Coinbase laiendab Bitcoini teenuseid Kanadasse | EE.democraziakmzero.org\nBitcoin kasutajad Kanada saab nüüd osta ja müüa Bitcoin kasutades Coinbase.\nBitcoin teenuste firma, mis on tõstatatud $ 106.7min neli avaliku ettevõtmine ringi, on nüüd saadaval 27 riigis Põhja-Ameerikas ja Euroopas. Liikuda järgmiselt ettevõtte laienemist Europein september 2014.\nCEO Brian Armstrong oli varem teatanud, et Coinbaseis otsib laiendada oma teenuseid 30 riigis lõpuks 2015 eesmärgiks ta avalikustatud ajal käivitamisel on $ 75m Series Cround, teatas jaanuaris.\nSelle tulemusena liikuda, Kanada elanikud saavad nüüd osta ja müüa Bitcoin kasutades Kanada dollarit (CAD), tagatisraha CAD fondide Bitcoin rahakotid ja kaubanduse CAD / BTC kasutades Coinbase Bitcoin vahetada.\nÜhes intervjuus, Armstrong selgitas, et kuigi ettevõte on seni leidnud edu käivitada rohkem arenenud turgudel, see jääb aktiivseks oma jõupingutusi, et laiendada oma teenuseid arenevatel turgudel. Kuid ta soovitas õiguskeskkondadega on seni osutunud lihtsam navigeerida riikides, kus inglise keele oskus ja tehnoloogiaalase kirjaoskuse on kõrged.\nArmstrong ütles CoinDesk:\n"See ei ole, kus me tahaks käivitada esimene, see on tegelikult kus partnerid on meil töötada suudavad töötada koos meiega esimesena. Aga kindlasti Kanada on suur rahvastiku inimesi, kes on huvitatud Bitcoin, mis ei ole lihtsaid viise osta ja müüa. "\nEttevõte teatas oma õigusnõustaja ei usu Coinbase tuleb "tegeleb reguleeritud tegevus" Kanadas, tegur, mis julgustas teda käivitada oma vahendamine ja vahetada teenustele kõikides Kanada provintsides.\nNimelt ettevõtte CAD / BTC vahetada hoitakse eraldi, et raamat, mis tähendab, et praegu USA vahetada kasutajad ei pääse paari kaudu oma USA kontosid.\n"Seal on kindlasti eelis mitme valuuta paari, aga me tahtsime olla konservatiivseks õiguslikku ja reguleerivat mõttes" Armstrong jätkus.\nOsana käivitamist, Coinbase ütles, et see oleks loobuda jaemüük konverteerimise tasu kasutajad oma Bitcoin maaklerteenust kaudu 6. September. Trading tasud oma vahetuse toode ei kuulu edendamine.\nWall Street kinga sisse\nArmstrong kommenteeris ka suureneva konkurentsiga US Bitcoin vahetada ruumi, mis on näinud käivitamist või teateid oodata käivitamist hästi kapitaliseeritud konkurendid sealhulgas itBitand Kaksikud.\nKuigi sellist vahetust võib olla kogunud lõviosa meedia arutelu, Armstrong tunneb Coinbase on parimal positsioonil lüüa investeeringuid selle demograafilise. Eelkõige ta viidatud New Yorgi börsi (NYSE) investeeringuid ettevõtte ja asutaja Fred Ehrsam kogemused Goldman Sachs.\n"Kui Wall Street teeb midagi [koos Bitcoin], nad ei kavatse seda teha koos meiega. Taju on see, et me oleme kinga-in pangandus rahvahulga," ütles ta.\nCoinbase Exchange on praegu saadaval enam kui 30 riiki, samuti Washington, DC ja Puerto Rico, osalt litsentside tagatud iga jurisdiktsiooni. Rival itBit on alternatiivselt tagatud New York pangandus harta, milles ta väitis, annab see võime teenindada kliente kõigis 50 USA osariikides.\nKuigi ta rääkis positiivselt rivaal itBit, Armstrong kutsus Kaksikud jõupingutusi, sealhulgas uuemate vastu pangandus charter New York, "piinlik", mis viitab investorite ja ettevõtjate taga projekti, vennad Cameron ja Tyler Winklevoss ei ole usaldusväärne lugu arvestust toote kohale.\nNagu Coinbase pikaajalise tulu mudeli Armstrong ütles käivitamisel on tõenäoliselt lisada täiendavaid rahalisi tooteid oma vahetuse toote, mis võib kaasata derivaadid.\nArmstrong kirjeldatud ettevõtte vahendamine ja professionaalne kauplemise tööriistad oma "Google AdWords" on tulusad haru firma, mis võimaldab tal jätkata rohkem uuenduslikke ja odavat kliendisõbralik teenuseid.\nSiiski tunnistas ta, et kogu tööstusharu, rahakotid ja vahetused on raskusi tõsta tulusid, kuid ta usub Coinbase on hästi positsioneeritud, et teenida raha kaudu maaklerteenust, arvestades, et ettevõte on asutatud usaldusväärne nimi tööstuses.\n"See on rohkem Apple'i kui WalMart mudel," jätkas ta. "Ma arvan, et tarbija äri saab olema põhjendatud ja kasumlik ja võimaldab meil pakkuda arendaja platvormi tasuta."\nPraegu ta kordas Coinbase soovib ehitada "avatud ja tõhusa makse võrgustik" globaalse kasutajate baasi, rõhutades, et tema teenuseid Kanada on järjekordne samm selle eesmärgi suunas.\nBitnet Lands $ 14.5 Million Series Raha Rival BitPay


Jalg kisub krampi. Mida teha? | kodutohter.ee\nTekst: Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuse neuroloog-taastusarst Vaike Kabel\nKrambid on valulikud lihase kokkutõmbed, mis võivad esineda ka täiesti tervetel inimestel, harilikult rahuolekus või pärast suurt kehalist koormust. Lihasekramp tekib tavaliselt veepuudusest, verevoolu või elektrolüütide vähenemisest. Organismis olevad elektrolüüdid lähevad tasakaalust välja ja põhjustavad lihaste elektrilise aktiivsuse suurenemist, mis avalduvad lihasekrambina.\nLihasekrampide kõige sagedasemad põhjused on\nateroskleroos ja arterite ahenemine\nKoormus kuumuses ja külmas\nValulikke lihasekrampe esineb sageli siis, kui treenitakse kuumuses ja suurt vedelikukaotust korvatakse ainult veega ning energiakulu soolavaese toiduga. Oluline on jälgida joogirežiimi: tavaliselt piisab spordijookidest ja mineraalveest või soolasest toidust. Tuleb juua 2–3 liitrit vett päevas.\nKuuma ilmaga, kui vesi on veel külm, kipuvad jalad vette minnes krampi lööma. Siis tuleb jalgu masseerida, lõdvestada ja määrida soojendava spordikreemiga. Aitab ka see, kui varbaid ülespoole tõsta ja hoida – see venitab jalapõhjalihaseid, kust tavaliselt krambid alguse saavadki.\nVäsinud jalgadel, näiteks kui on käidud pikk maa või seistud kaua ühe koha peal, esineb krampe sagedamini kui puhanud jalgadel. Seepärast on soovitatav jalgadele vahepeal puhkust anda: võimalusel heitke päeva jooksul pikali ning tõstke jalad üles või hoidke kõrgemal alusel.\nÕhtul võib teha sooja jalavanni ja lisada vette ravisoolasid.\nJalakrambid võivad tuleneda ka veresoonte lupjumisest.\nVeresoonte lupjumine ehk ateroskleroos on haigus, mille puhul kolesterooli ladestumisel muutuvad arterite seinad paksemaks. Haiguse arenedes ladestused sidekoestuvad, tekib arteri kitsenemine ehk stenoos, raskematel juhtudel ummistus ehk oklusioon. Haigestunud arter kaotab elastsuse ja muutub rabedaks; veresoone valendik aheneb ja seetõttu halveneb jalgade verevarustus.\nTavaliselt kulgeb ateroskleroos algul vaevusteta. Haiguse sümptomid avalduvad selles piirkonnas, kus verevarustus ei ole piisav. Näiteks tekivad\njalgades krambitaolised valud\nKaaliumipuudusest ja magneesiumivaegusest\nMagneesiumi nappuse üheks avalduseks peale väsimuse, närvilisuse, unehäirete ja südamevaevuste on ka lihastoonuse tõus – lihasekrambid. Elutegevuseks vajaliku magneesiumi saab inimene tavaliselt toiduga. Magneesiumivaegust põhjustavad liigne alkoholitarvitamine, diureetikumid, kaaliumivaene toit, kaaliumi imendumishäired, ületöötamisest tekkinud stress (lõõgastumiseks kaldutakse liialdama alkoholiga). Suurenenud magneesiumivajadus on ka sportlastel, noorukitel, rasedatel ja imetavatel emadel. Samuti mõningate haiguste korral, nagu suhkruhaigus või krooniline kõhulahtisus, tuleb ette magneesiumivaegust.\nStressi, lihasekrampe ja südamevaevusi aitab leevendada magneesiumipreparaatide tarvitamine.\n6 venitusharjutust krampide vastu\nIGA PÄEV on soovitatav jalgadele teha venitusharjutusi, et tugevdada pöiavõlvi ja ennetada korduvaid krampe.\nHarjutusi võib teha nii krambi ajal kui ka selle ärahoidmiseks. Võimle paljajalu ja ühtlaselt hingates. Iga asendit hoia 20–30 sekundit.\nSiin on mõned venitusharjutused proovimiseks.\nLükka põlv ja pöid järsku sirgeks, ning kramp võibki mööduda.\nHeida pikali, tõsta sirged jalad üles ning suru kannad lae poole. Venita jalgu paarkümmend sekundit, tõmmates varbad enda poole.\nKõige lihtsam on istudes varbaid kätega enda poole tõmmata või seista kannal (kandadel). Kannal seistes toeta millegi vastu, et ei kukuks.\nSeisa seina poole. Kõigepealt kõverda põlv, pane varbad vastu seina ja seejärel suru kogu talda tugevasti vastu seina; nüüd suru jalga pahkluust ja samal ajal kergita talla sisekülge.\nSeisa, jalad paralleelselt, teineteisest umbes 30 sentimeetri kaugusel. Kõverda kergelt põlvi, suru jalg kogu tallaga vastu maad, tõsta varbad üles ja aja need laiali. Hoia. Ettevaatust, ära kuku!\nKui püsti seista ei saa, siruta jalg välja ja suru kand endast eemale. Hoia mõni aeg. Seejärel siruta tugevalt varbaid, eriti suurt varvast, aja varbad laiali ja tõmba neid enda poole.


Vaata, kui palju saavad erakonnad tänavu riigieelarvest toetust - Poliitika - Postimees.ee\nVaata, kui palju saavad erakonnad tänavu riigieelarvest toetust\n1. aprill 2015, 17:41\nSiseministri käskkirja kohaselt saab Reformierakond aasta lõpuni eelarvest kokku 1 205 795, Keskerakond 1 085 215, Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) 602 897 ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) 562 704 eurot. Uue erakonnana riigikokku pääsenud Vabaerakonna toetus on tänavu 321 545 ning Konservatiivsel Rahvaerakonnal (EKRE) 281 352 eurot.\nTänaseni said parlamendiparteide kõrval riigieelarvest toetust ka erakonnad, kes valimiskünnist ei ületanud, kuid kogusid vähemalt ühe protsendi häältest. 2011. aasta valimiste järel said riigikogus esindamata erakondadest igal aastal 9587-eurost toetust Eestimaa Rohelised ja EKRE, kelle toetus oli toonastel valimistel vastavalt 3,8 ja 2,1 protsenti.\nEsimeses kvartalis said nad riigieelarvest kumbki 2397 eurot. Reformierakond sai kolme kuuga 440 559, Keskerakond 347 107, IRL 307 056 ja SDE 253 655 eurot. Kokku on erakondadele sel aastal riigieelarves ette nähtud 5,41 miljonit eurot.\nRiigikogu valimiste järel jõustuvad seadusemuudatused suurendavad eelarvetoetust neile parteidele, kes valimiskünnist ei ületanud, kuid kogusid vähemalt kaks protsenti häältest. Sellele toetusele ei pretendeeri seekord aga ükski partei. Samas poleks riigikogust välja jäänud erakonnad toetust saanud ka vana korra järgi, sest kõigi nende toetus jäi alla ühe protsendi. Parlamendierakonnad saavad toetust endiselt valimistel saadud kohtade arvule vastavalt.


TÜ õigusteadlased tutvustasid Prahas Eesti põhiseadust | Tartu Ülikool\nTÜ õigusteadlased tutvustasid Prahas Eesti põhiseadust\nAugusti lõpust septembri keskpaigani toimus Prahas võrdleva riigiõiguse suveülikool, kust võtsid osa ka TÜ õigusteaduse tudengid ja õppejõud. Suveülikool sai teoks Eesti, Saksamaa, Austria, Poola ja T¨ehhi ülikoolide koostöös.\nHamburgi ülikooli eestvedamisel ja Praha Karli ülikooli toetusel korraldatud suveülikoolist võtsid lisaks nimetatutele osa ka Krakowi, Grazi ja Tartu ülikooli õigusteaduskondade õppejõud ja üliõpilased. Teiste seas esindas Hamburgi ülikooli endine Saksa liidukonstitutsioonikohtu kohtunik emeriitprofessor Wolfgang Hoffmann-Riem.\nTÜ õigusteaduskonna Tallinna osakonna riigiõiguse õppejõu Madis Ernitsa sõnul oli suveülikool hea võimalus tutvustada Eesti põhiseaduse tugevaid külgi võrdleva riigiõiguse Euroopa tänasele ja tulevasele paremikule ning arutleda üheskoos probleemide üle. "Loodetavasti avaneb võimalus seda intensiivõppemoodust tulevikus jätkata ja sellest traditsioon kujundada. Vast leidub selleks TÜ õigusteaduskonnas edaspidigi piisavalt huvilisi nii õppejõudude kui üliõpilaste seas," ütles Ernits.\nTÜ õigusteaduskonna Tallinna osakonna III kursuse tudengi Andra Laurandi arvates andis suveülikoolis osalemine hea võimaluse harjutada saksa õiguskeelt ka neile tudengeil, kellele saksa keel pole emakeeleks. "Samas võiks edaspidi koostada programmi tasakaalustatumalt, sest Saksa ja Austria diskussioon kippus domineerima. Nii idee kui ka korraldus olid aga suurepärased ning sarnaseid projekte võiks korraldada edaspidigi. Ja miks ei võiks kunagi tulevikus võtta initsiatiivi ka Eesti?"\nSuveülikoolis said viie osaleva riigi üliõpilased saksa keeles ülevaate osalevate riikide põhiseadusloost ning läbisid põhiseaduslikkuse järelevalve, parlamendi- ja rahvahääletuseõiguse, presidendi institutsiooni, põhiseaduse muutmise ning Euroopa Liidu aspektide võrdleva kursuse. Üle poole kuu kestnud kursus lõppes eksamiga.\nEestit esindasid peale tudengite ja Madis Ernitsa veel TÜ õigusteaduskonna õppejõud Rodolphe Laffranque, TÜ õigusteaduskonna endine DAAD-programmi välislektor Christoph Schewe ning siseministri nõunik Krõõt Tupay.\nRohkem infot: http://www.dikaiosyne.de/\nLisainfo: Madis Ernits, tel 631 6365, madis.ernits [ät] riigikogu.ee


Mustandi koostamine - teemaarendus ja teksti struktuur | teadustoo_alused\nMustandi koostamine - teemaarendus ja teksti struktuur\nMustandi koostamist võib alustada mõne eelpool kirjeldatud mõtete püüdmise tehnikaga leitud ideede järjestamisest ja lahtikirjutamisest. Kirjutamisega algust tehes tuleb silmas pidada, et igal kirjatööl (essee, seminaritöö, referaat, uurimistöö) on põhiline kolmikstruktuur: sissejuhatus – teemaarendus/sisuosa – kokkuvõte. Täpsem struktuur sõltub juba konkreetsest tekstiliigist ning sellele seatud nõuetest. Kuivõrd sissejuhatus ja kokkuvõte kirjutatakse reeglina alles lõpus, on soovitav mustandi koostamist alustada teemaarendusest.\nTeemaarendus on iga kirjatöö tuum. Mustandi koostamise esmases faasis võib kirjutada kõigest, mis tundub põhiidee seisukohalt oluline. Alati on kasulik kirjutada pigem rohkem - kirjaliku kuju saanud mõtted selginevad ning hiljem kirjutatut üle lugedes on lihtsam eristada olulist ebaolulisest. Seejärel teksti struktureerides ja viimistledes võib liigseks osutunud mõttekäigud kustutada ning jätta alles vaid need, mis on teema ja põhiidee seisukohalt kõige olulisemad.\nSõltuvalt kirjutise eesmärgist on teemaarendusel võimalik kasutada erinevaid strateegiaid nagu näiteks jutustamine, kirjeldamine, võrdlemine, analüüsimine, hinnangu andmine jt. Enamasti kombineeritakse ühes tekstis mitmeid strateegiaid.\nJutustamisel või järjestamisel keskendutakse mingite sündmuste või nähtuste ajalisele mõõtmele. Jutustamist on võimalik kasutada näiteks mõne ülesande puhul tausta loomiseks. Kirjeldamisel antakse ülevaade mingi nähtuse omadustest. Ülikooliõpingute käigus koostatavates akadeemilistes tekstides ei saa enamasti siiski piirduda jutustamise ja kirjeldamisega, tuleb liikuda arutlevama ja analüüsivama teksti poole. Siin on mitmeid võimalusi:\n- põhjuslike suhete esiletoomine – tuuakse esile, kuidas üks nähtus mõjutab teist, missugused on mingi nähtuse tagajärjed;\n- võrdlemine - nähtuseid ja probleeme võrreldakse, tuuakse eile võrreldavate nähtuste sarnased ja erinevad jooned;\n- vastandamine - tuuakse esile võrreldavate nähtuste erijooned, ainestik esitatakse kontrastiprintsiibil, näiteks enne ja nüüd, oluline ja mitteoluline, poolt ja vastu;\n- liikumine üldiselt üksikule (esitatakse üldine printsiip ning seejärel tuuakse näited) või üksikult üldisele (esmalt esitatakse näited, mille põhjal näidatakse, et need tulenevad kõik ühest printsiibist);\n- analoogiale tuginemine (tundmatut või keerulist nähtust võrreldakse tuntuga ning põhjendatakse, miks on tundmatu ja keeruline nähtus oma põhiolemuselt sarnane tuntud nähtusega);\n- näidete toomine (asjakohased näited tõendavad seisukoha paikapidavust ning võimaldavad üldistust);\n- analüüsimine (tuuakse välja nähtuse olemuslikud jooned ja osad, nendevahelised seosed);\n- liigitamine ja rühmitamine (nähtuseid grupeeritakse ühiste tunnuste alusel; liigitamine pole võimalik ilma eelneva analüüsita, sest see eeldab nähtuste ühis- ja erijoonte esiletoomist);\n- põhjendatud hinnangu andmine, näiteks erinevatele autorite seisukohtadele või käsitlustele mingist teemast (pole samuti võimalik ilma eelneva analüüsita\nOlles erinevatest teemaarenduse tehnikatest teadlik, võib edaspidi akadeemiliste tekstide lugemisel pöörata neile teadlikku tähelepanu, märkamaks, missuguseid erinevaid strateegiaid üks või teine autor mingi probleemi käsitlemiseks kasutab.\nStruktureerimine on sisuline töö mustandiga: jälgitakse, et kogu tekst oleks põhiidee teenistuses ning et põhiidee oleks loogiliselt lõpuni välja arendatud. Seejärel visandatakse sissejuhatav ja kokkuvõttev osa. Struktureerimisel on abiks kriitiliseks lugejaks kehastumine. Teksti põhiidee võib olla küll selge ja mõistetav autorile endale, kuid hoolt peab kandma ka selle eest, et lugeja jõuaks teksti lugedes täpselt samadele järeldustele/tulemustele.\nPõhiidee juures püsimisel võib endalt kriitilise lugejana küsida näiteks järgmisi küsimusi:\nKas iga peatükk ja alapeatükk teenib põhiidee edasiandmist?\nKas iga lõik on põhiidee teenistuses - toetab ja selgitab?\nKas tekstis esitatud seisukohad põhiidee edasiandmiseks on loogilises järjestuses?\nKas põhiidee on lõpuni välja arendatud - kas midagi on puudu või üle?\nKas põhiidee mõistmiseks jääb midagi puudu?\nVajadusel tuleb mingeid teksti osasid kustutada või juurde kirjutada, tõsta loogilisse järjestusse peatükid, alapeatükid ning lõigud ja laused nendes.


Telia - 5G aitab Eestis rohepöörde läbi viia - TööstusEST\nautor: Robert Pajos, Telia Eesti juht\nKategooria: Elektroonika, TööstusEST september 2021\nFoto: Rober Pajos, Telia Eesti tegevjuht\nTelia panustab palju, et oma tegevusest tulenevat mõju keskkonnale vähendada, kusjuures on just 5G tehnoloogia arendamine Eestis üks nurgakivi rohepöörde läbiviimisel.\nEesti praegune valitsus on mõistnud rohepöörde tähtsust ning andnud sellele juba ka nime – Viigrihüpe. Suur roll rohepöördes on tehnoloogilisel arengul, mis võimaldab mitmeid igapäevaseid tegevusi teha senisest efektiivsemalt ja keskkonnasäästlikumalt.\n5G-st saab seni nähtutest kõige kiiremini arenev ja suurima mõjuga tehnoloogia, mis suure tõenäosusega loob meie igapäevaelus järgmise kümne aastaga selliseid muutuseid, mida meil on praegu raske isegi ette kujutada. Tõsi, koos tehnoloogia arenguga jätkab infotööstuse energiatarbimine lähiaastatel samuti kiiret kasvu ning aastaks 2030 haarab see sektor juba viiendiku kogu maailma elektritarbimisest.\nIKT-sektorile omistatakse juba praegu 2% kogu maailma süsinikuemissioonidest. Samuti pole sugugi roheline asjaolu, et 5G tehnoloogia kasutuselevõtuga tuleb tarbijatel osaliselt välja vahetada oma vanemad seadmed. Suuremad mobiilitootjad on juba algatanud programmid kasutatud nutiseadmete ümbertöötlemiseks ja taaskasutamiseks.\nEnt kui 5G infrastruktuur on paika saanud ja tehnoloogilised lahendused selle taga tööle hakanud, võib energiasääst osutuda vägagi suureks. 5G abil saab efektiivselt tööle panna mitmeid nutikaid ja keskkonnasõbralikke lahendusi. Osa uute tehnoloogiate keskkonnasõbralikkusest on ka kasvav trend, kus telekomifirmad lähevad üle rohelise energia kasutamisele.\n5G võrk toodab ühe infoühiku transportimiseks vähem süsinikku kui praegune 4G võrk. See asjaolu kombineerituna suuremast digitaliseerumisest tuleneva kasuga peaks erinevate prognooside järgi langetama üleilmset süsinikuemissiooni 2030. aastaks 15%.\nEes ootavad olulised muutused\nVõtame näiteks juba mitmel pool Eestis ehitatud ja arendatavad targad majad või lausa targad linnaosad. Kogu tarkade majade kontseptsiooni kliimasõbralikkuse potentsiaal avaldub täiel määral alles 5G kasutusele võtuga, kus nutikad andurid hoolitsevad kõige säästlikuma energia- ja veekasutuse ning küttekulude eest. Ükski lamp ei jää enam asjata põlema ega radiaator vajaduseta huugama. Samamoodi võimalikult ökonoomselt kustub ja läheb põlema tänavavalgustus, foorid lähtuvad reaalsest liiklusvoost, ühistransport reageerib paindlikumalt inimeste vajadustele jne.\n5G tehnoloogia areng käsikäes isesõitvate autode tootmisega võimaldab massiivseid muutusi. Kui kokkupõrkeandurite ja muu nutika tehnikaga varustatud isesõitvad autod on omavahel ka ühendatud ning vahetavad infot liikumiskiiruse, trajektooride ja muu kohta, muutub liikluspilt veelgi turvalisemaks.\nÜRO andmetel läheb maailmas toodetavast toidust lausa 30% raisku transportimisel. Uued tehnoloogiad võimaldavad toidutransporti paremini monitoorida ning näiteks jälgida laevakonteinerite sisetemperatuuri ja kiiresti avastada ohtlikud kõikumised.\nSuuri võimalusi arenguhüppeks pakub 5G põllumajandusele, mis on siiani võrdlemisi vähedigitaliseeritud valdkond. McKinsey instituudi uuringu järgi lisab põllumajanduse digitaliseerumine aastaks 2030 üleilmsesse majanduskasvu 500 miljardit dollarit. 5G võimaluste töösse rakendamine tähendab täpsemat vee, väetiste ja taimekaitsevahendite kasutust, paremaid ja loomasõbralikumaid elutingimusi karjakasvatuses, mõistlikumat põllumaa planeerimist jne.\nLoomulikult ei toimu 5G tehnoloogiast mõjutatud muudatused üleöö. Tehnoloogiline areng ja digitaliseerumine on ülemaailmne võidujooks, kus sabas sörkijaks jäämine tähendab majandusarengu pidurdumist. Eesti inimeste üldised digioskused on maailma mastaapis märkimisväärsed, seetõttu on meil olemas parem positsioon selles võidujooksus edukaks kaasalöömiseks.\n5G pole arengu ainus võluvits\n5G kõrval on veel rida võimalusi, kuidas nii ettevõtte siseselt rohepööret ellu viia kui ka oma tegevustega avaldada mõju organisatsioonist väljapoole.\nTelia keskkonnaeesmärkide peamiseks sihiks on muuta oma tegevus aastaks 2030 nii CO2 emissiooni- kui jäätmevabaks. Ambitsioonikate eesmärkideni on plaan jõuda läbi vastutustundliku digitaliseerimise, kaasates sellesse ka kõiki oma töötajaid, partnereid ja hankijaid. Üks olulise mõjuga samm on uuskasutatud seadmete kasutuselevõtt, millega on aktiivselt kaasa tulnud ka kliendid. Viimase kolme aasta jooksul on enam kui 65 000 Telia klienti otsustanud uue koduse seadme asemel (peamiselt digiboksid ja ruuterid) taaskasutada vanemaid seadmed, toetades sellega otseselt meie rohelisi keskkonnaeesmärke.\nSamuti oleme juba kolm aastat korraldanud digikoristuspäevi, mille eesmärk on kaasata võimalikult palju inimesi ja ettevõtteid, et üheskoos korrastada oma IT-süsteeme ja nutiseadmeid mittevajalikust infost ning kustutada kasutuna seisvaid faile, pilte ja videoid. Tänavusest aktsioonist võttis osa juba 300 Eesti ettevõtet ning hinnanguliselt 10 000 inimest.\nSildid: 5g võrkelektroonikaITrohepööreTeliaviigrihüpe\nUue loomise asemel arendame parem olemasolevat pakendiringlust


2010 ülevaade: toiduainetööstuses taastumine teistest sektoritest vaevalisem - Tööstusuudised\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeerium ning Rahandusministeerium on koostanud 2010. aasta majandusülevaate. Järgneb ülevaade toiduainete ja jookide tootmisest.\nToiduainetööstus on enam kui 1,3 miljardi eurose käibega tootmismahult Eesti üks suurimaid tööstusharusid, mis on põhitegevusalaks ligi 400 ettevõttele. Hea konkurentsivõime välisturgudel on tõstnud ekspordi osakaalu ligi kolmandikuni müügimahtudest. Kokku tegeleb Eestis toiduainete ja jookide tootmisega 13 700 inimest.\nToiduainetööstuse ettevõtted paigutuvad üle Eesti suhteliselt ühtlaselt. Kõigi Eesti regioonide suuremate ettevõtete hulgas on ka toiduaineid tootvaid ettevõtteid. Suurimaks ettevõtteks tööstusharus on lihatööstustest AS Rakvere Lihakombinaat Lääne-Virumaal, veidi väiksemad on Atria kontsern Lõuna-Eestis ning linnuliha tootja AS Tallegg. Suuremad pagaritööstusettevõtted on Fazer Eesti AS, AS Eesti Pagar ja AS Leibur. Suuremate toiduainetööstuse ettevõtete hulka kuuluvad ka jookide tootjad AS Saku Õlletehas Harjumaal ja AS A. Le Coq Tartumaal, piimatööstustest Valio Eesti AS ja TERE Aktsiaselts. Suurim kalatöötleja on AS Paljassaare Kalatööstus, mis tegutseb Harjumaal, ning suurim magusatootja on Aktsiaselts Kalev Chocolate Factory.\nToiduainete ja jookide tootmine on Eestis võrdlemisi konkurentsitihe. Samas kaugematele turgudele minekut segab mitmete kaubagruppide lühike säilivusaeg ning väljakujunenud kultuurilised maitseerinevused. Sellegi poolest on viimastel aastatel suudetud edukalt välisturgudel laieneda ning selle trendi jätkumist on oodata ka tulevikus. Töötajate arvus suuri muutusi oodata ei ole, pigem suunatakse jõupingutused edasiseks efektiivsuse suurendamiseks, et veelgi vähendada vahet Lääne-Euroopa konkurentidega.\nToiduainetööstuses püsisid tootmismahud suhteliselt stabiilsed ka kriisiajal. Seetõttu on ka taastumine teistest sektoritest aeglasem. Lisaks hoidis sektori kasvu tagasi siseturu suur osakaal, kuna teistes töötleva tööstuse sektorites tuli 2010. aastal kasv peamiselt ekspordi arvel. Võrreldes teiste tööstusharudega on toiduainete ja jookide tootmises oluliselt raskem välisturgudele minna ning seetõttu on ka kasv olnud aeglasem.\nLäbi 2010. aasta mõjutas sektori tegevust tootmissisendite kiire hinnakasv. Kokkuostuhind tõusis piimal aastaga 32% ja teraviljal 48%. Liha ning kala osas olid hinnatõusud oluliselt väiksemad. Seejuures toimus peamine toorainete kallinemine teisel poolaastal, kus eriti tugevalt hakkas tunda andma eelmise perioodi kehv globaalne viljasaak ning üleüldised pinged, mis survestasid hindu ülespoole. Sellest tulenevalt tõusid ka tootjahinnad sektoris kõrgemale 2008. aastast, mil oli varasem hindade tipptase.\nToiduainetööstuses läheb ekspordiks ligi kolmandik toodangust. Suurimaks kaubagrupiks toiduaine-tööstuse ekspordis olid piimatooted, mis andsid kogumahust 30%. 2010. aastal kasvas eksport enamiku olulisemate sihtriikide lõikes. Suurim oli kasv Skandinaavia suunal, eksport Soome kasvas aastaga ligi 60% ning Rootsi enam kui 70%. Suurimaks välisturuks jäi endiselt Venemaa, kuigi mahud kahanesid sellel suunal aastaga ligi kümnendiku. Peamiseks põhjuseks oli siin jookide segmendi 79%-line vähenemine.\nToiduainetööstuses suurima osatähtsusega piima-tootmist iseloomustas 2010. aastal peamiselt hindade kiire tõus. Aastaga kasvasid sektoris tootjahinnad ligi 12%, mis oli töötleva tööstuse harudest kolmandal kohal. Sellegipoolest kasvasid harus kogukulud müügitulust kiiremini ning hoolimata tööjõukulude kahanemisest vähenes kasum veerandi võrra. Kuigi tööjõukulud vähenesid, jäid aastases võrdluses samaks nii töötajate töötatud tunnid kui ka hõivatute arv. Samas ei olnud kulude kärpimine piisav üldiste tootlikkuse näitajate parandamiseks ja tööviljakus hõivatu kohta kahanes aastaga enam kui kümnendiku võrra.\nPiimatoodete suurimaks välisturuks oli 2010. aastal Venemaa, kuhu müüdi ligi 40% toodangust, aastaga kasvas müük enam kui 2,5 korda. Kokku kasvas piimatoodete eksport enam kui 50%. Suurima osatähtsusega on haru ekspordis juust ja kohupiim, andes müügimahtudest ligi 40%. Samas on aastaga oluliselt kasvanud piima osakaal, mis on jõudnud kogu ekspordimahtudest peaaegu 30%-ni ja seda peamiselt Venemaa tõttu.\nLihatööstusele osutus 2010. aasta suhteliselt stabiilseks. Tootmismahud jäid aastatagusega võrreldes pea samaks, kuid müügitulu langes paari protsendi võrra. Samas suudeti piisavalt vähendada kulusid ja aastase vaheaja järel jõuti jälle kasumisse. Lisaks paranes tööviljakus hõivatu kohta enam kui 8%, mis näitab, et viimaste aastate investeeringud tehnoloogiasse hakkavad end ära tasuma. Samuti toetas haru arengut ühe peamise sisendi – sealiha – kokkuostuhinna 7%-line langus. Suuremateks eksporditurgudeks olid lihatööstustele Läti, Leedu ja Soome. Seejuures Läti osatähtsus on jõudnud juba ligi veerandini haru ekspordist.\nJoogitööstust mõjutas 2010. aastal ühest küljest majanduskriisist tingitud alkoholi tarbimise vähenemine ja teisalt kange alkoholi aktsiisitõus. Aasta lõikes vähenes müük nii sise- kui ka välisturgudel. Kokku kahanesid tootmismahud püsivhindades 9%, mis oli töötleva tööstuse harudest üks tugevamaid languseid. Samas paranesid aastaga oluliselt tootlikkuse näitajad. Tööjõukulusid õnnestus joogitootmisettevõtetel vähendada enam kui 15%, mis omakorda tõi kaasa töökulude tootlikkuse paranemise enam kui viiendiku võrra. Arvestades Eesti inimeste suhteliselt suurt alkoholi tarbimise kogust ning pigem viinamarjaveinide populaarsuse kasvu, on alkoholitootjatel tulevikus perspektiivikam panna rohkem rõhku laienemisele välisturgudele.\nTöötajate arv ja palgad\nKes on Eesti edukaimad toiduainetööstused\nKes on Eesti edukaimad joogitootjad


Üliõpilasteater alustab uut hooaega - Kultuur - Tartu Postimees\nÜliõpilasteater alustab uut hooaega\n3. oktoober 2011, 11:16\nTartu Üliõpilasteatri juht ja «Ivanovite jõulupuu» lavastaja Kalev Kudu.\nTartu Üliõpilasteater alustab 4. oktoobril oma 13. hooaega vene avangardisti ja sürrealisti Aleksandr Vvedenski «Ivanovite jõulupuuga» Athena keskuse pööningusaalis. Esietendus oli läinud kevadel sealsamas.\nNäidendi on tõlkinud Aare Pilv ja lavastanud Kalev Kudu. Etendused on kõikidel oktoobri teisipäeva- ja kolmapäevaõhtutel.\nUue hooaja esimene esietendus on 1. novembril. Kalev Kudu toob koostöös kunstnik Martiini ja trupiga Athenas vaatajate ette poola absurdisti Sławomir Mrožeki näidendi «Ulgumerel».\nKolm tegelast Karl Laumetsa, Christopher Rajaveeru ja Enor Niinemäe kehastuses satuvad pärast laevahukku vetevalda, toiduvarud on otsas, aga süüa tahaks ikkagi. Nende kõrval tuleb üle pika aja taas lavale Tartu Üliõpilasteatri üks staažikamaid liikmeid Indrek Tulp.\nEtendust saab Athenas vaadata kõikidel novembri teisipäeva- ja kolmapäevaõhtutel. «Ulgumerel» osaleb ka Liège´is festivalil aastal 2012 ning on osa Eesti ja Belgia koostööprojektist. Nimelt lavastab Liège´i teater sama näidendi ja mängib seda kevadel Tartus.\nUuslavastust on oodata detsembriski. Valgevene nüüdisdraamat tuleb lavastama minskilane Sergei Tourban, kes paar aastat tagasi lavastas Tartus tudengitega Anton Tšehhovi «Naljad armastusest».\nUuel aastal tuleb üliõpilasteatri mängukavasse sellesama vene klassiku «Onu Vanja» ja Frank Wedenkindi samuti 19. sajandi lõpul loodud näidend «Kevadine ärkamine».\nLisaks sõidule Belgiasse ootavad tudengiteatri truppi tuleval aastal ees festivalid Peterburis, Minskis ja Kolumbias. Jätkuvalt otsib Tartu Üliõpilasteater koostöös ülikooli ja linnaga oma päriskodu ehk statsionaari.


Plaanid soetada radiaatorit? Vaata erinevate küttekehade plusse ja miinuseid - Moodne Kodu\nKõik elektrikütteliigid oma ehitus- ja soetusmaksumuselt odavaimad, kuid samas tuleb meie energiahindadest lähtuvalt arvestada oluliselt suuremate küttekuludega. Seetõttu sobivad need eelkõige hoonetesse, mida ei plaanita pikemat aega kasutada ning samuti sinna, kus on vaja kütet ainult teatavateks perioodideks (näiteks suvilad, harva kasutusega ruumid jne). Eluhoonete kütmisel elektriga tuleks kindlasti eelistada õliradiaatoreid, mis oma soojuslikelt ja inimeste tervist mõjutavatelt omadustelt on kõige lähedasemad tavalistele keskkütteradiaatoritele. Nende küttepinnatemperatuur ei ületa üldjuhul 60-70 0C.\nIgal kaminal on oma otstarve — kuidas leida enda jaoks see õige? 29.09.2019\nInfoallikas: Kyte.ee, ehitusruudus.ee arhiiv\nKa elektriradiaatoriga saab tulemuslikult ja säästlikult kütta\nElav tuli — kodusoojuse looja


ÄRA PÕE | Kaheksa soovitust, kuidas reisides õnnelik olla ja oma puhkust maksimaalselt nautida - Reisijuht\nÄRA PÕE | Kaheksa soovitust, kuidas reisides õnnelik olla ja oma puhkust maksimaalselt nautida\nPilt on illustreerivArtem Bali / Unsplash\nMiks on nii, et tihti peavad inimesed puhkusest puhkama? Miks reisimine tekitab stressi? Ikka sellepärast, et üritatakse kõigest väest üle oma varju hüpata ja mingeid mõttetuid ettekirjutusi järgida. Loe, kuidas palju tšillimalt reisida ja oma puhkust tõepoolest nautida.\nKuidas siis olla puhkusel õnnelikum? The Telegraphi ajakirjanik Anthony Peregrine soovitab: Unusta Louvre, ära pelga turiste ega nende sissetallatud radu ning istu õhtul nii kaua kui võimalik Iiri pubis.\nÜhelt poolt oleme sunnitud olema aina kiiremad, targemad ja soliidsemad reisijad. Meid kannustab tagant soov jõuda sihtkohtadesse võimalikult kiiresti, tahame “linnukese kirja saada” kõigi tähtsamate turismiobjektide juures ja olla terve öö Skopje kõige popimas ööklubis.\nTeiselt poolt ja vastureaktsioonina kõigele sellele eelnevale tahame me “aeglase reisimise” hetki: midagi sellist, nagu on aeglane toit. Teisiti öeldes — rahuneda maha, mitte kiirustada. Aeglase reisimise veebilehed on täis madala süsiniku jalajälje ideoloogiaid, soovitavad kohalike kommuunidega suhtlemist, kohaliku orgaanilise toidu maitsmist ja naturaalsest kangast riiete kandmist.\nReisi sujuvamalt, odavamalt ja toredamini! Kuus olulist asja, mida perepuhkust planeerides silmas pidama peaks (3) 31.03.2018\nOleme ilusad, aga joome palju? | Viis asja, mida eestlastest Kesk-Aasias arvatakse (16) 26.03.2018\nSelles pole tegelikult ju midagi halba, kui seda soovitatakse. Samas on igasugused ettekirjutused, kuidas me peaksime reisima ja käituma, mõnevõrra ärritavad.\nTänasest kuulutame aga välja ka kolmanda kategooria: vaikne reisimine. See pole ei kiire ega aeglane reisimine, vaid sisaldab direktiivide, instruktsioonide ja üldiste trendide eiramist. Oluline on vaid see, mida ise tahad teha. Puhkus on igaühe enda jaoks ja pole mõeldud selleks, et teistele muljet avaldada.\nAllpool on manifest, kuidas puhkus selliseks muuta. Igaüks on vaba seda kas järgima või mitte.\n1. Pole mingit kohustust külastada ülipopulaarseid vaatamisväärsusi\nKohustuslikke vaatamisväärsusi pole olemas. Sõnastades teistmoodi — kui sa pole sügavalt huvitatud kunstist, pole ka mingit mõtet minna Louvre´i (või Pradosse, Hermitaaži, Uffizisse). Need kohad on paksult täis inimesi, kes kondavad ringi, et võimalikult kiiresti sealt jälle välja pääseda. Nad oleksid õnnelikumad, kui poleks sinna sisse üldse läinudki.\nSelle asemel mine ja võta üks õlu, käi jalgpallimatšil või Pariisis näiteks Erootikamuuseumis (Clichy bulvar 72; musee-erotisme.com).\n2. Ära pinguta iga hinna eest “tuntud turistiradade” vältimisega\nPole mingit vajadust vältida neid kohti, mida enamus turiste niikuinii läbivad. Turistide “rajad” on sisse tallatud mingi hea põhjusega. Kuhu need ka ei viiks, paljud tahavad sinna minna. Tavaliselt on seal poed, baarid, huvitavad kohad — olgu see siis Torremolinos, Stratford, Firenze või Dubai.\nNeed, kes ütlevad, et tahavad puhata tuntud turistikohtadest eemal, teevad vaid geograafilise eelistuse, aga mitte esteetilise.\n3. Iga väljakutset ei pea vastu võtma\nSee, et väljakutse on olemas, pole põhjuseks, et see alati vastu võtta. Lõpeta klammerdumine mõtete külge, et pean ära käima Mont Blanci tipus, sõitma rattaga Himaalaja kõrgeimatel radadel, osalema Iron Mani võistlustel — see ei tee sinust paremat inimest. Vähemalt mitte paremat neist, kes saavad oma mägedeihaluse rahuldatud ka hotelli terrassilt lumist tippu imetledes.\n4. Kohalikud on ülehinnatud\nKohalikud on lihtsalt inimesed, kes juhtumisi elavad seal, kuhu reisile läheme. See ei anna neile erilisi võimeid, šarmi ega põnevust. Kohvikud ja restoranid, kus nad armastavad väljas käia, pole kuidagi erilisemad. Kohalikud võivad vahest ka tõeliselt halba toitu süüa.\nKohalikke täis baarid, nii nagu paljud reisijuhid soovitavad, on tegelikult kasutud, kui sa just kohalikku keelt ei mõista. Hoopis paremini võib jutule saada mõnes Iiri pubis rahvusvahelise seltskonnaga ja ka tualetid võivad olla puhtamad.\n5. Rühmareiside peale ei pea nina kirtsutama\nJah, ma olen seda nii palju kuulnud, kui öeldakse: “grupireisid pole minu jaoks, tänan väga.”\nOlgu, aga mõtle ka selle peale, et organiseeritud grupireisid võtavad ära enamuse muretsemisest puhkuse korraldamisel. Pead vaid õigel ajal õigesse kohta jõudma ja mitte oma kohvreid kuhugi maha unustama. Keegi teine vastutab kogu ülejäänu eest.\n6. Õhtud omaette\nOlete ka kohutavalt väsinud neist nõuannetest kolistada õhtul kindlasti läbi linna kuumimad kohad. Tavaliselt on need kuskil märgistamata uste taga, mida valvavad XXXL-suuruses klounid. Seest kostab vali elektro-lounge-latino-funkmuusika ja kokteilid on kallid.\nSeega nende kohtade asemel, kus ukse taga on tegelased, kes filtreerivad meid välja, et saaksime oma raha neile jätta, võiks ette võtta hoopis mõne lähedalasuva mõnusa baari, kus meid tõesti oodatakse. Isegi nn turistilõksudes kuskil sadamas või vanalinnas saab tavaliselt viisaka teeninduse.\n7. Turist olla pole häbiasi\nSiin pole midagi imelikku — kodust välja puhkama minnes me olemegi turistid. Need, kes teesklevad nö kohalikku massi sulandumisega, petavad vaid iseennast. Bhutani või Borneole reisimine Riia või Stockholmi asemel on vaid reisimine kaugemale, ei muud. Samamoodi turistideks jääme ikka.\nSeega ela end välja täiel rinnal just turistina. Sõida selle naljaka väikese rongiga vanalinnas. Osta suveniiripoest kummaline vidin. Söö restoranides, valides toitu fotomenüüst. Ja ära nõustu nendega, kes ütlevad, et puhkusel nad alati väldivad kaasmaalasi. Miks? Ka välismaal võib kaasmaalasega saada mõistlikul teemal juttu ajada.\n8. Ära lase end tehnoturismist kaasa haarata\nKui sulle meeldib nutitelefon, siis see on ju tore. Aga kui seda pole või ei ole harjunud kasutama, siis ei tasu ka kurvastada, et ei saa näppida mobiili-äppe, mis juhatavad kätte kõik linnas asuvad barokk-kirikud, veetaksod või iga korea restorani viie kilomeetri raadiuses. Nende äppide mittekasutamine pole moodsa turistina läbikukkumine. Siiamaani on olemas ka reisiraamatud.\nROHKEM RÕÕMU | Need on kõige värvilisemad linnad maailmas — mine ja saad õnnelikuks!\nTOP 10 | Maailma kõige ohtlikumad riigid — ära nende külastamist oma reisiplaanidesse...\nOle teadlik, maksa vähem! Mis ajahetkel on lennupiletid kõige soodsamad ja kuidas need...


Aabrami hobulausujad: Soone talu päevaraamat 356\nSoone talu päevaraamat 356\nTissu sünnitas täna hommikul tütrekese!\nKui lapsed laagrist tulevad, läheme tema uude koju vasikast vaatama. Kuna ma nägin hommikul juba aknast, et 2/3 kopli lindistikku on maas, ma mõistagi sadulaga talli ei läinud, nagu eile kavatsesin – et ratsutame ja puha ja mis kõik. Pärast hommikutalitust arreteerisin hobused talli, helistasin reaalainete õpetajast sõbrale, kes on korduvalt abi pakkunud, aga ma pole vastu võtnud, ja kelle reaalkäsi nüüd operatiivselt tarvis tuli – ning vastasin Jaanika küsimustele – millal laulab homme väemees ja muu ja mää:\nEdmunds on homme kell seitse Hopneris.\nMina istusin hetkeks hinge tõmbama – kõik hobukopli lindid on maas – ostan uue tiksuja, seekord ei nüsserdanud neid põdrad väljast, vaid hobused seest – kui voolu pole, õngitsevad väljastpoolt haljast, kuni kassikangas ongi liibalaaba koplitpidi. Lähen pigistan olematust eelarvest uue tiksuja, pärast lõunat tuleb õpetajahärra siia sportima – niidame koplitaguse maha, mina loobin halja koplisse sisse, Robert ehitab lauad-postid metsa poolt uuesti kinni, paneme lintide-tiksuja süsteemi reaalselt toimivana uuesti üles..\nOli nagunii vaja teha – hobused lihtsalt kiirendavad üritust.\nEsmaspäeval lähen Pärnu-Jaagupi lähistele maasikaid korjama – hinnaks üks Anna Karenina – must uteke. Kogu talve maasud Indiisule\nNing seesama pedagoogiherr lihvib-lakib parketid. Põrandalauad viiakse lähihetkil tagasi, vot ei vaheta – võimalik, et uuele omanikule meeldib laminiit… ei, see on kabjahaigus… laminaat hästi – ja loodetavasti vabastab sama seltskond mind ka liigsetest palkidest hoovis ja aia taga.\nErakordselt romantiline jutt, matjaan-matjaan\nSinu ja Oona sünberti-kingertid on mõlemad kohal – Oonale mõned fotod Minni-sünnast ka.\nIgatsen ja kallistan ja homse Edmundsi-kontserdi asjus kahtlenkõhklen – muusikat ja väge oleks väga vaja, aga see sõit ja sellega kaasnevad kohtumised – maitjaa-maitjaa…\nKui olin Agrovaru tubitubitääbu (Indi pandud hüüdnimi, vabandust, kangesti tabav ja koom ) kaastundekarjatustele – kui raske ikka loomadega on, küll see peab ikka armastus olema… – valvenaeratusega vastanud ja uue tiksuja + testeri eest x-arve saanud, helistas Reimo. Tissu sünnitas äsja lehmiku. Tänu taevale, et kõik läks hästi. Tänu taevale, et seal, mitte siin. Tänu taevale, et mul on nüüd vaid hobused ja lambad. Nojah, sead-koerad-kassid-linnud – aga see on loomulik nibin-nabin kooslus.\nKui viisin Reedale kompressoriotsikud, mida meil pole vaja, rääkis Reet, et Raikküla-Raamat pakub juba müüa ponimuulasid Ma arvan, et Gerlyl oleks mõistlik üsna sivkin Opaaslile järele tulla, muidu ärib papi seoses muulade puudumisega eesli enda maha – ning üksiti Elbrus kaasa võtta – see on siin juba natikene liiga mees. Liiatigi helistas täna üks väikeste lastega pere, kes tahab järgmisel nädalavahetusel Opasliku kohe välja osta. Mnjah…\nTaldlihvijale õiget linti ostes avastasin koos ühe appitulnud kaas-ostjaga, miks aparoot oli vaikselt teiste aparaatide taha pandud ja lükatud edasi nii linti kui lihvimist – sest lindipingutuskang oli pihku jäänud. Tubli. Abivalmi kaas-ostjaga uurisime, kuidas seda riista kangita kasutada ning kas ja kuidas kangi parandada. Saab. Kõike saab. Kui pole just liiga tublide poistega tegu.\nUus aukude uuristamise kang maksab ligi 20. Robert toob täna enda oma kaasa – ehk tuleb siin kusagil kaotsis olev välja. Vot ei osta-osta-osta kõigi lõhutud-kaotatud asjade asemel kogu aeg uusi. Keermelatid ja ankrud on ja jäävad üle. Näis, milleks need head on. Ekvivalendiks ehk.\nEile õhtul pidasime tulist kirjavahetust Diana ja Heliga ning udust jälle välja ilmunud udumäekuningas väitis sekka, et on Rakveres rallil kaardilugeja ega saanud muhvigi aru, kui metseenlusest ja liigriistade müügist rääkisin. Natuke armastusjuttu, etteheiteid, miks teda alko+tabletimeheks pean, lubadusi ja sogamögadusi… Reedaga lobisedes meenus, et ka mulle ajas paar aastat jutti see Londoni baarmän, joodikust vampiir ligi, kelle kätte Silvi Vrait suri. Peaks tegema nimekirja sedasorti terminaatoritest ja hoiatuseks kõikjale üles riputama. Kohe päris tõesti. Kui palju karistamatuid superkokki-baarmäne-libaebasid võib praegusel netiajastul karistamatult ringi laperdada ja naisi tappa.\nTänasest jätsin kolm äbatalle ööseks õue aedikusse. Kuni õpetajahärra metsas möllas, ehitasin kuudi öömajaks sobivaks. Ja vedasin esikunurgast kaks kärutäit ohsataeva, mida kõike ning panin põranda likku, homme alles on mõtet pesta. Aitab nende otude õhtusest tuppa ja hommikul õue vinnamisest.\nKuni õpetajahärra niitis-kopeldas-elektrifitseeris, tegin niisiis boksid, koristasin tallenurga ja ühtlasi vaatasin töötoas üle, millised riistad-vahendid veel on huupi ja asjata hangitud. Kuuris ja püramiidi all on vaja homme lauajupid sorteerida – neist saab püramiidi ette terrassile mitmeks aastaks puitparketi – kuna köögipõrandat ei vaheta, jääb piisavalt lakki ka selle töötlemiseks, nii et kestab kenasti.\nKõik ongi kenasti. Kui mingi miinus viiskümmend tuhni ja üks üleliigne talu välja arvata\nKoostasin sissetulekute-väljaminekute tulbad – olid paljutõotavad – kui see va sisse-tulp ometi töötaks. Eeldus on, et ma ei lase end rappida ja killustada ega teha endaga sama, mis Silviga.\nÕieti – nii paljude meiega vahet pidamata tehakse.\nÜle saja aasta helistas reiki-Henri-senna-Oliver-Sänna-Haljasoks – see kõne muutis hommeõhtuse Tallinna-sööstu hetkeks reaalsemaks.\nUmbes samal ajal, kui korrastatud koplit nautides meenutasin, et juba Lius sain teada – vooluta karjuselindid on ohtlikud, mitte kasulikud ja ikka on vaja siin ka seda proovida – üritas siin üks ema minuga tüli üles kiskuda. It takes two to tango – ei lähe läbi. Veel seletamisi, aja ja energia raiskamist pläägutamisele? Kui on vaja seletada, ei ole vaja seletada.\nJuba pläägutamise põhjuse teke on fakt, et pole midagi seletada. Üks ja sama, nagu konn koorekirnus – hakkame aga otsast peale – kokkulepped ja teened, koostöö ja altvedamine, tänulikkus ja mehisus, pärlid ja sead. Kui tahate teada, kuidas tunneb end välja situtud pärl ja siga ühes isikus – pöörduge lahkesti Võin vabalt siga olla – aga sadulat täna ei seale ega hobusele selga ei pannudki.\nOotamatult saabus Erki, kaasas kaunis-õrn-naiselik kallim – praadisin neile pardimune, samal ajal helises pidevalt telefon õõh-kõnedega – ükski neist ei puudutanud küll mind, aga kõigil mu sõpradel oli järjest õõh ja veel kord õõh. Olin nagu särtsuv mama-draakon, äkane ja pebrene, segaduses – millise töö kallale karata – ja lisaks paradoksaalselt läbi tänitatud nende poolt, kellest võiks teha sõnapidamatuse-altvedamise mõõtühiku, urr.\nErki ehitas karjuse maanduse juhtmele, mida varsake Namaste pidevalt nibib, kleidi, nii et seda ei saa enam kätte – aitäh! Ja me rääkisime sellest, miks ta alati siis siia satub, kui olen puntras ja särtsuv – miks me saame pidevalt erinevate inimeste kohta teada asju, mida me teada ei tahaks – miks meie rahad mõnikord takerduvad. Seda viimast selleks, et me ei ostaks valesid asju. Raha tuleb koju hetkel, mil oleme valmis seda õigesti kasutama. Nii on.\nKohe on homme – ja mind ootab üks kiire tekst, koplimöllu jätk, sokuprae ja sauna valmistamine – jälle viis päeva ühes.\nAga täna oli tegelikult mõnus päev – ilmselt mu kallitel ka, neli Babtšenkot sõitis Vehendisse, kuhu neist kaks jäigi – Indi ei nutnud telefonis – ja mis nii armas ja hea – Tissu väike vissu on sündinud. Aitäh. Et teise pere lehmad või? Jaa, muidugi – ent loomadega, keda oleme armastanud ja hooldanud, lüpsnud ja seemendanud, kasvatanud ja õpetanud – kohati ka hullu moodi orjanud, nii et näiteks piim on kullahinnaga – jäävad igaveseks meiega seotuks. Ka selle kehastuse lõppedes. Igaveseks.


My Inn Hotel - Tawau - Hotels.com\n3 tärni hotell, Tawau\nDeluxe tuba, aknad puuduvad (King) - Tuba. Pilt 1/21.\n1 / 21Deluxe tuba, aknad puuduvad (King) - Tuba\nTB 254 A/B, Block 25, Tawau, 91000, Sabah, Malaisia\nNice hotel bcoz food easily around the place\nTawau raamatukogu – 6 min jalgsi\nDeluxe tuba, aknad puuduvad (King)\nStandard tuba (King Premium)\nMy Inn Hotel Hotel Tawau\nKas My Inn Hotel võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, My Inn Hotel pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab My Inn Hotel ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas My Inn Hotel pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKahjuks ei paku My Inn Hotel kohapeal parkimisvõimalust.\nKas My Inn Hotel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on My Inn Hotel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 14.00 – 1.00. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadaval on kontaktivaba väljaregistreerimine.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Nasi Arab Tawau (3 min jalgsi), Pizza Hut (4 min jalgsi), Big Apple Donut & Coffee (5 min jalgsi).\nMalik, 1 öö, reis, 22. apr 2019\n1 öö, reis, 4. mai 2020\nAisyah, 5 ööd, tööreis, 3. nov 2019\nWING HONG, 1 öö, reis sõpradega , 13. apr 2019\nkenny, 2 ööd, reis, 3. nov 2018


04.06.10223 (2010) Peotule eest hoolitseti suu ja sydamega - Maavalla Koda\n04.06.10223 (2010) Peotule eest hoolitseti suu ja sydamega\nLehekuu 28. päeva õhtul Taevaskojas syydatud II Uma Pido tulele lauldi regilaulu sydaööst päikesetõusuni, kirjutas Koidus Margit Õkva.\nTulevalvamise võtmetegelased olid Haanjamiihi Nõvvukoa ja Võromaa Lauluimändide Niserduse liikmed. Lauluimändite seltskonda kuulub kaheksa Võrumaa naist, kes yksteise juures kylakorda koos käivad, et regilaulust väge ammutada. Kui esimeste kohta on yht-teist lugeda ja kuulda olnud, siis lauluemandate tegemised on avalikkuse eest varju jäänud.\n«Reklaami me endile ei tee. Esinema ei tasu meid kutsuda, sest põlised asjad pole esinemiseks. Kyll aga võib meid yles otsida, kui tahate koos meiega laulda. Tuleme rõõmuga,» märkis kunstnikust lauluemand Epp Margna, kelle eestlauldud päikeseloitsu ajal Maavalla Koja vanem Ahto Kaasik peotule läitis.\nTule syytamisest võttis osa ligi kolmkymmend kohaletulnut. Nende hulgas ka justiits- ja siseministri ning Võru Instituudi direktori ametit pidanud Kaido Kama, Põlva Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja Peeter Aas ning Uma Pido projektijuht Triinu Ojar.\nAukohal oli regilaul\nÕhtu kulges rahulikult juttu vestes ja peotule kõrvalkoldel putru segades. Perenaiserolli oli enda kanda võtnud Epp Margna. Tõtt-öelda jagus seda emandat iga tegevuse juurde. Toimetamiste juurde lasti kõlada ka mõnel regilaulul.\nTaevaskojas toimuva vastu tundis huvi suuremaid ja väiksemaid seltskondi. Noorem rahvas oli pyhapaika tulles eksinud karskusreegli vastu. Pillimänguga panid Taevaskoja kajama Pyss (Põlva yhendatud sõprade selts) ning Heino Tartes ja Sõbrad. Meeleoluka rahvamuusika saatel keerutati jalgagi, kuni korraldajatel tuli aina tõusvas meeleolus\nkulgevale seltskonnale selgitada, et toimuval on siiski teine sisu ja eesmärk. Tulehoidmine oli kavandatud omaetteolemise ja lauldes mõtisklemisena, olles sel moel tunnetuslikus yhenduses paiga yrgsusega.\nEnne sydaööd liitus tulevalvuritega keelemees Urmas Kalla, kelle eestlauldud laul põhines Jakob Hurda kogutud tekstidel. Laulul oli pikkust pea tunnijagu.\nEestlauljatena võtsid viisi yles ka Ahto Kaasik, Haanjamiihi Nõvvukoa liikmed, Seto ylemsootska Õie Sarv ja kirjanik Kauksi ylle. Öömantli hõlma all Taevaskotta jõudnud Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuse töötaja Kati Taal vestis muistseid hiiejutte. Sydaööl haarasid ohjad enda kätte Võrumaa lauluemandad, lastes laulul kõlada seni kuni lindude hommikune täiskoor järje yle võttis.\nJõuvarude taastamiseks olid tulevalvurid-haanjamehed valvekorrad omavahel jaganud. Valvajad hoidsid truult tule ligi, kyljealuseks roheline murukamar ja katteks sinakas öötaevas. Kehakosutuseks oli valvuritele kali, lahja koduõlu ja puder, mida söödi puulipikesega kaselaastult. Puust ja paberist toidunõud põletati teises koldes, sest lugupidamisest peotule vastu ei visatud sellesse midagi hävitamisele kuuluvat.\nHaanjameeste saatel hakkas tuli sytevakas hoituna hobuvankril Põlva poole liikuma peopäeva pärastlõunal. Tulesyytamise idee algataja ja peakorraldaja oli Põlva valla looduslike pyhapaikade ylesmärkimisega tegelev Tiit Kaasik.


Tartu Ülikooli raamatukogu uueks juhiks valiti Krista Aru : Koolielu\nTartu Ülikooli raamatukogu uueks juhiks valiti Krista Aru\nAvaldaja:Madli Leikop25. Juuni 2019\nKategooriad:Kasulik teada, Kõrgharidus\n21. juunil valis Tartu Ülikooli senat ülikooli raamatukogule ja muuseumile uued juhid. Raamatukogu hakkab juhtima kultuuri- ja poliitikategelane Krista Aru. Muuseumi juhina jätkab Mariann Raisma.\nTartu Ülikooli raamatukogu juhiks valitud Krista Aru on suure kogemusega hinnatud juht, kelle tegemisi iseloomustab lai kultuuriline haare.\nKrista Aru sõnul peab ta oluliseks eesti kultuuriloo paremat esiletõstmist raamatukogu tegevuse kaudu ning teadlaste suuremat sidumist raamatukoguga. Aru rõhutas, et raamatukogu pole ainult ülikooli tugiüksus, vaid see peab olema ka keskus, mis toetab aktiivselt õppe- ja teadustegevuse tingimuste parandamist ning aitab ülikoolil täita oma põhiülesandeid kogu ühiskonnas. Samuti tõstis ta esiplaanile töötajate pideva arendamise vajaduse ja meeskonnatöö.\nKandidaatide hindamise komisjoni liige, Tartu Ülikooli arendusprorektor Erik Puura ütles, et Krista Aru on kindlasti silmapaistev eestkõneleja, kes edendab ülikooli raamatukogu tuntust Eesti ühe olulisema raamatukoguna.\nKrista Aru on lõpetanud 1981. aastal Tartu Ülikoolis ajakirjanduse eriala cum laude. Aastatel 1989–1992 õppis ta Tartu Ülikooli aspirantuuris eesti kultuuri ja kirjanduse erialal ning 1992. aastal kaitses ka magistrikraadi eesti kirjanduses. 2010. aastal kaitses Aru Tallinna Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi kultuuride uuringute alal.\nAru on töötanud kümme aastat (1995–2005) Eesti Kirjandusmuuseumi direktorina, aastatel 2006–2012 oli ta Eesti Rahva Muuseumi direktor ning seejärel Eesti Teadusagentuuri juhatuse liige. 2015. aasta märtsist 2019. aasta aprillini oli Krista Aru Riigikogu liige, kuulumata ühtegi parteisse, kuid osaledes Vabaerakonna fraktsiooni töös (sh aseesimehena). Riigikogus osales Aru aktiivselt kultuurikomisjoni ja julgeolekuasutuste järelevalve komisjoni töös.\nKrista Aru lööb kaasa paljude kultuuri- ja teadusorganisatsioonide tegevuses, muu hulgas on ta Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu liige, Eesti Rahva Muuseumi nõukoja liige, MTÜ Jaan Tõnissoni Seltsi juhatuse esimees ja Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige.\nAru on pälvinud Valgetähe III klassi teenetemärgi (2000) ja Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (2005) ning talle on antud Tartu rahvakultuuri hoidja (2012), Tartumaa rahvakultuuri edendaja (2012) ja aasta kodaniku (2012) aunimetus.\nMariann Raisma on juhtinud Tartu Ülikooli muuseumi alates 2010. aastast. Ta on hinnatud spetsialist ja tugev juht, kelle senine töö on olnud väga mitmekülgne. Raisma tunneb muusemitööd väga hästi ning on tegutsenud nii õppejõu, teadlase, teaduse populariseerija kui ka kuraatorina.\nArendusprorektor Erik Puura ütles, et Mariann Raisma suudab panustada museoloogia arendamisse Eesti ja rahvusvahelisel tasemel. Raisma juhtimisel on Tartu Ülikooli muuseumi nähtavus märkimisväärselt suurenenud. Muuseum on oma töö eest pälvinud tunnustust ka Eesti muuseumiauhindade jagamisel.\nMariann Raisma ütles, et ta näeb Tartu Ülikooli muuseumi kompetentsikeskusena, mis tegeleb ülikooli- ja teadusloo uurimise ja eksponeerimisega. „Kuna ülikooli roll muutub ühiskonnas järjest olulisemaks, muutub ka ülikooli muuseumi tähendus. Milleks on ülikoolil ja ühiskonnal sellist muuseumi täna tarvis? Ma usun, et ülikooli muuseum on osa meie ülikooli identiteedist, milleta me ei kujuta ülikooli ette. Selleks, et muuseum oleks tähenduslik ühiskonnale ja oluline ülikoolile, tuleb arendada korraga kolme omavahel põimunud suunda: kompetentsikeskuse, varamu ja kohtumispaigana,“ rääkis Raisma.\nRaisma on õppinud Tartu Ülikoolis ajalugu (bakalaureusekraad) ja Amsterdamis Reinwardti Akadeemias museoloogiat (magistrikraad). Aastatel 2006–2010 õppis ta Eesti Kunstiakadeemia doktorantuuris (õpingud on lõpetamata).\nEnne Tartu Ülikooli muuseumi direktori ametikohale asumist töötas Raisma aastatel 2006–2010 Eesti Ajaloomuuseumi arendusdirektorina. Ta on töötanud ka Tartu Kunstnike Liidus ja Eesti Kunstimuuseumis.\nMariann Raisma kuulub mitmesse erialaorganisatsiooni (Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu, Eesti Muuseumiühing), on muuseuminõukogu aseesimees ja Euroopa Muuseumi Foorumi (EMF) rahvuslik korrespondent. Ta on publitseerinud erialakirjandust ning seotud paljude pärandivaldkonna projektidega.\nKonkursid Tartu Ülikooli raamatukogu ja muuseumi direktori ametikohtadele kuulutati välja märtsi keskel. Mõlemad direktorid valiti ametisse viieks aastaks.\nKrista Aruga lepitakse tööleasumise aeg kokku lähiajal. Mariann Raisma uus ametiaeg muuseumi direktorina algab 16. augustil.\nAllikas ja fotod: TÜ pressiteade ja Andres Tennus


Toomas Vallimäe: Haapsalu raudtee taasavamise venimise põhjuseks on tahtmatus – Liiprid, mis võiksid kõnelda\nLiiprid, mis võiksid kõnelda erisaates alapealkirjaga „Valimised 2017“ andis intervjuu ka Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Haapsalu linnapeakandidaat Toomas Vallimäe.\nToomas, EKRE oli üks esimesi Haapsalu raudtee projekti toetajaid. Kas olete ka ise olnud algusest peale selle idee pooldajaks?\nJah, loomulikult! Olen ka volikogu liikmena, Ridala valla volikogu liige andnud oma allkirja, oleme püüdnud kõik võimaliku teha, mis meist sõltub, et rongiliiklus võiks Läänemaaga taastuda.\nMillised on Teie lootused valimistulemuste osas? Kas Haapsalu saab esimese rahvuslasest meeri?\nLoodame, et valimistulemus on parim. Enamust saada peab olema nüüd juba Haapsalu volikogus vähemalt 13 kohta. Kuna meie nimekirjas on 12 liiget, siis matemaatiliselt ei ole võimalik enamust saavutada aga kindlasti koalitsioon ja üks kõik, millisel ametipostil aga ikkagi tahame seda piirkonna elu arendada ja edasi viia.\nMiks Teie arvates on Haapsalu raudtee, pikkuse mõttes ju jupikese, taasavamine nii kaua aega võtnud ja ikka ei paista veel rongi Haapsalu jaama sissesõidul?\nKindlasti on põhjuseid mitmeid ja kõige suurem põhjus on julgen öelda, et tahtmatus. Rahaliselt, kui vaadata ei ole see niivõrd suur summa. Kuigi jah 50 miljonit ümmarguselt on kahtlemata suur summa.\nVälja on toodud erinevad uuringud ja mälupildis tuleb välja, et selline mõte, kui Tallinna ümber ehitati liiklussõlme, erinevatesse kohtadesse, näiteks Mäö rist, siis hinnanguliselt sellise liiklussõlme välja ehitamine maksis sama summa, mis on siis raudtee. Ongi selline suhtumise küsimus – mida on vaja ja mida ei ole vaja.\nMeile, kes elame Läänemaal, meie tahaksime ikkagi raudteed. Ma usun, et mitte ainult Läänemaa pärast vaid ka sümbolina, sest siit Haapsalust hakatakse lugema raudtee numbreid. Siin on nullpunkt. Kogu Eesti raudteed loetakse siit ja Nõukogude ajal üle liidu arvestati raudteed just Haapsalust. See oleks väga sümboolne, kui Haapsalus oleks raudtee.\nMilliseid plusse te oskaksite nimetada Haapsalu raudtee taasloomisele?\nMa ei tahaks mitte ainult Haapsalut ära nimetada, kuna me oleme Rohukülas, siis on väga huvitav mõte, et raudtee peaks ulatuma just siia. Meie taga on sadam ja kui raudtee ja sadam saaksid kokku, siis sünniks midagi väga ilusat.\nTeisel pool on suured puuvirnad, kus laaditakse peale laevadele puid Eesti metsast ning need viiakse Rootsi ja tehakse paberiks. Aga kui oleks raudtee, siis need puud võiks liikuda ka Tartu poole. Seal on suur puidufirma, kus hakatakse tootma vineeri, paberit jm. Oleks suurem väärtus.\nNii, et raudtee mõte ei ole mitte nii võrd inimeste vedu, vaid ka majanduslik areng, majanduslik kasum ühiskonda ja üle kogu Eesti.


Aed: Mida Otsida, Kui Ostate Pärakurahu Kaubaaluseid - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Mida Otsida, Kui Ostate Pärakurahu Kaubaaluseid\nKaubaaluseid virnastatud sadu võib teatud määral kontrollida, kuid te ei näe seda kõike. Tagades, et sa saad parima kvaliteedi sodi algab ostmine mainekas kasvataja ja tellimine tippkvaliteediga muruniiduki segud, samuti otsib tervise näitajaid, kui kaubaalused jõuavad. Kui oled...\nSad kontrollimine tarnimisel\nKvaliteetne kvaliteet pärast tarnimist\nSod jääb terveks kaubaalustel piiratud aja jooksul.\nKaubaaluseid virnastatud sadu võib teatud määral kontrollida, kuid te ei näe seda kõike. Tagades, et sa saad parima kvaliteedi sodi algab ostmine mainekas kasvataja ja tellimine tippkvaliteediga Muruniiduki segud, samuti otsib tervise näitajaid, kui kaubaalused jõuavad. Kui olete läbinud hoolika ülevaatuse, on teie jaoks edukalt paigaldatud õli - olge valmis enne, kui selle kvaliteet halveneb, kiiresti.\nSod on räime, mis kasvatatakse põllumajanduslikuks tööks tähtajatuks, kogutakse laevanduse jaoks ja veetakse teise kohale paigaldamiseks, kus see mööda rohust katet mulda. Kaubaaluste kättetoimetamiseks lõigatakse tükk ribadeks ja virnastatakse kaubaalustel, mis seejärel viiakse veoautodele või haagistele. Sodi tuleks panna 12 tunni jooksul pärast selle koristamist või 2 tundi pärast kohaletoimetamist, eriti kuuma ilmaga. Seda ei tohiks enam kui 24 tunni jooksul ladustada kaubaalustel.\nPõlevkivi tootmiseks kasutatavad rapsisegud on kavandatud vastavalt keskkonnatingimustele; kui sardikasvataja asub teie saidil 50 jala kauguselt, siis tõenäoliselt kasvab surnuke oma tingimustes sarnastel tingimustel. Samuti hoiab lühike sõidu kaugus palkide ülekuumenemist. Võimaluse korral külastage toiminguid, et kontrollida koristatava tõrva kvaliteeti; otsige minimaalset salki ja umbrohi ja ühtlase ilme heas korras.\nKandke kaubaaluseid, et veenduda, et olete tellitud koguse saanud; igal kaubaalusel on tavaliselt umbes 50 ruutmeetrit õli. Pinnasega, mille külge on kinnitatud, peaks olema ühtlane 3/4 kuni 1 tolline paks ja niiske, kuid mitte liiga niiske. Kui rohi on seisvas, veenduge, et muld on niiske - see näitab, et muru on tervislik. Küsige dokumente, mis garanteeriksid põldpunase lõikamise aega, rapsiõli segu ja kaubaalusel olevad sodid on ühtlase kõrguse, värvi ja lehtede tekstuuriga.\nKuna kurk kahjustab kaubaaluseid, peab teie sait olema valmis, et saaksite sulgeda kohe, kui see saabub. Kui aja jooksul ladustamist ei saa äärmuslike ilmastikutingimuste tõttu vältida, kaetakse kaubaalused päikese käes ja hoiavad viirast niisket. Ärge kasutage tükke, mis on vigastatud või kuivanud. Teie arvutuste jaoks küpsetatud kütuse koguse lisamine 10 protsenti katab lõigatud jäätmed, mis sobivad nurkade, servade ja kõverate ja mõne defektse tükikesega.\nKuidas Vesi Hüatsindid\nKuidas Hoolitseda Äsja Istutatud Rooside Eest\nKuidas Toitu Tuba


KKK - küsimused ja vastused - LKW WALTER\nKarjäärivõimalused kooli- ja ülikoolilõpetajatele?\nWALTER GROUP annab karjääri alustavatele noortele võimaluse.\nPakume majandus- või keelekallakuga koolide, rakenduskõrgkoolide ja ülikoolide lõpetajatele võimalust asuda tööle meie organisatsiooni. Ametialane kogemus või valdkonna tundmine pole vajalikud.\nMeie koolitusprogrammi „Train the Winner“ raames pakume Teile intensiivset väljaõpet, et valmistada Teid ette eesootavaks tööks..\nArendame Teie erialast ja sotsiaalset kompetentsi ning juhendame ja saadame Teid Teie arengus. WALTER GROUP kasvab pidevalt ja jätkusuutlikult. Kasvage koos meiega!\nAmetialane kogemus või valdkonna tundmine ei ole enamasti vajalikud meie operatiivsesse ärisse sisenemiseks, kuna koolitame ise oma uusi töötajaid nii meie koolitusprogrammi raames kui ka teoreetiliselt ja praktiliselt.\nVahel esineb aga olukordi, nagu meie IT-, õigus- või müügiosakonnas, kus hindame väga vastavaid kogemusi ja teadmisi ning kus saame noortele professionaalidele pakkuda atraktiivseid karjäärivõimalusi.\nHeitke pilk pakutavatele töökohtadele meie "vabade töökohtade" all.\nKas LKW WALTER koolitab õpilasi?\nKlassikalist ekspedeerija või bürooametniku kutset meie ettevõttest ei saa. Pakume kutsekooli-, rakenduskõrgkooli- või ülikoolilõpetajatele koolitusprogrammi „Train the Winner“, mille raames anname erialaspetsiifilisi teadmisi nii praktikas kui teoorias.\nMilline on kandideerimisprotseduur?\nIgast online-reklaamist leiate lingi, mis suunab Teid meie online-kandideerimisvormi juurde. Palume Teil see ära täita ja saata koos oma dokumentidega meile.\nTeile saadetakse kohe kinnitus, mis annab teada, et Teie kandideerimisavaldus on meieni jõudnud. Värbamisosakond annab Teile 14 päeva jooksul kindlasti tagasisidet Teie kandidatuuri sobivuse kohta.\nKandideerimisprotsessi kulg: kõigepealt toimub tutvumisintervjuu telefoni või Skype'i teel, sellele järgneb isiklik intervjuu värbajaga. Spetsiaalsete ametikohtade puhul on võimalik, et peetakse ka teine intervjuu valdkonna juhiga. Vastavalt kokkuleppele tasume meie Teie reisikulud.\nTeie kandidatuuri sobivusest anname Teile teada meili või telefoni teel. Kandideerimist puudutavatele küsimustele on meie värbamisosakond alati valmis vastama. Link: Isiklik kontakt\nEelistame saada kandideerimisavaldusi online-ankeetidel, mis on saadaval veebilehel\nTeil on võimalik lisada 5 dokumenti. Sinna hulka peaksid kuuluma Teie CV, motivatsioonikiri ja olulisemad tunnistused. Võite saata kirjaliku kandideerimisavalduse ka posti või e-posti teel.\nKas minu reisikulud kompenseeritakse?\nKui olete läbinud esimese kandideerimisvooru (intervjuu telefoni või Skype'i teel), kutsume Teid meie kulul vestlusele kas Wiener Neudorfi või Kufsteini.\nEMÜ kodanikud ei vaja tööluba. Kolmandatest riikidest pärit kodanikud vajavad lisaks tööloale ka elamisluba. Abistame Teid asjaajamises.\nTäpsemat teavet selle kohta saate Austria tööturuametist (Arbeitsmarktservice) - www.ams.at\nMilliseid erialaseid teadmisi läheb mul tarvis? (väljaõpe, kooliharidus)\nPakume töökohti eelkõige neile kandidaatidele, kel on lõpetatud kutsekooli-, rakenduskõrgkooli- või ülikooliharidus Eelteadmised logistikast või ekspedeerimisest ei ole tingimata vajalikud. Erialase oskusteabe saate meie koolituselt „Train the Winner“.\nMis tasemel peab olema minu saksa keele oskus?\nSaksa keel on meie põhikeel. Et väljaõpe ja firmasisene suhtlus hästi toimiks, eeldame, et Teie saksa keele oskus vastaks vähemalt tasemele B1, eelistatud on B2 (vastavalt Euroopa standardile).\nKui head peavad olema võõrkeeleoskused?\nSuhtleme oma klientide ja äripartneritega nende emakeeles. Edukaks suhtlemiseks peaksid Teie võõrkeeleoskused vastama tasemele B1, parimal juhul tasemele B2 (vastavalt Euroopa standarditele).\nMillal algab koolitusprogramm?\nKindel alguskuupäev puudub. Spetsiaalselt Teile määratud koolitusprogramm võib alata igal ajal. Koolitusprogramm jaguneb vastavalt Teie rakendusalale põhi- ja eriväljaõppeks.\nKui suur on tõenäosus, et saan koolituse ajal alalise töölepingu?\nKoolitusprogramm on mõeldud lisaks erialasele väljaõppele ka üksteise tundmaõppimiseks, kuid see pole täiendav kandidaatide väljavalimine. Traditsioone austava pereettevõttena oleme huvitatud pikaajalisest koostööst.\nKas võtate tööle ka veoautojuhte?\nLKW WALTER on transpordiorganisatsioon ilma oma autopargita. Meie ülesanne on planeerida, organiseerida ja juhtida maanteetransporti. Veo teostamisega tegelevad meie transpordipartnerid. Seetõttu võtab LKW WALTER tööle vaid müügipersonali.\nMillised on tööajad?\nSeadusega on ette nähtud 40-tunnine töönädal. Tööpäev algab kell 8.00. Nädalavahetused on vabad.\nKas LKW WALTER-is kehtivad kindlad nõuded riietusele?\nHindame hoolitsetud ja professionaalset välimust- vabal ajal vabaajarõivad ning kontoris kontorirõivad!\nKuidas võin saada firmakorteri?\nMeeleldi abistame Teid elukoha leidmisel. Teeme koostööd usaldusväärsete korteriomanike ja korteriühistutega selles piirkonnas, et lihtsustada Teie esialgse korteri leidmist.\nKuidas ma tööle saan?\nViini ja Wiener Neudorfi vahel on käigus marsruuttakso, mis on meie töötajatele tasuta. Meie kontor Kufsteinis asub suurepärase transpordivõrguga kesklinnas. Meie töötajatele on tasuta parkimiskohad.\nMida teeb LKW WALTER minu heaolu tarbeks?\nTöö nõuab tasakaalustatust - Meie jaoks on oluline töö- ja eraelu tasakaalus hoidmine. Seetõttu toetame sportimist, nagu rannavõrkpall, jalgpall, jooksmine, suusatamine, tennis ja spinning. Tervis on esmatähtis! Muuhulgas on meil mittesuitsetajate kontor, madala kiirgusega TFT-monitorid, optimaalne toakliima, suurepärased võimalused lõõgastumiseks (lugemistuba, kohvinurk, WALTER-park), kohapeal töötav ja vaktsineerimisteenust pakkuv arst ning palju muud. Oleme üks suur pere. Hea õhkkond tööl, meeskonnavaim ja ühtekuuluvustunne on meile eriti olulised.\nKellele kuulub LKW WALTER?\nLKW WALTER on pereettevõte, mida juhib juba kolmas põlvkond. Meie aktsiad on 100% ulatuses perekonna valduses. Seetõttu oleme võõrkapitalist sõltumatud ning juba aastakümneid edukad.\nMiks on LKW WALTERil nii hea krediidireiting?\nLKW WALTER ei osale spekulatiivses äritegevuses ega riskantses ettevõtluses. Kasvame samm-sammult koos oma partneritega ja kulutame raha alles siis, kui oleme selle eelnevalt teeninud! Nii saame nimekatelt krediidiinfoagentuuridelt ja auhinna „Austrias Leading Companies“ väljaandjalt kõrge hinnangu ning pakume oma töötajatele turvalisust majanduslikult tugevas ettevõttes.\nMis muudab LKW WALTERi kriisi suhtes nii vastupidavaks?\n„Transpordil on alati tulevikku“ - see tähendab Teie jaoks tulevikuperspektiiviga tööd. Sõltume majandusseisu kõikumistest väga vähesel määral, kuna oleme spetsialiseerunud transpordile, meil on väljakujunenud kliendistruktuur -väike- ja keskmise suurusega ettevõtted, samuti rahvusvahelised kontsernid - ning meie kliendid tegutsevad väga erinevates eluvaldkondades. See annab ettevõttele turvalisuse ja tagab jätkusuutliku edu.\nMis on auhind „Austrias Leading Companies“?\nAuhinda „Austrias Leading Companies“ annab aastast 1870 igal aastal välja Austria hinnatud majandusajaleht „Wirtschaftsblatt“ koos agentuuridega PricewaterhouseCoopers ja Kreditschutzverwand. "Austria's Leading Company" valiku aluseks on objektiivne ja ulatuslik tulemuslikkuse hindamise süsteem. Tunnustust avaldatakse eelkõige usaldusväärsuse ja jätkusuutliku majandamise eest- väärtused, mis on WALTER GROUPis kõrgelt hinnatud.\nMillistes riikides on LKW WALTERil tütarettevõtted?\nMeil on peakontor Viinist lõunapool asuva Wiener Neudorfi kesklinnas ning osakond Tirolis asuvas Kufsteinis. Neis büroodes tegelevad meie 40-st erinevast rahvusest töötajad nii Euroopa, Venemaa, Kesk-Aasia, Lähis-Ida kui ka Põhja-Aafrika turgudega.\nMiks otsib LKW WALTER jooksvalt uusi töötajaid?\nMeie töötajate tulemusrikas töö teeb võimalikuks WALTER GROUPi jätkuva kasvu.


Ruumikujundaja: 2. kursuse tööd (sügissemester)\n2. kursuse tööd (sügissemester)\nSügissemester on minu jaoks lõppenud ja tööd on nüüdseks hinnatud, see aga tähendab seda, et nüüd võin nad oma blogisse teile vaatamiseks panna.\nSuvel käisin maalipraktikal, sellest olen korra isegi rääkinud, kuid maale näidata ei jõudnudki, samas nende tööde arvestamine jäigi sügisesse. Maalipraktikal käisime juuli kuus Jõgevamaal, maalisime ilusat loodust meie endise õppejõu Robert Suvi maakodu lähedal. Õppejõu lemmikuks osutus trepiga maal. Enne ülesande valimist Robert ütles, et trepi maalimine on iga sisekujunduskunstniku proovikivi, muidugi tahtsin ennast proovile panna ja sellepärast maalisingi ta. "Trepimaal" võeti muideks ka näitusele. :) Lisaks sellele omandasin igasuguseid teisi tarkusi ja kogemusi looduse maalimisel.\nNeed maalid on tehtud semestri jooksul. Sellel aastal vahetusid päris mitmes aines õppejõud ja alguses nagu ikka oli vaja harjuda. Maalid ei ole pandud kronoloogilises järjekorras. Õppejõu lemmikmaalideks osutusid esimene- stiliseeritud maal ja viimane-okste vanik, mis läksid metoodilisse fondi.\nJoonistamises selles semestris õppejõud pani rõhku perspektiivile (mitte tsentraalperspektiiv). Alguses oli jällegi raske, vaatamata sellele et eelmine aasta kujutavas geomeetrias õnnestus mul see väga hästi. Raskeks tegi see, et koondumispunktid olid kusagil õhus, mitte paberil. Panin siia üles parimad tööd ja perspektiivi harjutused jäävad mulle endale vaatamiseks. :D\nProjekteerimine- siingi sai üüratult palju tööd tehtud. Töö on muutunud veel mahukamaks, lisaks plaanidele tuli see kord koostada seletuskiri. Blanšetide arv suurenes samuti, kokku oli vaja teha 8. Ülesandeks kahekorruseline eramu. Ette oli antud vaid välisseinad, muu pidi kõik ise tegema. I ja II korruse põhiplaan mööbliga, I ja II korruse elekri- ja laeplaan mööbliga, I ja II korruse seina- ja põrandaplaan mööbliga, 4 vaadet ja 2 aksonomeetriat või perspektiivi. Eelmine kursus joonestasin käsitsi, nüüd õppisin joonestama arvutiga (Tormi õpetas). Algul arvasin, et arvutiga teed klõps-klõps ja ongi valmis, kuid pidin pettuma. :D Tegelikult tuleb teha kõik ikkagi käsitsi, kuid arvutiga on parem sellepärast, et sellega on lihtne teha parandusi. Aksonomeetriat ja perspektiivi tegin see kord veel käsitsi. Mmm.. minu tööd läksid taas metoodilise fondi. :D\nJa lõpetuseks paar plastilise anatoomias tehtud tööd. Kokku oli selliseid tegelikult 20 ringis. Need on taas minu lemmikud. Skitseerisime nii meest kui ka naist.\nJa olekski peaagu unustanud- kõige mahukam töö aines kompositsiooni ja vormiõpetuse alused! Selle semestri ülesandeks oli kujutada dünaamilist ehk liikumist väljendavat tööd. See koosnes väga mitmest osast. Esiteks oli vaja kujundaga kolm erinevat tasapinnalist tööd ning sellest ühest oli vaja teha üks ruumiline (reljeefne). Sellest ruumilisest tööst välja noppides elemente pidime välja mõtlema kolm erinevat sisustuselementi (võis olla ka eksterjööri osa). Mina mõtlesin välja kolm erinevat disaini- diivan, ooteruumi istepink ja raamaturiiul. Loomulikult juurde oli vaja joonestada vaba käega vaated koos mõõtmetega. Õppejõud oli väga rahul minu tööga ja minu töö rändas taas metoodilise fondi.\nJa ongi kõik! Saigi tehtud väike kokkuvõtte. Teen seda eelkõige enda jaoks, sest nii on tore vaadata enda arengut, kuid loodan, et need tööd on märkamist väärt. Praktilistele töödele lisaks olid muidugi ka muud kirjalikud eksamid ja arvestused. Nüüd need, kes suutsid selle pikka postituse läbi lugeda, tehke endale pai. :)\nPostitaja: Ljudmila Funika-Müür kell 21:46\nSildid: joonistus/drawing, kujundus/styling, maal/painting, projekteerimine/project design, ülikool/university\nVäga lahe blogi on Sul! Õpin ise samuti sisekujundust Mainoris ja sinu tööd on tõesti nii perfektsed ja inspireerivad.\nAitäh Sann! Püüan anda endast parima. Jõudu Sulle õpingutes!\nKiku, tänan Sind!


Eesti laskesuusanaiskonnal ei õnnestunud taas finišisse jõuda | Sport\nEesti laskesuusanaiskonnal ei õnnestunud taas finišisse jõuda (2)\nToimetas Mart Treial, 24. jaanuar 2016 14:20\nKadri LehtlaFoto: ALDO LUUD\nItaalias Anterselvas toimunud laskesuusatamise MK-etapi naiste 4x6 km teatesõidu võitis Prantsusmaa nelik Justine Braisaz, Anais Bescond, Anais Chevalier ja Marie Dorin Habert (0 trahviringi + 8 varupadrunit).\nPrantslannadele järgnesid kahel trahviringil käinud tšehhitarid (Eva Puskarcikova, Lucie Charvatova, Gabriela Soukalova, Veronika Vitkova) ning lõpusirgel Itaalia alistanud venelannad (Jekaterina Šumilova, Anastassija Zagoruiko, Jekaterina Jurlova, Olga Podtšufarova).\nEesti neliku (Kadri Lehtla 0+1, Meril Beilmann 0+2, Kristel Viigipuu 0+2 ja Grete Gaim 0+3) sõit lõppes taas enne finišijoont. Ringiga sissesaamise hetkel hoidis Eesti 18. ehk eelviimast kohta. Meie neidude selja taha jäi neljal trahviringil käinud Rumeenia. Üle lõpujoone jõudis 15 esimest naiskonda.\nEestlannad kasutasid kaheksa tiiru peale kaheksat varupadrunit. Trahviringil nad ei käinud. Ometi on karm fakt see, et eestlannadel pole kolmest tänavu peetud teatesõidust ühelgi õnnestunud vältida ringiga sissesaamist.\nLaskesuusanaiskond võeti rajalt maha


Jänedal toimuvad juuli viimasel nädalavahetusel tavakohaselt talupäevad – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Jänedal toimuvad juuli viimasel nädalavahetusel tavakohaselt talupäevad\nFoto: E. Lööper\nEeloleval nädalavahetusel ootab Jänedal talupäevalisi lisaks maitsvale talutoodangule, huvitavatele taimedele ja käsitööle ka esimest korda Eestis toimuv muuseumi kirbuturg.\n„Kuna ära on jäänud ja jäävad suurlaadad Luigel, Antslas, Palamusel, siis on kauplejate huvi Jänedal toimuvate talupäevade vastu väga suur. Kauplejate vähesuse üle kurta ei saa, neid tuleb ka Lätist ja Leedust,” ütleb ürituse peakorraldaja Enno Must.\nTraditsiooniliselt pakutakse talupäevadel ehedat ja maitsvat talutoodangut, on sinki, vorsti, suitsuliha ja -kala, aiasaadusi. puukoolid toovad müüki oma toodangu ja käsitöötegijad aitavad kasvatada veimevakka.\nMusta sõnul on vaatamiseks kohal ka uusim talutehnika. Lastele pakuvad rõõmu lastealal atraktsioonid ja ponisõit. Kel polnud võimalik külastada mammograafibussi või seni veel on vaktsineerimata, siis mõlemat võimalust saab talupäeval kasutada, kui ette näidata isikuttõendav dokument.\nNagu ka varasematel aastatel, on lisaks tehnikanäitusele ja talutoodangu müügile avatud käsitöökeskus Musta Täku talli ülakorrusel. Uudistada saab kootud vaipade näitus-müüki, vaadata, kuidas meistrite käe all valmib niplispits ja viia koju kaasa uued teadmised puidunikerdamisest.\nOstlemise vahepeal tasub sammud seada Jäneda mõisa, kus on vaadata mitu huvitavat näitust. Kohalikele pakub kindlasti huvi tarbegraafiku Erika Klementi Urbukse ja Nelijärve kandi loodusest tehtud akvarellide näitusmüük. Kunstistuudio Bastor näitus „Eesti vanasõnad”, Tapa muusika- ja kunstikooli täiskasvanute kunstiringi looming on vaid osa Jäneda lossis vaatamiseks olevatest näitustest. Mõisa muuseumi juht Georgi Särekanno viib nii laupäeval kui ka pühapäeval kuni laadapäeva lõpuni igal täistunnil huvilised mõisatuurile. Kuna Jäneda lossi planetaarium-kontserdisaal on jälle korda tehtud, siis on see ka külastajatele avatud.\n„Esmakordselt toimub ka muuseumi kirbuturg, mida minu teada pole Eestis varem tehtud. Muuseumis on selliseid asju, mida hoida pole mõtet. Kirbuturult saab osta näiteks vana pressraua, lipse, raamatuid, muud huvitavat kraami,” lubab Särekanno, kes lähipäevadel otsib läbi kõik riiulid ja nurgad, et müüki minevate asjade hulgas oleks selliseid, mis ostjal panevad silmad särama.\nKui uusim talutehnika vaadatud, turukott head-paremat taludes kasvatatud söögikraami täis, võib laupäeval vaadata-kuulata välilaval Nedsaja Küla Bändi, temperamentseid kõhu- ja mustlastantsijaid, lõõtsameest Tiit Animäge. Lehtse Kammerkoor esitab katkendeid Boris Kõrveri operetist „Ainult unistus”. Laupäeva õhtul toimub mõnus talupäeva simman Erich Kriegeri laulude saatel Musta Täku tallis.\nFotosid eelmisest aastast saab vaadata SIIT.\neelmine Avatud talude nädalavahetusel ka sel aastal rekord: 234 000 külastust


Valimiste palavik võtab võimust. Rahvas tahab teada, nõuab paljastamist. Põhiküsimus on: kuhu ladustab roheliste partei häältemagnet Anu Saagim (56) oma kasukad valimisjooksu ajaks?\nKingiks saadud ja külma vastu ostetud: Anu Saagim räägib oma kallitest kasukatest ja sellest, mis neist nüüd saab\n„Tuntud, rikkad ja edukad joovad kohutavalt palju. Te isegi ei kujuta ette, kui paljud meie staarid joovad! Miks nad joovad? Nad on omamoodi fenomenid. Nad elavad täisvõimsusel, oma võimete piiril – nad on suured perfektsionistid. Tippkirurg, andekas akadeemik, edukas ärimees – nad kõik viskavad viina. Võib isegi ütelda, et sa ei saagi olla hea kirurg, kui sa ei joo…,“ räägib hüpnotisöör Albert Stepanjan.


§ 9 R eklaamiloa väljastamisest keeldumine\n§ 13 Määruse rakendus sätted\nRT IV, 04.06.2015, 38\nVastu võetud 23.04.2015 nr 48\n(1) Välireklaami (edaspidi reklaami) paigaldamise eeskiri reguleerib reklaami paigaldamist ja likvideerimist Anija valla haldusterritooriumil.\n(3) Kui välireklaami paigaldamiseks ettenähtud reklaamikandja asub Anija valla valduses oleval rajatisel või selle osal või Anija valla omandis oleval kinnistul või selle osal, lähtutakse vallarajatise või vallakinnistu kasutusse andmisel reklaamikandja paigaldamiseks Anija Vallavolikogu 26.06.2013 määrusest nr 90 “Anija vallavara valitsemise kord”.\n4) vallavalitsuse reklaamikandja – vallavalitsuse poolt reklaamipaigaldamiseks avalikku ruumi paigaldatud alus või seadeldis;\n5) mittestatsionaarne reklaam – reklaam, mis paigaldatakse ettevõtja tegutsemiskoha ette ajutiselt mingiks ajaperioodiks ööpäevas, kusjuures mõlema poole pind summaarselt ei ületa 1 m² ja reklaam ei ole kohtkindlalt ühendatud maapinna ega ehitisega;\n6) mobiilne konstruktsioon – sõiduk, haagis või pukseeritav seade, mis on välireklaami edastamiseks kohandatud ja mille vahendusel välireklaami edastatakse, samuti reklaami eesmärgil avalikku ruumi spetsiaalselt paigutatud või pargitud reklaamkirjadega (soodushinnad, allahindlused, müügikuulutused, toodete kaubamärgid, liigid jm) sõiduk. Mobiilne konstruktsioon ei pea olema kantud liiklusregistrisse.\n7) domeeninimi – füüsilise või juriidilise isiku tähtede ja numbrite kombinatsioon, mis on õiguspäraselt registreeritud, nt Eesti Interneti SA-s viimase poolt volitatud registripidaja kaudu.\n8) spondeerija – toetuse (sponsorluse) andja\n(1) Reklaami paigaldamine on lubatud Anija Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt määratud ametniku (edaspidi ametnik) poolt väljastatud reklaamiloa alusel.\n(2) Vallavalitsuse reklaamikandjatele on lubatud avaldada Anija vallas toimuvate kultuuri- ja spordiürituste reklaami ja kuulutusi ilma reklaamiloata. Vallavalitsuse reklaamikandjate asukohad määrab vallavalitsus.\n(1) Reklaami paigaldamisel tuleb järgida reklaamiseadusest, teeseadusest, keeleseadusest ja muinsuskaitseseadusest tulenevaid nõudeid.\n(7) Mobiilset konstruktsiooni, mida kasutatakse reklaamikandjana, ei paigaldata haljasalale.\n(8) Reklaam paigaldatakse kõnniteel hoonete seina äärde selliselt, et kõnnitee vabaks jääva osa laius on vähemalt 120 cm.\nReklaami paigaldamisel muinsuskaitsealal asuvatele hoonetele, rajatistele, maa-aladele ning ajaloolistele hoonetele, kuhu on paigaldatud mälestustahvlid, järgitakse l isaks käesolevale eeskirjale muinsuskaitseseadusest tulenevat regulatsiooni.\n(1) Reklaami paigaldamiseks esitab reklaami avalikustaja vallavalitsusele vormikohase reklaamiloa taotluse (lisa nr 1) koos järgmiste dokumentidega:\n1) reklaami kavand koos mõõtude ja värvilahendusega, mittestatsionaarse reklaami puhul värviline joonis;\n§ 9. R eklaamiloa väljastamisest keeldumine\n4) reklaami avalikustaja ei ole taotluse esitamise hetkeks täitnud Anija valla ees varem võetud kohustusi;\n5) taotluses nimetatud reklaami paigaldamise asukoht on vastuolus lepinguliste kohustustega, mille Anija vald on varem enda kanda võtnud;\n9) muudel õigusaktides sätestatud juhtudel\nV allavalitsusel on õigus reklaamiluba kehtetuks tunnistada juhul, kui:\n4) paigaldama reklaami kooskõlas seadustega;\n8) likvideerima reklaami 5 päeva jooksul pärast reklaamiloa kehtetuks tunnistamise haldusakti kättesaamist;\n11) tagama võimaluse teehoiu- ja kaevetöödeks ning vajadusel antud tööde ajaks reklaami likvideerima;\n12) tagama reklaami korrektse väljanägemise kogu avalikustamise aja jooksul. Määrdunud või muul viisil rikutud reklaam tuleb koheselt korrastada või eemaldada.\n(3) Kui vallavalitsus nõuab reklaami ennetähtaegset maha võtmist, seoses planeeritava ehitustegevusega, teehoiu- või kaevetöödest vms tulenevalt, teatakse sellest reklaami avalikustajale üks kuu ette. Kirjeldatud nõude esitamisel kannab reklaami maha võtmisega seotud kulud vallavalitsus. Võimalikku saamata jäänud tulu, mis on seotud reklaami maha võtmisega planeeritust varasemalt, ei kompenseerita.\n(1) Käesoleva määruse ja reklaamiseaduse järgimist Anija valla haldusterritooriumil teostab vallavalitsus.\n(2) Avastatud puuduste korral on järelevalvet teostaval ametnikul õigus teha käesoleva eeskirja rikkujale täitmiseks kohustuslik ettekirjutus, nõudega rikkumine lõpetada. Nõude täitmata jätmisel võib ametiisik teha vallavalitsusele ettepaneku reklaamiloa tühistamiseks.\n§ 13. Määruse rakendus sätted\nEnne käesoleva määruse jõustumist paigaldatud reklaamile tuleb võtta reklaamiluba kahe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.\nMäärus jõustub 01.07.2015\nLisa Reklaamiloa taotlus


TIPPHETKED | Play-off pääsu nimel võitlev Pärnu sai Jurmala üle väärtusliku võidu - Sport\nTIPPHETKED | Play-off pääsu nimel võitlev Pärnu sai Jurmala üle väärtusliku võidu\nLisatud intervjuu Heiko Rannulaga!\nOlyBet Eesti-Läti Korvpalliliigas alistas Pärnu Sadam koduväljakul numbritega 87:72 Jurmala meeskonna.\nTasavägiselt alanud mängu asus Jurmala avaveerandi keskpaigaks 10:9 juhtima ning seejärel tehti veel 8:0 spurt. Külalised omasid lauavõitluses ülekaalu ja Edgars Jeromanovsi kaugviskest mindi juba 21:11 ette. 4,5 minutit hiljem oli Pärnu 11 punktiga taga, kuid Justin Alexander Alstoni, Mihkel Kirvese ja Demetre Riversi visetest vähendati kaotusseis kuuele silmale. Lätlased siiski suutsid vahet hoida ja poolaja 38:30 võita.\nKolmandat veerandaega alustas Pärnu teravamalt ning Saimon Suti kaugviskest oli nelja minuti möödudes seis 47:47 viigis. Jurmala oli initsiatiivi käest andnud ja Riversi kolmepunktiviskest siirduti viimasele neljandikule vastu 65:56 eduseisust. Carl Anthony Montgomery tõi Jurmala veel kuue punkti kaugusele, aga pärast Mihkel Kirvese pealtpanekut olid pärnakad neli minutit enne lõppu 77:65 ees. Kaspars Vecvagarsi vabavisetest suutsid külalised kaotusseisu kümnele punktile saada, aga enamaks võimelised ei oldud ja Pärnu sai vajaliku võidu kirja ning omab sellega endiselt võimalust ühisliiga play-offi pääseda.\nDemetre Rivers viskas Pärnu eest 27 punkti ja võttis 6 lauapalli. Henri Wade-Chatman ja Saimon Sutt lisasid 15 punkti ning võrdselt 10 silma said kirja Mihkel Kirves ning Justin Alexander Alston.\nJurmala poolelt sai ainsa mehena kahekohalise punktisumma kirja Kaspars Vecvagars, kelle nimele jäi 16 silma. Lauris Blaus ja Edgars Jeromanovs tõid võrdselt 8 ning Carl Anthony Montgomery ning Jurijs Aleksejevs 7 punkti.\nDELFI VIDEO | Rait Käbin: kaitse poole pealt lasime lapsikult endale ära teha 27.04.2019\nVideo Pärnu peatreeneri Heiko Rannulaga:\nTeise Eesti võistkonnana täna võistlustules olnud TalTech alistus VALMIERA GLASS VIA-le 86:75 (22:14, 22:16, 28:15, 14:30).\nVõõrustajad läksid kohtumist 5:0 juhtima ning Janis Kaufmanise ja Oto Grinbergsi kaugvisetest haarati 19:10 eduseis. Edmunds Elksnise kolmepunktivise teise veerandaja alguses viis Valmiera juba 12 punktiga ette ja peagi juhiti 37:22. TALTECH oli raskustes kaitses, aga Oliver Metsalu ja Sander Viilupi abiga õnnestus 8:0 spurt teha. Valmiera vastas omakorda seitsme vastuseta punktiga ja poolajaks saadi 14-punktiline eduseis kätte.\nValmiera tabas kolmanda veerandaja esimesel minutil kaks kaugviset ning sellega pääseti juba 18 punktiga juhtima. Peagi suurendati vahe 20 punktile ning Janis Kaufmanise eestvedamisel haarati ka 72:43 eduseis. Gregor Arbeti, Jaan Puideti ja Norman Käbini kaugviskeid hoidsid TALTECH-i veel mängus, ent kui lõpuni jäi 1.38, oli vahe 13 punkti, ja Valmiera lühikese ajaga seda enam maha ei mänginud. TALTECH-il kustusid nüüd ka lootused ühisliiga kaheksa parima hulgas neljas koht välja võidelda, mis annaks neile play-offiks koduväljakueelise.\nJanis Kaufmanis viskas Valmiera kasuks 31 punkti. Edmunds Elksnis tõi 16 ja Oto Grinbergs 13 silma, Klavs Dubults lisas 10 punkti.\nToomas Raadik ning Jaan Puidet tõid TALTECH-i eest 14 punkti. Norman Käbin lisas 11 ja Oliver Metsalu 9 silma.\nPäeva avamängus alistas Läti Ülikool 90:57 Jekabpils/SMScredit.lv.\nOlyBet Eesti-Läti Korvpalliliiga jätkub teisipäeval, 19. märtsil, kui BC Kalev/Cramo on võõrustamas BC Valga-Valka/Maks&Moorits meeskonda.


Palkmaja müüdid ja tegelikkus\nPalkmajadega käivad kaasas müüdid, mis vajavad ikka ja jälle selgitamist. Vaatame 3 levinud müüti, mis segadust tekitavad.\nMüüt nr 1: Palkmaja hingab ja ei vaja ventilatsiooni.\nEhitusmaterjalide hingamine on eksitav väljend, millest võib aru saada, et läbi materjali toimub õhuvahetus. Palkmaja puhul on kuulda mõnikord arvamusi, et maja õhuvahetus toimub näiteks läbi palkseina ning seetõttu ruumides õhuvahetusele ei pea mõtlema.\nPuitmaterjalil on võime siduda niiskust ja seeläbi võimaldab see ühtlustada ruumide õhuniiskust. Suurema õhuniiskuse korral seob puit niiskust rohkem ja väiksema õhuniiskuse korral annab ruumi õhuniiskust tagasi. Sellist puidu õhuniiskuse reguleerimise võimet nimetatakse ekslikult „hingamiseks“, mis jätab palju ruumi arusaamatusteks ja valesti mõistmiseks. Palkmaja võime, ruumide niiskustaset pidevalt reguleerida ja ühtlustada niimoodi niiskuse kõikumist, loob ruumis mugavama mikrokliima ning on kindlasti palkmaja üks vaieldamatuid eeliseid.\nPalkmaja nagu iga teine maja vajab eraldi õhuvahetust ja ventilatsiooni ei tohi ka palkmajas ära unustada.\nMüüt nr 2: Uue palkmaja palkide olulise vajumise tõttu tekib maja seintesse aastate jooksul rohkelt külmasildu või kohti, kust tuul hakkab läbi puhuma.\nKui palkmaja on õigesti projekteeritud ja ehitatud siis palkide vajumisega on arvestatud (konstruktiivselt võimaldatakse vajumisi) ning see toimub ühtlaselt ning märkimisväärseid probleeme seintega ei teki. Vajumine on seotud ennekõike puidu kuivamisega tekkiva mahukahanemisega, ulatudes massiivse täispalkmaja seina puhul u. 3-4 cm /m kohta. Võtmekoht on kasutatud puitmaterjali niiskusesisaldus. Mida suurema niiskusega on kasutatud palgimaterjal, seda suuremaid hilisemaid vajumisi on oodata.\nFinnlogi liimpuidust palkmajade puhul on seinapalkide vajumine aga oluliselt väiksem, olles vaid u. 1 cm/m kohta.\nNagu iga maja vajab ka palkmaja aeg-ajalt ülevaatamist ja kohendamist, kuid kasutades maja ehitamisel kvaliteetselt kuivatatud puitmaterjali ning järgides kõiki palkmaja ehitamisega seotud nõudeid, ei teki seinte läbipuhumist või muid probleeme.\nMüüt nr 3: Palkmaja ei ole soojapidav.\nPalkmaja puhul keskendutakse mõnevõrra liigselt välisseinte soojapidavusele, jättes tähelepanuta, et maja soojakadudest ainult u. 14% on seotud välisseintega, kuid on veel väga palju tegureid, mis mõjutavad maja soojakadu nagu maja ventilatsioon ehk õhuvahetus ruumides, maja õhupidavus, välisuksed ja aknapinnad, põranda – ja katuse soojustus jne. Seetõttu tervikuna on palkmaja soojakaod välisseinast väiksed ning lisaks kompenseeritakse seinakonstruktsiooni väiksemat soojapidavust paremini soojustatud põranda- ja katusekonstruktsioonidega.\nSuure valiku palkmaju leiad: www.kv.ee/moodulmajad\nKuigi igaühel on oma eelistused ja arusaamad, milline peab tema kodumaja olema, saab siiski tuua välja levinumad põhjused, miks valitakse . . .\nMis on liimpuitmaja eelised?\nIga valiku tegemisel kogume me esmalt informatsiooni ja teadmist ning seejärel teeme otsuse. Maja ehitamise puhul, mis on seotud väga . . .\nVanem uudis:Vanem uudis - KV.EE: Korterite kallinemise määr jääb palgatõusule alla\nUuem uudis:Uuem uudis - KV.EE: Harjumaa majade hinnad mõõdukas tõusutrendis


Dimediumi XXV juubelisümpoosion – suveõhtu täis suuri mõtteid, lusti ja maagiat | Dimedium\nSel aastal kogunesid Eesti piimakarjakasvatajad Dimediumi XXV juubelisümpoosionile erilisel ajal. Kui tavaliselt tullakse kokku aasta neljandal neljapäeval, siis tänavu arutleti Eesti piimanduse mineviku, oleviku ja tuleviku üle suvises augustiõhus. Eesti taasiseseisvumise 30. aastapäeva eelõhtul toimunud sümpoosionil lahati mitmeid olulisi teemasid: milline oli meie elu ja toidulaud 25 aastat tagasi? Mida tähendab heaolu piimafarmis? Millised ootused on tarbijal? Mis kursil oleme liikumas ja milliseid trende võime hakata nägema? Kuidas sobitub rohepööre piimakarjakasvatuse tulevikku?\nJuubelisümpoosioni avasõnades kinnitas Dimediumi nõukogu esimees Kadri Kullman, et eestlased on tõeline tiigrirahvas – sai ju Tiigrihüppest alguse Eesti digiedulugu, nüüd nügib meid loodussõbraliku ja jätkusuutlikuma tuleviku suunas Rohetiiger, mille üheks asutajaliikmeks on ka Dimedium. Rohelise läätsega kiigati sümpoosionil ka Eesti piimatööstuse tulevikku, sest seegi sektor on läbimas muutuseid.\nRohetiigri eestvedaja Eva Truuverki juhtimisel arutles paneeldiskussioonis Eesti piimanduse olukorra üle terve tootmise-tarbimise ahel: laval diskuteerisid OÜ Agrone juhatuse liige Margus Muld, piimandusühistu E-Piim juht Jaanus Murakas, COOP Eesti juhatuse esimees Alo Ivask, Kõljala Põllumajandusliku OÜ juht Tõnu Post, Eesti Maaülikooli söötmisteaduse õppetooli dotsent Marko Kass ja AS Dimedium nõukogu liige ja Põllumajandus-Kaubanduskoja nõukogu esimees Sivar Irval.\n25 aastat tagasi: õhus oli rohkem entusiasmi ja maal inimesi\n25 aasta tagust aega meenutades tõid nii mõnedki esinejad välja märksõnad „entusiasm“ ja „tulevikuootus“ – ühiskonna uusi tuuli arvestades valitses üleüldine tahe oma asja teha, sellele lisandus jõud alustatu ka lõpuni viia. 1996. aasta piimanduse seisuga võrreldes tuntakse praegu aga enim puudust tööjõust: „kui 1996. aastat tänasega võrrelda, siis võiks tagasi tulla see, et maal elaks rohkem inimesi ja minul kui firmajuhil oleks tööjõudu. Täna me otsime tööjõudu märksa kaugemalt,“ sõnas Kõljala PM OÜ juht Tõnu Post.\nSellest hoolimata nenditi ühiselt, et üldises plaanis on olukord siiski paranenud: näiteks domineerib täna piimatoodete riiuleil ikkagi kodumaine toodang. Ka OÜ Agrone juhatuse liige Margus Muld nõustus, et üldiselt võib arenguga rahul olla: „Mida loomakasvatusest sellest ajast kaasa võtta – loomad olid tol ajal lõas, arenenud lautasid polnud. Minu arust on kogu aeg ainult paremaks läinud!“.\nEesti piimatööstus aastal 2021 – mis teeb lehma õnnelikuks? Mida ootab tarbija?\nKaasaegses piimafarmis on tootja üheks eesmärgiks pidev lehma heaolu parandamine. Selleks on mitmeid viise: pidamistingimuste parandamine, mugava elukeskkonna tagamine, õigete ja heade inimeste palkamine. EMÜ söötmisteaduse õppetooli dotsent Marko Kass soovitas lehma vajaduste mõistmiseks vaadelda looma endaga võrdsena: „Loom tahab sama mida meie: ilus kodu, mugav voodi, söön, mida tahan... “ ning lisas: „Mõelge, kes meil täna laudas on: meil on lapsed ja naised. Kui me lähtuks sellest loogikast, siis me võibolla näeks ka laudas asju paremini.“ Erilist rõhku heaolu tagamisel paneks ta vasikatele kui loomadele, kes on elu esimeses etapis ja vajavad head tõuget.\nInimkeskset lähenemist pooldas ka Tõnu Post, toonitades, et farmis peaksid töötama head inimesed, kes sobivad oma tööle – halva iseloomuga töötaja kajastuvat ka looma toodangus. Kui loom tajub, et temaga käitutakse hästi, ei tunne ta vajadust agressiivselt või ebameeldivalt käituda. Rahulolevate lehmadega farm on oluliselt vaiksem.\nMargus Muld tõi diskussiooni kaasaegse loomapidamise tehnoloogialembuse, mille tagajärjel väheneb inimese ja looma igapäevane kokkupuude. Kui Marko Kassi arvates pole seetõttu enam inimese ja looma vahel nii tihedat sidet, siis Mulla sõnul pole see negatiivne suund: „Kui suudaksime loomaga majandada nii, et ta inimest võimalikult vähe näeb ja saab ainult oma liigikaaslastega suhelda, oleks see kõige parem.“\nUute tehnoloogiate abil võib tootjal olla ka lihtsam hinnaga võidelda, sest iga tootja põhiline katsumus on leida viise tootmise efektiivsemaks muutmiseks. Looma heaolu parandamine on sellega otseselt seotud: õnnelik lehm on ka tervem ja tootlikum lehm. Kuna Euroopa Liidus keelustatakse loomakasvatuses järjest enam ravimeid, on lehmale vaja tagada paremad pidamistingimused, mis aitaksid ravivajadust vähendada. Sivar Irvali sõnul käib Dimediumis Smart Farm kaubamärgi all pidev töö, leidmaks uusi tehnoloogiaid ja lahendusi, kuidas looma heaolu parandada ja tootmist efektiivsemaks muuta.\nTehnoloogia soetamine ja robotite kaasamine tähendab aga investeeringuid. See on ka kaasaegse piimanduse suurim murekoht: Eestis ei ole väga ammu piimatööstusesse suuri investeeringuid tehtud. Piima hind püsib madalal, mistap on investeeringuteks raha leidmine keeruline, vaat et võimatu ülesanne. E-Piima juht Jaanus Murakas kommenteeris tööstuse hetkeolukorda, sõnades: „Eesti piimatööstused on täna liiga tööjõumahukad ja väikese mahuga.“ See tähendab, et farmid ja tööstused peavad muutuma suuremaks. Rahvusvahelise konkurentsi pakkumine oluline, sest pelgalt siseturule tootmine ei tasu enam ära.\nKeskmist piimatoodete tarbijat aastal 2021 aitas iseloomustada COOP Eesti juhatuse esimees Alo Ivask: märgata on mõningate alamtrendide hoogustumist, näiteks tarbitakse laktoosivabu ja tervisetooteid. Samas ei kajastu nii mõnedki meedias tihedalt kajastatavad suunad, näiteks mahetoodete tõus, väga selgelt müüginumbrites. Tervislike toodete eelistamine viitab aga sellele, et inimeste toiduteadlikkus kasvab ja inimesed jälgivad järjest põhjalikumalt, mida söövad.\nPiimatööstuse tulevik – rohepööre ja koostöö\nTuleviku piimatööstuses on rohepööre möödapääsmatu ja töö selle nimel juba käib. Jätkusuutlik tootmine saab kindlasti olema oluline müügiargument ka tulevikutarbija jaoks, kes tahab teada, kuidas piim on toodetud ning palju ressursse selle saamiseks kasutatud. Margus Muld tõi näite Skandinaaviast: seal on juba müügil CO2-neutraalsed piimad. Ka OÜ Agrone jaoks on hetkel olulisim teema jätkusuutlik tootmine: „Lehma päris nulli ei saa, aga peame ise tekitama muid tegevusi, millega saame nullida metaaniheite,“ avas Muld loodussäästliku tootmise mõttekäigu tagamaid.\nÜhe põneva moodusena metaaniheite vähendamiseks pakkus Tõnu Post välja kujundi tulevikulehmast kui energiaandjast. Suurem osa kaasaegsest transpordist kasutab fossiilseid kütuseid. Kui asendada need metaaniga, saab piimatööstuse ökoloogilist jalajälge kordades vähendada. „Tulevikus võime hakata metaani kokku koguma, biojaamades rohkem tootma ja energiavarustust tagama,“ laiendas Post teemaarendust.\nMetaani-teemat pidas hingelähedaseks ka Marko Kass, kes andis teaduslikumast vaatenurgast piimatootjatele lahkesti nõu: „Metaan väljendab eelkõige sööda seeduvust ja metaani emiteerimise vähendamiseks tuleb oma silo korda teha!“\nNii Margus Muld kui Tõnu Post nimetasid panka rohepöörde läbiviimisel kogu protsessis oluliseks partneriks. Üksinda pole ühelgi tootjal võimalik tegeleda korraga igapäevase tootmise ja kestva maailma loomisega. Kuna ka pankadel on kindlad plaanid, mille alusel peab teatud osa väljalaenatavast rahast minema keskkonnasõbralike ja roheteemade toetuseks, on Mulla sõnul juba nende tehtud investeeringud end ka ära tasunud: „Oleme pankadelt saanud oluliselt odavamate intressidega laene.“\nRohepööre kiirendab ka piimatootmise struktuurset-regionaalset muutust. Jaanus Murakas selgitas, miks piima hind peaks lähitulevikus tõusma hakkama: „Piimatootmises kolib tootmine EL-is lõunariikidest vaikselt põhja poole. Ennustame, et riikides, kus täna enamus piima toodetakse (Saksamaa, Prantsusmaa, Holland), hakkab kiire piimatoodangu langus, seepärast peaks piima hind tõusma hakkama“. Piimanduses mõjutab hinnataset juba väike muutus: 1–2% vähem piima tootmist EL-is mõjutab hinnataset kuni 10%. Murakas lõpetas sõnavõtu selge sõnumiga: rohepööre on ühteaegu nii vältimatu kui võimalik.\nLisaks tehnoloogilistele abivahenditele, karja kohta detailsemate andmete kogumisele ja tarbija toitumise personaalsemaks muutumisele toodi tuleviku piimatootmises olulise märksõnana välja ka koostöö. Tõnu Posti ja Margus Mulla sõnul on oluline koostöö tootjate ja pankade vahel, Sivar Irval nägi koostöö tähtsust ka piima tootja ja sellest toote valmistaja vahel: „Näiteks võidakse piimast teha toode, mis on tänu algmaterjali osadeks võtmisele ja teisiti kokku panemisele tunduvalt väärtuslikum kui tavaline piim, kuid siis peaks ka raha algse piima tootja ja sellest valmistatud toote valmistaja vahel võrdsemalt jagunema.“\nPiimanduse tuleviku võttis Jaanus Murakas kokku lootusrikka visiooniga Eesti piimatööstuse tulevikust: „Ma loodan ja siiralt arvan, et maaelu, piimandus ja lehmapidamine on 25 aasta pärast ühiskonnas au sees ja neid inimesi väärtustatakse kui planeedi toitjaid ja planeedi päästjaid“.\nKogu Dimediumi meeskond väljendas lootust, et nii nagu lehmad rõõmustasid tootjaid piimaanniga ja tarbijaid maitsvate toodetega veerand sajandit tagasi, jäävad nad seda tegema ka 25 aasta pärast. „Lehmad on kindlasti Eestimaal olemas, piim ja piimatooted maksavad poes oluliselt rohkem kui täna ning vee ja piima hinnavahe on väga suur. Piima kasuks!“ jagas oma nägemust Eesti tuleviku piimandusest Dimediumi loomakasvatustoodete grupi juht Neidi Puur.\nSümpoosionile kohaselt sai kindlaks määratud ka traditsiooniline „teoorjuse“ päev – Dimediumi töökas kollektiiv läheb seekord Nopri tallu, abiks peremees Tiit Niilole. Niilo lubas Dimediumi meeskonnale leida sobiva töö ja tõdes, et kuigi Nopri talus elavad lehmad nutilaudas ja toodavad puhast piima, tuleb piimatoodete turul ellu jäämiseks pingutada: „Ükski lett ei oota. Tühi ruum tuleb meil kõigil, kes me toodame, tekitada oma kvaliteedi ja tasemega.“ Samas väljendas Niilo lootust, et tulevik on helge: „Usun, et see, mis piima ümber toimub, saab olema positiivne ja kõik, mis lavalt kuulsime – eeldused Eestil olla edukas piimariik ja meil mitte ainult oma rahvast toita, vaid sellest ka elatuda ja lisaväärtust küla vahele jätta, on meie võimalus ka aastakümnete pärast.“\nPeale paneeldikussiooni ja arutelusid jätkus Dimediumi juubelipidu lustilisemas rütmis. Rõõmustati jällenägemise üle ja filosofeeriti lahkes keskustelus suurtel teemadel. Augustiõhtusse lisas maagiat tuleteater Zerkala.\nTuhat tänu kõigile külalistele ja kohtumiseni Dimediumi XXVI aastasümpoosionil juba uue aasta neljandal neljapäeval.\nFoto: Asko Romé Altsoo