Mr. Lawrence tuleb tagasi - Eesti Päevaleht\nMr. Lawrence tuleb tagasi\nProdutsendid ennustavad Eesti rockmuusika lipulaevale edu USA raadiojaamades\nÜle kolme aasta vaikinud Eesti poprocki lipulaev Mr. Lawrence andis eile välja uue, Ameerikas lindistatud albumi "SitAndSpin" ja teeb reedel come backi kontserdilaval. Bändi liider Mihkel Raud (30) on kindel, et värske plaat näitab Mr. Lawrenceit hoopis uuest küljest.\nMr. Lawrencei esimene plaat ilmus 31. mail 1993, teine aprillis 1995 ja uus plaat "SitAndSpin" 1. juunil 1999. Mihkel Raud, miks bändi albumid alati kevadeti välja tulevad?\nMe oleme selle uue plaadi ilmumist umbes poolteist aastat kogu aeg edasi lükanud ja see on küll puhas juhus, et ta kevadel ilmub.\nTeine huvitav seaduspärasus, mille ma ehmatusega avastasin, on see, et meie kõigi plaatide vahe on olnud neli aastat. Meie esimese ja teise plaadi vahe oli ka neli aastat – ehkki CD-na ilmus see 1993. aastal, oli see materjal lindistatud 1991. aastal ja siis läks ta ka raadiosse.\nTähendab see, et ka järgmise plaadini kulub neli aastat?\nSeda ei oska lubada, aga ei imesta, kui see nii läheb.\nMiks kulus plaadi tegemiseks nii palju aega?\n1995. aastal ilmus "Swing" ja üldiselt on mul nii, et aasta pärast plaadi ilmumist midagi uut kirjutama ei taha hakata. Siis hakkad vaikselt kirjutama ja mõtlema, kuidas plaati lindistada. Sisuliselt kogu ülejäänud kolm aastat on möödunud asja organisatoorse poole korraldamisega.\nPeale eelmist albumit "Swing" olime kindlad, et kas teeme tulevikus midagi teistmoodi või ei tee üldse. Arvan, et tegelikult see meil ka õnnestus, kuigi mul endal on väga raske plaati hinnata – see on muusika, mida olen juba neli aastat oma peas kuulnud.\nAmeerikas on tuhandeid plaadiprodutsente. Miks on teie uue plaadi produtsendid just Rod Michaels ja Jason Mauza?\nNende peale sattusime oma Ameerika managemendi kaudu, nad on nende kliendid. Management mängis neile meie demolugusid, neile need väga meeldisid ja nad käisid kohe välja pika\ne-maili ideid, mis meile tundusid väga okei. Esimene kohtumine produtsentidega oli alles kohapeal.\nMida täpselt lootsite, minnes plaati tegema Ameerikasse?\nMeie kõige suurem ootus oli just see, et nende produktsioonipanus on määrav ja täpselt nii see kujuneski. Isegi ehk rohkem kui oskasime loota.\nMis on Ameerikas ja Eestis lindistamise kõige suurem erinevus?\nAmeerika produtsentide ettekujutus sellest, kuidas plaat või laul peab kõlama, on mõnevõrra teistsugune kui siin. Ma ei tea, kas see plaadilt välja kostab, aga mulle tundub, et kostab.\nMa ei taha öelda, et see, kuidas inimesed Eestis mõtlevad, on jama ega kõlba kuhugi ja Ameerikas on kõik õige ja perfektne, aga Eestis kehtiv arusaam sellest, mismoodi üks popmuusika peab kõlama, on 1980. aastate orientatsiooniga. Just see kümnend näib olevat kuidagi väga armas, kui vaadata kasvõi 80-ndate bändide tohutut menu Eesti plaaditurul ja seda, kui hästi nende kontserdid lähevad. Minu hinnangul on see suhteliselt igav kümnend.\nAmeerikas on rohkem hinnas 1960-ndad ja ehk ka 1970-ndad ja 90-ndad. Avastasin suhteliselt kiiresti, et ka seal räägiti kaheksaküm-nendatest teatud irooniaga.\nKas Ameerika produtsendid, kasvõi teie sunnil, pidid mõtlema ka sellele, et plaat tuleb müüki Eestis?\nMeie isiklikult ei mõelnud sellele hetkegi. Võib-olla produtsendid mõtlesid, aga sellest ei räägitud, vähemalt väga tõsiselt mitte, ehk teatud huumoriga. Olen veendunud, et kui hakkad sellistele asjadele mõtlema, on aeg bänd laiali saata.\nPlaadi esimene singel on "Im Still Here". Kas see oli lihtne valik?\nEi, see oli väga keeruline. Me vaidlesime selle üle väga kaua. Kuivõrd me esimest korda tirazheerisime mingit singlit, siis pöörasime esmakordselt ka aktiivselt tähelepanu sellele, millise looga üle nelja aasta välja tulla. Lõpuks võitis Ameerika produtsentide range soovitus, et "Im Still Here" on üks kindel singlilugu.\nÜks tulevane singel on kindlasti "Welcome To Whoville". See on plaadil ka ainuke lugu, mille autor pole Mihkel Raud.\nSee pole muide kaver, meie oleme selle loo originaali esitajad. Stingi mänedzher korraldab kord aastas n-ö laulukirjutajate laagreid. Hulk heliloojaid ja sõnade autoreid kutsutakse kokku, aetakse igal hommikul n-ö fanfaariga üles ja jagatakse rühmadesse laule kirjutama. "Welcome To Whoville" ongi nii sündinud. Seda lugu kaalus enda repertuaari, muide, üks maailmakuulus rockansambel, kuid otsustas, et see ei ole siiski päris nende stiil.\nLoos "Songs From The Radio" laulab tausta kd lang. Kas see on mõnest tema loost võetud sample?\nEi ole, see on spetsiaalselt sinna peale lauldud. Ehkki teda on väga raske eristada, kuna ta on refrääni sees.\nKuidas on võimalik, et maailmakuulus Kanada lauljanna laulab Eesti bändile tausta?\nOlin ise ka kaunis üllatunud ega uskunud, et see asi nii lihtne on. See toimus siis, kui meid enam Ameerikas ei olnud. Produtsendid, kes on kd langi vanad sõbrad, arvasid, et tema hääl võiks just selles kohas sobida sellega, kuidas mina olen laulnud. Ta kuulas loo läbi, oli nõus ja laulis ära.\nPlaadi masteringi tegi Dave Collins, kes on omal alal väga hinnatud ja töötanud koos Sheryl Crowga. Mida masteringi tegemine endast kujutab?\nSee on väga keeruline tehniline protsess. Plaadi materjal aetakse masinatest läbi, krutitakse iga sagedust, pannakse lood järjekorda, veendutakse, et nad on kõik ühtlase nivooga, fikseeritakse laulude vahed ja see, kui pikad on lõpus hajumised, kui pikad on pausid jne. See, et minnakse lugude sisse, korrigeeritakse sagedusi – see annab mingil kummalisel kombel plaadile sügavust ja sära. Meie eelmised plaadid on kõik masterdamata selle sõna päris tähenduses.\nMr. Lawrence esineb reedel Pühajärve Beach Partyl. Kuidas plaadi materjal laval kõlab?\nMa ei kujuta ette, mismoodi me seda kõike laval taas-esitada suudame ja ilmselt ei suudagi. Siin on kaks varianti – kas ajada asi tohutult tehniliseks või siis panna kitarrid võimude taha ja asi ära mängida. Pühajärvel läheme seda teist teed. Ehk kunagi hiljem üritame seda ka plaadiga võimalikult adekvaatselt esitada.\nUrmas Kahk – kitarrid\nAntti Kammiste – klahvpillid\nToomas Leemets – trummid\nToivo Nilson – bass\nMihkel Raud – laul ja kitarrid\n"SitAndSpin" on Mr. Lawrencei kolmas plaat üheksa tegevusaasta jooksul. Albumi väljaandja on Eesti plaadifirma MFM Records.\n"SitAndSpin" on lindistatud USA-s, Los Angelese stuudios The Journey Room. Plaadi produtseerisid, lindistasid ja miksisid Rod Michaels ja Jason Mauza.\nPlaadi ümbrise kujundas Herkki-Erich Merila ja Ervin-Heigo Seppel. Plaadil on 12 lugu. Kõigi laulude autor on Mihkel Raud, välja arvatud "Welcome to Whoville", mille on kirjutanud Dominic Miller, Dean Grakal ja Don Dilego.Varjunime Sue Suzuki all teeb laulus " Songs From the Radio" kaasa kd lang.\nLauludes "I See God", "Welcome to Whoville" ja "Songs From the Radio" laulab taustavokaale ansambli The Go-Gos liige Jane Wieldlin.\nAlbumi masteringi tegi Dave Collins, kelle käe all on valminud muu hulgas Soundgardeni, Sheryl Crow, Don Henley ja mitmete tuntud filmide ("Evita", "Braveheart", "Schindleri nimekiri") plaatide mastering.


Ansipi täna algav Kasahstani-visiit tihendab ärikontakte\nIndrek Kald • 5. september 2012 kell 5:41\nPeaminister Andrus Ansip teeb 5.-8. septembrini ametliku visiidi Kasahstani, et tugevdada kahepoolset koostööd ja majandussidemeid ning tihendada ärikontakte.\nAnsip kohtub nii Kasahstani presidendi Nursultan Nazarbajevi kui ka peaministri Karim Massimoviga.\nKohtumistel arutab Ansip riikidevahelise transpordi- ja transiidimahu suurendamist, hariduskoostööd, lennunduslepingut ning koostööd e-teenuste ja küberturvalisuse vallas, samuti põllumajandustoodete kaubanduse teemat. Neljapäeval avab Ansip Eesti-Kasahhi äriseminari, millest võtab osa 17-liikmeline Eesti äridelegatsioon.\nValitsuse kommunikatsioonibüroo teatel on Kasahstan Eesti lähim partner Kesk-Aasia regioonis. 2010. aastal oli kaubavahetuse käive Kasahstaniga statistikaameti andmetel 146 miljonit eurot, eksport moodustas 95,6 miljonit eurot. Mullu eksport vähenes, kuid import suurenes, andes käivet kokku ligi 126 miljonit eurot.\nTänavu esimese poolaasta Eesti eksport Kasahstani on ligi samal tasemel terve eelmise aasta ekspordi mahuga, moodustades 47,8 miljonit eurot. Kuue kuu import Kasahstanist oli 35,7 miljonit eurot, andes poolaasta käibeks kokku 83,5 miljonit eurot. Peamisteks ekspordiartikliteks on masinad ja seadmed, impordiartikliteks mineraalsed tooted.\nAnsip sõitis Kasahstani koos 15 ettevõtjaga


mängupuksiiri müüt - kas see on teie koerale tõesti halb? - Tervis Ja Käitumine | Mai 2021\nMängukärude müüt - kas see on teie koera jaoks tõesti halb?\nKõigist koerte müütidest, linnalegendidest ja naiste juttudest, mida ma kogu oma elu jooksul kuulnud olen, on minu arvates see endiselt kõige rohkem arutlusel. Kuulen inimesi ütlemas: „Ära õpeta oma puldit pukseerima, ta ründab sind.“ Või „kui lased koeral puksiiril võita, arvab ta, et ta on sinust domineerivam.“ Siis jälle, mu koer Treenerisõbrad, kes tegelevad agilityga, kasutavad seda oma koolituse alusena, õpetades oma kaheksa nädala vanustele poegadele, keda enne püksid istuma tõmmata.\nEnda elus olen mõelnud, kas puksiir ei olnud kuidagi vastutustundlik või vähemalt ei aidanud mu sheltie õppida karjaloomade ajal enesekontrolli ja pidurdamist.\nOtsustasin teha intervjuu Robin Bennetti CPDT-KA, kuulsa koerte koolitaja ja mitme raamatu autoriga, et näha, mis on tema vedamine.\nKas on koeri, kes ei peaks puksiiri mängima? Miks?\nÜldiselt arvan, et puksiiriga on kõik korras, kuid mängimisel on vaja teatud reegleid. Ma ei mängiks puksiiri, kui maapealseid reegleid ei kasutataks, eriti koeraga, kellel on juba hammustamis- või impulsskontrolli probleemid (mis tavaliselt ilmnevad hammustusprobleemidena!)\nPõhireeglid, mida ma kasutan, hõlmavad:\nkuidas öelda, kas koer on agressiivne\nKoera kukkumise õpetamine\nKoera õpetamine, et mäng lõpeb, kui ta tuleb pukseerimismänguga teie juurde.\nMa arvan, et paljude koerte jaoks, isegi ilma reegliteta, saate puksiiri mängida ja midagi tõsist ei juhtu. Kuid mõned koerad, kes on rohkem altid kehvale käitumisele või kellel on raskusi nende hammustuse pärssimisega, või kellel on probleeme impulsside juhtimisega ja nende taaselustamine ilma “väljalülitamata” lülitita, suurendab nende probleeme ainult veelgi. Ma ei taha võimalikku probleemipiirkonda halvendada, mistõttu meeldib mulle kasutada seda mängu impulsside juhtimise õpetamise viisina.\nKas see tõepoolest suurendab hammustamise tõenäosust? On tõsi, et kaitsetöödel saate koera hammustust puksiiri abil suurendada. Nii et ma arvan, et saate õpetada objekti tugevamat hammustamist puksiiri mängides. Ma ei usu, et puksiiri mängimine tähendab inimeste hammustamist. Nii et see on jah ja ei vastus. Ma arvan, et kui soovite tugevamat hammustust või hoiate käes puksiirmänguasja, kaitsehülsi või köit, siis võib puksiiri mängimine aidata, kuid ma ei usu, et see tähendab, et koer kipub rohkem välja hammustama mängu kontekst.\nVeenduge, et teie koer järgiks mängureegleid. Pika puksiiri kasutamine aitab käed käeulatusest eemal hoida.\nKas on olemas sobiv viis pukseerimiseks?\nSee ulatub tagasi põhireeglite juurde. Õpetan seda 'maha viskama' (tegelikult kasutan sõna 'jäta') kohe, kui hakkan puksiiri mängima ja soovin, et koer õpiks lõpuks käsu peale eseme maha visata, teades, et saab mänguasja tagasi. See võimaldab mul mängu üle veidi kontrolli all hoida. Lõpetan mängu ka siis, kui koer hammustab mu kätt, suunab mu käele (või muule kehaosale selle jaoks) või kui ta hammustab trossi minu kätte. Leian, et need on kõik vead, mis mängu kohe lõpetavad. Ja mängu lõpetades mõtlen, et võtan mänguasja ära ja lähen istuma. Mäng üle… vähemalt 3–5 minutit, sageli kauem. Kui olen koertega töötanud, piisab tavaliselt mängurõõmust, et hoida neid mängimas kehtestatud piirides.\nteraapiakoera kulud on mahaarvatavad\nKui teie koer on juba pukseerinud, kas see muudab teie peatumist?\nKui teil on probleeme impulsside juhtimisega, kaob mängu peatamine lihtsalt üks piirkond, kus impulsside juhtimine võib olla probleem. Kuid pelgalt seda tüüpi mängimise peatamine ei lahenda koera üldist probleemi.\nMis oleks pukseerimisest parem alternatiivne mäng?\nKui mul oleks koer, kes on liiga turgutanud ja ei saanud reeglite järgi mängida ning kelle jaoks puksiir tekitas rohkem probleeme, siis soovitaksin mõnda muud suure energiatarbega tegevust, näiteks tõmbamist. Võib-olla soovitaksin ka kõrge energiatarbimisega sporti, nagu jooksmine, tõukerattasõit, jaksu jne. Minu jaoks on koer, kellel on probleeme puksiirimisega, tavaliselt koer, kes vajab impulssjuhtimisega üldist tööd ja vajab ka head viisi põletada ära energia ja vaimne stimulatsioon.\nMüüt katkes? Noh, omamoodi.\nÜldiselt tundub, et puksiir on täiesti hea viis oma koera treenimiseks, kui ta järgib põhireegleid. Kui teie koer hammustab teid, siis tõenäoliselt, nagu Bennett selgitab, on tal enesekontrolli probleem, mida ei saa lahendada lihtsalt puksiiri mitte mängimisega.


SEB loob finantsidudele arenguprogrammi\nIndrek Kald • 29 jaanuar 2019\nSEB innovatsioonijuht Siim Lepisk. Foto: Ajujaht\nKoostöös Mastercardi ja NFT Venturesiga käivitatav programm Lighthouse on mõeldud nutikatele Baltimaade fintech-firmadele. Programm algas esmakordselt mullu sügisel Vilniuses, Stockholmis ja Helsingis ning selle esimeses voorus kandideeris kokku 25 Baltimaade ettevõtet.\nEsimeses n-ö lennus osalesid programmis äriklientidele pangateenuste kasutuselevõttu lihtsustav Ondato (Leedu), internetis makseid koguv EveryPay (Eesti), heategevuslike maksete emotsionaalseks kogumiseks riistvara pakkuv PayTipTop (Eesti), kaardimaksete lojaalsust lihtsustav PayYap (Läti) ning lastele finantsteadlikkust õpetav Poklet (Leedu).\nSEB innovatsioonijuht Siim Lepisk kinnitas, et firma hindavad programmi, kuna see aitab nende äril kiiremini kasvada. "Lighthouse viib Balti riikide fintech’id kiiremini kokku klientide, partnerite ja rahastusega," märkis ta.\nTallinna vooru võitja saab tänavu suvel hulga kohtumisi Taani ja Norra pankade tippjuhtide ja investoritega ning esineda aasta fintech-üritusel Money 2020 Amsterdamis.


Linnamajake - Airbnb\nKogu üürikorter, mille majutaja on Paolo\nPaolo on Supermajutaja\nLinnamaja ... kiviviske kaugusel Udine 'i kesklinnast!\nIlus ja valgusküllane korter stiilis, iseseisev ja varustatud parkimiskohaga; see koosneb köögist, nelja tooliga lauast, suurest magamistoast kaheinimesevoodi ja kapiga, vannitoast dušiga ja pesumasinaga.\nLinnamajake... Udine 'i keskuse lähedal!\nIlus ja ere korter, autonoomne parkimisega; see koosneb köögist, nelja tooliga lauast, suurest magamistoast kaheinimesevoodi ja garderoobiga, vannitoast dušiga ja pesumasinaga.\nKorter asub sisehoovis ja seega mitte liugteel ning sel põhjusel on see reserveeritud ja vaiksem, isegi kui see on linnas. Korterelamu koosneb neljast korrusest ning korter asub teisel ja kolmandal/viimasel. Teisel korrusel on köök ja vannituba, mille lagi on umbes 215 cm , samas kui kolmandal/ülemisel korrusel on suur magamistuba kaheinimesevoodi ja suure kapiga. Il vano scale offre ampi spazi in cui depositare le proprie cose.\nKorter asub sisehoovis ja seetõttu mitte kulgeteel ning sel põhjusel on see reserveeritud ja vaiksem, kuigi on linnas. Hoone koosneb neljast korrusest ning korter asub teisel ja kolmandal / viimasel. Teisel korrusel on köök ja vannituba, mille lagi on umbes 215 cm, samas kui kolmandal / ülemisel korrusel on suur magamistuba kaheinimesevoodi ja suure garderoobiga. Trepikoda pakub piisavalt ruume, kus oma asju hoida.\n4,87 · 39 hinnangut\nNaabruskond on vaikne, ühistranspordiga teenindatud ja 200 meetri kaugusel korterist asuvad teater, sise- ja välibassein, jõusaal, juuksurid, tubakapoed, ajalehepood, mehaanik, kehapood, kummi-, avalik aed, baarid ja pubid, toit ja mitmesugune muu äritegevus ning kirik.\nNaabruskond on vaikne, ühistranspordiga teenindatud ja 200 meetri kaugusel korterist asuvad teater, sise- ja välibassein, jõusaal, juuksurid, tubakafännid, ajaveetjad, mehaanik, treeneriparandaja, rehviparandaja, avalik aed , baarid ja pubid, toidukaubad ja mitmed muud ettevõtted ning kirik.


Milline leping sõlmida, kui tööaeg on teadmata? - Sekretar\nMilline leping sõlmida, kui tööaeg on teadmata?\nAdvokaadibüroo LEXTAL vandeadvokaat Kristi Sild selgitab, milline leping tuleks töötajaga sõlmida, kui töötundide arv ei ole ette teada.\nLugeja küsib: Töötaja on seni töötanud täistööajaga ja otsustanud jääda pensionile. On aga kokkulepe, et ta toetab kolleege veel mõni kuu pärast seda ja kasutab selleks ka tööandja töövahendeid. Töötundide arv ei ole ette teada, see selgub jooksvalt. Kuidas oleks kõige parem seda vormistada: kas olemasoleva töölepingu uue redaktsioonina muutes lepingu sisu või hoopis töövõtulepinguna? Tööaja arvestus toimuks tunni alusel vastavalt tegelikult töötatud tundidele.\nVASTAB ADVOKAADIBÜROO LEXTAL VANDEADVOKAAT KRISTI SILD:\nAntud olukorras on mõistlik vormistada käsundusleping, sest tegemist näib olevat pigem projektipõhise tööga, mille maht ei ole ette teada. Käsunduslepinguga kohustub üks isik (käsundisaaja) vastavalt lepingule osutama teisele isikule (käsundiandja) teenuseid, käsundiandja aga maksma talle selle eest tasu, kui selles on kokku lepitud.\nKäsunduslepingu puhul on inimesel suurem iseseisvus oma ülesannete täitmisel ning käsundusleping annab rohkem vabadusi seoses töö korraldamisega sh tööajaga. Käsunduslepingus on võimalik kokku leppida ka tasu maksmine reaalselt tehtud töötundide eest, töölepingus tuleks kokku leppida konkreetne tööaeg. Olenemata lepingu liigist (töövõtuleping; tööleping, käsundusleping), tuleb tööandjal/käsundiandjal maksta tulumaksu, sotsiaalmaksu, töötuskindlustusmakseid jne.\nAllikas: Äripäeva teabevara


Valu urineerimisel naistel - Eesnäärmepõletik - Lõika kui urineerimine kuidas hõlbustada\nTeine diureetikum on roheline tee. Kõik see põhjustab nii tugevat ebamugavust, et inimene on lihtsalt kurnatud.\nKui raseduse viimases staadiumis piinatakse tualettrežiimi piinama iga poole tunni järel, siis pärast sünnitust muutub olukord dramaatiliselt. Noored pagasi urineerimine ja pruun valik kogevad palju negatiivseid tundeid: valu, krambid, põletamine, näriv valud armil ja nii edasi. Kõik need ebameeldivad tunded on peamiselt operatsiooni loomulikud tagajärjed ja need peavad läbima mõne päeva.\nSellegipoolest võivad sellised sümptomid osutuda tõsisteks tüsistusteks, mistõttu tasub konsulteerida arstiga. CS-i järgse urineerimise kõrvalekallete põhjused Kusepõjal on lapse kandmise ajal suur koormus, mis mõjutab negatiivselt oma laevade seisundit ja närvilõpmeid.\nSeetõttu on pärast sünnitust - nii looduslikku kui ka keisrilõiget - normaalse urineerimise taastamiseks aega. Kateeter on ka traumaatiline tegur, mida kasutatakse operatsiooni ajal.\nSee võib põhjustada tüsistusi ebakorrektse paigaldamise ja kuseteede kahjustamise või nakkuse korral. Olulist rolli mängib ka õmbluse kvaliteet ja asukoht emakal. Peamine probleem on infektsioon Nõrgestatud immuunsuse tõttu on sünnitusjärgsel perioodil naised nakkushaigustele eriti vastuvõtlikud.\nRisk suureneb suure verekaotuse korral ja kui raseduse ajal esineb haigusi.\nTavaliselt, et vältida põletikulisi protsesse ohutuse huvides, määratakse naistel naistel antibiootikumide käik. Põletik vaagna piirkonnas põhjustab urineerimisel teravaid lõikamisvalusid, võib põhjustada uriinipidamatust. Kõige sagedamini esinevad järgmised komplikatsioonid: põletikulised protsessid emakas, kusiti, kõhukelme, vaagna veenides või neerudes; mastiit Tagasi sisukorda Kui probleem on erinev Uriinipatoloogia mitteinfektsioonilised põhjused hõlmavad kateetri poolt põhjustatud kusiti kahjustamist, põie kahjustamist lapse eemaldamisel.\nFüüsiline ja psühholoogiline stress mõjutab samuti urineerimist. Vähenenud lihaste toon pärast anesteesiat ja närvikiudude ebaõiget tööd, mis edastavad signaali aju kohta väikese lõika kui urineerimine kuidas hõlbustada tõttu, viib asjaoluni, et naine ei mõista vajadust minna tualetti. Ülevoolav põis toob kaasa täiendava valulikkuse ja ähvardab uriinipidamatuse arengut. Sellega seoses on oluline järgida meditsiinipersonali soovitusi ja külastada tualetti iga 2 tunni järel esimest korda.\nVõimalikud probleemid Kui nädal pärast operatsiooni ei muutunud valu urineerimise ajal vähem, vaid vastupidi, suurenenud või muutunud, lülitati teistesse piirkondadesse, võib see tähendada tõsiste patoloogiate olemasolu.\nTsüstoskoopia - Diagnostika June\nTsüstiit Tsüstoskoopia Tsüstoskoopia on põie uurimine seestpoolt spetsiaalse tsüstoskoobiinstrumendi abil.\nKuna pärast sündi on naine arstide järelevalve all, on tõenäosus, et nad ei pööra tähelepanu olemasolevale patoloogiale, äärmiselt väike. Siiski peate järgima täpselt arsti ettekirjutusi ja teatama ebatavalistest ja valulikest tunnetest. Aga tasub pöörduda spetsialistiga varem, kui: pärast keisrilõiget, ebatavaline heide koos ebameeldiva lõhnaga; kehatemperatuur ei lange alla 37 ° C; tualettreisidega kaasneb valu või ebamugavustunne pikka aega; täispõie korral ilmuvad kolmanda osapoole valud - see tõmbab alaselja või teeb muret operatsioonijärgse armi pärast - võib-olla valulik urineerimine näitab püelonefriiti või kudede sobimatut sidumist.\nTagasi sisukorda Taastumise käik Infektsioonide esinemisel on ette nähtud ravimite kasutamine rinnaga toitvate ravimitega. Kui probleem on puhtalt füsioloogiline, jooge palju vedelikke, kerget vedelat toitu ja liikumist. Naistele, kes on üles kasvatatud ja aitavad 6 tundi pärast operatsiooni kõndida, tekivad komplikatsioonid harvemini kui pikalt pikalt lamades. Oluline on ka õige psühholoogiline suhtumine, mis põhineb probleemi olemuse mõistmisel.\nMida mitte teha? Eriti ise määratud diureetikumid, valuvaigistid. Tualettel on pikk aeg istuda, sest hemorroidid võivad lisaks areneda. Pesta suguelundid kontrollimata või volitamata arsti lahendustega ja hooldustoodetega. Lõika kui urineerimine kuidas hõlbustada kaalu Valige odav, madala kvaliteediga isikliku hügieeni tooted - tihendid, spetsiaalsed aluspüksid jne.\nTagasi sisukorda Ennetamine Valuliku urineerimise vältimiseks tuleb järgida isikliku hügieeni reegleid ja külastada tualetti iga 2 tunni järel. Kui väikese tualettruumi vajadus on liiga valulik, võite proovida bideet või teha seda duši all.\nPüsivaid lihaseid on lihtsam vähendada ja vee valamine aitab alateadlikul tasandil. Oluline on juua palju vedelikke eelistatavalt kompoteid või puuviljajoogid ja kinni toita. Lisaks peate liikuma palju ja mitte tõstma midagi raskemat kui laps. Valu urineerimise ajal pärast keisrilõiget Jäta kommentaar 10 Sageli kogevad naised urineerimise ajal valu pärast keisrilõiget.\nArstid usuvad, et see janu ja mudane uriin pärast operatsiooni täiesti normaalne. Valu ja põletamine peaksid lõppema esimesel nädalal pärast keisrilõiget. Kui sümptomid püsivad, on vaja konsulteerida arstiga.\nUriinist tingitud tüsistuste põhjused pärast keisrilõiget Tühjendamise ajal tekib ebamugavusi mitmel põhjusel: naise keha reaktsioon ravimile ja anesteesiale; patsiendi emotsionaalne seisund enne operatsiooni; sageli muutuvad naise hormonaalsed taustad; nakkushaigused raseduse ajal; tugev ja rikkalik verekaotus keisrilõigete ajal, mis vähendab oluliselt organismi kaitsevõimet.\nPärast operatsiooni on laps ja tema ema arstide järelevalve all. Pärast operatsiooni on naine ja laps kogenud spetsialistide hoolika järelevalve all. Saadud sümptomite põhjal määrab arst patoloogiate olemasolu ja määrab ravi. Lisaks nendele põhjustele võivad ka nakkused põhjustada tühjendamise ajal valu ja põletamist: suur vere kadu pärast keisrilõiget; mineraalide ja vitamiinide ebapiisav kogus; ebapiisav isiklik hügieen.\nTagasi sisukorda Patoloogilise probleemi määratlemine Pärast operatsiooni peaks iga valulik urineerimine lõpetama ühe kuu jooksul. On juhtumeid, kus valu ja põletamine peatuvad mõnda aega ja siis tulevad tagasi uue jõuga. On mitmeid peamisi sümptomeid, mida naistöötaja peab pöörama tähelepanu: pidev ebamugavustunne urineerimisel; püsiv temperatuur 37,5 kraadi; genitaalidelt ebaühtlane heide.\nSee halvendab ainult naise tervist. On vaja konsulteerida arstiga, kes määrab üksikasjaliku läbivaatuse ja nõuetekohase ravi.\nRavimid annavad võimaluse vältida haiguse üleminekut kroonilisele vormile ja tüsistuste tekkele. Mida teha On mitmeid viise, kuidas naine võib tühjendada.\nAitab urineerida kraani veega. Kui patsienti ei saa omaette tühjendada, sisestatakse tema sisse spetsiaalne kateeter vedeliku eemaldamiseks. Pärast operatsiooni peaks esimene tühjendamine toimuma esimesel päeval.\nSee võimaldab vältida põie ülevoolu ja valu. Taastamise protsess Iga naine pärast keisrilõiget peaks pöörama tähelepanu tervislikule seisundile. See tuleb tühistada esimesel päeval vähemalt iga kahe tunni tagant. See hoiab ära nakkuse ja põletiku tekkimise. Sage urineerimine stimuleerib kuseteede lihaste taastumist.\nEksperdid soovitavad järgida neid taastamise soovitusi: Tühjendamisanumat võib enne kasutamist kuumutada. Patsient peab olema motiveeritud laeva tühjendama. Sa ei saa sallida ja hoiduda urineerimisest. See mõjutab negatiivselt naise keha.\nPärast operatsiooni peab naine kõndima nii palju lõika kui urineerimine kuidas hõlbustada võimalik kui tema tervislik seisund seda võimaldab. Mida kiiremini taastub tervis, seda kiiremini saab naine naasta normaalsesse elustiili.\nAlguses peab patsient komplikatsioonide vältimiseks tarbima suurt hulka vedelikku ja hoiduma dieedist. Naise peamine ülesanne pärast keisrilõiget on jälgida tähelepanelikult tema tervise seisundit ja lapse tervist. Mis tahes ebamugavust tuleb hoiatada ja arvesse võtta. Just need sammud võimaldavad säilitada naise tervist nii kaua kui võimalik ja taastada kõik funktsioonid pärast sünnitust ja lapse kandmist. Urineerimine pärast operatsiooni ei tohiks põhjustada probleeme.\nKui kaua verejooks pärast keisrilõiget? Iga viies sündimine Venemaal toimub statistika kohaselt keisrilõigete järgi. Seetõttu on pärast sellist operatsiooni naasmiseks olulised taastamisküsimused. Käesolevas artiklis räägime sellest, kui palju aega pärast kirurgilist protseduuri kestab vereanalüüs ja mida naine vajab tüsistuste vältimiseks.\nMiks sa tahad tualetti minna, aga uriini ei lähe - Hüdronefroos\nHeitmete põhjused ja omadused Sünnitusjärgne heakskiidu andmine viitab naissoost reproduktiivorgani vastupidisele arengule. Lapse kandmise ajal on emakas kasvanud korda, platsenta laevad on kindlalt seotud oma veresoonetega. See võimaldas lapsel saada loote arenguperioodil vajalikku toitumist ja hapnikku.\nOperatsiooni ajal vigastatakse naise emakas rohkem kui loomuliku füsioloogilise tööga. Esiteks, me räägime emaka koeosast, mille kaudu kirurg pääseb lapsele. Emaka sisselõike õmblemine on veel üks tegur, mis parandab tühjendamist pärast keisrilõiget. Arst eraldab platsenta käsitsi pärast lapse eemaldamist. Suurenenud emakas, kui vajadus selliste suuruste järele kaob, hakkab vähenema ja suhteliselt lühikese aja jooksul peab see olema peaaegu sama suur.\nSee protsess jätkub ka suurenenud eritistega, mida arstid nimetavad lokiaks. Arsti väljavool on märk emaka pöörlemisest. Tema sõnul saab kogenud arst täpselt kindlaks teha, kuidas see protsess jätkub, kui hästi taastub pärast operatsiooni. Esimesel kolmel päeval domineerivad tavaliselt lokaalses veres, mis pärineb platsenta kahjustatud veresoontest ja haava pinnast sisselõike piirkonnas. Laboratoorse uuringu käigus määratakse suur hulk punaseid vereliblesid tühjendamisel.\nVerehüübed sellel perioodil on samuti täiesti normaalsed. Viiendaks päevaks hakkab lookus sisaldama seerumit, verd.\nKui uurite seda mikroskoobi all, leiad, et tühjendus sisaldab suurt hulka leukotsüüte ja võib sisaldada ka surnud emaka epiteeli rakke. Esimese nädala lõpuks pärast tupe väljavoolu ilmub emakakaela lima. Pärast keisrilõiget samal perioodil võib kirurgiliste õmbluste osakesi leida lochiast, mis lõi lõigatud emaka seina. Need niidid on iseenesest imenduvad, kuid nende otsad, mis ei sisenenud otseselt emakakudesse, eraldatakse, kuna ülejäänud niidid on resorbeerunud ja lahkuvad emakaõõnest traditsioonilisel viisil - läbi tuppe.\nKui võrrelda loomulikku sünnitust, siis verd esimestel päevadel pärast sünnitust on palju tugevam. Te ei tohiks sellest karta, sest emaka kahjustuste piirkond pärast operatsiooni on palju suurem.\nKogu verekaotus sõltub paljudest teguritest - komplikatsioonide esinemisest või puudumisest, naise kaalust ja kõrgusest. Pärast loomulikku sünnitust kaotab BME Big Medical Encyclopedia järgi naine ligi poolteist kilogrammi, kuna see on lokaalsest vabanemisest ja emaka kokkutõmbumisest tingitud.


Mäng Ebastabiilne ball Online. Mängi tasuta\nMäng Ebastabiilne ball\nMängi mängu Ebastabiilne ball Online:\nMängu kirjeldus Ebastabiilne ball\nKord oli see käsi mäng, kus sa sõita pardalmetallist palli läbi labürindi. Nüüdülesanne on muutunud keerulisemaks, peateklaviatuuri kontrolli pardal, mis kontrollib palli:) . Mängi mängu Ebastabiilne ball online.\nTehnilised omadused mäng Ebastabiilne ball\nMäng Ebastabiilne ball lisas: 04.11.2010\nSuurus mängu: 0.99 MB\nMängitakse: 3521 korda\nMängud nagu mäng Ebastabiilne ball\nTõmmake niit 2\nPiraadid ja Treasure\nMario ja printsess Adventure\nMaitsev šokolaad maasika jäätis\nLae mäng Ebastabiilne ball\nEmbed mäng Ebastabiilne ball oma veebilehel:\nSisestamiseks mäng Ebastabiilne ball oma veebilehel, kopeeri kood ja kleebi html kood saidile. Samuti, kui teile meeldib mäng Ebastabiilne ball , kopeerida ja saata link sõbrale või kõik oma sõbrad, jaga mängu maailma!\nMis mäng Ebastabiilne ball , samuti mänginud mängu:


2 kilone šokolaadi tort kirssidega. Pealt on kaetud martsipaniga.\nkell november 23, 2013 1 kommentaar:\n2 kilone biskviiditort mille vahel on tarretatud kodujuustukreem vaarikatega.\n1,5 kilone biskviiditort ,mille vahel on kohupiima-vahukoorekreem maasikate ja mariannekommi tükkidega. Pealt on kaetud martsipaniga. See on ülikiire tort mis sai valmis tehtud kahe tunniga otsast lõpuni :)\nKaks 2 kilost biskviiditorti. Ühe tordi vahel on tarretatud kodujuustukreem vaarikate ja mustikatega ja teise vahel on vahukoore-kohupiimakreem vaarikate ja mariannekommi tükkidega.\n1,5 kilone biskviiditort mille vahel on kaohupiima-vahukoorekreem vaarikatega, pealt on kaetud martsipaniga.\n4 kilone biskviiditort mille vahel on keedukreem marjadega. Pealt on kaetud suhkrumassiga ja pritsitud vahukoore-kohupiimakreemiga.\n2,5 kilone biskviiditort mille vahel on kodujuustu-vahukoorekreem marjadega. Pealt on kaetud vahukoore-kohupiimakreemi ning marjade ja tarretatud suhkruga.\n3 kilone küpsisetort vahukoore-kohupiimakreemi ja marjadega. Pealt on kaetud suhkrumassiga. Torn on tehtud vahukommi-riisihelbe massist.\n2 kilone šokolaaditort kirssidega.\n3 kilone biskviiditort mille vahel on vahukoore-kohupiimakreem marjadega. Pealt on kaetud martsipaniga.\nTuld purskav drakoni tort.\n3 kilone šokolaaditort kirssidega. Peal on vahukommi-riisihelbe massist tehtud draakon.\nSulata mikrolaineahjus vahukommid ja sega hulka riisihelbed. Määri käed õliga ja vormi omale sobiv kuju. Kuivata vähemalt üleöö. Määri peale võikreem ja kaunista.\nDraakon ja tort on kaetud suhkrumassiga. Draakoni suhu on pantud vulkaani küünal.\n2 kilone tarretatud vaarika-šokolaaditort. Pealt kaetud kommidega ja ümmber on kite-kat šokolaad.\n2 kilone tort.\nTort on üle valatud ganachega:\n300 g tumedat küpsetus šokolaadi\n200 ml vahukoort,\nŠokolaad peab olema toasoe ja kindlasti ei tohi hoida külmkapis.Võta kopsik pane vahukoor kopsikusse lisa šokolaad ja sulata vesivannis sega pidevalt see aitab sokolaadil kiiremini ühtlaselt sulada kui juba enamuis sulanud eemalda pliidilt. ÄRA koort keema lase tõusta,tagajärjeks võid saada sokolaadi tükilise või.sega korralikult niikaua kuni kõik on sulanud ,jahuta.\nÄäres on šokolaadi dekoorkile.Lõika kilest soovitud ribad. Määri sulatatud šokolaad tekoorkilele, aseta ümber tordi japane külmkappi jahtuma . Kui on jahtund siis eemalda kile.\n4 kilone biskviiditort mille vahel on toorjuustu-kohupiima-vahukoorekreem daimi-šokolaaditükkidega. Pealt on kaetud martsipaniga. Skorpion on tehtud suhkrumassist.\n3 kilone biskviiditort mille vahel on kohupiima-vahukoorekreem kirssidega, pealt on kaetud martsipaniga.\n2 kilone biskviiditort mille vahelon kohupiima-vahukoorekreem mustikatega. Pealt on kaetud martsipaniga.\nCake pops ehk pulgakoogid.\n1 sidrunimahl ja riivitudkoor\nVahusta margariin koos suhkruga kohevaks vahuks. Vahustamise ajal lisa ükshaaval munad. Lisa jahule küpsetuspulber. Sega muna-margariinivahule juurde jahu. Lisa sidrunikoor ja mahl. Määri küpsetusvorm margariiniga ja puista üle riivsaiaga. Vala taigen vormi ja küpseta 50-60 minutit 175 kraadi juures helepruuniks.Jahuta\nSega jahtunud ja purustatud keeks toorjuustuga. Veereta massist väikesed pallid ja pane külmkappi tahenema. Sulata vesivannil šokolaad. Kasta tikk šokolaadisisse ja siis pane palli sisse. Kasta kõik pallid ükshaaval šokolaadi sisse. Kaunista.\nSildid: Maiustused, Muffinid ja keeksid\n250g tumedat siirupit\n1spl jahvatatud kaneeli\n2tl jahvatatud nelki\n1spl jahvatatud kardemooni\nKuumuta potis siirup koos suhkru ja jahvatatud maitseainetega keemiseni.Tõsta pott tulelt ning sega juurde tükeldatud või. Sega kuni või on sulanud ja siis lase veidi jahtuda. Lisa kloppides ükshaaval munad. Sega söögisooda jahuga ja lisa vähehaaval siirupi-võisegule. Sõtku tainas hoolega läbi ja paki kilesse. Hoia vähemalt järgmise päevani külmikus. Rulli tainas jahusel laual hästi õhukeseks ja lõika vormidega soovitud kujundid. Tõsta ahjuplaadile jaküpseta 190kraadi juures 5 minutit.\nRetsept on võetud Nami-Nami retseptikogu.\n500g tükeldatud kõrvitsat\nKuumuta ahi 200 kraadini. Purusta küpsised ja sega sulataud või ja suhkruga. Suru segu küpsetuspaberiga voodertatud 24 cm läbimõõduga tordivormi põhja. Küpseta põhja 10 min. Keeda kõrvitsatükid pehmeks ja püreeri. Vahusta suures kausis toorjuust ja suhkur. Lisa kõrvitsapüree, hapukoor, vanillisuhkur, kaneel ja sool. Lisa ükshaaval ja pidevalt vahustades munad. Kalla segu põhjale ja küpseta 175 kraadises ahjus 1 tund. Vahusta omavahel hapukoor,suhkur ja vanillisuhkur. Määri segu küpsetatud koogile ja küpseta veel 5 minutit. Jahuta vormis. Enne serveerimist hoia vähemalt 6 tundi kuni üleöö külmas.\nRetsept on võetud Tordiraamatust.\n2 kilone biskviiditort mille vahel on kohupiima-vahukoorekreem mustikate ja vaarikatega.Pealt on kaetud suhkrumassiga.\n1 kg keeksist akordion. Pealt on kaetud suhkrumassiga.\n2 kilone küpsisetort, mille vahel on kohupiima-vahukoorekreem vaarikate ja mustikatega .Pealt on kaetud suhkrumassiga.\nTuunikala ja singiga võileivatordid.\npoolele taignale 2 spl kakaod\nKuumuta ahi 200 kraadini.Vahusta hapukoor suhkruga. Jahu ja sooda segada kokku.Sõelu jahu taigna hulka, segada kiiresti taignaks. Jaga taigen pooleks ja poolele sega hulka kakao. Küpseta neli põhja. 200 kraadi juures 10-15 minutit. Jahuta.\nKreemi jaoks sega kokku hapukoor ja suhkrud, segada kuni suhkur on sulanud.\nGlasuuri jaoks sega kõik ained kokku ja keeda u.5 minutit.(keedes kloppida).Jahuta natuke.\nKook panna kokku kihiti, koogipõhi- kreem-koogipõhi-kreem jne. Kõige pealmiseks on kreemikiht. Valada üle pisut jahtunud glasuuriga.Enne serveerimist oleks hea hoida üleöö külmkapis.\n150g digestive küpsist\n4tl+4spl vett želatiini\nRetsept on võetud toidutarest.ee\nValge šokolaadi ja laimiga toorjuustukook.\n2 suurt laimi\nSulata või ja sega puurustatud küpsistega. Vooderda 26 cm lahtikäiv koogivorm küpsetuspaberiga ning suru küpsisepuru selle põhja. Vahusta vahukoor tavalise ja vanillisuhkruga tugevaks vahuks. Klopi toasoe toorjuust laimimahlaga ja riivitud laimikoorega ühtlaseks.Sulata šokolaad vesivannil, lase natuke jahtuda ja lisa toorjuustule. Sega ühtlaseks. Lisaka ettevaatlikult ka vahukoor ja sega kõik ühtlaseks. Vala segu põhjale ning aseta külmikusse tahenema. Lase koogil külmikus seista üleöö.\nRetsept on võetud siit: Nami-Nami retseptikogust\nkell oktoober 16, 2013 Kommentaare ei ole:\nMinu pisipoja tellis minu käest ükspäev tordi, kuhu peale pidi minema matu ja sisse küpsiseid ja puuvilla .\nTegin talle siis küpsise tordi :)\n5 pakki küpsiseid\n4 pakki (200ml) vahukoort\n4 pakki (300) kohupiimapastat\nimmutatud mõru kohviga\n2 kilone sokolaadi biskviiditort mille vahel on kohupiima vahukoorekreem vaarikate ja mariannekommi tükkidega. Üle on valatud ganachega. Peal on prinditud pilt.


Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse lennundusjulgestuses kasutatavaid läbivaatusseadmeid käsitlev liidu sertifitseerimissüsteem“\nEuroopa Parlament, 15.9.2016\nEuroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 114\nEuroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kinnitab oma toetust 2012. aasta innovatiivse ja konkurentsivõimelise julgeolekupoliitika tegevuskavale (tegevuskava) (1).\nKomitee juhib samuti tähelepanu Euroopa julgeoleku tegevuskavale (2) ning kinnitab taas oma toetust tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastasele ELi tegevuskavale, samuti komisjoni direktiivi ettepanekule terrorismivastase võitluse kohta (3) (4).\nAlljärgnevaid märkusi arvesse võttes kiidab komitee nüüd heaks ka eesmärgi, mida komisjon järgib oma ettepanekus määruse kohta, millega kehtestatakse lennundusjulgestuses kasutatavaid läbivaatusseadmeid käsitlev liidu sertifitseerimissüsteem (5) (ettepanek), kui tegevuskava rakendamise esimese etapi. Ta kiidab ettepaneku eesmärki luua tüübikinnituse süsteem läbivaatusseadmetele ühtse sertifitseerimispunktiga, et lihtsustada toodete turule viimist, vähendada kulusid, suurendada turu mahtu ja parandada Euroopa julgeolekutööstuse konkurentsivõimet.\nKomitee tunneb kahetsust, et ettepanekus ei pakuta välja ühtainsat ELi tüübikinnitusasutust integreeritud tehnilise teenistusega, sest see tagaks optimaalse tõhususe ja kulude vähendamise. Komiteel on tõsiseid kahtlusi ressursitõhususe osas, mille annaks pakutud meede lahutada tehnilised teenistused ja tüübikinnitusasutused.\nKomitee peab kahetsusväärseks ka seda, et tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju käsitleva määruse (EÜ) nr 300/2008 (6) artiklis 6 ettenähtud võimalus kohaldada liikmesriikides nimetatud määruses ette nähtud ühistest põhistandarditest rangemaid meetmeid, mille komitee oma nimetatud määruse ettepaneku kohta koostatud arvamuses (7) selgelt heaks kiitis, ei kajastu kõnealuses ettepanekus.\nKomitee tunneb kahetsust selle pärast, et siseturu huvisid on nähtavasti peetud turvalisuse küsimustest olulisemaks, kuni selleni välja, et ei anta isegi võimalust kehtestada täiendavaid riiklikke turvanõudeid eluliselt tähtsate riiklike huvide kaitsmiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 114 lõikele 10.\nSellega seoses väljendab komitee ka kahetsust, et ELi toimimise leping ei võimalda temaatilisi riiklikke meetmeid riigi oluliste huvide kaitseks terrorirünnakute eest, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 346 sättega sõjavarustuse kohta ja direktiivi 2014/24/EL artikli 15 sättega riigihangete kohta (8).\nKomitee kahtleb, kas ettepaneku artikli 24 lõige 3, milles sätestatakse, et komisjon on tehniliste teenistuste valdkondliku töörühma esimees, on korrektne, arvestades nimetatud teenistuste poolt käsitletavate küsimuste väga tehnilist laadi ja suurt keerukuse astet.\nSellega seoses väljendab komitee ka kahetsust, et nähtavasti ei ole kaalutud võimalust lisada ettepanekusse eri liikmesriikide tüübikinnitusasutuste vahelist teabevahetus- ja koordineerimissüsteemi.\nKomitee kahtleb, kas see, kuivõrd ettepanek võimaldab kasutada delegeeritud õigusakte tehniliste sätete muutmiseks, ulatub kaugemale ELi toimimise lepingu artikli 290 lõikes 1 lubatust. Eelkõige kehtib see ettepaneku artikli 27 punkti a kohta, milles lubatakse, ulatust ja laadi piiramata, uute toimimisnõuete kehtestamist, mida võib lisada delegeeritud õigusaktidega ettepaneku I lisasse.\nIgal juhul rõhutab komitee, et selle valdkonna õiguslikuks reguleerimiseks on komisjonil vaja tehnilisi pädevusi, et tagada õigusaktide vajalik kvaliteet.\nKomitee kiidab põhimõtteliselt heaks ettepaneku, et EL peaks püüdma saada Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) täieõiguslikuks liikmeks. Võttes siiski arvesse asjaolusid, et ECACi kehtiva põhikirja alusel saavad liikmed olla vaid riigid, et ECACi liikmeskond on laiem kui ELi liikmesriigid, ja et sellise liikmesuse üle peetavate läbirääkimiste tulemust ei saa võtta iseenesestmõistetavana, oleks realistlikum öelda, et EL peaks astuma asjakohaseid samme, et saada ECACi liikmeks.\nKomitee on võtnud teadmiseks ettepaneku sätte, mille kohaselt ei jää tehniliste teenistuste poolt katse tegemise taotluse ja tüübikinnitusasutusele katsetulemuste esitamise vahele keskmiselt rohkem kui kuus kuud. Komitee teeb ettepaneku, et parem lahendus oleks see, kui tehniline teenistus teeks taotluse alusel esialgse hindamise, et määratleda aeg, mis kulub katsete tegemiseks, ja teavitaks taotluse esitajat sellest kindla ajavahemiku jooksul. Kui testimist seejärel määratud ajaks läbi ei viida, tuleb taotlejat sellest teavitada ja viivituse põhjusi selgitada.\nKomitee märgib, et ECACi tootehindamise süsteem toimib praegu hästi ja et ELi tüübikinnituse süsteemi lisandväärtus võib operatiivsetel põhjustel seetõttu olla küsitav. See tähelepanek ei mõjuta ettepanekus toodud siseturu eesmärke.\nEelnimetatud põhjustel kahtleb komitee ettepaneku lisandväärtuses selle praegusel kujul ja soovitab seetõttu komisjonil ettepaneku sisu üle vaadata, võttes arvesse käesolevas arvamuses esitatud tähelepanekuid.\nEttepanek on samm tegevuskava (9) rakendamise suunas. Tegevuskava eesmärgid on:\nturu killustatuse vähendamine järgmisel viisil: kogu ELi hõlmava sertifitseerimise/rahvusvaheliste standardite väljatöötamine, ELi sertifitseerimis-/vastavushindamismenetluste ühtlustamine ning julgeoleku- ja kaitsetehnoloogiate vahelise koostoime kasutamine;\nlõhe vähendamine teadustegevuse ja turu vahel;\nsotsiaalse mõõtme integreerimise parandamine, uurides varases etapis sotsiaalset mõju, sealhulgas võimalikku mõju põhiõigustele.\nÜks tegevuskava oluline eesmärk on kaotada julgeolekuturgude killustatus, võttes kasutusele kogu ELi hõlmava julgeolekutehnoloogiate sertifitseerimissüsteemi, alustades lennujaama läbivaatusseadmetest ja häiresüsteemidest. See saavutatakse ühtse kontaktpunkti süsteemi abil, mille kaudu antakse sertifitseeritud tootele kogu ELis turulepääsu võimaldav sertifikaat. See tooks kaasa lihtsustamise, vähendaks sertifitseerimise kulusid, suurendaks siseturu mahtu ja parandaks seega konkurentsivõimet võrreldes Ameerika Ühendriikide ja Hiina toodetega, mille eeliseks on suuremad mahud suurtel koduturgudel.\nEuroopa julgeoleku tegevuskavas (10) kiidetakse kõnealune tegevuskava heaks, keskendudes toetavatele meetmetele nagu koolitus, rahastamine, teadusuuringud ja innovatsioon.\nEuroopa julgeoleku tegevuskava sisaldab mitmesuguseid meetmeid, mis hõlmavad terrorismi rahastamise vastu võitlemist, võitlust tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastu ja täiendavaid meetmeid, et kaitsta kodanikke ja elutähtsaid infrastruktuure, sealhulgas ka tegevuskava tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastu ja komisjoni direktiivi ettepanekut terrorismivastase võitluse kohta (11).\nEttepanekuga kehtestatakse sertifitseerimise süsteem, mis tugineb ühtsetele toimimisnõuetele, ühtsetele katsemeetoditele ja katselaborite akrediteerimisele (tehnilised teenistused).\nToimimisnõuded on sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 300/2008 (12) ja selle rakendusaktides (ettepaneku artikkel 4 ja I lisa).\nHindamismeetodid on välja töötatud ühises hindamisprotsessis, mille on heaks kiitnud ECAC.\nIgas liikmesriigis peab olema tüübikinnitusasutus, millel oleks pädevus kõikides seadmete kinnitamisega seotud aspektides (ettepaneku artikkel 6). Ükski liikmesriik ei tohi kehtestada täiendavaid nõudeid sertifitseeritud seadmete kohta (ettepaneku artikkel 4).\nEttepanekus sätestatakse menetlused seadmete jaoks, mis kujutavad endast ohtu riiklikul tasandil või mis ei vasta kinnitatud tüübile (ettepaneku artiklid 17–19).\nKomitee on juba heaks kiitnud kõnealuse tegevuskava, (13) Euroopa julgeoleku tegevuskava, tegevuskava tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastu ning direktiivi ettepaneku terrorismivastase võitluse kohta (14).\nSamuti tervitab komitee ettepanekus väljendatud kavatsust rakendada kõnealune tegevuskava Euroopa julgeolekutööstuse sektori tugevdamise kaudu, luues suurema siseturu ja parandades kõnealuse tööstuse konkurentsivõimet.\nKomitee tervitab ettepaneku eesmärke edendada ELi julgeolekutööstuse konkurentsivõimet ja lihtsustada haldusmenetlusi, kehtestades ühtse sertifitseerimispunkti kulude vähendamiseks ning suurema siseturu loomiseks. Komitee võtab teadmiseks tugeva põhirõhu siseturule ja konkurentsivõimele ning asjaolu, et julgeolekuküsimusi on käsitletud peamiselt vaid sellest seisukohast, et asjaomase tööstusharu konkurentsivõime suurendamine võib parandada selle võimalusi innovatsiooni ja uute toodete väljatöötamise osas.\nKomitee kiidab heaks ettepaneku lähenemisviisi reguleerida toimimisnõudeid ja kasutada ECACis välja töötatud ühtseid katsemetoodikaid, ning nõustub, et suure osa õiguslike materjalide salastatud iseloom muudab selle lähenemisviisi vajalikuks. Komitee on siiski seisukohal, et ettepanekut saaks mitmes olulises aspektis parandada.\nKomitee väljendab kahetsust, et määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklis 6 sätestatud võimalust, mille kohaselt on liikmesriigil õigus kohaldada ühistest põhistandarditest rangemaid meetmeid, ei ole ettepanekusse lisatud. Kumbki menetlus, ei menetlus seadmete jaoks, mis kujutavad ohtu riiklikul tasandil, ega liidu kaitsemeetmete menetlus ei sobi sedalaadi probleemi lahendamiseks.\nKomitee tuletab siinkohal meelde, et ta kiitis selgelt heaks võimaluse, mis lubab liikmesriikidel vastavalt määruse (EÜ) nr 300/2008 artiklile 6 võtta rangemaid meetmeid, oma arvamuses selle määruse ettepaneku kohta (15).\nKomitee on teadlik raskustest, mis on seotud täiendavate riiklike nõuete kehtestamisega toodetele, mis on hõlmatud ühtlustatud kriteeriumidega, kuid juhib siiski tähelepanu ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikes 10 pakutud võimalusele, mis lubab – ehkki küll piiratud ajaks – kehtestada siseriiklikke nõudeid tulenevalt näiteks riiklike julgeolekuhuvide kaitsmise vajadusest.\nKomitee võtab teadmiseks asjaolu, et vähemalt kahe liikmesriigi parlamendid on subsidiaarsust käsitlevate põhjendatud arvamuste ettepanekutes, millest üks on esitatud, viidanud vajadusele kohandada julgeolekunõudeid vastavalt turvalisuse eri tasemetele eri liikmesriikides (16). See tähendab, et võib osutuda vajalikuks suurendada turvanõudeid, kehtestades ELi standardnõuetega võrreldes täiendavad kriteeriumid ja seadmete suurema toimimisvõime, sealhulgas lennujaamade läbivaatusseadmete puhul.\nKomitee on seisukohal, et rakendades poliitikat, mille eesmärk on parandada kaitset terrorirünnakute eest, tuleb seda eesmärki pidada iga kavandatava meetme oluliseks elemendiks. Selle eesmärgiga seotud tööstuspoliitika tegevuskava tuleb pidada terrorismivastase võitluse eesmärgiga võrreldes teisejärguliseks.\nSeega tuleb liikmesriikidele selgelt võimaldada eraldi mänguruum terrorismiohuga tegelemiseks, sealhulgas täiendavate nõuete kehtestamiseks lennujaama läbivaatusseadmetele ja sertifitseerimisnõuete karmistamiseks standardiga võrreldes. Ettepaneku artiklid 17 ja 18 ei ole selle probleemiga seotud ega anna liikmesriikidele piisavalt mänguruumi, et nad saaksid end terrorismiohtude eest kaitsta. Komitee on teadlik sellest, et Euroopa Liidu toimimise lepingu praegune versioon ei sisalda erisätteid, mis võimaldaksid turvaseadmeid riiklike eluliselt tähtsate huvide kaitsmise tõttu siseturu eeskirjadest vabastada, kuna ELi toimimise lepingu artiklis 346 on selline võimalus ette nähtud üksnes sõjavarustuse jaoks ja direktiivis 2014/24/EL (artikkel 15) ainult riigihangetele (17).\nKomitee võtab teadmiseks asjaolu, et ettepanek annab komisjonile õiguse võtta vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa, kajastamaks lennundusjulgestuses kasutatavate läbivaatusseadmetega seotud uute toimimisnõuete kehtestamist (artikli 27 punkt a), ning muuta määruse lisasid, et kohandada neid teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arenguga (artikli 27 punkt b). Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 lõige 1 piirab delegeeritud õigusakti vastuvõtmise vastava akti mitteolemuslike osadega, sealhulgas tehnika arengust tuleneva ajakohastamisega. Ettepaneku artikli 27 punktis a antud delegeerimisõigus näib ulatuvat sellest piirangust kaugemale. Seepärast peab komitee küsitavaks, kas artikli 27 punktis a antud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise õigus on kooskõlas ELi toimimise lepinguga.\nIgal juhul on komisjonil selle valdkonna õiguslikuks reguleerimiseks vaja tehnilisi pädevusi, et tagada õigusaktide vajalik kvaliteet.\nEttepanekuga nähakse ette tüübikinnitusasutused igas liikmesriigis. Komitee kahtleb nii kõikide liikmesriikide suutlikkuses neid asutusi ettepaneku jõustumise ajal luua kui ka sellise nõude ressursitõhususes ja selle lisandväärtuses, pidades silmas, et praegu on ainult viis liikmesriiki suutelised seadmeid katsetama ja tüübikinnitusi väljastama. Komitee leiab, et üksainus ELi tüübikinnitusasutus oleks olnud tõhusam lahendus, kooskõlas ühtse kontaktpunkti lähenemisviisiga.\nSellega seoses kahtleb komitee ka selles, kas katsetamise ja sertifitseerimise ülesannete jagamine tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste vahel on kasulik, kuna toote toimivuse tegelikud katsed teostab tehniline teenistus, mille pädevus on sertifitseeritud, samal ajal kui sertifikaadi väljastamise otsuse (tüübikinnitus) teeb tüübikinnitusasutus, kes ilmselgelt ei pea täitma mingeid erikriteeriume tehnilise pädevuse alal, vaid toetub täielikult tehnilise teenistuse antud hinnangule. Kui selle kaheastmeline süsteemi põhjus peaks olema selles, et asjakohane tehniline pädevus ei ole kõigis liikmesriikides kättesaadav, siis soovitab komitee integreerida mõlemad funktsioonid piiratud arvu tüübikinnitusasutustesse või ideaaljuhul, nagu juba soovitatud, luua üks ühine tüübikinnitusasutus kogu ELi jaoks.\nKomitee võtab ka teadmiseks asjaolu, et ECACi ühtsed katsemetoodikad töötavad praegu asjakohaselt. See seab kahtluse alla ettepanekus kavandatud süsteemi lisandväärtuse, kuna ECACi raamistik tagab asjaomaste toodete vaba liikumise ECACi liikmesriikide vahel. See tähelepanek ei mõjuta ettepanekus toodud siseturu eesmärke.\nKomitee võtab teadmiseks, et ettepaneku artiklis 10 sätestatakse, et EL peab saama ühtsete katsemetoodikate väljatöötamise eest vastutava asutuse, st ECACi täisliikmeks. Komitee märgib, et ELi ECACi liikmeks saamine eeldaks ECACi põhikirja muutmist, kuna täisliikmetena aktsepteeritakse praegu üksnes riike. Kuna liikmesus oleks läbirääkimiste tulemus, siis soovitab komitee muuta sätet nii, et ELi tuleks volitada alustama läbirääkimisi, et saada ECACi täisliikmeks.\nEttepanekus on sätestatud, et komisjon loob tehniliste teenistuste valdkondliku töörühma, et tagada tehniliste teenistuste vahel koordineerimine ja koostöö. Arvestades, et kõnealune rühm hakkab tõenäoliselt tegelema väga keerukate tehniliste küsimustega, seab komitee kõnealuse lahenduse sobivuse kahtluse alla.\nKomitee on üllatunud, et ei ole peetud vajalikuks sätestada teabevahetust ja koostööd eri riikide tüübikinnitusasutuste ning tüübikinnitusasutuste ja komisjoni vahel, pidades silmas, et sellist süsteemi on peetud kasulikuks tehnilistele teenistustele ja muudes olukordades, kus riiklikud asutused teostavad otsuste tegemise pädevust, mis on oluline ELi õiguse rakendamiseks, näiteks konkurentsi valdkonnas.\nKuigi ettepanekus nähakse ette üks tüübikinnitusasutus igas liikmesriigis, ei kehti selline nõue tehniliste teenistuste kohta, mis, nagu eespool mainitud, etendavad kavandatavas sertifitseerimissüsteemis olulist rolli. See toetab veel kord seisukohta, et nõudel luua üks tüübikinnitusasutus igas liikmesriigis oleks üksnes sümboolne väärtus, pidades silmas, et tüübikinnitussertifikaat ja sellel sertifikaadil põhinevad vastavussertifikaadid kehtivad kogu ELis. Menetlusega seadmete jaoks, mis kujutavad ohtu riiklikul tasandil (ettepaneku artikkel 17), võiks tegeleda julgeolekuküsimustes pädev riiklik asutus.\nEttepanekus sätestatakse, et tehnilised teenistused tagavad, et seadmega seotud katse tegemise taotluse ja tüübikinnitusasutusele katsetulemuste esitamise vahele ei jää rohkem kui 6 kuud, välja arvatud erandolukorras või tootjate konkreetse taotluse korral. Komitee on seisukohal, et kindla ajavahemiku sätestamine selleks ei ole soovitav ega realistlik. Parem lahendus oleks sätestada kohustus, et tehniline teenistus hindaks viivitamatult, kui palju aega läheb taotluse täitmiseks ning teavitaks taotlejat kindla ajavahemiku jooksul, näiteks viieteistkümne tööpäeva jooksul. Kui tähtajast ei ole võimalik seejärel kinni pidada, peaks tehniline teenistus esitama põhjendatud selgituse.\n(1) COM(2012) 417 final (ELT C 76, 14.3.2013, lk 37).\n(3) COM(2015) 624 final: Euroopa julgeoleku tegevuskava rakendamine: tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastane ELi tegevuskava ja COM(2015) 625 final: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta.\n(4) ELT C 177, 18.5. 2016, lk 51.\n(6) ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.\n(7) ELT C 185, 8.8. 2006, lk 17.\n(8) Vt ka tõlgendav teatis Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 296 (praegu ELi toimimise lepingu artikkel 346) kohaldamise kohta kaitsealaste riigihangete valdkonnas (KOM(2006) 779 lõplik) (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).\n(11) COM(2015) 624 final: Euroopa julgeoleku tegevuskava rakendamine: tulirelvade ja lõhkeainetega ebaseadusliku kauplemise ning nende kasutamise vastane ELi tegevuskava ja COM(2015) 625 final: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta.\n(12) Vt allmärkus 6.\n(13) Vt allmärkus 1.\n(14) Vt allmärkus 4.\n(15) Vt allmärkus 6.\n(16) Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja 1. novembri 2016. aasta põhjendatud arvamus nõukogu dokumendis 14180/16 ja Prantsusmaa Rahvuskogu (Assemblée Nationale), Nr 4060 rect. Proposition de Résolution Européenne.\n(17) Tõlgendav teatis Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 296 (ELi toimimise lepingu artikkel 346) kohaldamise kohta kaitsealaste riigihangete valdkonnas, lk 6, allmärkus 10. Direktiiv 2004/18/EÜ on praeguseks asendatud direktiiviga 2014/24/EL – COM(2006) 779 final.


Kellest ja millest sai Ülemiste LoftOffice inspiratsiooni ning oma hellitusnime ÜLO? - RESTATE!\nKellest ja millest sai Ülemiste LoftOffice inspiratsiooni ning oma hellitusnime ÜLO?\nloftoffice\tkinnisvara\tärikinnisvara\trestate\täripind\tÜlemiste\tÜlemisteloftoffice\tmis on loftoffice\tÜlemiste City\tÜLO\tYLO\tÜlo Pärnits\tMainor\tDvigatel\tÜür\tMüük\nPealt vaadates tundub, et ÜLO on vaid lühend Ülemiste LoftOffice nimest, kuid maja iseloom peegeldab midagi enamat ja selleks leidsime inspiratsiooni nii piirkonna ajaloost, kui seda kujundanud isikutelt.\nÜlemiste piirkonna areng hakkas aastal 1870, tänu raudtee rajamisele ning 1898. aasta Dvigateli tehase loomisele. Kaks aastat hiljem töötas tehases 3000 töölist, mis moodustas umbes poole Eesti metallitöölistest. 2005. aastal hakati Dvigateli tehase endisele territooriumile ehitama Ülemiste City tehnoloogialinnakut. Dvigateli tehas töötab tänaseni, mitmed tehase endised hooned said rekonstrueeritud ning lisaks ehitati linnakusse uusi büroohooneid.\nÜlemiste asum on saanud nime Ülemiste järve ja raudtee järgi, aga innovatsioonilise arengu ja iseloomu tõi sellele linnakule just Ülo Pärnits. Ülo Pärnits oli Eesti ettevõtja ja ärijuht. Pikaaegne Mainor Grupi nõukogu esimees ja suuromanik ning Ülemiste City looja.\nPärnits asutas koos Rootsi meediakontserniga Bonnier 1989. aastal ajalehe Äripäev, hiljem aastal 1997 müüs oma osaluse. Müügist saadud miljonid võimaldasid Mainoril tasuda Dvigateli erastamise eest ning panna alus Baltimaade suurima ärilinnaku Ülemiste City rajamisele. Viimasel kümnendil oligi Ülo Pärnitsa tegevuse nähtavaim osa just Tallinnas Baltimaade suurima ärilinnaku Ülemiste City arendamine. Tänaseks on linnakus tegutsevate ettevõtete aastakäive ligi miljard eurot ning seal töötab umbes 10 000 inimest. Mainor grupi tegevus on tänaseni koolitamine, konsulteerimine ning Ülemiste City Targa Äri Linna arendamine.\nÜlemiste City linnaku ning Eesti suurima erakõrgkooli asutaja ja pikaaegse eestvedajana oli Ülo Pärnits teadmiste usku juht, kes seisis alati Eesti hariduse, ettevõtluse ja majanduse arengu eest. Tänu sellele mäletatakse Ülo Pärnitsat tema nimelisel stipendiumikonkursil „Kuidas teha Ülemiste City linnak targemaks?“ Leiame, et Ülo Pärnits oli teerajaja oma innovatsiooniliste lahenduste, pealehakkamise ning visiooni kaudu ja loodame ka sama saavutada luues uudseid äripindade lahendusi ning sealjuures kasutades innovatiivseid nutilahendusi.\nSarnaselt Ülemiste Cityle, mis on eeskujuks ärilinnakute kujunemisele Eestis, oleme meie astumas järgmist suurt sammu ärikinnisvara loomisel Eestis. Nii sai ka Ülemiste LoftOffice inspiratsiooni luua midagi enamat kui lihtsalt lao- või kontorihoone. 2020. aasta kevadel valmiv ÜLO ehitatakse pidades silmas tänapäevaseid standardeid ning vajadusi. Aadressil Suur-Sõjamäe 13a valmiv nutikas ja multifunktsionaalne kaubandushoone ühendab endas show-, büroo- ja laoruumid. Viimase aja trendidega kaasas käies on hoones jagamismajanduse põhimõtteid arvestades pinnad ühendatud avatult, ehk äriruumidel puuduvad ruumi osasid eraldavad seinad ning piirid. Sellise lahenduse eesmärgiks on luua avatum õhkkond klientidele ning suurendada sünergiat töötajate vahel. Lisaks uudsele ruumilahendusele on hoones kasutusel ka nutilahendused, mis lubavad nutiseadme abil kontrollida ruumide temperatuuri, valgustust, kaameraid ja muid valveseadmeid ning lukustada või avada uksi, tehes kõike seda distantsilt.\nRohkem infot Ülemiste LoftOffice kohta - www.ylo.ee\nPildi autor - Marek Metslaid Photography


Järg 29. märtsil ilmunud osale\n1940. aasta juunipöörde järel kehtestatud nõukogude korra kohaselt läks raamatukogu omakorda üle linna rahvamaja alluvusse, muutudes selle struktuuriüksuseks. Nõukogude okupatsiooni aastail 1940-1941 kannab raamatukogu dokumentidel kord Jõgeva linna rahvaraamatukogu, kord Jõgeva linna keskraamatukogu nimetust.\nJõgeva II laulupidu\n1932. aasta talvisel aastakoosolekul tegi Jõgeva Rahvahariduse Selts otsuse korraldada Jõgeva II laulupidu. Samas moodustati peotoimkond ning seda kinnitati juhtima Jõgeva 6-kl algkooli juhataja ja selleks ajaks juba väga tunnustatud koorijuht Richard Stahlberg (Riho Terasmaa). Laulupeo päevaks määrati pühapäev, 31. juuli.\nPeokavva võeti kokku 21 ettekannet: 13 laulu segakooridelt, 4 meeskooridelt ja 4 puhkpillipala orkestritelt. Esinema oodati 700 tegelast. Ettevalmistustöö käigus rõhutasid korraldajad igati asjaolu, et eelolev laulupäev on selles kandis iseseisvusaja esimene nii suur muusikaalane ettevõtmine. Seda tehti mõistagi nii osalejate kui ka peokülaliste entusiasmi tõstmiseks.\nPeoplatsiks valiti looduskaunis Siimusti nõmm. Üldiselt arvati, et Jõgeva alevist jala või jalgrattal peopaika minek ei valmista rahvale just suurt raskust, ent siiski korraldati ka odavahinnaline autoühendus Jõgeva alevist läbi mitme tähtsama küla Siimustisse. Autod väljusid alevi turuplatsilt lauluväljakule iga 20 minuti järel. Toona kasutas Kaitseliit hilisemat Siimusti lauluväljakut laskeväljaku ja paraadiplatsina. Johannes Nahkuri mälestuste järgi peeti laulupeo peaproov Siimusti koolimaja juures ja sealt marsiti rongkäigus peoplatsile.\nPostimees kajastab laulupidu artiklis “Jõgeva laulupäev õnnestus” järgmiselt:\n“Jõgeva 2. laulupäev möödunud pühapäeval oli Siimustisse kokku meelitanud suure hulga laulusõpru ligidalt ja kaugelt, vaatamata sellele, et eelmise päeva ilm palju head ei tõotanud. Peale eelproovide siirdusid kõik koorid ja tegelased ühises rongikäigus peoplatsile, kus kooride lipud asetati kahele poole rohelisega dekoreeritud laululava, mida valvasid noored kotkad.\nLaulupäev algas vabaõhu jumalateenistusega ajaloolisel linnamäel, jutlustasid J. Järve ja A. Kerem. Kell 4 avas laulupäeva haridusseltsi esimees E. Hanson, tervitades südamlikult kõiki külalisi ja osavõtjaid. Ühendatud laulukoore juhtis Lauljate Liidu esimees Th. Vettik, kellele rohkelt jagati aplausi. Peale nimetatu juhtisid koore R. Stahlberg, G. Pastarus ja orkestreid M. Lall. Tehniliselt õnnestusid kõik ettekanded hästi, mitmeid numbreid tuli korrata.\nVaimustava peokõnelejana tervitas laulupäevalisi õpetaja A. Kerem, kuna rektor prof. Kõpp ettenägemata põhjusel puuduma pidi. Laulupäeva tehniline organisatsioon oli igati laitmatu, samuti ei jätnud midagi soovida ka üldine kord. Aineliselt õnnestus päev hästi.”\nPõltsamaa Teataja andmeil oli puhas sissetulek laulupeost 200 krooni ja õhtul alevi seltsimajas Jõgeva Muusika ja Lavakunsti Ühingu korraldatud pidu tantsuga tõi sisse 90 krooni. Õhtuselgi peol olnud rahvast palju.\nKas 1916. aastal või 1917. a algul ostis haridusselts endale klaveri. 1917. a 12. märtsi peokuulutust uurides tundub, et klaver võeti esialgu võlgu, sest kuulutusel leidu teade, et peo sissetuleku puhasosa läheb klaveri ostukulude katteks. Veel saab peokuulutustelt teade, et Anna Meos on pidudel esitanud klaveri soolopalasid ning et pidudel on tantsitud klaverimuusika saatel. Kooridele oli klaverist suur abi, sest selle abil sai proovides laule õppida ja esinemistel neid saata. Pärast klaveri soetamist polnud enam vajadust iga kontserdi ajaks tuletõrjeorkestrit kohale kutsuda, sest viimase teenete eest tuli ju pritsimeestele maksta.\nPostimehes 24. augustil 1917 ilmunud artiklis hinnati haridusseltsi tegevust nõnda: “Jõgeva Rahvahariduse Seltsi nimel pandi 13. aug. pidu-õhtu toime. Eeskava oli kaunis rikkalik: segakoorilaulud, soolo-ettekanded, ühejärguline naljamäng “Kõrvakiil” kupleedega kohalikkudest oludest. Siin esines esimest korda meie õppiv noorsugu. Tohiksime loota, et see algatus hoogu võtab ja meie noorsugu oma kodukoha kultuuritöö külge seob. Näitemäng “Hasemanni tütred” libises tarvilise kergusega üle näitelava. Näitekavaline tegevus on Hariduse Seltsile üheks suuremaks sissetuleku–hallikaks olnud, kust juba 3-4 a. kooli ülevalpidamiseks ja muudeks otstarveteks ikkagi jälle raha on saadud. Kui silmas pidada, et seda kõike ainult väike seltskond inimesi näiteseltskonnaga eesotsas seni oma õlgadel on kannud, siis peab tõsiselt tunnistama, et Jõgevalgi mitte tahtmist ja arusaamist meie hariduslise elu vastu ei puudu, soovida oleks ainult, et sellel alal ka laiemad hulgad enam liikuma hakkaksid.”\nSeltsi tegevuse ampluaad iseloomustab näiteks fakt, et 1918. aasta 21. juulil, ärasiunatud Saksa okupatsiooni tingimustes, korraldati seltsimajas pidu, mille sissetulek läks Eesti Rahva Muuseumi toetuseks. Tollal läksid moodi “näokattepeod”. Leitud andmeil toimus haridusseltsi üks esimesi selliseid pidusid Jõgeval 7. detsembril 1919 (tuletõrjeselts oli samalaadse peoga maha saanud juba 15. novembril 1909). Maskipeod olid 1920. aastate esimesel poolel Jõgeval väga populaarsed. A. Orase päevikust võib selle tõestuseks leida näiteks järgmised katkendid:\n“9. nov. õhtul (1924) oli maskepidu. Rahvast oli palju. Laulsime nelja mehega kuplee “Sinine esmaspäev”, kõige paremini laul ei läinud.”; “25. jaan. 1925 oli maskepidu, maaler tegi ennast kureks, sai I auhinna 1000marka.”; “22 nov. maskerad. Maaler tegi ennast kassiks ja sai I auhinna 1000 marka.”\nTöörohked ja vaiksemad ajad\nSeltsi töörohkeimad ajad kestsid kuni 1919. aastani, mil kool võeti üle avalike koolide võrku. Järgnevail aastail oli seltsi tegevus vaiksem kuni 1924. aastani, mil algas uus aktiivsem periood. Vahepeal vähenenud liikmete arv hakkas siis märgatavalt kasvama. 1924. a avati oma raamatukogu, ainuke avalik raamatukogu alevis, mida tuli kärmelt hakata raamatutega komplekteerima. Samasse aega langesid ka uue ajakohase koolimaja ehitamise ja Laiuse kihelkonna Vabadussõjas langenute mälestussamba püstitamise eeltööd, millest seltsi liikmed elavalt osa võtsid. Hoolega korraldati ka tollal tavapäraseid haridusliku sisuga loenguid ja vaidlusõhtuid, peeti igal suvel üleval lasteaeda jne. 1927. aasta kevadel oli haridusseltsil Postimehe teatel 85-liikmeline segakoor, mis valmistus laulupeoks. Mainitakse ka meeskoori, ent see võis tegelikult olla oktett või suurem ansambel, igatahes laulupeole soovis neist sõita vaid üks mees.\nSõjaeelsel ajal oli seltsidel kombeks sissetuleku teenimiseks loterii-allegriisid korraldada. Ka üks 1929. aastal Postimehes ilmunud kuulutus annab teada, et “Jõgeva Hariduse Selts korraldab pühapäeval 10. märtsil 1929. a Jõgeva seltsimajas Loterii-allegri. Palju võite ning väärtuslikke asju. Loosi hind 5 senti. Einelaud, mitmesugused lõbustused ja naljad. Loterii ajal mängib Jõgeva Vabat. Tulet. orkester. Algus kell 12 päeval. Pääsetähed loteriile 10 senti.” Nagu näha, käis loterii juurde meelelahutuslik rahvapidu.\n1933.a mais toimunud seltsi üldkoosolekul otsustati anda segakoorile toetust üldlaulupeole sõiduks, samuti korraldada koorile sügisel hääleseade kursus. Töökavva võeti mitmesuguste üldhariduslike kursuste ja loengute korraldamine, seltsi 20. aastapäeva tähistamine jne. Juhatusse ja toimkondadesse valiti endised liikmed tagasi, aga seltsi esimees vahetati välja ja uueks juhiks sai Peeter Valge. Seltsil oli siis ümmarguselt 100 liiget.\n1938. aastal, seltsi 25. sünnipäeva aastal kuulusid juhtkonda esimees Peeter Valge, tema abi Johannes Võsu, asjaajaja Leho Liigand, kassapidaja Osvald Paju, tema abi Egon Rannit, kirjatoimetaja Leini Paju ja tema abi Margarete Lehtmets.\nPärast 1940. a juunipööret likvideeriti Eestis peaaegu kõik kultuurharidusliku töö tegemiseks kodanikualgatuse korras asutatud või pisutki bolševistlikust ideoloogiast kõrvale kalduva eesmärgiga seltsid ja ühingud. Sundlikvideerimisele läksid haridusseltsidki. H. Kommusaare mäletamist mööda anti Jõgeva seltsi vara üle rahvamajale, aga osasaaja oli vist ka linna töölisühing.\nJõgeva haridusseltsi juhid\nAlljärgnev seltsi esimeeste loetelu on kokku seatud erinevatest allikatest pärinevate juhuandmete varal. On võimalik, et lühikest aega on veel keegi esimees olnud, aga seesugune teade pole käesoleva loo autorini jõudnud.\nJohan KÕPP 1913 – 1920; Laiuse koguduse õpetaja\nRichard STAHLBERG teated esimeheks oleku kohta pärinevad jaanuarist ja augustist 1923; Jõgeva Kõrgema Algkooli juhataja, eestistas nime hiljem Riho Terasmaaks\nPeeter EILAU teade esimeheks oleku kohta pärineb 1924. a ilmunud surmakuulutuselt; oli Jõgeva majandusühisuse raamatupidaja ja Jõgeva Ühispanga asjaajaja (juhataja)\nMargarete LEHTMETS on 1927. a veebruaris esimehena alla kirjutanud maakonna haridusosakonnale saadetud haridusseltsi kirjale; Jõgeva 6- kl algkooli õpetaja\nArnold MARTINSON teade esimeheks oleku kohta 1927. aastast; Jõgeva 6-kl algkooli õpetaja\nPeeter VALGE teated 1928. a oktoobrist ja 1930. a jaanuarist; Jõgeva 6-kl algkooli õpetaja\nErnst HANSSON teade 1932. aastast (pidas avakõne Jõgeva II laulupäeval); Jõgeva kohtunik\nPeeter VALGE teated tema maist 1935, detsembrist 1938 ja 3. detsembrist 1939; kooliõpetaja\nAlfred LAUR teade 29. detsembri 1939. a ajalehest Postimees


20. Raamat autorilt, keda oled reaalselt kohanud. Näiteks käinud mõnel ta raamatuesitlusel, näinud tänaval vms. – Raamatuid siit ja sealt\nMinavormis lugu tänapäeva koolikeskkonnast. Halli hiirekese staatuses Elis Sarapik avastab ühel päeval, et ta on rase. Kumma noormehe oma on tulevane laps, kas see laps üldse alles jätta – need küsimused keerlevad peategelase peas, ning talle pole toetajat ei oma sõbrannadest ega kellestki teisest peale iseenda.\nSelle raamatu autoriga olen palju kohtunud. Me oleme pärit ühest asulast ja käsime koos põhikoolis (tema aastakene eespool). Hiljem kohtusime sünnitusmajas. Minu poeg sündis paar päeva enne tema tütart 🙂\nMulle oleks meeldinud kui see raamat oleks olnud päeviku vormis. Üsna palju sisekõne ja tegelaste mõtteid. Võrreldes “Eleanoriga” siiski palju parem lugemine.\nPõhikooli lõpuklassi tüdruk Elis saab teada, et on rase, paraku pole esialgu kindel, kes on lapse isa. Kui isa selgub, siis on sellel juba uus suhe käsil. Ka pole noormees veel valmis vastutust võtma. Selle üheksa kuu jooksul saab lapseootel neiust naine, kes peab üksi toime tulema kõigega. Pere pole just eriti toetav ja nii leiab Elis omale sõbra vanemast mehest, kes olles ise minevikus kannatanud lastetuse käes, ulatab tüdrukule abikäe.\n27. märts 2016 edaade\tEesti kirjanik, Naistekas


NQG³ fassaadivärvid - puhtad fassaadid pikkadeks aastateks!\nSisevärvid, mida kasutavad meistrid\nSoe. Ilus. Tugev - fassaadisoojustus Caparolilt\nSilmapaistev seemisnahkne ilme - Stucco Satinato\nSoojusta roheliselt - vali kanep!\nCaparol tagab optimaalse töötulemuse kvaliteetsete toodete ja praktiliste ideedega. Meie abivahendid ja müügitoestus aitavad jagada kliendiga oma oskusi ja teadmisi, et nad oleksid lõpptulemusega enam kui rahul.\nToetame teid ka individuaalselt erinevatel ehitusetappidel. Igaühe jaoks leiame sobiva lahenduse.\nKiirelt leitav ehitajale\nSoojusisolatsiooni liitsüsteemid (SILS) Caparolilt. Parimad lahendused, mis tõepoolest toimivad. Säästa küttekuludelt kuni 30%.\nKõik infomaterjalid ühes kohas\nKõik ühes kohas: brošüürid, käsiraamatud, kataloogid jpm jagatud kategooriatesse kasutusalade kaupa.\nCaparoli uued fassaadivärvid saavutavad tänu kolmedimensioonilisele NQG ano-kvarts-võrgule tugevuse, mille tulemusena välistatakse sideaine termoplastilisus. Värv on isepuhastuv- mustuseosakeste ja tolmu kleepumine fassaadile on oluliselt vähendatud.\nCaparoli lai tootevalik hõlmab sise- ja välispindade värve, krohve, krunte, pahtleid, lakke ja lasuure, dekoratiivvärve, soojusisolatsiooni liitsüsteeme, epomasse ja palju muud. Kõigi toodete puhul on tagatud kõrge kvaliteet.


U U D I S K I R I - 8/2010\n• Raamatukogu avatud tavapärastel aegadel\n• Saa teada uusimatest portaalidest\n• Tule tasuta koolitustele\n• Teadus- ja kultuuriõhtul räägitakse Jungist\n• Arhiivkogu juubeliks valmib näitus\nRaamatukogu avatud tavapärastel aegadel\nSeptembrist on raamatukogu taas avatud E-R 11-20, L 12-19.\nErinevalt on avatud harulduste ja arhiivkogu saal (E-R 11-18, L 12-17) ja infoteaduste saal (E-R 11-18).\nSaa teada uusimatest portaalidest\n16. septembril toimuv VI Infopoliitika foorum on pühendatud kultuuripärandi digiteerimise ja kättesaadavuse küsimustele. Foorumil tutvustavad välismaiste projektide arendust Ameerika Kongressi Raamatukogu The World Digital Library direktor dr. John Van Oudenaren, Europeana portaali äriarendusdirektor Harry Verwayen ja Saksa Digitaalraamatukogu projekti kesknõukogu koordinaator dr. Jörn Sieglerschmidt. Eesti esinejad arutlevad, kuidas käitub meie internetikasutaja ning kellele ja milleks on loodud uued kodumaised kultuuriportaalid, s-h. Rahvusraamatukogu uuenev e-raamatukogu.\nFoorumi korraldavad Eesti Rahvusraamatukogu ja EV Kultuuriministeerium, toetab Goethe Instituut.\nTäpsem kava ja registreerimine Rahvusraamatukogu kodulehel.\nTule tasuta koolitustele\nE-raamatukogu ABC koolitusel õpitakse tundma Rahvusraamatukogu peagi uuenevalt kodulehelt kättesaadavaid andmekogusid ja teenuseid ning parendama infootsioskusi. Lähiajal toimuvad koolitused:\n5. oktoober 15.00-17.00\n12. oktoober 15.00-17.00\n14. oktoober 10.00-12.00\n19. oktoober 15.00-17.00\n21. oktoober 10.00-12.00\nErialateabe koolitused tutvustavad inforessursse ja otsivõimalusi:\nPsühholoogiateabe ABC 14. oktoobril 14.00-17.00\nKeele- ja kirjandusteabe ABC 21. oktoobril 14.00-17.00\nRegistreerimine ja lisainfo: tel. 630 7485, koolitus@nlib.ee\nTeadus- ja kultuuriõhtul räägitakse Jungist\n4. oktoobril kell 17.00 algab väikeses konverentsisaalis teadus- ja kultuuriõhtu, kus dr. Jüri Ennet arutleb teemal Jungi kaks mina. Üritusel on välja pandud selleteemaline kirjandus Rahvusraamatukogu, s-h. Šveitsi saali kogudest ning seda saavad meilt näitusena tellida huvilised raamatukogud.\nTähistamaks Carl Gustav Jungi 135. sünniaastapäeva käesoleval aastal ning seoses tema 50. surma-aastapäevaga 2011. aastal, on meil kavas Jungi-teemaliste ürituste sari.\nArhiivkogu juubeliks valmib näitus\n14. septembrist saab harulduste kogu näitusesaalis vaadata raamatunäitust „Eesti luuleilm 19. ja 20. sajandi vahetusel“. Näitus tutvustab Rahvusraamatukogu mahukat arhiivkogu, millele pandi alus 75 aastat tagasi. Välja on pandud luulekogusid ja -antoloogiaid, laulikuid, salmikuid ja perioodikat aastatest 1885-1916. Esindatud on üle 200 eesti luuletaja looming.\n7. septembrist 7. oktoobrini peanäitusesaalis, fuajeegaleriis, 6. korruse näitusesaalis ja 6. korruse galeriis Eesti Tekstiilikunstnike Liidu aastanäitus Omadega mäel\n14. septembrist 31. detsembrini harulduste kogu näitusesaalis Eesti luuleilm 19. ja 20. sajandi vahetusel\n28. septembrist 1. oktoobrini fuajees näitus Veljo Tormis 80


Tutvustus ja asukoht - Rapla Vallavalitsus\nOmavalitsuslik staatus linnal küll kadus 1. jaanuarist 2003, pärast ühinemist vallaga aastal 2002, kuid tegelikult on ta oma funktsioonidega kõigiti olemas. Ka skulptor Elo Liivi käe all sündinud pronksist Linna Peaga jätkuvad traditsioonid. Vald võib muidugi uhkust tunda, et maakonna ainus linn ja keskus on just tema piirides. Kui rääkida kirikutega seoses elujõulisest kihelkondlikust haldusjaotusest, siis siin on Rapla kihelkond ampsanud tükikese Kehtna vallast. Aastaid on tähistatud Rapla kihelkonnapäeva 22. juulil väga sisukate konverentsidega.\nLinnas on kaks põhikooli: Rapla Kesklinna Kool ja Rapla Vesiroosi Kool ning üks gümnaasium: Rapla Gümnaasium. 2018. aastast tegutseb Rapla Gümnaasiumi juures ka Rapla Korvpalliakadeemia. Lisaks saab ennast täiendada muusikakoolis ning huvikoolis.


Pärnusse tuleb aasta pärast LHV pangakontor. Kokku saab see olema panga kolmas kontor - Kasulik.ee\nLHV pankFoto: Tiit Blaat\nLHV jaepanganduse juhi Kadri Kiiseli sõnul on lisaks klientidele mugavama teeninduse pakkumisele uue kontori tähtsus ka märgiline. „Pakume kõiki oma teenuseid üle Eesti ja meil on ka kliente igas Eesti nurgas. Pärnu on üks Eesti tõmbekeskustest, selle piirkonna kliendid on väga aktiivsed ja meid pikalt oodanud, seetõttu on ka meie jaoks tähtis enda kohalolu Pärnus rohkem näidata,“ rääkis Kiisel.\n„Üldiselt on kõik LHV pangateenused kasutatavad digitaalselt ning otsest vajadust kontori külastamiseks on harva. Samas soovime, et nendel puhkudel, kui siiski tarvis kontorit külastada, saaks seda teha mugavalt ja loodame, et meie juurde leiavad tee ka kliendid kõrvalmaakondadest,“ lisas Kiisel.\nAjastu lõpp: viimased Swedbanki preemiapunktid kehtivad veel loetud päevad (100) 25.10.2020\nTänaseks on Graf Zeppelini maja ehitustööd hoos. Hoone ehitab Mapri Ehitus ning arendaja on VP Kinnisvara. Hoone arhitektuurne projekt “Lainurk” pärineb BOA arhitektidelt ja sai Pärnu 2019. arhitektuurikonkursil esimese koha.\nTelefoni teel panka "esindavad" kelmid tegutsevad jätkuvalt: tartlanna kaotas...