому волю давати (Г. Квітка-Основ'яненко)\nчому. Не стримувати себе в чому-небудь. Приклади\nПід вічним гнітом чорних дум Сумному співу дав я волю (П. Грабовський)\n[Любовицька (одразу ж дає волю обуренню):] Нарешті! Яке зухвальство! (І. Кочерга)\nНавроцька розсердилась. Вона була нервова й опришкувата, часто давала волю словам (І. Нечуй-Левицький)\nдава́ти (задава́ти) / да́ти (зада́ти) пра́су кому і без додатка, заст.\nТут на бігу поймав [спіймав] [Еней] за рясу Попа Рутульського полку, смертельного задавши прасу. Як пса, покинув на піску (І. Котляревський)\nдава́ти (задава́ти) / да́ти (зада́ти) жа́ру кому і без додатка.\nЧутно голоси з народу: Ага! піймалися! Задасть тепер вам гуменя жару (Панас Мирний)\nДружина дала жару [чоловікові], запідозривши його в амурних стосунках із сусідкою (З газети)\nБити, громити кого-небудь. Приклади\nБилися [білогрудівці], як личить червоним воякам: не раз і німцеві задавали жару, не раз і самі з тяжкими втратами виривалися з оточення (Ю. Бедзик)\nБився [полк] ..по-простому, по-донбасівському, слюсарі слюсарили з гармат, шахтарі довбали шабельками.., газівники давали жару з гвинтівок (Ю. Яновський)\nГидливо обмина уламки броневі, й ворожі трупи, їх обличчя почорнілі, не трупи — гній їдкий… Катюші добре тут давали жару їм… (В. Сосюра)\nне дава́ти / не да́ти споко́ю (поко́ю і под.) кому і без додатка.\nСпонукати до постійної діяльності. Приклади\nЗаховані на Кокосі коштовності не дають спокою багатьом шукачам наживи. Хто тільки не мріяв стати казковим графом Монте-Крісто (Цікава географія)\nВід рання до вечора копирсається [мати] в землі сама, не дає спокою й іншим (Ю. Мушкетик)\nНі собі, ні підлеглим Брянський не давав у горах спокою. Навіть Сагайду і Черниша він тренував годинами (О. Гончар)\nСпонукати до певних роздумів; пам'ятати. Приклади\nОсь уже три роки корабелам і судовласникам не дають спокою лаври Шин Айтоку-Мару (З журналу)\nдава́ти / да́ти відбі́й.\nПрипиняти робити що-небудь або відкладати, переносити вирішення, розв'язання чогось на пізніший час. Приклади\n— Де ти гасаєш цілими днями? — Я тільки годину тому прийшов з дивізійного суду..— Якщо так, то я сьогодні ж прийду поглянути на тебе. Дай відбій (Гашек, перекл. С. Масляка)\nдава́ти / да́ти сло́во че́сті кому і без додатка.\nУрочисто клястися, присягати. Приклади\n[Остряниця:] Присягай іменем короля… забути ворожнечу.. Потоцький повторює. [Гуня:] А тепер дай слово честі (О. Довженко)\nне дава́ти / не да́ти про́диху кому і без додатка.\nПостійно докучати, турбувати, набридати кому-небудь. Приклади\n— Навіть сорочки на переміну немає. Нужда продиху не дає (С. Добровольський)\nдава́ти / да́ти по ша́пці кому.\nВиганяти, проганяти кого-небудь звідкись; знімати з посади (звичайно з ганьбою) і т.ін. Приклади\nда́но по ша́пці. Знову з Веселої Кам'янки відходили люди: Улас Шевчик, гвардії сержант.., Карпо Цар, котрому дано по шапці за головування в сільраді (Ю. Яновський)\nБільше сидів [поміщик] у своєму родовому.. Після того, як йому з армійського корпусу по шапці дали (А. Головко)\nдава́ти / да́ти відчіпно́го кому і без додатка.\nВиконувати з неохотою чиєсь настирливе прохання. Приклади\n[Дівчата:] Не пустимо,.. ребра поламаємо.. [Хлопці:] Та ми вам відчіпного дамо (М. Старицький)\nВипрошувати щось, домагатися чогось за рахунок якої-небудь послуги, винагороди і т.ін. Приклади\n— О, наче маленький! — так цілує [Василина чоловіка], ніби дає одчіпного, і одвертає од нього обличчя (М. Стельмах)\nдава́ти / да́ти субі́тки кому, заст., жарт.\nБити, карати різками кого-небудь за щось. Приклади\nЕней від них не одступався, Тройчаткою всіх приганяв; А хто хоть трохи ліновався [лінувався], Тому субітки і давав (І. Котляревський)\nІ Псалтиря забув [Симеон] читати. Тільки й вмів школярам субітки давати (Г. Квітка-Основ'яненко)\nдава́ти (подава́ти) / да́ти (пода́ти) знак кому і без додатка..\nПовідомляти, інформувати кого-небудь про щось; яким-небудь рухом, звуком і т.ін.; сигналізувати. Приклади\nТихим… посвистом дав Юріштан знак зіходитися (Г. Хоткевич)\nВорог іде. А Дмитрій спокійний, знає, що не полізуть татари зразу, та й вартові пильно стежать, помітять щось, то знак дадуть (А. Хижняк)\nЗмахнув рукою Тиміш — теж дав знак своїм (О. Довженко)\nне да́ти раху́би кому, чому.\nНе зарадити кому-, чому-небудь. Приклади\nЖив [сирота] у тітки — не любила: своїм рахуби не дасть, а ще й він зайвим ротом (А. Головко)\nдава́ти / да́ти пожи́ву чому.\nСприяти виникненню, поширенню чого-небудь, а також розвиткові. Приклади\nВсі казки цікаві і дають поживу розумові, коли вони є оригінальні (Олесь Досвітній)\nПідійшов [Іван] до бібліотеки, в якій працювала Ліда.. Мав намір почекати біля будинку.. Не хотів давати поживу пліткам (Л. Дмитерко)\nдава́ти / да́ти прикури́ти кому і без додатка.\nЗавдавати поразки кому-небудь. Приклади\nКоли ж наша команда перемогла — радість болільників сягає найвищого ступеня.. — Молодчики! Голубчики! Дали прикурити! Два — нуль! (О. Ковінька)\n— Що ж ти наміняв на просо чи на кукурудзу? — А нічого, окрім звістки від німецьких солдатів, що в сталінграді таки дають прикурити! (П. Автомонов)\nСварити, гостро критикувати кого-небудь; не поступатися кому-небудь у чомусь, зміцнювати свій вплив на когось; не попускати комусь. Приклади\nНу, що? — запитав Телюков,— Дав, ой дав прикурити! — натягав технік шапку на голову.— На все життя запам'ятаю (Є. Гребінка)\nЗранку лорд-висуванець давав прикурити своїм підлеглим ньютонам і відбував у яблуневий сад для проведення експериментів (А. Крижанівський)\n— А вона бойова, ця Ярина! Така мала, а вже.. дає прикурити Перегуді (В. Кучер)\nда́ти під [сьо́ме] ребро́ кому.\nБоляче вибити, покарати кого-небудь. Приклади\nКозаки.. дали йому.. під сьоме ребро, напутили двома прикладами (Я. Качура)\nдава́ти / да́ти себе́ зна́ти (взнаки́).\nБути помітним, відчутним, нагадувати чимсь про себе; відчуватися. Приклади\nЧи дівоцькі очі, чи ясні зорі зворушили його душу.., а чи може дев'ятнадцята весна дає себе узнаки (Л. Яновська)\nБіля штабу Козаков зустрів своїх розвідників. Їх любив увесь полк, і це з часом давало себе знати в незалежній упевненості поведінки (О. Гончар)\nНеприємно виявлятися в чомусь; дошкуляти. Приклади\nЛихо не спало і чатувало на них [селян] і спідтиха та, як прийшла пора, дало себе взнаки, як і слід, тому лихові (І. Франко)\nЙому [Ю. Яновському] важко довго пробути в задушному приміщенні, хворе серце дає себе взнаки (З журналу)\nМаксим лежав, підпливши водою, і помалу його огортав відчай, тупий відчай.. Також давала себе знати пропасниця (І. Багряний)\nЇм давали трудніші диктанти, більш заплутані арифметичні задачі; їх мучили й мордували довше, ніж інших,— одне слово, сердечна опіка давала себе знати на кожному кроці (Г. Хоткевич)\nдава́ти / да́ти зна́ти\nпро що. Свідчити про щось, бути ознакою чого-небудь. Приклади\nВсе дужчим, потужнішим гуркотом дає знати про себе фронт (О. Гончар)\nВогкість у повітрі, специфічний дух болота.. давали знати про близькість річки (М. Коцюбинський)\nкому і без додатка. Повідомляти, інформувати про що-небудь, сигналізувати щось. Приклади\nЯк поїдеш з кіньми на ніч, то дай мені знати (Коломийки)\nНа селі десь знову заторохкали, мов із могили, тужні звуки вартового калатальника, давали знати, що прийшов час спочинку (Олесь Досвітній)\nНа пасовищі пасли худобу, вівці, кози на віддалі від лісу і обов'язково з собаками, котрі давали знати про наближення вовка (Народні опов..)\nдава́ти / да́ти собі́ ра́ду (ра́ди) з чим і без додатка.\nСамостійно, без чиєїсь допомоги справлятися з чим-небудь. Приклади\nДівчина не дає собі ради з таким великим хором (О. Маркуш)\nА нащо нам здалася та волость!.. Хіба таки самі собі не дамо ради? (І. Нечуй-Левицький)\n— Може, я чимось… вам допоможу? — Я звикла сама собі давати раду (С. Журахович)\nКілька разів Остап вскакував у воду мало не по пояс, часто Соломія з розгону натикалась на кущ верболозу, але кожен раз вони давали собі раду і знов мчали вперед (М. Коцюбинський)\nда́ти пи́ти кому.\nДовести свою перевагу над ким-небудь, показати свій характер, себе. Приклади\n[Гаврило:] Ми сьогодні з Трошею дали усім пити. Рубанули стільки, що аби вивезли за три зміни (Я. Качура)\nБраконьєрів брати за жабри — це, звичайно, діло, і… ти їм ще даси пити (О. Гончар)\nда́ти стрекача́, фам.\nШвидко втекти. Приклади\nДуга хотів дати стрекача та відчув, що мішок з місця не пускає (І. Сочивець)\nда́ти пам'ятно́го (пам'ятко́вого, в па́м'ять, па́м'ятку) кому і без додатка.\nДобре побити, покарати кого-небудь, щоб запам'яталося. Приклади\nДали в пам'ять, що й до нових віників не забуде! (Укр. присл.)\n— Не завадило б йому [злодієві] дати пам'ятку,— каже один соляр (І. Франко)\n—Їй-богу,— кажу до Левадихи, — нарву кропиви, та простягнімо Палажку коло криниці та даймо… пам'ятного, щоб не забувала відер (І. Нечуй-Левицький)\nдава́ти / да́ти ві́дсіч кому, чому.\nРішуче протидіяти кому-, чому-небудь. Приклади\nда́ти на о́дсіч. О, сором мовчки гинути й страждати, як маєш у руках хоч заржавілий меч. Ні, краще ворогу на одсіч дати. Та так, щоб голова злетіла з плеч! (Леся Українка)\nНам треба туркам і татарам за всі нальоти одсіч дать! (В. Сосюра)\nТоталітарна ідея — народити націю войовничих фанатиків.., що вічно рухається вперед, вигукує однакові заклики, однаково думає, дає відсіч, нічого не здобуває, проте незмінно перемагає (З журналу)\nРішуче відмовляти кому-небудь у сватанні, залицянні. Приклади\nЧому вона після Брянського, стількох обминувши, стільком давши відсіч, зупинилась саме на ньому? (О. Гончар)\nда́ти [бере́зової] припа́рки кому.\nДали ж припарки Мончукові. За все — холодність, безініціативність. Перепало, довіку пам'ятатиме (Є. Куртяк)\nПобити, суворо покарати кого-небудь. Приклади\nКолись за це дадуть тобі березової припарки такої, що й правнучатам будеш заказувати (І. Котляревський)\nдава́ти / да́ти во́лю рука́м.\nОбіймати кого-небудь, виражаючи почуття симпатії, дружби і т.ін. Приклади\nЛіна почуває, що відтепер їй бракуватиме Єгиптиних злодійкуватих усмішок, грубуватих жартів і отих маленьких сутичок з ним, коли він дає волю рукам (О. Гончар)\nДай рукам волю, то сам підеш у неволю (Українські присл.)\n— Рукам волі не давайте. Я в вас нічого не вкрав,— глухо відповідає Тимко (Григорій Тютюнник)\nда́ти перего́ну кому, заст.\nПобити, покарати кого-небудь, демонструючи свою силу, владу і т.ін. Приклади\nСим двом.. Потіха ж голови зривать. Давно їм в голові роїлось… Рутульцям перегону дать (І. Котляревський)\nЗавдати кому-небудь багато клопоту, неприємностей і т.ін. Приклади\nЯк пан Еней так забавлявся, То лиха він собі не ждав, Не думав і не сподівався, Щоб хто з Олімпа кучму дав (І. Котляревський)\nдава́ти / да́ти життя кому, чому.\nСтворювати умови, можливості для чиєї-небудь діяльності, розвитку, розквіту чогось. Приклади\nЗа своє п'ятдесятиріччя… учбовий заклад… відкрив і дав життя трьом тисячам талантів з народу (З газети)\nда́ти нурка́ (нурця́), діал.\nРізко, раптово пригнутися, сховатися куди-небудь. Приклади\nПрошу отця професора! — благав ученик [учень], крутячись на місці, а далі дав нурка й сховався під лавку (І. Франко)\nдава́ти / да́ти во́лю се́рцю (се́рцеві).\nДозволяти собі розчулюватися, віддаватися своїм почуттям. Приклади\nДай серцю волю — заведе в неволю (Укр. присл.)\nНе стримувати свого гніву; обурюватися. Приклади\nЧіпка випив другу чарку… Посоловіло в віччю; вдарило в голову… Він заходив по хаті; розпустив язик; дав волю серцю — став батькувати, лаятись… (Панас Мирний)\n[і] га́дки не да́ти.\nНе зрозуміти, не збагнути. Приклади\nЩо б це сталося з моїми добрими та щирими земляками? Міркую, міркую і гадки не дам, що воно таке! (Т. Шевченко)\nдава́ти / да́ти відста́вку.\nчому, перен. Витіснити що-небудь з ужитку, з використання. Приклади\nдана́ відставка. Вибивачеві на. . заводі ремонту дизельних автомобілів дана відставка (З газети)\nНа заводі… віброактивізація дала відставку парі (З журналу)\nкому. Відмовляти кому-небудь у чомусь взагалі; позбавляти когось певного становища і т.ін. Приклади\nЙому як організаторові туристичних поїздок дали відставку (З усної мови)\nне дава́ти / не да́ти собі́ по но́сі гра́ти.\nНе дозволяти нечемно чи зверхньо поводитися з собою. Приклади\n—..Він до мене остро, знаєш, ставиться так, мов він тут пан.. Ну, сим разом я не дав собі по носі грати (І. Франко)\nпідставля́ти (дава́ти і т.ін.) / підста́вити (да́ти і т.ін. ) ши́ю [в ярмо́ (під ярмо́)].\nСтавити себе у цілковиту залежність від кого-небудь. Приклади\nА генерал… не дожидає, поки піщанська громада самохіть підставить під ярмо шию (Панас Мирний)\nБрати на себе чиїсь обов'язки, обтяжуючи себе. Приклади\nЗ керівними кадрами треба постійно працювати, що називається, возитися. Коли треба, допомагати їм, підставляти шию, створюючи надійні резерви (З газети)\n— Уже тепер годі за вас підставляти шию, годі! (Марко Вовчок)\nда́ти (надава́ти) / дава́ти по ши́ї (по гамалику́) кому і без додатка, грубе.\nГанебно проганяти кого-небудь звідкись. Приклади\n— Ви куди? — Ми до Сомкового табору..— Шкода ж і до табору. Козаки самі там пораються, а нашому братові дають оглоблею по гамалику (П. Куліш)\nДала йому по гамалику та й на тім кінець (І. Франко)\n[Платон Гаврилович (до Дороша):] Ей ти.., хочеш, щоб я тобі по шиї надавав? (С. Васильченко)\nПідстеріг він мене в темному місці й дав по шиї (Ю. Яновський)\nдава́ти / да́ти чубро́вки (почубе́ньків, матла́нки) кому і без додатка, жарт.\nКарати кого-небудь, тягаючи за чуба. Приклади\nКорній почав лаяти дочку.— От як попаде він її за коси, та як дасть їй матланки (Б. Грінченко)\nЗа невдачу серце зривав [дяк] на наймиті. Дня того не було, щоб не давав чубровки або ляща (С. Васильченко)\nТогді [тоді] почується.., як хто з роду скривдить… чи почубеньків дасть (Номис)\nда́ти хліб у ру́ки кому.\nДопомогти здобути кому-небудь засоби для існування (про освіту, спеціальність, роботу тощо). Приклади\n— Через тиждень почнуться курси трактористів. Відпусти свого Петра на курси. Даси йому хороший хліб у руки (М. Томчаній)\nда́ти по зуба́х кому.\nПобити кого-небудь, розправитися з кимсь. Приклади\nЗнали вже [військовополонені].., як дали наші по зубах фашистам під Москвою (В. Козаченко)\nда́ти / дава́ти ля́паса кому і без додатка.\nЗавдати сорому, образи кому-небудь; зганьбити когось. Приклади\n— Дали ляпаса [багачі] всій нашій родині (Ірина Вільде)\nвстроми́ти (да́ти і т.ін.) ніж (ножа́) в спи́ну кому, несхв.\nВчинити, зробити щось підступне стосовно кого-небудь. Приклади\nвстроми́ти ножа́ в се́рце. — Оце ж ти мені ножа встромив у серце! — заплакала Пріся. — Ти ж воював уже десять років, а чого досягнув? (А. Кащенко)\nВзяла [Катря] наше ковалівське прізвище і на таку ганьбу його кинула? Ножа мені в спину дала (В. Кучер)\nНі, вбивця нашої дочки, ви хочете сховатися серед нас! Щоб слушної для вас хвилини встромити ніж нам у спину… Не вийде! (Ю. Яновський)\nдава́ти / да́ти за́дній хід, жарт.\nВідступати від своїх слів, дій, змінювати свої думки, переконання, позицію і т.ін. Приклади\nда́ти за́днього хо́ду. — Він [Пилип Васюта] уже вступив було раз до колгоспу, але, як відомо, передумав. І от знову проситься.. Як будемо рішати? — Хай скаже, чого тоді дав заднього ходу,— вихопився молодий голос (І. Цюпа)\nЗамість того, щоб підтримувати добрим словом, він дав задній хід, звинувативши мене у всьому (З газети)\nВідступати назад; відходити. Приклади\n— Чого мене сюди принесло? Чи не дати задній хід, доки ще не пізно? (М. Рудь)\nДо Катрі кинулось аж п'ять парубків, але.. Кіндрат… водночас розкидав їх ліктями, зухвало гукнувши: — Давай задній хід, браточки (В. Кучер)\nНесподівано зникати, тікати звідки-небудь. Приклади\nДо якогось часу Яким Іванович вертівся тут… і раптом як крізь землю провалився.— Мабуть, дав задній хід наш доповідач,— жартував Турган (Ю. Збанацький)\nне дава́ти / не да́ти хо́ду кому.\nПерешкоджати кому-небудь виявити свої здібності в чомусь (у навчанні, у просуванні по службі і т.ін.). Приклади\n— Біда! — посміхнувся Остап.— Не дають нам ходу, дядьку Мусію, забивають (А. Головко)\n— А ходу мені не дають через дружину.. Вона, бачте, в мене попівна… (Ю. Збанацький)\nда́ти ху́ка на кого і без додатка, фам.\nПромахнутися, помилитися, прорахуватися. Приклади\nРаз на вовка хука дав [Мирон]; удруге схибив, за третім разом заряд у пеньок всадив (Панас Мирний)\nХтось так сильно двигонув пана Демида під лікоть, що меткий стрілець дав на цей раз хука (О. Ільченко)\nда́ти че́рез край.\nПеревищити міру в чому-небудь. Приклади\nКіндрат, збагнувши, що дав через край, почав запобігливо виправдовуватись (А. Іщук)\nдава́ти / да́ти відкоша́ (одкоша́) кому.\n— Він [Яким] боїться, як би йому не пошитися в дурні з своїм управительством. Бо вже чутка йде, що Уляна Григорівна тебе хоче настановити за хазяїна, а Якимові дати одкоша (С. Добровольський)\nНачальство боїться надсилати бракоробам рекламації, бо вони розгніваються і завжди даватимуть відкоша. А працювати треба. От і розбираємо полагоджені двигуни, міняємо деталі (З газети)\nВлучно, дотепно відповідати кому-небудь. Приклади\nКаверзних питань їй більше не ставили. Бо вчителька швидко зорієнтувалась, вміла дати одкоша розумникам (Ю. Збанацький)\nРішуче виступати проти кого-небудь; вступати в боротьбу з кимсь у відповідь на його дії; протидіяти кому-небудь у чомусь. Приклади\n— Товаришу Кусень,— звернувся до гурту Платон,— дайте Баратові одкоша проти такої філософії (Олесь Досвітній)\nНе те, щоби Радивон неспроможний дати одкоша коменданту… та з остраху розгубився, знітився, ослаб (К. Гордієнко)\nНе погоджуватися виходити заміж чи зустрічатися з кимсь; відмовляти кому-небудь у сватанні, залицянні. Приклади\nТреба йому знов дати одкоша. Надісь, не видержить, одчепиться! Дочка ще молода,— думала Марта Кирилівна (І. Нечуй-Левицький)\n— Кононенко, запримітив я, підсипається до Христі. Вона дівчина, сам знаєш, строга, дає йому відкоша. То він і ремствує (Я. Гримайло)\nдава́ти / да́ти конце́рти.\nЧинити, робити що-небудь незвичайне, відчайдушне, небезпечне і т.ін. Приклади\nда́ти конце́рт. — Мого пахана [батька] третій раз живосилом від алкоголізму лікують, а він знову звідти повернеться та знову як дасть концерт,— не знаєш, де діватися… (О. Гончар)\nВін-бо [вихованець дитячої колонії] тільки зараз такий зразковий і командир загону, а в минулому давав концерти (О. Гончар)\nвси́пати (врі́зати, да́ти) гаря́чих кому і без додатка.\nПокарати різками, висікти когось. Приклади\n— Ану, дайте ще й цьому кілька гарячих! (М. Ю. Тарновський)\nНічого не вдієш — знімаю [одяг]. Знову врізали гарячих (Ю. Збанацький)\nВсипати п'ятдесят гарячих, щоб знала, як книжки красти (Панас Мирний)\n— Не пішов би він [мужик] красти панського лісу, якби йому всипав гарячих! (М. Коцюбинський)\nдава́ти / да́ти ли́ха закаблу́кам (закабла́м) [і переда́м].\nЗапально, темпераментно танцювати. Приклади\nКолись тут… збиралася… молодь і під троїсті музики давала лиха закаблукам і передам (С. Добровольський)\nОтак! Та ще й приспіває козак:. . Дам лиха закаблукам, Дам лиха закаблам. (Т. Шевченко)\nХлопці посеред вагона давали лиха закаблукам, бо як же ти не танцюватимеш, коли війні каюк і їдеш додому (П. Загребельний)\nдава́ти / да́ти га́ку (гак).\nперен. Збочуватися в своїх діях, вчинках; відходити від обраного в житті шляху, правильної лінії і т.ін. Приклади\n— Розумієш, куди ти потрапив? Якого гака дав? У такий відповідальний момент відступився від своїх принципів — підтримав хабарників (З журналу)\nПроходити або проїздити зайву відстань, рухаючись окружним шляхом. Приклади\nЗа базаром… видніються зчорнілі стріхи Курячих Лапок. До них можна було бігти… через… озимину та базарний майдан або, давши гаку, знову цвинтарем до Тернової балки і потім угору по балці (В. Козаченко)\nЩоб добратись сюди, на Слобідку, довелось, мабуть, верстов п'ять гаку дати (А. Головко)\nКоли з поля вертав [Оксюта], то доводилось гак великий давати — от він проклав собі окремий об'їзд, щоб ближче (Є. Гуцало)\nне дава́ти (не дозволя́ти) / не да́ти (не дозво́лити) наплюва́ти (плю́нути) [собі́] в ка́шу (в борщ) кому і без додатка.\nВміти відстоювати, захищати себе. Приклади\nЗвичайно, стосунки з молодим і недосвідченим парторгом треба налагоджувати, але плювати собі в борщ він не дозволить нікому (В. Собко)\nЗавадка серцем відчував, що Бронко не занехаяв справи. Не такий характер в його сина, щоб дозволити собі наплювати в кашу (Ірина Вільде)\nВ Зарічному він не одного знав: народ тямущий! В кашу плюнути не дасть нікому (П. Рєзніков)\n[Кукса:] ..Я так думаю, що цей [отаман] не дасть у кашу наплювати, дарма що молодий! (М. Кропивницький)\nДіти… не дуже гарно обходилися з сиротою, а надто ще за те, що він не давав наплювати собі в кашу (М. Коцюбинський)\nдава́ти / да́ти зуботи́чину кому і без додатка, грубе.\nБити, розправлятися з кимсь. Приклади\nБілоруські партизани дали добру зуботичину гітлерівцям (З газети)\nда́ти зуботи́чин. Москва їм [фашистам] таких зуботичин дала,— Тікали, знамена покинувши, штаби (І. Нехода)\nЗамість хліба дати камінь.\nУ переносному вживанні означає крайню межу черствості, бездушності. Приклади\nфамільярний — Тлумачення\nшлягер — Тлумачення\nквінтесенція — Тлумачення


додому Сад і город Коли садити жоржини?\nЯкщо ви небайдужі до квітам і рослинам, то жоржини підкорять вас своєю красою. З давніх пір вони вважаються символом нового життя, оскільки існує легенда про те, що ця квітка з’явився саме тоді, коли планета відтанула від льодовикового періоду. У даній статті ми хочемо розповісти, як і коли садити жоржини, щоб вони радували ваш очей довше.\nЧас посадки жоржин\nБагато садівники запитують, коли садити жоржини. Так ось, фахівці відзначають, що можна займатися посадкою даних квітів тільки у весняний час або на початку літа. Це обумовлено тим, що грунт до цього часу встигає прогрітися до потрібної температури, а небезпека заморозків повністю зникає. У випадках, коли ви вирішили посадити жоржини на початку весни, вам слід знати, що потрібно гарненько вкрити квіти від заморозків. Але все ж поспішати ні до чого: нові морози здатні погубити їх бульби.\nЗ метою прискорення процесу цвітіння багато садівники рекомендують попередньо проростити квіти. Так, за три-чотири тижні до передбачуваної посадки бульби поміщають в ящики на тонкий шар ґрунту або звичайних тирси, після чого накривають їх поліетиленом. Важливо відзначити, що слід залишити в ньому маленьку щілину для забезпечення необхідної циркуляції повітря. Потрібно регулярно збризкувати бульби водою, щоб вони завжди були трохи вологими. Такий маленький парник буде сприяти появі ростових нирок у прискореному режимі. Тобто квіти теж з’являться на кілька тижнів раніше, ніж без проростання.\nВажливі рекомендації по посадці\nЖоржини можна назвати вибагливими кольорами, оскільки вони приживаються навіть в тіні. Однак важливо пам’ятати, що при такому підборі місця вирощування забарвлення і розмір квітів суттєво постраждають. От легка півтінь дасть можливість максимально продовжити термін цвітіння, що власне і бажано для всіх садівників.\nКрім того, необхідно враховувати рівень вологості при посадці жоржин. Він повинен бути помірним, так як бульби рослини мають схильність до загнивання. З даної причини вирощувати цей вид в низинах не слід. Фахівці рекомендують перед посадкою забезпечити на ділянці шар, що складається з керамзиту або битої цегли.\nЗате за тип ґрунту турбуватися не варто, оскільки жоржини добре ростуть і на чорноземі, і на піщаному ґрунті. Таким чином, сміливо садіть ці прекрасні рослини на будь-якій землі.\nДля посадки рослини готується ямка, в якій повинні поміститися як бульба, так і добрива. При посадці ділянку вище кореневища повинен підніматися над землею на кілька сантиметрів, оскільки його заглиблення нерідко призводить до загнивання бульби.


Субсидії за новим порядком отримують 2500000 сімей — Розенко | Наследство в Украине и Бракоразводный процесс\nГлавная » События » Субсидії за новим порядком отримують 2500000 сімей — Розенко\nСубсидії за новим порядком отримують 2500000 сімей — Розенко\nУ шести областях України план по забезпеченню субсидіями виконується за графіком; в інших шести — ситуація незадовільна\nСубсидії за новою процедурою оформлення отримують на даний момент 2500000 українських сімей. Про це 6на розширеному засіданні уряду розповів міністр соціальної політики Павло Розенко.\n"На сьогодні вже 2500000 сімей отримують субсидії за новим порядком. Для порівняння: торік в цьому період кількість сімей, які отримували субсидію, становило 400 тис. Таким чином, завдяки реформі системи субсидій ми змогли збільшити ефективність надання соцдопомоги фактично в п'ять разів ", — сказав Розенко.\nВін додав, що до системи субсидій потрібно залучити ще 4-4,5 млн сімей. "Це — наш національний план", — підкреслив міністр.\nРозенко розповів, що на сьогоднішній день план по субсидіях в Сумській області виконано на 89%, у Вінницькій — на 80%, Кіровоградській — на 78%, Донецькій — на 75%, Житомирській — на 73%, Черкаській — на 69%. "У нас шість областей йдуть за графіком. Це дозволяє нам сказати, що в жовтні після підвищення (тарифів — ред.), Коли люди отримають нові платіжки, вони в цих областях будуть соціально захищені". За його словами, ситуація з виконання плану забезпечення субсидіями є незадовільною в Херсонській, Миколаївській, Закарпатській, Чернівецькій, Луганській та Одеській областях. "Проблемою на сьогодні є низький рівень нових заяв на оформлення субсидії. Якщо раніше ми отримували приблизно 120-150 тис. Звернень щотижня щотижня, то на сьогодні таких звернень ми маємо приблизно 50 тис.", — Уклав Розенко.


Вони ніколи не втомляться: кібератака на виробника м’яса — Киев 24/7\nВони ніколи не втомляться: кібератака на виробника м’яса\nЗа останні кілька років програми-вимагачі перетворилися на серйозну проблему національної безпеки. Кілька груп хакерів з Росії, яких звинувачують в зв’язках з колишнім ГРУ РФ, розробляють шкідливе програмне забезпечення, яке шифрує файли, а потім вимагає оплати в криптовалюті за ключі, які дозволяють власникам розшифрувати їх.\nОднак вимагання – це неосновна діяльність російських хакерів. Своїми діями вони призводять до тимчасового колапсу певного сектора промисловості та економіки країни, що атакується.\nТак, недавня хакерська атака на трубопровід Colonial Pipeline позбавила палива 45% Східного узбережжя. Паливний колапс вдалося усунути лише через 6 днів після кібератаки. Це призвело до зростання цін на паливо в США.\nТепер стало відомо про чергову хакерську атаку, яка, як з’ясувалося, проводилася з території Росії. Цього разу метою зловмисників став найбільший виробник м’яса в США – JBS S.A.\nВ результаті кібератаки виробництво зупинилося не тільки в Америці, але і в інших країнах, де розташовані філії компанії. За словами офіційних осіб профспілки, у вівторок JBS зупинила забій великої рогатої худоби на всіх своїх заводах.\nТривалі зупинки заводів JBS можуть призвести до подальшого зростання цін на м’ясо для американських споживачів під час літнього сезону гриля і порушити експорт м’яса в період високого попиту з боку Китаю.\nЦіни на яловичину і свинину в США вже ростуть, оскільки Китай збільшує імпорт, ціни на корми для тварин ростуть, а на бійнях не вистачає робітників. За словами аналітиків, будь-який подальший вплив на споживачів буде залежати від того, як довго заводи JBS будуть закриті.\nСудячи з почерку кіберзлочинців, це може бути група хакерів Dark Side, яка зробила атаку на Colonial Pipeline місяць тому.\nУ свою чергу, відповідь Кремля була короткою – “Ми не знаємо, хто здійснив атаку”. Зрозуміло, що навіть якби в Москві знали, хто причетний до злочину, то все одно б не сказали. Проте в Росії однозначно не хочуть шукати злочинців, які вносять свою лепту в ведення гібридної війни проти США. Поки проводяться розслідування, залишається лише гадати, чи було заздалегідь відомо Кремлю про майбутню кібератаку і чи пов’язані хакери з військовими силами Росії.


Сервісні центри МВС запровадили чек-лист практичного іспиту для водіїв | Інформаційне агентство "ЗІДО"\nПоліція Хустщини затримала чоловіка, який застрелив свого брата\nПрокуратура Закарааття оголосила підозру працівникам ужгородської міськради\nЗакарпаття запрошує на XIІI Міжнародний фестиваль гентешів\n900 актів про порушення склали працівники ПАТ «ЗАКАРПАТГАЗ»\nГолова Берегівської РДА зустрівся з делегацією угорських дипломатів\nСервісні центри МВС запровадили чек-лист практичного іспиту для водіїв\nГоловний сервісний центр МВС вперше запровадив чек-листдля практичних іспитів на отримання посвідчення водія. Екзаменатори будуть користуватися зручним чек-листом під час практичної частини іспиту. В ньому зазначені перелік вправ та типові помилки, котрих припускаються громадяни під час практичного іспиту, та шкала оцінювання.\nПрактичний іспит складається з 2 етапів: перший етап проходить на майданчику для навчання з початкового керування, другий - на визначеному маршруті в умовах дорожнього руху. На першому етапі іспиту тестуються такі вміння водія як підготовка до початку руху, зупинка транспорту на підйомі/спуску, заїзд у двір «гараж»з правого/лівого боку тощо. На другому етапі іспиту – маневрування у потоці, дотримання швидкості руху та вимог дорожньої розмітки і дорожніх знаків тощо.\nГромадяни можуть безкоштовно завантажити чек-лист з сайту Головного сервісного центру МВС, це спростить процес підготовки до іспиту. Під час іспиту чек-лист друкується на зворотній частині екзаменаційного листа, його наявність гарантує прозорість та зрозумілість системи оцінювання навичок кандидата у водії. По завершенню іспиту особа, яка його складала, може ознайомитися із зазначеними екзаменатором помилками, залишивши на чек-листі свій підпис. Після завершення іспитів екзаменаційні листи зберігаються у сервісному центрі МВС протягом 3 років.\nУ майбутньому планується запровадження фото- та відеофіксації практичної частини іспиту.\nНагадаємо, що підготуватися до теоретичної частини іспиту тепер також легко: на сайті Головного сервісного центру МВС працює онлайн-тренажер з ПДР. Новини сервісних центрів МВС на офіційній сторінці у Фейсбук, консультації за телефоном (044) 290-19-88.


Як провести перепланування квартири без порушень закону? - kbti.com.ua\nЯк провести перепланування квартири без порушень закону?\nНерідко для зручності мешканців стандартне планування квартири не підходить, і доводиться вигадувати нестандартні рішення, щоб забезпечити комфорт проживання. Найчастіше для цього використовується перепланування або ж переобладнання.\nПлутати два цих терміна не варто:\nПереобладнання – це невеликі роботи, які не потребують капітальної перебудови. Наприклад, перенесення комунікацій або каналізаційних труб з однієї частини санвузла в іншу, додаткова прокладка вентиляції і т.д.Перепланування ж має на увазі зміна площі окремих частин квартири за рахунок перенесення стін, знесення їх або облаштування нових перегородок.\nУ будь-якому випадку, якщо ви задумали ремонт з кардинальною зміною параметрів квартири, потрібен дозвіл на проведення таких робіт. А щоб його отримати потрібно підготувати наступні документи:\nПисьмовий дозвіл власника квартири на проведення реконструкційних робіт.\nДокументи, що підтверджують право власності на квартиру.\nПроект робіт, які будуть виконуватися.\nПри цьому, багато хто з нововведень вам доведеться узаконювати. Зокрема, обов’язковою процедурою узаконення повинні бути піддані:\nОб’єкти, які отримані шляхом об’єднання двох і більше квартир в одну.\nКвартири, над якими була добудована мансарда.\nОблаштування нових дверних прорізів, якщо вони прокладаються в несучих стінах будівлі.\nОб’єднання кімнат з балконами / лоджіями.\nЄ й ряд робіт, які необхідно внести в техпаспорт на квартиру, але необов’язково узаконювати. До них відносяться:\nОб’єднання сантехнічних приміщень.\nДемонтаж спочатку передбачених комор або антресолей.\nДемонтаж перегородок, які не є несучими стінами.\nВ принципі, якщо ви вже зробили перепланування, і тепер хочете узаконити її, ви можете легалізувати її пост фактум. Для цього створюється адміністративна комісія, яка перевіряє, чи немає в ваших діях порушення закону і відсутні претензії від третіх осіб.\nКрім того, є ще цілий ряд випадків, коли проведення реконструкційних робіт просто заборонено. До них, наприклад, відносяться перенесення санвузла в інше приміщення. Повний список таких заборон ви зможете уточнити в КБТІ при консультації. Ми будемо раді допомогти вам з узаконенням і внесенням змін в техпаспорт при проведенні перепланування.


Дідусь з Волині блукав у Рівному кілька днів - Новини по-рівненськи\nГоловна » Новини » Дідусь з Волині блукав у Рівному кілька днів\nДідусь з Волині блукав у Рівному кілька днів\n14-Вер-2018 / переглядів: 1 234\nУ Рівному заблукав дідусь з Волині. При собі чоловік мав з документів лише затерте посвідчення ветерана ОУН-УПА. Повернутися додому волинянину допомогли патрульні поліцейські. Про те, як усе було, у себе на сторінці у Фейсбуці написала речниця Патрульної поліції Рівненської області Оксана Юрченко:\nЗвичайний робочий день. Я вбігла в їдальню і побачила як дівчата з ложечки годують дідуся. Екіпаж не знав куди його вести і привіз в УПП. Він не піднімав догори очей. ніяковів і ….їв з неймовірною пожадливістю. Наша Люда метушилась на кухні в пошуках ще чогось смачненького.\n– Морозиво будете?\n– Ні, дякую\n– Коли ви їли останній раз морозиво?\nДідусь мовчав і я побачила як він дивився на той ріжок і як в Люди покотились сльози…\nПізніше з’ясувалось що в Рівному дідусь блукав з вівторка (!!!) . Він приїхав в наше місто до друга. В торбинці нехитрі гостинці – хлібина, консерва і пральний порошок (купив, щоб попрати собі речі). З документів затерте посвідчення ветерана ОУН-УПА з нерозбірливим прізвищем.\nПотім дзвінки в сільські ради, поліцію, паспортні столи двох областей. Дідусь сказав, що він з Волині.\nНарешті пошуки дали свій результат. Сільський голова зв’язав з дочкою і та підтвердила, що то її батько. Іванна Бояківськаа та Таня Ятчук помчали дідуся додому.\nНеймовірно ввічливий, навіть галантний, скромний, з натрудженими руками і винуватими очима ( бідолаха переживав, що забирає час таких поважних людей) він довго стоятиме в очах.\n– Іванко, правда ти ще до нього приїдеш?\n– Звісно, там ще купа дітей.\nПластмасові, нероби, проїдають наші податки, проїжджають пальне, фоткаються і нічого більше не роблять.\nТак, звісно. Гортайте далі. Ми і далі нічого не робимо. Все як зажди – 24/7…\nЗвичайний робочий день. Я вбігла в їдальню і побачила як дівчата з ложечки годують дідуся. Добрі люди привезли…\nGepostet von Оксана Юрченко am Freitag, 14. September 2018


ОБСЄ і досі не має контакту зі зниклими в Україні спостерігачами | Політичні новини з України: аналітика, прогнози, коментарі | DW | 06.06.2014\nКонтакту з двома зниклими на Донбасі групами спостерігачів місії ОБСЄ в Україні до цих пір немає. Цю інформацію DW підтвердили у спеціальній моніторинговій місії ОБСЄ в Києві.\nДо цих пір немає зв'язку зі зниклими на Донбасі спостерігачами ОБСЄ\nДві групи спостерігачів спеціальної моніторингової місії Організації з безпеки та співробітництва в Європі (ОБСЄ), які зникли 26 травня на Донеччині та 29 травня у Луганській області, досі не знайдені. Про це повідомила DW прес-секретарка місії Ірина Гудима. "Зв'язку зі спостерігачами немає, їхнє місцезнаходження не відоме. З'ясувати, де перебувають зниклі спостерігачі, ми намагаємось за допомогою зв'язків в уряді України та в місцевих органах влади", - пояснила Гудима.\nМіж тим голова Донецької облдержадміністрації Сергій Тарута повідомив, що у полоні сепаратистів на даний час перебуває понад 200 осіб - громадян різних країн. "Сьогодні переговори сконцентровані навколо звільнення заручників", - наводить слова Тарути прес-служба Донецької ОДА у п'ятницю, 6 червня. Також губернатор Донеччини повідомив, що переговори з сепаратистами, які веде мер Донецька Олександр Лук'янченко, просуваються складно через постійну зміну перемовників.\nЯк відомо, ОБСЄ втратила контакт з чотирма спостерігачами ввечері 26 травня у Донецькій області та з командою з чотирьох представників ОБСЄ на Луганщині 29 травня. За даними ОБСЄ та МЗС України, обидві команди спостерігачів були захоплені сепаратистами. Загалом в Україні у спеціальній моніторинговій місії ОБСЄ працює 324 особи. З них 294 - міжнародні спостерігачі з понад 40 країн, у тому числі з Росії, і ще 20 - місцеві. Усі вони працюють у різних регіонах України. Цей персонал, як пояснив речник місії Майкл Боцюрків, перебуває в державі згідно з рішенням "усіх членів ОБСЄ, включно з Росією, а також на запрошення уряду України".\nКлючові слова ОБСЄ, спостерігачі, захоплення, сепаратисти, Донбас\nЗворотній зв'язок: Як ви вважаєте, з якою метою сепаратисти знову викрали спостерігачів ОБСЄ?\nПостійне посилання https://p.dw.com/p/1CDwH


120 років в Канаді та 600 тисяч – сайт Майдан\nНинішнього року укранці Канади відзначають 120 річницю з дня прибуття в Канаду перших офіційних українських емігрантів. Певно, були емігранти і раніше, але про них не збереглося документів. Започаткували офіційно заселяти канадські землі Іван Пилипов (певно, Пилипів) та Василь Еленяк 1891 року. Найбільшу заслугу на збільшенні українських поселенців в Канаді мав д-р Йосиф Олесків, який займався агітацією для поселення в Канаді в Галичині та на Буковині. Були переселенці і зі східних та центральних областей України (про це свідчать і назви новозаснованих поселень: Київ, Одеса, Полтава та ін.), але їх було меньше, оскільки з царської Росії було лише дещо легше виїхати, ніж це було за большевицької окупації України. Вже за 14 років (1890 – 1914) до Канади переселилося понад 170 тисяч українців, які розбудовували Канаду, але не забували звідки вони приїхали.\nКанадський уряд надавав новим поселенцям по 160 акрів (64 гектари) землі – тобто ділянки з кущами, чагарниками та лісом. Протягом 3-х років поселенці повинні були цю землю обробити, засіяти, побудувати хату і щойно тоді могли стати власниками наділу. В канадських музеях можна знайти документальні матеріяли про перших поселенців, можна побачити землянки, в яких вони перезимовували, їхні примітивні знаряддя праці, оскільки грошей не було навіть стільки, щоб купити мотику, чи лопату.\nНезважаючи на важку працю, українські поселенці в Канаді завжди знаходили час і місце, щоб поставити капличку, чи церковцю. Українська мисткиня Парася Іванець в провінції Альберті зібрала документальний матеріял про 160 церков (греко-католицькі і православні) і задокументувала їхнє існування олією на полотні ( Видала книгу: Українські церкви Альберти, Пряшів 1991 р., 292 стор., подарувала всі картини Українському музеєві в Едмонтоні). Саме ці церковці є свідченням того, що українці Канади живилися не тільки хлібом, який самі продукували.\nВже друге покоління української еміграції починало здобувати освіту, а на сьогодні, коли українська еміграція Канади нараховує далеко понад один мільйон, то й не диво, що укранців можна знайти у всіх галузях промисловості, науки й освіти та в політиці. Вже третього-четвертого покоління українець Р. Гнатишин став Ґенеральним ґубернатором Канади, Р.Романов був прем”єр-міністром провінції Саскачеван, а Е.Стельмах і досі є прем”єром провінції Альберта. Українців можна знайти і в федеральних партіях, у федеральному та провінційних парламентах. Одним словом, українці із землянок на преріях, із фермерських господарств перетворилися на інтелектуальний додаток Канади, який сприяє розвиткові Канади у всіх галузях суспільного, економічного, політичного і духовного життя.\nКанадські провінційні та фередальні політики рахуються з українською громадою Канади. Тому на велике святкування 20-ої річниці незалежности України, яке відбувалося в Сентеніал парк в Торонто прибув саме прем”єр провінції Онтаріо МекҐінти.\nНа найбільший Український фестиваль у Північній Америці в Торонто, що проходив 16-18 вересня н.р. прибув міністр еміграції Кенні, який, незвично для України, прийшов без охорони, чи спеціального супроводу так як і онтарійський прем”єр.\n15-ий Фестиваль української культури цього року видався надзвичайно вдало. По-перше, була чудова сонячна погода, а по-друге, була рекордна кількість відвідувачів – біля 600 тисяч! та рекордна кількість учасників художньої програми.\n– Вперше за 15 років нам вдалося зорганізувати танцювальні, музичні та співацькі групи з цілої Канади, – повідомляє організатор та директор Українського фестивалю Юрій Клюфас. – Якщо врахувати ще й те, що мали ми з України відому музичну групу „Мандри” та молодий український колектив з Польщі „Лемко Тавер”, то можемо пишатися нашим успіхом!\nЗвичайно, що серед 600 тисяч відвідувачів Українського фестивалю було чимало неукраїнців, але саме вони могли побачити й оцінити багатство й різноманіття української культури, яку зберігають в Канаді нащадки перших і наступних українських емігрантів в Канаді.\nПротягом трьох днів було 65 виступів окремих осіб, груп та великих колективів. Понад 200 людей виконували українські пісні, танці, музичні твори. Визнання заслуговують усі канадські колективи та окремі учасники, які добровільно і за власні кошти приїхали в Торонто з далеких провінцій Альберти, Британської Колюмбії, Саскачевану, Манітоби, Квебеку та Нью Фандленду. Саме участь із майже всіх провінцій Канади в Українському фестивалі в Торонто була доказом того, що можна бути громадянином і патріотом країни проживання і пам”ятати про своє коріння, про пісні й танці своїх предків, про велику культуру, якою захоплюються і чужинці.\nЯкими ж нікчемними і безглуздими здаються спроби деяких шовіністичних російськомовних політиків в Україні, які намагаються затягти Україну у старе імперське ярмо, яке й було у значній мірі причиною того, що з найродючішої української землі люди змушені були тікати, щоб вижити.\nЧи зрозуміють в Україні не тільки політики, що досягти добробуту й успіху можна тільки працею і повагою свого минулого, своєї мови й культури!? Доказом і прикладом цього є українська еміграція Канади, бо українські переселенці в Сибірі, чи на Далекому Сході Російської імперії хоч були чисельно й більші, але царське кріпацтво та большевицьке рабство сприяло не їхньому добробуту, духовному розквіту, але їхньому занепаду і знищенню. Заборона українських шкіл та відсутність будь-якого друкованого українського слова в Росії є свідченням того, що українці Росії й досі залишаються в духовній неволі.\nПридушування усього українського в РФ та незаперечні успіхи українців Канади є яскравим доказом того, чого можна досягти за умов свободи, демократії і толерантності. Дасть Бог, доживемо до часу, коли українська діаспора зможе читати не тільки про українські фестивалі в Канаді, але й в Російській Федерації, де живе у кілька разів більше українців ніж в Канаді!\nТоронто, 19.9.2011 р.


У Черкасах дітей вчать не хворіти через загартовування (відео) | Про все - Черкаські новини. Життя міста Черкаси та Черкаської області\nУ Черкасах дітей вчать не хворіти через загартовування (відео)\n25 лютого 2018, 21:56\nДоки більшість українських шкіл на карантині – у Черкасах діти загартовуються. Там учні молодших класів разом із вчителькою у позаурочний час роблять зарядку, бігають та обливаються холодною водою. За словами директора школи, завдяки таким заняттям учні стали набагато здоровіші, розповідає 24 канал.\nСпочатку треба лити воду на ноги, потім на груди, аж потім на голову, щоб бути щасливим і здоровим, – розповідає один з учнів школи.\nПрироднє загартування повністю піднімає природну систему організму. Коли людина ллє на себе воду – у крові утворюються червоні тільця, які захищають від захворювань. Коли ллємо на голову – відбувається пробудження свідомості: діти стають спокійними та розумними, – ділиться враженнями Валентина Безкоровайна.\nНа Черкащині фіксують дефіцит рибних продуктів власного виробництва\n31 липня 2015, 09:36\nХудожниця створила галерею у серці Черкас (відео)\nУ Черкасах стартував сезон туристичної навігації Дніпром\n02 листопада 2017, 11:01\nЛисянські мисливці потурбувалися про зимове меню звірів


Цукерки можуть бути корисними! - Piвнe-Paкуpc\nЦукерки можуть бути корисними!\nЗапевняють на Рівненській кондитерській фабриці\nТрохи більше тижня залишилося до улюбленого свята усіх маленьких українців - Дня святого Миколая. А чому буде рада наша малеча, як не пакуночку солодощів? Там тобі й карамельки, і вафлі, а найбільше щастя - то шоколадні цукерки! Дітлахам радість, а батьки - на роздоріжжі: які ласощі купити, щоб не тільки смачно було, але й корисно?! Безперечно, продукцію Рівненської кондитерської фабрики.\nСвята ніхто не відміняв\n- У минулі роки в листопаді-грудні попит на нашу продукцію зростав майже вдвічі! - розпочала свою розповідь директор ВАТ “Рівненської кондитерської фабрики” Валентина ПЕТРУК. Замість звичайних 500-600 тонн в місяць, ми виробляли до 1000 тонн продукції. Як буде цього року - мені спрогнозувати важко. Економічна криза, яка склалася в країні, звичайно, торкнулася й нашої організації.\nАле, разом з тим, новорічні та різдвяні свята ніхто не відміняв, і рівняни матимуть солодкі подарунки й від нашої фабрики. А вибрати у нас є з чого! Асортимент нашого підприємства нараховує близько 200 видів найменувань.\nЖелейки з вмістом пектину виводять радіонукліди\nНасамперед хотіла б розповісти про дві лінії нашої фабрики, які ми ввели в дію порівняно недавно, - продовжує Валентина Тихонівна.\nУ 2005 році була введена в дію лінія м’якої карамелі. Мабуть, усі пам’ятають знамениті цукерки часів СРСР “Кіс-кіс”. Ну, так от, завдяки новим італійським екологічним технологіям ми отримали змогу виготовляти такого типу цукерки й у нас. Варто зазначити, що на цій лінії (як і на деяких інших) тільки 10 відсотків (це стосується пакування) - праця людей, усі інші процеси - автоматизовані. Окрім того, при виготовлені усієї продукції фабрики, зокрема, і м’якої карамелі, використовується тільки натуральна сировина, без використання консервантів! Всього ми можемо запропонувати 12 видів м’якої карамелі. З останніх новинок - це серія “Мультяшки”. А також серії, які вже знайомі споживачам - “Емір”, “Шейх” тощо.\nДруга лінія - це желейні вироби. Лінія була введена в дію трохи раніше, 2004 року, але її продукція одразу ж була визнана однією з найкорисніших. Справа в тому, що більшість желейних цукерок мають у своєму складі пектин. А пектин - це сполука (міститься в основному в яблуках та шкірочці цитрусових), яка виводить з людського організму радіонукліди та солі важких металів. Так що й справді - цукерки можуть бути й корисними. Желейних цукерок ми маємо 20 видів, серед яких з останніх новинок серії “Мілк желе”, “Цитрусовий фрешик”, “Садовий фрешик” та мармелад “Асорті”. Зі знайомої продукції - це серія “Парад желе ап!”\nТверда карамель та цукрове печиво: традиції + інновації\n- Фабрика також продовжує випускати традиційну тверду карамель, - до розмови долучається головний технолог, начальник виробництва ВАТ “Рівненської кондитерської фабрики Алла КОЛОДІЙ. - Сюди належать серії “Чарівний острів”, “Срібний коктейль”. Хто не знає карамельок “Дюшес”, “Барбарис”, “М’ятна”? Незвичайний смак має порівняно нова карамель з прохолоджувальною начинкою “Сніжок”. Спробуйте, не пошкодуєте!\nДо традиційної лінії можна віднести також лінію з випуску цукрового печива. Нині цей цех знаходиться в м.Дубно. Там, окрім звичайного цукрового печива, як от “Лакомка”, “Мамине”, випускають і новинки: серії “Болеро” та “Валютка”. А все завдяки новій італійській штампувальній технології.\nВідчуй себе міністром - спробуй цукерки ТМ “Ріконд”\nНа окрему увагу заслуговують цукерки. Ми виробляємо їх просто неймовірну кількість. Сюди належать: лікерні “Столичні”, “Мідний вершник”.\nОкрім того, як і раніше, великою популярністю користуються сухофрукти з грецьким горіхом в шоколаді. І це стосується не тільки традиційного чорносливу, ми використовуємо також курагу, інжир та фініки.\nДуже смачними є фрукти, заспиртовані в шоколаді. Тут і виноград, і алича, і вишня. Кожен знайде щось собі до смаку.\nУсім знайома куполоподібна цукерка “Золота нива” трансформувалася у не менш смачні “Чорний граф”, “Лорд”, “Лоліта”, “Фараон”, “Клеопатра - володарка мрій”. А назви які! Величезний вибір помадних цукерок, а ще є цукерки з комбінованою начинкою, з кремовою начинкою, зі збивною начинкою, грильяжні, молочні та багато-багато інших.\nНе менш смачною та поживною є вафельна продукція Рівненської кондитерської фабрики. Одним словом, продукція нашої фабрики вашій малечі, безперечно, сподобається!\nНа роботу запрошується молодь!\n14 листопада ВАТ “Рівненська кондитерська фабрика” брала участь у “Марафоні вакансій”, який організував Рівненський міський центр зайнятості. Фабрика презентувала роботу своєї організації і щиро запрошувала випускників професійно-технічних училищ та побутових ліцеїв до себе на роботу. Нестача кадрів на фабриці - одна з головних проблем. Праця на фабриці складна, вона вимагає зосередженості, зібраності, організованості та витримки. Також на фабриці існує таке поняття, як “норма”. І її потрібно виконувати. А не всі це можуть витримати, більшість молоді шукає “легкого хліба”. Ось і існують на фабриці вакансії робочих професій!\n11.12.2008 Записала Олена СОНЯХ\n1. Мотоцикліст наїхав на малолітнього пішохода (107)


Стали вiдомi подробицi смертi школяра, якого вбило насмерть струмом. Про це йдеться на сайті "Олександрійські новини".\nЯк раніше повідомляв РК, у селищi Пантаївка Олександрiйського району вiд удару струмом 27 тисяч вольт на даху потяга загинув пiдлiток.\nПодія сталася 15 жовтня близько 18 години на станції Пантаївка на даху поїзда вагону-зерновоза.\nПостраждалий – 12-річний учень сьомого класу, мешканець Кривого Рогу, який приїхав із батьками до бабусi. Вiдомо, що школяр перебував на станцiї разом iз товаришем – мiсцевим мешканцем, який i повiдомив про випадок черговому по переїзду.\nОбставини та причини нещасного випадку нині з’ясовують.\nУ регiональнiй фiлiї «Одеська залiзниця» із 15 жовтня розпочався мiсячник профiлактично-роз’яснювальної роботи щодо невиробничого травматизму на залiзничному транспортi серед населення, зокрема учнiв шкiл, лiцеїв та коледжiв, студентiв вищих навчальних закладiв, що розташованi, насамперед, у районах, прилеглих до залiзничних колiй.\nАналiз випадкiв травмування стороннiх осiб на залiзничному транспортi свiдчить про те, що бiльшiсть випадкiв сталися унаслiдок порушення потерпiлими правил безпеки громадян на залiзничному транспорті, зокрема:\n• перехiд залiзничних колiй у невстановлених мiсцях;\n• ходiння по залiзничних колiях;\n• посадка та висадка пiд час руху поїзда;\n• перебування в станi алкогольного сп’янiння на територiї об’єктiв залiзничного транспорту.\nЗ початку року травмувалися 65 чоловiк, 43 iз них – смертельно. Серед постраждалих 10 дiтей (3 – смертельно).\nЗалiзничники вкотре попереджають, що об’єкти залiзничної iнфраструктури не мiсце для розваг та селфi.


НАЗК перевірить, чи був конфлікт інтересів під час призначення Вітренка главою «Нафтогазу» - ZAXID.NET\nСуспільство — Андрій Стець, 02:26, 14 травня 2021 0 0\nПорушення закону чи маніпуляція правилами.\nЗміна керівництва «Нафтогазу» та реакція на неї в Україні та закордоном ZAXID.NET\nЮрій Вітренко розповів подробиці свого призначення головою «Нафтогазу» ZAXID.NET\n28 квітня уряд призначив головою правління «Нафтогазу» екс-виконавчого директора цієї компанії, на той час в.о. міністра енергетики Юрія Вітренка\nНаціональне агентство з питань запобігання корупції (НАЗК) проводить моніторинг щодо дотримання вимог законодавства з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів при призначенні Юрія Вітренка главою правління «Нафтогазу». Про це повідомляє «Радіо Свобода».\nВ агентстві зазначили, що отримали звернення керівника «Центру протидії корупції» Віталія Шабуніна від 4 травня щодо ймовірних фактів порушення вимог закону «Про запобігання корупції» при призначенні Вітренка.\nВисновок щодо порушення чи дотримання Вітренком вимог і обмежень закону НАЗК зробить після опрацювання відповідних документів.\nПри цьому Кабмін оминув вимоги статуту «Нафтогазу». Відповідно до нього, загальні збори акціонерів цієї компанії, якими й є засідання уряду, уповноважені призначати та звільняти з посади голову правління тільки відповідно до пропозицій наглядової ради. Ухвалення рішення про обрання і припинення повноважень голови та інших членів правління компанії належить виключно до компетенції наглядової ради, а вона, у випадку Вітренка, не висувала пропозицій змінити главу правління.


На Львівщині презентували книгу про Іловайську трагедію | Турківська районна державна адміністрація\n«Двотомник, який я написав, це не лише моя особиста робота. Це спогади тих кількох сотень очевидці подій, які теж доклали зусиль до того, щоб світ звернув увагу, а нащадки пам’ятали про ті трагічні сторінки нашої історії. Це не художній твір, в ньому нема вигадок. Суспільство має почути правду про Іловайськ. ВУ книжці згадано понад 700 прізвищ, позивних, імен реальних учасників подій, використані ілюстрації як професійних фотографів, так і аматорські фото. Для багатьох учасників книги дуже важлива пам’ять про них, їм не потрібні ні нагороди ні зірки, їм потрібно знати, що їхня боротьба недаремна.», – автор книги Роман Зіненко.\n«Про серпневі події 2014 року має знати увесь світ, якщо ми зараз про це не розповімо, про це не розповість ніхто. Наша історія протягом століть часто замовчувалась, тому ми, сучасники цих подій, мусимо про це писати. Ми заплатили уже високу ціну за незалежність, тому ніякі більше московські амбіції не повинні розгортатися на нашій землі», – зазначила директор департаменту з питань культури, національностей та релігій Львівської ОДА Мирослава Туркало.\n« Мисливські господарства області окреслили перспективи розвитку на 2019 рік\nОлег Синютка вручив державну відзнаку директору Народного музею національно-визвольної боротьби ОУН-УПА Зеновію Кочмарському »


1 березня 2019 року архієпископ Тернопільський і Кременецький Нестор з архіпастирським візитом відвідав Бережанське благочиння.\nОпубліковано: 2 Березня 2019 о 14:04\nЙого Високопреосвященство звершив чин освячення домового храму на честь Юрія Переможця на території військової частини в Бережанах.\nВисокопреосвященнійшому владиці співслужили настоятель храму на честь Юрія Переможця військовий капелан прот. Олег Дрюченко, Бережанський благочинний прот. Іван Сіверський, про. Михайло Бісовський, прот. Андрій Коваль, свящ. Володимир Зубілевич.\nБережани, Головне, Новини, Тернопіль


Трос КПП 477 E5 ЗАЗ Форза: 【купити A21-1703090EA】 - Ціна в магазині ZAZ SHOP - 683 грн\n❹ Трос КПП 477 E5 Деу ЗАЗ Форза\nТрос КПП 477 E5 ЗАЗ Форза A21-1703090EA - 683 гривні\nТрос КПП 477 E5 Деу ЗАЗ Форза\nПеред тим, як замінити Трос КПП 477 E5, перевіряйте відповідність товару з артикулом A21-1703090EA на автомобіль Деу ЗАЗ Форза\nТрос КПП 477 E5 має оригінальний код виробника A21-1703090EA.\nОригінальний код A21-1703090EA застосовується для ремонту Деу ЗАЗ Форза.\nНадійність давно вже оцінили тисячі водіїв зі всієї України. Тільки тут каталожний номер A21-1703090EA можна придбати за низькою ціною 683 грн. Будь-яку деталь ви можете підібрати використовуючи каталог запчастин Деу ЗАЗ Форза.\nЗАЗ Форза Трос КПП 477 E5 відгуки\nПоділіться Вашими враженнями про товар Трос КПП 477 E5


Преміум масажна піна Intt Crunchy Foam - Vanilla (150 мл) экстраувлажняющая - купити за найкращою ціною в Дніпрі від компанії "777Store Интим Маркет" - 1097853363\nПреміум масажна піна Intt Crunchy Foam - Vanilla (150 мл) экстраувлажняющая\n1 073,75 грн.\nВ наявностіКод: SO2939\n1 073,75 грн.859 грн.\nХвилюючий масаж — ідеальна прелюдія до інтимної близькості, особливо якщо купити масажну піну Intt Crunchy Foam - Vanilla з лопающимися на шкірі бульбашками. Кожен бульбашка — це ніжний вибух відчуттів! Шипуча піна залишить легкий ванільний аромат і зволожить шкіру.\nМасажна піна здатна підвищити чутливість до небувалих висот, лопаючись на шкірі тисячами крихітних бульбашок! Спеціальні частинки при зіткненні з руками забезпечують незвичайний шипучий ефект і активізують мікроциркуляцію крові в тілі, збуджуючи і хвилюючи. Зволожуюча формула масаж полегшує і робить шкіру м'якою і бархатистою, а ніжний ванільний аромат налаштовує на романтичний лад.\nПеред використанням добре струсіть пляшечку і нанесіть трохи піни на потрібну область. М'яко розподіліть рук. Не використовуйте піну в інтимних зонах і на слизових! Не їстівне.


Ендометріоз відноситься до гінекологічним непухлинним захворювань. При ендометріозі тканини ендометрію розростаються, виходячи за порожнину матки. Таким чином, вона локалізується в інших внутрішніх органах, тоді як в здоровому організмі внутрішня оболонка матки - ендометрія залишається всередині неї.\nВ даний час причини розвитку цього захворювання не вивчені до кінця, проте у фахівців є припущення, що в розвитку ендометріозу задіяні імунні, спадкові і гормональні чинники. Не дивлячись на те, що точних причин захворювання встановити поки не вдалося, сучасні методи лікування ендометріозу існують, широко використовуються на практиці і довели свою ефективність.\nСимптоми і клінічна картина ендометріозу\nбіль під час менструацій;\nтривалі кров'янисті мажучі виділення зі статевих шляхів;\nболі під час спорожнення кишечника і сечовипускання;\nЯк говорилося вище, точна причина досі не з'ясована. Передбачувані фактори, що у розвитку захворювання:\nФеномен «зворотної» (ретроградної) менструації - процес, під час якого трохи менструальної крові під час менструацій потрапляє через маткові труби в черевну порожнину. Такий процес спостерігається у багатьох здорових жінок, але сильний імунітет не дає ендометрію розростатися в черевній порожнині.\nІнша передбачувана причина - імунні розлади. При ослабленому імунітеті підвищується ризик розвитку ендометріозу, так як клітини функціонального ендометрію, які при ретроградної менструації, потрапляючи в черевну порожнину, не руйнуються, а присмоктуються до інших тканин і органів, формуючи вогнища ендометріозу.\nСпадковість - ще одна причина розвитку захворювання. Якщо в роду хтось з жінок страждав ендометріозом, то ризик його розвитку збільшується.\nТакі хірургічні втручання, як вишкрібання порожнини матки, аборти, кесарів розтин, теж збільшують ризик розвитку.\nНа розвиток ендометріозу позначаються і гормональні чинники. Особливо, якщо врахувати, що ендометрій тонко реагує на естрогени, а ділянки ендометріозу чутливі до перепадів гормонів. Так жіночі статеві гормони сприяють розростанню вогнищ ендометріозу.\nРозвивається ендометріоз поступово, тому, спочатку симптоми відсутні. Однак є ознаки, по яких можна запідозрити ендометріоз. Ці ознаки свого роду є сигналом до подальшого дослідження, яке допоможе поставити діагноз.\nПоширені симптоми ендометріозу:\nМенструація супроводжується сильними болями внизу живота;\nБолі в прямій кишці під час дефекації;\nНаявність крові в калі і сечі під час менструації;\nБезпліддя. Це пояснюється тим, що між органами малого таза утворюється велика кількість спайок, які закривають просвіт маткових труб, через що сперматозоїд не може зустрітися з яйцеклітиною.\nПри ендометріозі очеревини (перитонеальному ендометріозі) яйцеклітина, яка потрапляє в черевну порожнину з яєчника, руйнується там імунними речовинами очеревини, таким чином вона не всмоктується матковими трубами.\nГоловна мета лікування ендометріозу полягає в зниженні болю, видаленні ділянок ендометріозу, усуненні безпліддя. Лікується ендометріоз двома методами: консервативним і хірургічним. Іноді ці методи поєднуються.\nУ консервативному лікуванні застосовуються болезаспокійливі ліки (нестероїдні протизапальні лікарські препарати: парацетамол, аспірин), а також гормональні препарати, які пригнічують функції яєчників. Яєчники в свою чергу виробляють естрогени, що сприяють розростанню ендометрію. Таким чином, пригнічення роботи яєчників призведе до зниження розростання ендометріозу.\nГормональне лікування здійснюється оральними контрацептивами. До складу оральних контрацептивів входять жіночі статеві гормони, бувають у вигляді таблеток. З метою контрацепції такі препарати приймаються з 7-денною перервою, в цей час відбувається менструація. А якщо приймати їх для лікування ендометріозу, то пити їх слід постійно, без семиденного перерви для менструації. Це дозволить створити, хоч і штучно, менопаузу, під час якої не буде менструацій і не будуть функціонувати яєчники.\nЖанін - оральний контрацептив, широко використовується для лікування ендометріозу. Цей препарат пригнічує овуляцію, сприяє зниженню розмірів вогнищ ендометріозу. Овуляція - процес, коли з яєчника виходить яйцеклітина.\nДаназол - препарат, який за будовою схожий на чоловічий статевий гормон. Даний препарат пригнічує роботу яєчників, затримує овуляцію, заважає ендометрію розростатися. Цей препарат призначається лікарем, який і визначить необхідну дозу. Даназол має побічні ефекти - збільшення маси тіла, зниження тембру голосу, виникнення вугрової висипки, підвищений оволосіння, зменшення молочних залоз.\nПодібні гонадотропін-рилізинг гормону (Декапептил Депо, Золадекс) - це лікарські препарати, що мають складний механізм впливу, що призводять до пригнічення роботи яєчників і зниження кількості статевих гормонів.\nДекапептил Депо і Золадекс - це ін'єкції, які робляться протягом півроку кожні 28 днів в передню стінку черевної порожнини. Побічні ефекти ці препаратів - розвиток остеопорозу.\nПрогестагени, їх ще називають гормонами вагітності (Дюфастон, Чарозетта) відносяться до гормональних препаратів, до складу яких входить невелика кількість прогестагенів, тобто гормонів вагітності. Даний препарат, завдяки цим гормонам здатний пригнічувати овуляцію, зменшувати число жіночих статевих гормонів, які активують ріст ендометрію.\nЯк правило, консервативне лікування допомагає на ранній стадії захворювання, коли тканина ендометрії локализовалась на невеликих ділянках. Якщо не було своєчасного лікування ендометріозу, і хвороба переросла в більш пізню стадію - в малому тазу утворилися спайки, або спостерігаються «шоколадні» кісти яєчника, то застосовується хірургічний метод лікування.\nЗазвичай оперативне втручання здійснюється через маленькі надрізи на передній стінці черевної порожнини за допомогою лапароскопа. Нерідко після такого втручання жінці вдавалося завагітніти.\nТакож, якщо виражені болі не піддаються консервативному лікуванню таблетками, то вдаються до операції, яка полягає у видаленні матки.\nІноді поєднують хірургічне та консервативне лікування ендометріозу, при цьому були відзначені хороші результати.