Inimkonna harjumused muutuvad - kodudes hakkavad elama robotid - Pere ja Kodu\nInimkonna harjumused muutuvad - kodudes hakkavad elama robotid\nKodu on meie kindlus. See ütlus on Covid-19 silmis saanud täiesti uue tähenduse, kuna üha rohkem meist sulgub pandeemia eest kodudesse, kus päevast päeva tuleb teha tööd ning kus keerleb ka kogu ülejäänud elu. Kui meie harjumused muutuvad, jääb meil aina vähem aega kodu koristamiseks, mistõttu ECOVACS spetsialistid on juba enam kui 20 aastat pidevalt otsinud võimalusi, kuidas saaksid robotid muuta lihtsamaks iga inimese elu.\nRobottolmuimejate nõudlust mõjutavad enim muutuv elustiil ja sissetulekute suurenemine. Robottolmuimeja DEEBOT OZMO T8 näeb puhastatavat pinda pea samamoodi kui inimenegi.\nÜlemaailmne ja Baltimaade robotitolmuimejate turg\nSelle aasta juunis veebilehel www.grandviewresearch.com avaldatud uuringu kohaselt ulatus robottolmuimejate ülemaailmne turuväärtus 2019. aastal 2,56 miljardi dollarini. Arvatakse, et 2020. aastast kuni 2027. aastani kasvab see turg igal aastal 17,7%. Robottolmuimejate vajaduse tingib peamiselt inimeste muutuv elustiil ja sissetulekute suurenemine. Üha suuremal hulgal täiskasvanuid on aina vähem aega tavapäraste kodutööde tegemiseks ning nad ostavad pigem tolmuimejaid, mis suudavad koristada iseseisvalt.\nBalti riikides tegutseva ühe suurima hulgimüügiettevõtte ACC Distribution spetsialistide sõnul kasvas ECOVACSi robottolmuimejate turg Leedus, Lätis ja Eestis märkimisväärselt võrreldes 2019. aasta kolme kvartalit 2020. aasta kolme kvartaliga. Hinnates kõiki Balti riike, on robottolmuimejate turg kahekordistunud, ECOVACSi robottolmuimejate müük aga kasvanud lausa 4 korda. Leedus kasvas ECOVACSi robottolmuimejate müük nimetatud perioodil 10 korda, Lätis ei olnud kasv väga suur, Eestis kasvas see aga koguni 11 korda. Müügiekspertide sõnul tulenes see muudatus peamiselt uuendatud ja tehnoloogiliselt täiustatud ECOVACSi robottolmuimejate tootevalikust ning suuremast tähelepanust iga kliendi vajadustele.\nIgale perele üks robot\nECOVACS on spetsialiseerunud nutikodu lahenduste loomisele ja teeb seda juba enam kui 20 aastat. Juba ammu enne, kui moodi tuli „Nutika kodu“ kontseptsioon, oli organisatsioon jõudnud kodurobootika uuenduste esirinda. Ettevõtte spetsialistid otsivad pidevalt võimalusi, kuidas saaksid robotid muuta lihtsamaks iga inimese elu. Kogu selle aja olid nad seadnud endale kindla eesmärgi - igale perele robot ning see idee kandis neid edasi enam kui kaks aastakümmet.\nSee aasta on olnud ettevõtte jaoks erakordne tänu seadmetes rakendatud tehnoloogilistele muudatustele ja oluliselt laienenud tootevalikule. Inimesed on saanud valida tehisintellektiga kaasaegsetest robottolmuimejatest kuni juhtmevaba aknapesuseadmeni. Seadmed on loodud selleks, et tulla toime keeruliste kodukoristuse väljakutsetega, olenemata maja suurusest või omaniku eelarvest.\nKuidas valida robottolmuimeja, mis teeks kodu ka tegelikult puhastaks?\nKui nutikaid majapidamisabilisi on nii palju erinevaid, siis tekib loomulikult küsimus, millele tuleks pöörata tähelepanu valides robottolmuimejat. Millised funktsioonid peaksid olema seadmel, kui tolmuimejat valib laste ja loomadega pere või spetsialist, kes teeb kaugtööd oma stuudiost?\nPedantsed tehnikahuvilised saavad lõpuks kergendatult hingata\nSuurte kodude omanikud, tehnoloogiahuvilised, kes armastavad oma kodus ideaalset puhtust, peaksid lähemalt uurima ECOVACS mudeleid DEEBOT OZMO T8, mida on koguni 3. Nende ostmiseks tuleb välja käia rohkem raha, kuid nende funktsioonid on seda ka kindlasti väärt. Need tolmuimejad tunnevad ära kodus laiali olevad jalanõud, sokid, kaablid, riided või vannitoamatid ning mööduvad neist imedes tolmu või pestes põrandat.\nDEEBOT OZMO T8 AIVI töötab ka koos automaatse puhastusjaamaga, nii saate tolmuimeja ja selle hoolduse unustada kuni kuuks ajaks.\nDEEBOT OZMO T8 AIVI kasutab spetsiaalset põrandapesu tehnoloogiat.\nTrueDetect 3D tehnoloogia abil on kõigil kolmel seadmel võimalik ruumi üksikasjalikult skaneerida, tuvastada toolijalad, kardinad, põrandale asetatud väikesed esemed ja luua sekunditega efektiivne puhastuskaart. See tehnoloogia annab robotile võimaluse „näha“ ümbrust peaaegu nii nagu seda teeb inimene, vältides seeläbi kokkupõrkeid esemetega, jooksvate laste või lemmikloomadega. Seadmed ei jää kinni kitsastesse kohtadesse, kus puudub läbipääs. Veelgi enam, need robotid eemaldavad põrandalt ka kõige kõvemini sinna kinni kuivanud mustuse, kuna nad kasutavad spetsiaalset põrandate pesemise tehnoloogiat: elektriliselt juhitav puhastusplaat toimib põrandal kõrgsageduslike vibratsioonidega, imiteerides seeläbi põrandate pesemise käsitsi liigutusi. Seetõttu põrand mitte ainult ei pühita niiske lapiga puhtaks, vaid pesu on väga tõhus.\nRobottolmuimeja DEEBOT OZMO T8 AIVI on sisseehitatud videokaameraga, mis võimaldab kodus toimuvat telefoniekraanilt jälgida.\nOn ütlematagi selge, et neid robottolmuimejaid juhitakse nutirakenduse abil, milles saab luua virtuaalseid tõkkeid sinna, kus te ei soovi, et robottolmuimeja töötaks. Kuna seadmetel on kolmekihilised tolmufiltreerimise süsteemid, võite olla kindlad, et pärast tolmu imemist saate kodus sisse hingata „puhtuse lõhna“.\nDEEBOT OZMO T8+ lisavõimalus on see, et seda seadet müüakse koos isepuhastusjaamaga. Seega saate tolmuimeja unustada vähemalt kuuks, sest pärast kodukoristust tuleb see nutikas kodukoristaja jaama tagasi, tühjendab seal tolmumahuti ja asub laadima. See jaam sobib ka robottolmuimejatele DEEBOT OZMO T8 ja DEEBOT OZMO T8 AIVI, kuid see tuleks osta eraldi.\nNüüdsest on robottolmuimejatel tehisintellekt\nUusimad ECOVACSi loodud AIVI ™ tehisintellekti ja video tõlgendamise tehnoloogiad töötavad juba selle ettevõtte kaasaegseimas seadmes DEEBOT OZMO T8 AIVI. Nutirakenduses suudab tolmuimeja märkida ära puhastamata jäänud kohad. Seetõttu on peremehel mugav korjata kokku laiali olnud esemed ja saata robot uuesti koristama, kuid seekord läheb ta koristama vaid eelnevalt koristamata ala. Lisaks on temasse integreeritud ka videokaamera. Selleks, et telefoni ekraanilt näha, mida teeb üksi koju jäetud lemmikloom, või kontrollida, kas olete kõik elektriseadmed välja lülitanud, peate oma telefoni rakenduse sisse lülitama ja täpselt ütlema robottolmuimejale, millisesse piirkonda ta peab kodus minema.\nDEEBOT OZMO 950 on suurimates Euroopa riikides tunnustatud robottolmuimeja\nNeile, kes vajavad eriti nutikat ja võimsat robottolmuimejat, tasub tähelepanu pöörata DEEBOT OZMO 950-le.\nDEEBOT OZMO 950 on tänavu saanud ametliku kinnituse, et tolmuimejate kategoorias on see robot nr 1 Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Saksamaal.\nSee tolmuimeja meeldib inimestele, kes soovivad olla kursis kõige kaasaegsemate kodupuhastuslahendustega ja elavad suuremates majades, kuid ei kavatse robottolmuimejale kulutada liiga palju. Nimetatud seade kasutab kolme imemisvõimsuse taset, sõltuvalt põrandapinnast, millel sõidab ja sellest, kui tugevalt on vaja antud piirkonda tolmuimejaga puhastada. Lisaks suudab see koduabiline samaaegselt puhastada ja pesta suuri ruume, ruumide skaneerimise abil luua kõige tõhusama koristuskaardi mitte ühele, vaid lausa mitmele korrusele. DEEBOT OZMO 950 on tänavu saanud ametliku kinnituse, et tegemist on robotiga nr. 1 tolmukoristuskategoorias Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias ja Saksamaal.\nHinna ja kvaliteedi suhe robottolmuimeja valimisel perele\nDEEBOT U2 ja DEEBOT U2 PRO on suurepärased vaikselt töötavad robotid igale väiksemas kodus elavale perele, kellel on lapsi ja lemmikloomi ning kes ei taha robotitolmuimeja eest maksta liialt suuri summasid. Neid seadmeid, nagu ka teised ECOVACSi robottolmuimejad, juhitakse nutirakendusest, milles saab määrata nii koristusaja kui ka näha koristuskaarti. Nagu ka enamik selle klassi roboteid, imevad ja pesevad nad samaaegselt, tühjenedes naasevad tagasi laadimisjaama. Nad väldivad takistusi, ei kriibi teie mööblit ega kuku trepist alla. Lisaks on nad integreeritud Google Home ja Amazon Alexa nutikõlaritega.\nRobottolmuimejal ECOVACS DEEBOT U2 on tavalisest suurema mahutavusega tolmukonteiner lemmikloomade karvade jaoks.\nTõsi, DEEBOT U2 PRO-l on üks selge erisus - spetsiaalne silikoonist hari lemmikloomade karvade kogumiseks põrandalt või vaipadelt ning standardsest palju mahukam tolmumahuti. Seetõttu ei tohiks pikakarvaliste lemmikloomade omanikud karta, et robottolmuimeja harja külge jääksid kinni lemmiklooma karvad ja et ta ei korista põrandaid korralikult. Samuti võite olla kindlad, et kogu maja mustuse kogumiseks piisab kindlasti suuremast tolmukogumismahutist ja te ei pea seda tühjendama enne, kui robot on koristamise lõpetanud.\nRobottolmuimejal DEEBOT U2 PRO on spetsiaalne silikoonist hari, mille abil saab põrandatelt ja vaipadelt lihtsamini lemmikloomade karvu eemaldada.\nPuhtad aknad lillegi liigutamata\nRobottolmuimejad pole ainsad majapidamisabivahendid, mida ECOVACS toodab. Ettevõte toodab ka aknapuhastusroboteid: Winbot 880 ja juhtmevaba Winbot X. Uusimad aknapesu tehnoloogiad võimaldavad inimestel neid raskesti ligipääsetavaid pindu puhastada mitte kaks korda aastas, vaid siis, kui aknad on mustaks läinud. Kaasaegsed aknapesuseadmed puhastavad neid hoolikalt, jätmata triipe või plekke. Seadmel on spetsiaalne lisaaku, nii et kui on töö lõpetatud ja aku tühjaks saanud, ei kuku ta aknaklaasilt maha, vaid jääb ootama, kuni ta sellelt eemaldate.\nWinbot 880 – tänapäevased aknapesuseadmed puhastavad hoolikalt klaasi, jätmata triipe või plekke.\nSellel väljakutseid tulvil eluperioodil, kus töö, aeg perele ja majapidamismured on segunenud põhjustades palju stressi ja negatiivseid emotsioone, otsib ECOVACS pidevalt uuenduslikke kodurobootikavaldkonna tehnoloogiaid. Et iga inimene leiaks endale nutika abilise, kes võimaldaks rohkem aega kulutada rõõmsatele hetkedele elus.\nWINBOT X – juhtmevaba aknapesurobot.


Vaba Eesti Sõna - Vabariigi aastapäeva tähistamine Los Angeleses\nLos Angelese Eesti Majas toimus Eesti Vabariigi 98. aastapäeva pidulik aktus 21.veebruaril.\nAktuse peaesineja oli Eesti Vabariigi peakonsul Ameerika Ühendriikides Eva-Maria Liimets. Pidulikul üritusel osalesid ka Läti Vabariigi aukonsul Juris Bunkis ja Eesti Vabariigi aukonsul Jaak Treiman, kes samuti kõnega esinesid.\nEesti Vabariigi hümni esitas Brad Jürjens kitarril.\nSuurepärase kontserdi andis Los Angelese eestlaste segakoor koos täienduskooli lastekooriga, mis kuulajate poolt hästi vastu võeti.\nKohale oli tulnud üle 130 Los Angeleses elava eestlase. Pakuti eesti toitu. Hästi maitses kodune kotlet kartuliga, peedisalat, värskelt hapendatud kurgi salat ja isetehtud leib. Magustoiduks maitsti kisselli vahukoorega ja napoleoni kooki kohviga.\nAastapäevaks avati Eesti Rahva Muuseumi fotonäitus Johannes Pääsukese fotodest elust Eestis 100 aastat tagasi, mida suure huviga vaadati.\nEestlaste mälestuste meenutamine pakkus kohalolijatele suurt huvi ja kestis mitmeid tunde.


BGM Ehitus kindlustas esiliiga põhiturniiri võidu - Lääne-Virumaa Kossuliiga\nBGM Ehitus kindlustas esiliiga põhiturniiri võidu\nBGM Ehitus Esiliiga Ilves Transport\n28. veebr. 2019 28. veebr. 2019\nEsiliiga liider BGM Ehitus kindlustas kolm vooru enne põhiturniiri lõppu esikoha ja play-off’iks parima asetuse, kui Väike-Maarja meeskondade heitluses alistati tugeva lõpu toel Ilves Transport 75:55.\nEsimese veerandaja alguses näis tulevat põnev heitlus, kuid veerandaja keskel suutis BGM Ehitus siiski minispurdi tulemusel 18:8 juhtima pääseda. Veerandaja lõpus suutis Ilves Transport vahe siiski väiksemaks mängida – seisul 18:13 mindi esimest korda puhkama. Teine veerandaeg kulges BGM Ehituse kontrolli all, kes poolajaks vahe 14-punktiliseks kasvatas (38:24).\nTeine poolaeg jõuvahekorda muutusi ei toonud. Parimal hetkel juhtis BGM Ehitus 19 punktiga, kuid Ilves Transport suutis viimaseks veerandajaks vahe seitsmele punktile (52:45) vähendada. Neljanda veerandaja algul tegi BGM Ehitus aga viie minutiga 12:2 spurdi ning otsustas mängu saatuse. Lõpuvile kõlades säras tablool juba 20-punktiline vahe – 75:55.\nVõitjate skoori eest hoolitsesid enim kaks mängijat – Taimo Tiimus ja Tanel Laumets viskasid vastavalt 23 ja 20 punkti. Kaotajate resultatiivsemaks kerkis Ants Rouhijainen 17 punktiga.\nBGM Ehitusel kolm vooru enne põhiturniiri lõppu kirjas 15 võitu ja 2 kaotust. Kuna lähimatel jälitajatel on juba 4 võitu vähem, kindlustati võiduga omale põhiturniiri esikoht. Ilves Transport jagab 11 võidu ja 6 kaotusega 2.-3. kohta Sõmeru meeskonnaga, Vinni Tammedel on ühe vähem peetud mängu juures kirjas üks võit vähem.\n← Täiskoosseisus Tarvas purustas Simuna\nTugev teine poolaeg viis Karud võidule RLV Massive üle →


Vooremaa Metsatarekese pere käis Soome motosõpradel külas\nMetsatarekese pere käis Soome motosõpradel külas\nSiimusti lastekodu Metsatareke lapsed ja noored käisid koos töötajatega Soomes tutvumas sealse kultuuripärandi ja ennekõike käsitöötraditsioonidega. Naaberriigis olid vastuvõtjateks ja vaatamisväärtuste tutvustajateks kauaaegsed koostööpartnerid ning toetajad klubisse Gospel Riders kuuluvad kristliku maailmavaatega mootorratturid.\nMetsatarekese kasvataja Karina Kaarepere sõnul oli Soome reisi eesmärgiks kohtuda lastekodu sõpradega ja ühtlasi uudistada ajaloo-ja kultuuriväärtusi.\n“Olime iseäranis huvitatud põhjanaabrite käsitöötavadest ja nende tänapäeval elushoidmisest,” lisas ta.\nHelsingi turul käsitööliste müügitares nägid lapsed mitmeid neile juba tuttavaid esemeid, mida mõnikord ka Metsatarekeses teha on proovitud. Samas said kõik ka uusi ideid. “Nii õpetasid soomlased meile nende töötavade kohaselt viltimist ja sokkide kudumist. Mäntsalas, kunagises Soome suurimas käsitöökeskuseks, külastasime aga käsitöömuuseumi-kaubanduskeskust. Proovisime seal kangakudumist, villa kraasimist ja ketramist,” rääkis Kaarepere.\nReisil külastati ka Vantaas asuvat Püha Lauri kirikut, mis valmis 1455. aastal ja on Soome üks vanimaid pühakodasid. Nuuksio rahvuspargis Espoos võtsid tugevamad ette loodusretke Soome kaljustel radadel. Kaitsealuses pargis ei tohtinud loodusest grillile maast puid võtta. Need olid spetsiaalsete varjualuste alla saetuna ja lõhutuna valmis pandud. Süütamiseks tuli aga tarvitada toorest puust tikke. Praamiga sõideti Soumenlinna vabaõhumuuseumisse, kus vaadati vabaõhuetendust, mille teemaks soomlaste varasem ajalugu ja linnuse saamislugu. “Meie vastuvõtjateks ja pidevateks teejuhtideks olid Soome Gospel Ridersite president Tapio Kyllonen ja tema abikaasa Pirio Kettu. Samuti aitasid reisi õnnestumisele kaasa Jussi ja Elja Aukio, Mika ja Pike Saarinen, Tuomas ja Laura Petlin, Penti ja Sonja Nimeminen ja Heiki Salusjärvi. Võõrustajad sõidutasid meie kasvandikke ka tsiklitel. Sellele ettevõtmisele oli pühendatud terve õhtupoolik,” rääkis Kaarepere.\n“Igati sügava mulje jättis Gospel Riders liikmete ajaloo- ja kultuurihuvi, samuti nende tõsine suhtumine religiooni. Mitmed organisatsiooni liikmed tegelevad ka missioonitööga Naniibias ja teistes riides. Peres elades nägid lapsed Soome elustiili, mis mitmetele meie poistele ja tüdrukutele uudne oli,” lisas kasvataja Vaike Kruuleht.\n“Eesti motomatkamise kultuuri nimeka eestvedaja Igor Ellissoni kaasabil said 2006 aastal alguse Metsatarekese sidemed Gospel Riderisi ühendusse kuuluvate mootorratturitega, kes meil igal aastal külas käinud. Plaanisime juba kaua ka vastuvisiiti Soome. Omal meil selleks raha polnud. Idee teostus, kui Karina Kaarepere Jõgevamaa Koostöökojale projekti kirjutas ja Põllumajandus Registrite ja Informatsiooniametist saabus Leade- meetmest positiivne otsus,” ütles lastekodu juhataja Marika Tekkel. “Meie kaugemad reisid eeldavad toetusi projektidest, tuleb nende kavandamist varakult ette planeerida,” lisas ta.\nMöödunud nädalal käis lastekodu Metsatareke delegatsioon Igor Ellissonile Soome reisist jutustamas ja sõprussidemetele aluse panemise eest tänusõnu lasumas. Motomatkamise eestvedajale viidi kingituseks käsitöömeene ja lastekodu tüdrukute valmistatud küpsisetort.\n„Sellisest sündamlikust külaskäigust läheb silm lausa märjaks, „ ütles Ellisson, kes oma Sadalas asuvas kodus tutvustas lastele erinevaid motosõidukeid ja lubas sõita ka mini HTV-del. Juuli lõpul toimuva traditsioonilise motomatkajate kokkutuleku Jõgevatreff ajal kutsus ta lastekodu peret Kuremaa järvele viikingilaevaga sõitma ja sealse meeskonna toimetamisi vaatama.


Kaks beebit – fotograaf Pärnus | Laura Toomesoo\n« Marianna – vastsündinu pildistamine – fotograaf Pärnus\nSirli ja Kaur – beebiootus – fotograaf Pärnus »\nKaks beebit – fotograaf Pärnus\nBy Laura | Published 18/12/2015\nÜkspäev helistas mulle Kersti ja rääkis, et neile on peresse lisandumas 2 beebit korraga, keda tahaks väga koos pildile püüda.\nBeebideks olid siis sel korral pere pesamunast tütreke ja pisike koerabeebi. Tuleb tunnistada, et tegelikult ma alguses pisut pelgasin, et kuidas üks kutsikas käituda võib- äkki ei kuuletugi nii nagu vaja. Vanem koer enamasti ikka ju oskab istuda ja paigal olla, kui ilusti paluda :) Beebiga koos pilti teha võib olla päris keeruline. Pidime veel ka ootamatute põhjuste tõttu esialgse aja edasi lükkama, nii et pildistamise päevaks oli väike tüdrukutirts juba kahe nädalane, mis võib samuti olla natuke raskendav asjaolu. Üsna sageli on beebidel selleks ajaks seedimise mured tekkinud, mis võib nende tavapäraselt sügavat und segada.\nKui see päev siis kätte jõudis ja pere oma tillukestega kohale jõudis, siis ma sulasin hetkega! Kaks maailma armsamat hinge! Üks nunnum kui teine… ja vastupidi :)\nEi tea, mis siis põhjusteks oli, kas soe tuba, CD-lt tuksuvad südametoonid, hea aura või kõik need kokku, igaljuhul mõlemad silmaterad magasid nagu beebid :D ja me saime imelised pildid. Ilmselt jagan tulevikus veel teisigi pilte, aga nädalalõpu alguse puhul siis üks esimene kiire nüüd siin, mis ilmselgelt naeratuse näole toob :)\nSiin nad on: kahe nädalane Merili ja kahe kuune Liisi :)\nSelleks aastaks on pildistamise ajad nüüd otsa saanud. Mõnede vahvate inimestega on veel plaanitud kohtumised ees ja siis ootamas ka väikestviisi töötlemise maraton, et kõik pildid veel selle aasta numbri sees valmis saaksid.\nUusi broneeringuid teen nüüd aga juba aastasse 2016. Nii et kui soovite oma mälestused piltide näol talletada, siis tasub kiri teele panna!\nThis entry was posted in Vastsündinud and tagged beebipildid, beebipildistamine, fotograaf pärnus, fotosessioon Pärnus, Pildistamine stuudios Pärnus, vastsündinu pildistamine pärnus.


Kana tikka masala, kookosriis + isetehtud naan – Maaneiu & Toit\nWritten by Irma Koppel Published on 26. veebr. 2016 in Aasia ja Lähis-Ida, Kana, Riis ja nuudel\nSeda rooga iseloomustab väga suur vürtside kombo, mis paneb heas mõttes pea ringi käima, lõhnad on intensiivsed ja aromaatsed. Kindlalt tuleb kodus imur kõva vungiga tööle panna, muidu on selline “india-lõhn” toas liiga kaua. Tegin ka naani, mida muidugi tehakse tandoori ahjus aga saab väga edukalt ka pannil teha. Koguseliselt tuli nii palju, et naan sai esimesena otsa, pisut jäi riisi järgi ja kastet jäi ka üle, üle jõudsid käia 4 söödikut.\n2 tl ras-el-hanout maitseainesegu (on küll Põhja-Aafrika segu, aga minu arust sobis hästi siia India teema juurde)\nKõigepealt tuleb marineerima panna kana, mis tahab seista umbes 4-6 tundi, et sellega tuleks arvestada, muude asjadega läheb umbes tunnike.\nSega omavahel riivitud küüslauk, riivitud ingver, kurkum, tandoori masala, ras-el-hanout ja vürtsköömen.\nKana marineerimiseks on vaja, ilusad vürtsid 🙂\nPool maitseaine segu -/- jogurtis marineeruv kana\nPool maitseaine segust pane kõrvale ja teine osa sega jogurti sisse, lisa jogrutile ja kanale juurde ka sool. Lõika broilerifileed pikuti pooleks ja aseta kaussi ja pane külmkappi seisma tundideks.\nSibul, tomatipasta, kardemon, tšilli\nSiis võta suur pann, mul on malmpann mis on selleks eriti ideaalne. Kuumuta õli, lisa hakitud sibul, tomatipasta, purustatud kardemon (ainult seemned) ja hakitud tšilli, ning lase küpseda u 5 min. Lisa ennist kõrvale pandud vürtsisegu, lase tihti segades läbi küpseda u 4 min. Lisa purk purustatud tomateid. Lase keema ja siis alanda kuumust, hauta umbes 8-10 min. Lisa koor. Madalal kuumusel lase küpseda 30-40 minutit.\nSelle aja jooksul jõuad ära praadida pannil kana, ära seest läbi küpseta vaid anna välisele pisut värvi. Prae kahe või kolme kaupa, et nad praeks mitte ei hauduks. Siis lõika kana suupärasteks tükkides ja lisa kastmesse. Siis pane keema riis.\nTund aega enne tikka masala valmimist tee valmis naani tainas. (Saab 8 tk)\n5 spl toasooja maitsestamata jogurtit\n1 tl musti seesamiseemneid (valikuline)\nPane pärm, suhkur ja 2 spl sooja vett kaussi, sega. Kaalu teise kaussi jahu, sool ja sega. Lisa jogurt pärmisegule.\nJahu-soola segu -/- pärm ja jogurt\nTee jahu sisse kraater ja vala jogurti-pärmisegu sinna sisse. Sega. Lisa vesi, tekib selline mõnus, mitte kuiv tainas. Sõtku umbes 5 minutit jahusel laual, kuni on pehmem ja vähem kleepuvam. Siis võta suur kauss, õlita pisut ja pane tainas sinna sisse, kata riidega ja pane kuskile soojemasse kohta kerkima. Peaks umbes kahekordseks kerkima. Kui tunnike või rohkem on möödas, siis sõtku tainast välja õhk ja jaota kaheksaks palliks. Kuumuta pann kõrgel kuumusel (ilma õlita!) ja suru pallikesed lamedaks, äärtest paksem, keskelt õhem. Pane kastruliga pisut võid ka sulama. Pane kuumale pannile ja lase pisut pruunikas-mustaks küpseda, siis teine külg samamoodi. Pannilt ära, sulavõiga pealt üle ja raputad musti seesamiseemneid peale.\nIdeaalne on kui kõik asjad samal ajal valmis saavad. Pisut planeerimist ja see ongi võimalik.\nKuna siin on nii palju vürtse, siis on see hea toit et nendega tuttavaks saada. Kui mõtled et siin nii palju erinevaid asju, et pole mõtet investeerida, siis tegelikult vastupidi, kui nad sul juba olemas on, siis seda rohkem võimalusi sa leiad, et neid proovida ja katsetada. Tekivad omad lemmikud ja pere lemmikud.


Novembris 2014 värskendus Lync ruumi süsteemi (KB3011144)\nSkype Room Systems Veel...Vähem\nSee värskendus sisaldab mõningaid täiustused Lync ruumi süsteemi.\nSee värskendus sisaldab järgmisi täiustusi Lync ruumi süsteemi:\nLisab funktsiooni avaliku lüliti telefonivõrgu (PSTN-i), kõned ja lisab nuppu Otsi kontakti - kohtumine Valimisklahvistik.\nLisab funktsiooni "Kus on minu ühendamine nuppu" funktsiooni nii et kasutajad saavad luua koosoleku olemasoleva koosoleku teavet konsooli abil.\nLisab funktsioone vähendada Lync ruumi süsteemi taaskäivitamist tulevikus seadme värskendusi, mis on uuemad kui novembris 2014 värskendus (versioon 15.12.01).\nLisab funktsiooni jälgimiseks Lync ruumi süsteemide töörühma System Center Operations Manager abil.\nParandab mõned Kasutajaliidese värvid konsool ja ruumi ekraani ees. Enne Kasutajaliidese värvid on täiustatud, mõned nupud kuvatakse tuhmina ja keelatud, isegi juhul, kui need on aktiivsed.\nLync ruumi süsteemi värskenduse installimiseks kasutage ühte järgmistest meetoditest.\nLync ruumi süsteemi seadmes, millel on internetiühendus värskendust installida, toimige järgmiselt.\nLogige Lync ruumi süsteemi administraator režiimis administraatori mandaadiga. Administraatori režiim Lync ruumi süsteemi taaskäivitamiseks toimige järgmiselt.\nKoosoleku režiimi, valige Valikud enne koosoleku ekraanil.\nKüsi mandaate kuvamiseks valige sätted.\nSisestage käsureale administraatori õigused.\nSisestage Windows sisselogimiskuva LRS konsoolis kuvamiseks administraatori õigused.\nKlõpsake selle Web uuendused vahekaardil.\nValige jaotises Microsofti värskendusialla laadida Microsoft Update'i serverit.\nValige jaotises värskendusteOEM serverist alla laadida.\nValige iga päev hoolduse ajal automaatse värskendamise automaatvärskenduste ruut Värskendage sagedus.\nKlõpsake nuppu Rakenda ja taaskäivitage muudatuste salvestamiseks.\nMärkus. Kui muudate sätteid ja soovite neile värskendused käsitsi, toimige järgmiselt.\nKlõpsake nuppu Rakenda & taaskäivitada.\nTaaskäivitage LRS ja seejärel logige LRS administraatoriõigustes administraatori mandaadi abil.\nKlõpsake selle Web uuendused vahekaardil uuesti.\nSaate valida, kontrollige värskendusi ja installida.\nKlõpsake nuppu OK , et taaskäivitada LRS viiba kuvamisel.\nMärkus. Enne selle värskenduse installimist peab olema HTTP-serverisse, mis Lync ruumi süsteemil on juurdepääs. Lisateabe saamiseks minge jaotisse "Kuidas seadistada Windows Server 2012 R2 HTTP-serverisse".\nAlla avaliku värskenduse manifesti Virtual Directory füüsilise kausta ühest OEM järgmistest linkidest, sõltuvalt teie Lync ruumi süsteemi tootja. OEM tuleb kasutada füüsilise kaust on konkreetse kausta kausta struktuuri.\nPolycom: Polycom värskendus pole veel saadaval. Kui värskendus on saadaval, postitatakse link Polycom selles artiklis.\nVärskenduse manifesti kausta ekstraktimiseks toimige järgmiselt.\nKäsureale käsk Teisalda füüsilise kausta käsu cd abil.\nFüüsilise kausta ekstraktida LyncRoomUpdates.xml, käivitage vastav OEM-i jaoks üks järgmistest käskudest:\nKäivitage LyncRoomUpdates.xml käsk update manifesti sisu vaatamiseks.\nLaadige värskendus manifesti failid. Selleks toimige järgmiselt.\nIga värskenduspaketti, mis on välja antud hiljemalt 15.10 värskenduspaketi looge uus kaust MajorVersion.MinorVersion.HotfixVersion vormingus. Näiteks luua kausta nimega "15.11.0" 15.11 värskenduspakett.\nLaadige alla värskendus paketid, mis on välja antud enne 15.10 värskenduspaketi includeing on 15.10 värskenduspaketi virtual Directory kõik failid.\nIga värskenduspaketti, mis antakse välja iga uue kausta hiljem 15.10 värskenduspaketi kohene allalaadimine.\nKui XML-i kirje sisaldab linki, minge link faili alla laadida. Faili peate nimega sama atribuudi nimi .\nKui XML-i kirje on seatud True tõsiIsFwLink atribuudi, lisada failinime lõppu veebiaadress faili alla laadida.\nVõrguga Lync ruumi süsteemi abil kontoga, millel on juurdepääs sisemine HTTP-serverisse.\nLogige Lync ruumi süsteemi administraator režiimis administraatori mandaadiga.\nValige jaotises Microsofti värskendusiWindows Server Update Services (WSUS) server.\nKlõpsake jaotise OEM värskendusialla laadida internal server.\nValige jaotises sagedus värskendada, automaatvärskenduste märkeruut iga päev hoolduse ajal automaatse värskendamise.\nTaaskäivitage Lync ruumi süsteemi ja seejärel logige sisse Lync ruumi süsteemi administraator režiimis administraatori mandaadiga.\nKlõpsake OK Lync ruumi süsteemi taaskäivitamiseks viiba kuvamisel.\nKuidas seadistada Windows Server 2012 R2 HTTP-serverisse\nHTTP-serverisse seadistatud värskenduse allalaadimine Lync ruumi süsteemi paigaldamise, millel on internetiühendus Windows Server 2012 R2, toimige järgmiselt.\nWeb Server (IIS) rolli lisamine Windows Server 2012 R2.\nKlõpsake Internet Information Services (IIS) ManagerServer Manager\_Tools.\nIIS-i haldur, avage puu HTTP-serverisse ja seejärel laiendage saite .\nParemklõpsake sõlme saidid ja klõpsake Lisada virtuaalkataloogi.\nIP-aadressiabil luua juurdepääsu nimi \_nime vorming. Valige füüsilise tee kausta kettal, millele te alla Lync ruumi süsteemi avaliku värskenduse manifest ja seostuvad failid.\nMärkus. OEM tuleb kasutada füüsilise kaust on konkreetse kausta kausta struktuuri. Seetõttu peab valige ekstraktitud OEM juurkataloogi oma füüsilise teena ja järgige OEM juhised faili tee, mis tuleks määrata järgmises asukohas:\nLRS konsoolis > Web uuendused > Serveri sisemine tekstiväljale alla laadida\nPärast failide allalaadimist veenduge, et server toimib kõik failid sobivalt külastades iga aadressi, näiteks IP-aadressi\_nimi\_File.extension.\nMärkus. Kui fail on teeninud, lisage faili MIME tüüp IIS-i haldur.\nEeltingimusedSelle värskenduse installimiseks pole eeltingimusi.\nTaaskäivitamise nõuePärast selle värskenduse installimist peate taaskäivitama Lync ruumi süsteemi seadmes.\nVärskenduse asendamise teaveSee värskendus asendab värskenduse:\n2988623 September 2014 värskendus Lync ruumi süsteemi (KB2988623)\nLisateabe saamiseks tarkvaravärskenduste terminoloogia kohta klõpsake artiklit Microsofti teabebaasi (Knowledge Base) järgmist artiklinumbrit:


Šokolaaditort mango-sidrunikreemiga | KOOGIKONTOR | Merilin Siimpoeg toidublogi\nNiiii ja lõppude lõpuks see ülimagus aasta siis otsa saigi. Mingil määral ootasin vist natukene rohkem ja paremaid kondiitrialaseid õpetusi… midagi uut- nippe ja õpetusi, kuidas uhkeid ja maitsvaid torte valmistada. Sellegipoolest oli ikkagi väga põnev aasta. Parim osa jäi aega, kui olin praktikal Komeedis ja Klaaspärlimängus.\nToredad kursusekaaslased ja kogenud õpetajad- midagi pole kahetseda !\nSelline sai minu lõputort. Üks kindel soov oli mul selle juures kasutada üksnes väga kvaliteetset ja naturaalset toorainet. Kindlasti ilma toiduvärvideta!\nTort šokolaadibiskviidi kihtidega, mille vahele määrisin mangokreemi. Ääred kaunistasin šokolaadilaastudega. Pealispinna katsin martsipaniga ja kroonisin veel mango-võikreemist lilledega.\nPildid on tehtud mitte ühest ja samast tordist, vaid erinevatest, sest seda sai ikka mitu korda harjutatud, et ikka kreemi kogused ja muud asjad kõik õiged tuleksid. Kodused said vähese aja jooksul kohe päris mitu ühesugust torti süüa ja uskumatu, aga tundus, et ikka veel ei tüdinenud ära.\nKaunistus:100 g tumedat šokolaadi\nTõsta esimene kiht biskviiti lahtikäiva tordi põhja ja immuta siirupiga.\nKreemi jaoks vahusta toorjuust, vahukoore, suhkru ja vanillsuhkruga. Lisa mangopüree ja sidrunimahl. Paisuta želatiin külmas vees ja sulata siis madalal kuumusel pidevalt segades. Vala sulanud želatiin peene nirena kreemi hulka.\nSeejärel määri 1.biskviidikihile laiali 1/3 mangokreemist. Tõsta peale 2.bikviidikiht, immuta siirupiga ja määri jälle kreem. Nüüd tõsta peale 3.kiht ja tee samamoodi. Viimase biskviidikihi peale võib jääda veidi vähem mangokreemi, sest sinna peale läheb hiljem veel teine kreem. Hoia külmkapis vähemalt 2-3 tundi.\nVahepeal tee valmis šokolaadikaunistused. Selle jaoks sulata vesivannil tume šokolaad ja määri siis laia spaatli abil küpsetuspaberile ühtlase ühukese kihina laiali. Aseta küpsetuspaber koos šokolaadiga külma tahenema.\nVahusta toorjuust, vahukoor ja suhkur paksuks kreemiks. Määri kreem ühtlaselt pealispinnale ja külgedele.\nRulli martsipan ümmarguseks kettaks ja kata tort pealt sellega. Tordi ääred kaunista õhukesest šokolaadiplaadist murtud tükkidega.\nNii esitlesin ma torti koolis ja lasin siis karmidel kohtunikel hinnata ..\njuuni 12, 2013 Autor Merilin Siimpoeg\nKamašokolaaditort maasikatega Maasika-martsipanitort


Arvamus: Viktor Niitsoo – Kas Eesti käitus riigina? – Eesti Rahva Selts – Kantselei\nArvamus: Viktor Niitsoo – Kas Eesti käitus riigina?\n“Kas Eesti käitus riigina” Viktor Niitsoo, 1994\nTallinna linnakohtus mõisteti 25. septembril riigireetmises süüdi Tiit Madisson. Endist N. Liidu poliitvangi, vabadusvõitlejat ja Hirvepargi ajaloolise meeleavalduse peakorraldajat nuheldi kahe aasta ja kahe kuu pikkuse vangistusega.\nÜhtlasi sai Eesti endale esimese poliitvangi. Tuntud tõsiasi, et revolutsioon õgib oma lapsi, leidisk kinnitust ka nn. laulva revolutsiooni variandis.\nMadissonile pandi süüks kirjutise «Eesti saatus« levitamist ja suulist agitatsiooni vägivaldsels riigipöörde teostamiseks. Kohtu arvates õnnestus riigipööre ära hoida üksnes tänu sellele, et Madisson võeti õigel ajal vahi alla. Peamiseks süütõendiks loeti Madissoni ja kaitseväe juhataja Johannes Kerdi vahelist jutuajamist, kus Madisson kutsus Kerti üles kasutama talle alluvaid relvajõude riigipöörde sooritamiseks. Selle kahekõne salvestasid kaitsepolitsei agendid.\nKas üleskutse või hoiatus?\nMadisson ise eitas riigipöörde kavatsust ning väitis, et tema eesmärgiks oli hankida raha puudustkannatavate Kaitseliidu liikmete toetuseks.\n«Eesti saatus«, mille Madissoni sõnul koostas tema näpunäidete järgi rühm inimesi, olevat üks võimalikest arengustsenaariumidest, kui peaks jätkuma Eesti riigile ja rahvale hukatus lik Tiit Vähi valitsuse poliitika. Ka kohus oli sunnitud nentima, et «Eesti saatuse» puhul ei olnud tegemist üleskutsega riigi kukutamiseks.\nP olitsei taustal on k aitsepolitsei (kapo) pälvinud üldsuse silmis tegusaametkonna maine. Ometi ei suutnud kapo «Eesti saatuse» koostajate isikuid kindlaks teha ega ole avastanud ühtegi jälge kirjutises mainitud nn. vabastusarmee olemasolust.\nRelvaüksus pole aga nõel, mida saab heinakuhja peita. Teiseks ei olnud Madisson kapole mees metsast, vaid isik, kelle suhted endise jäägri-kompaniiga, vene rahvuslaste/uusnatside ja Žirinovski partei esindajatega pidid olema riigi julgeoleku eest otseselt vastutava ametkonna range järelevalve all.\nMiks käitus kapo nii läbematult, et kiirustas Madissoni kohe arreteerima, kui Mari-Ann Kelam oli kirjutise «E esti saatus» eksemplari kapo peadirektori Jüri Pihli kätte toimetanud? Miks ei kohaldatud Madissoni toimetamiste suhtes edasist jälgimist, et tabada teolt ning lõplikult likvideerida nn. vabastusarmee ja selle «Eesti saatuse» koostajatest ideoloogid.\nVabastusarmeed ei ole olemas\nSeda ei tehtud, sest kapo teadis hästi, et mingit vabastusarmeed ei ole olemas. Samuti ei vaevunud kapo taga otsima kirjutise «E esti saatus» koostajaid, sest tõenäoliselt poleks ka neid k usagilt leida.\nOtsustades «Eesti saatuse» sisu ja eriti selle tekstis esinevate õigekirjavigade järgi, koostas Madisson selle ainuisikuliselt. Et aga ajakirjanduses on «Eesti saatuse» koostajate kasinat kirjaoskust piisavalt mõnitatud, tundis Madisson kohtus ilmselt piinlikkust ega tunnistanud oma ainuautorlust.\nSeega pidi kapo teadma, et tegemist oli ühe mehe avantüristliku etteastega, mille tagamaad olid pigem lapsemeelse ulme vallast kui tegelikkusega kaetud. Sellele vaatamata otsustati Madisson kui riigipööraja suure pro pagandakäraga luku ja riivi taha pista.\nKas tõesti uskus kapo peadirektor, et Eesti riik on hädaohus? Või oli Madissoni vahistamisega vaja siseministeeriumi kulisside varjus toimuvas võimuvõitluses järjekordselt näidata kapo toimekust?\nKahuripauk varblase pihta\nKohus lähtub otsuste langeta misel faktidest, mitte oletustest või versioonidest. Eeluurimisel tuvastatud faktid aga on riigireetmise paragrahvi kohaldamiseks enam kui kesised.\nKohtunikke on sageli kritiseeritud põhjendamatu leebuse pärast, kui tegu on mõne tuntud või mõjuvõimsa isikuga. Meenutagem kasvõi endisele peaministrile Indrek Toomele või Tallinna kõrgele ametnikule Laur Karule mõistetud sümboolseid karistusi. Kas kohtunik Eda Murak otsustas ko lleegide mundriaukaitsta, kui põrutas Madissonile täie rangusega? Paraku o li tulemuseks kahuripauk varblase pihta.\nRiigikogu õiguskomisjoni esimees Daimar Liiv on Madissoni juhtumit kommenteerides avaldanud arvamust, et Madissoni vangi mõistes käitus Eesti riigina. Ometi ei saa lahti tundest, et tegemist oli järjekordselt riigi mängimisega.\nViktor Niitsoo on endine Riigikogu liige.\nEelmine Eelmine postitus: Põlisrahva kaitse vajadus ja võimalikkus\nJärgmine Järgmine postitus: Vägivallatu vastupanu kronoloogia


Tallinn filmitööstuse maailmakaardil — Sirp\nTallinn filmitööstuse maailmakaardil\n6. mail toimub Tallinna Ülikooli BFMis kolmas Eesti mängufilmikonverents “One-stop-shop: Tallinn rahvusvahelise filmitööstuse maailmakaardil”, mis analüüsib Eesti filmitööstuse rahvusvahelistumise kasvu eeldusi.\nEttekanded ja arutelud Eesti filmitööstuse hetkeseisust ja tulevikuvajadustest jagunevad kolme teemaplokki. Esimese ploki “Visioon” avab ettekandega Eesti noor filmirežissöör Martti Helde (“Risttuules”), ühtlasi Kinoliidu uue juhatuse liige.\nKuulata saab kuulata põnevat case study Taanist, milles kirjeldatakse Oscari võitnud mängufilmi “Taani tüdruk” saamislugu. Konverentsi lisafookus ongi Taanil, kes end väikeriigina siiski maailma suurde filmiärisse läbi on murdnud.\nTeemaplokis “Filmipaviljon” vaadeldakse vajadust Tallinnasse filmipaviljoni rajamise järele. Plokis “Meeskond ja tingimused” käsitletakse võttemeeskonda ja sellega seotud vajadusi nii tööandja kui ka töövõtja vaatevinklist.\nKaasa mõtlema on oodatud filmivaldkonnas tegutsejad ning kõik, kellele pakub huvi filmitööstus ja läheb korda kodumaise filmi käekäik, aga ka Eesti majanduse ergutamise uued hoovad.\nKonverentsi korraldavad Eesti Filmitööstuse Klaster ja Eesti Rahvuslik Filmiprodutsentide Ühing, koostöös BFM’i ja Eesti Filmi Instituudi ning ERRiga, kes teeb konverentsist kaks otseülekande plokki portaalis kultuur.err.ee.


Rinnavähi sõeluuring on kindlas vanusegrupis valdavalt kaebusteta naiste uuring rinnavähi avastamiseks varajases staadiumis, kui teiste uurimismeetoditega ei ole haigust avastada veel võimalik.\nRinnavähi sõeluuringumeetoditeks on:\nRindade enesevaatlus ja rindade kliiniline uuring on olulised meetodid nooremate (20-dates ja 30-dates aastates) naiste puhul.\nAlates 40. (35.) eluaastast on rinnavähi sõeluuringu valikmeetodiks tänapäeval mammograafiline sõeluuring.\nSA Vähi Sõeluuringud koostöös Eesti Haigekassaga teostab rinnavähi varajase avastamise uuringuid 50-62 aastastele naistele.\nRinnavähi varajase avastamise projektis osalevad tervishoiuasutused:\nPõhja-Eesti Regionaalhaigla, Sütiste tee 19, Tallinn. Tel: 617 2405 ja 5300 6334\nMammograaf Rinnakliinik, Sütiste tee 17, Tallinn. Tel: 627 4470, 51 55405\nIda-Tallinna Keskhaigla, Diagnostikakliinik (Magdaleena radioloogia osakond), Pärnu mnt 104, C korpus 1.korrus, Tallinn. Tel: 606 7684\nTartu Ülikooli Kliinikum, Puusepa 8, Tartu; telefon 731 9411\nPärnu Haigla, Ristiku 1, Pärnu; telefon 447 3561\nIda- Viru Keskhaigla, Ilmajaama tn 14, Kohtla-Järve; telefon 337 8711\nNarva Haigla, Haigla 5, Narva; telefon 337 2737\nUuringule kutsutakse kindla intervalliga (2–3 aastat) sünniaastate kaupa.\nUuringutele ei kutsuta ravikindlustust mitteomavaid naisi. Samuti jäetakse kutsumata naised, kellel on varem diagnoositud rinnavähk, kuna need naised on regulaarse arstliku järelevalve all. Kutset ei saa ka need naised, kellele on eelneval aastal teostatud mammograafiline uuring saatekirja alusel.\nEestis alustati esimesi mammograafilise uuringu pilootprojekte 1996. aastal Tallinnas ja 1998. aastal Tartus. Üle-Eestiline rinnavähi mammograafiline sõeluuringu projekt käivitati 2002. aastal SA Eesti Vähifondi juhtimisel.\nEestis on paraku põhiprobleemiks naiste vähene osavõtt uuringust, mis jääb oluliselt alla Soome ja Rootsi naiste terviseteadlikule käitumisele. Soomes on uuringutest osavõtt 89%, Rootsis 81%.\nSõeluuringus osalemise % Eestis aastate lõikes (s.o. osalemisprotsent uuringule kutsutud naistest):\nKõrge rinnavähiriskiga naiste puhul kasutatakse ka geneetilist sõeluuringut – selle uuringu eesmärgiks on leida muutusi rinnavähi geenides. Uuring on kallis ja ei ole veel laialdaselt kättesaadav.\nKõrge rinnavähi riskiga naiste vanusegrupis on võimalike uute sõeluuringumeetoditena hindamisel kasutada rindade magnetuuringut ja ultraheli-uuringut, kuid seni on teaduslikud andmed nende uuringute kindluse kohta veel ebapiisavad.


Juturaamat õpetab lapsi koera eest hoolt kandma - Kultuur - Pärnu Postimees\nJuturaamat õpetab lapsi koera eest hoolt kandma\nLaura Merirand ja tema juturaamat “Rasmus ja Flip”.\nPärnulanna Laura Merirand avaldas käesoleval kuul lasteraamatu „Rasmus ja Flip“, mis on lõbus ja soe lugu sellest, millega puutub kokku pere, kuhu võetakse koer.\n„Meil on peres üks poiss, kes hirmsasti tahtis endale koera,“ rääkis Merirand raamatu sünniloo taustast. „Aga kahjuks oli allergoloog välja selgitanud, et pojal on loomakarvade vastu allergia. Meie vanematena mõtlesime siis kohe, et kahjuks ei saa mingit koera võtta.“\nAga poeg ei jätnud järele ja juhtis vanemate tähelepanu sellele, et tal tekib allergiline reaktsioon küll kasside lähedal, kuid mitte koerte ligidal. Seepeale viis ema poja uuesti allergoloogi juurde kontrolli ja sealt nad saidki rõõmustava teate: koerakarvade vastu poisil allergiat ei ole.\n„Siis hakkasimegi otsima sobivat tõugu,“ ütles Merirand ja selgitas, et hakkas lugema koerte kohta igasuguseid raamatuid, leidmaks tõug, kes sulanduks hästi pere ellu. Samuti uurima, kuidas koera kasvatada ja õpetada. „Aga ma ei leidnud köitvaid lastele mõeldud raamatuid, mis ei oleks konkreetselt juhised, vaid lihtsalt loetavad juturaamatud, mis kirjeldaksid ühe pere lugu ja esimesi päevi loomaga.“


Süsteemse vereringe arterid - Tromboos - October\nAortas (aortas) on suurim arteriaalne anum, mille kaudu veri toimetatakse südame vasaku vatsakese poolt kõikidesse kopsu ringluse arteritesse. Sellel on kolm osa: tõusev aort, aordikaar ja laskuv aort (joonis 158, 159). Aordi laskuv osa jaguneb omakorda kaheks osaks: rindkere aordiks ja kõhu aortaks.\nTõusev aortas (ascendens aortae) või tõusev aort on algne aort, mis on umbes 6 cm pikkune ja umbes 3 cm läbimõõduga, mis paikneb kopsupunkti eesmises mediastinumis. Vasakast vatsast väljumisel tõuseb aordi tõusev osa ülespoole ja jätkub aordikaarel rinnaku käepideme tasandil. Kasvava aordi algne osa laieneb ja seda nimetatakse aordi pirniks (bulbus aortae). Nagu juba märgitud, ulatuvad aordipõletist kaks koronaararterit.\nAordikaar (arcus aortae) läheb vasakule ja tagantpoolt, levides vasaku peamise bronhi kohal ja jätkub aordi rindkereosale IV rinnaäärse selgroo tasandil. Aordikaare kumerast osast lahkuvad kolm suurt haru: brachiocephalic pagasiruumi, vasakpoolne unearter ja vasakpoolne sublaviaarteri. Need anumad kannavad verd kaela, pea, ülemise jäseme ja osaliselt eesmise rindkere seinas.\nKaela ja pea arterid\nBrachiocephalic pagasiruumi (truncus brachiocephalicus) on paaritu laev, see läheb aordi kaarest paremale üles ja selle pikkus on umbes 4 cm, parema sternoklavikulaarse liigese tasandil on jagatud paremale tavalisele unearteri ja parema sublaviaarteri arterile.\nÜhine unearter (a. Carotis communis) ulatub kaela lähedale söögitoru ja hingetoru läheduses ning kilpnäärme ülemise serva tasandil jaguneb see välis- ja sisemine unearteriteks. Vasakpoolne unearter on aordikaare haru, nii et see on pikem kui õige ühine unearter, mis ulatub brachiocephalic tüvest. Ühist unearterit võib tunda kõri pisipoolse osa küljel ja vajadusel suruda vastu unearteri tuberkuloosi VI emakakaela lülisuunas (selleks, et lõpetada veritsus selle arteri harudest).\nJoonis fig. 160. Välise unearteri harud. I - tavaline unearter; II - välimine unearter; 111 - unearter; 1 - hea kilpnäärme arter; 2 - keeleline arter; 3 - näo arter; 4 - põselihas; 5 - keskmine meningeaarter; 6 - pealiskaudne ajaline arter: 7, 9 - peajooksu arter; 8 - ülemiste arteritega; 10 - brachiaalne plexus; 11 - kilpnäärme kere (sublavia arteri haru)\nVäline unearter (A. carotis externa) on suunatud ühest unearterist kuni kaela, seejärel läbib sülje näärmeäärme paksuse alumise nurga taga. Sel moel lahkuvad arvukad harud välise unearteriga (joonis 160):\nkilpnäärme ülemine arter - välise unearteri algusest alates läheb edasi ja alla ning selle harud osalevad kilpnäärme, kõri- ja kaelalihaste verevarustuses;\nkeele arter algab hüoidluu tasemest, tõuseb üles ja edasi, annab oksad mütsiahelale, palatiini mandlile ja seejärel nimetuse "keele sügav arter" all läbi keele paksuse ja varustab sellega verd;\nnäo arter lahkub keele arteri kohal, läheb submandibulaarsesse fossa, siis painutab üle lõualuu serva ja läheb näole silma sisemisse nurka; oma teel annab oksad submandibulaarse sülje, pehme suulae ja pehmete näokudede külge;\npea- ja kaelalihaste arstid ulatuvad tagasi ja üles, annab oksad pea- ja kaelalihaste okcipitaalsele piirkonnale;\nrindkere-clavicular-mastoid arter on seotud verevarustusega sama nimetusega lihasesse;\ntagumine kõrva arter annab oksad auku ja pea okulaarse piirkonna nahale;\ntõusev neeluarteri väljumine välise unearteriga mediaalse külje kaudu ja annab verd neelu, palatiini mandlile.\nOlles need harud andnud, jagatakse välimine unearter parameetri liigesprotsessi kaela tasemele kaheks terminaalseks haruks: maksimum- ja pindmised arterid. Maksimaalne arter liigub infratemporaalses ja pterygopaalses fossa ja annab teedel alamate hammaste ja alumise lõualuu (alumise alveolaarse arteri), aju tahkete membraanide (keskmise meereaarteri), ülemise lõualuu hammaste (ülemise alveolaarse arteri), taevasse (mitte palatiini arter), ninaõõne seintele (sphenoid-palatine arter), masticatory lihastele. Pealiskaudne ajutine arter läheb ajapiirkonda ja annab sellele pehmetele kudedele harud naaberpiirkondadele (eesmine, parietaalne ja okcipital).\nSeega varustab välise unearteri koos selle harudega elundid ja osaliselt kaelalihased, näo pehmed kuded ja kogu pea, ninaõõne seinad, suuõõne seinad ja organid.\nVälise unearteri harudest on näoarteri pulseerumine kergesti tunda (alumise lõualuu, mastiksatiivse lihase ees) ja pindmise ajutise arteri (välise kuulekanali ees) põhjal.\nSisemine unearter (a. Carotis interna) suunatakse ülespoole piki kaela, esialgu tagantpoolt ja seejärel keskelt välimiselt unearterist. Selle algne osa on veidi pikenenud, seda laiendit nimetatakse uniseks sinuseks. Kaelal ei anna oksade sisemine unearter maha, kaelast tungib ta kolju läbi õõne luu unise kanali. Siin kulgeb arter Türgi saduli küljele läbi dura mater õõne sinuse oma alusele; optilise kanali ava juures annab see oftalmoloogilise arteri ja jaguneb seejärel aju esi-ja keskmistesse arteritesse, tagumisse siduvasse arterisse (joonis 161) ja eesmisest arterist (kooroidplexuse arter).\nJoonis fig. 161. Aju arterid (altvaade - aju põhjal). 1 - eesmine ajuarteri; 2 - eesmine siduv arter; 3 - tagumised sidevahendid; 4 - sisemine unearter (vasakul); 5 - tserebraalne keskmine arter, 6 - tagumine ajuarteri; 7, 9, 10, 13 - väikeaju arterid; 8 - basiilne arter; 11 - tserebrospinaalsed arterid (eesmine ja tagumine); 14 - selgroolülid\nOftalmiline arter läbib kraniaalõõnest läbi optilise ühiku orbiidile, kus see annab haru silmamuna (tsentraalne võrkkesta arter, tsiliaraalne arter jne), pisarääre, silmalihaseid ja otsmiku pehmeid kudesid (supraorbitaalne arter).\nEsiosa ajuarteri kõverdub ümber korpuskalluse ja annab oksad peamiselt aju poolkera keskpinnale. Aju parempoolsete ja vasakpoolsete arterite vahel on anastomoos - eesmine siduv arter.\nKeskne ajuarteri läbib aju poolkera külgsuunas ja annab oksad selle eesmise, parietaalse ja ajalise lobri suhtes.\nTagumine kommunikatsiooniarter moodustab selgroo arterite süsteemi tagumise ajuarteri anastomoosi.\nEelne villousarteri läbib aju poolkera külgkambri, kus selle harud on vaskulaarse plexuse osa.\nSublavia arter (A. subelavia) on brachiocephalic tüve parempoolne haru ja vasakpoolne aordikaare haru. See läbib pleurna kupli kohal kaela, millest kõrvale jäävad järgmised harud: lülisamba arter, sisemine rindkere arter, tüümiku pagas, ranniku emakakaela kere ja kaela põik-arter.\nSelgroo arter läheb sublavia arterist ülespoole, läbib emakakaela lülisuunaliste protsesside auke ja seejärel läbib suure okulaarse ava läbi kolju õõnsuse. Tema harudest lahkuvad seljaaju, aju ja väikeaju. Rambi kraniaalõõnes on parempoolsed ja vasakpoolsed selgrood ühendatud basiilse (peamise) arteriga (a. Basilaris), mis annab haru sisekõrvale, silla (aju) ja väikeaju ning seejärel jaguneb kaheks peamiseks ajuarteriks.\nJärelikult on aju verevarustusse kaasatud paremad ja vasakpoolsed unearterid ning parem- ja vasakpoolsed selgroolülid. Tuginedes aju ümber Türgi saduli, moodustavad nende arterite harud - eesmise ajuarteri koos eesmise ajuarteri, tagumisega seotud arterite ja tagumiste ajuarterite - arteriaalse ringi (circulus arteriosis; vt joonis 161).\nSisemine rinnaarteri kulgeb rinnaku küljele rinnakülje sisepinnal ja annab harudevahelisele ruumile (eesmised ristsuunalised harud) oksad, rindade, diafragma, perikardi, eesmise kõhu seina ülemise osa.\nKilpnäärme tüvi tõuseb ja jaguneb harudeks, mis on seotud kilpnäärme (alumise kilpnäärme arteri), kaelalihaste ja küünte tagakülje lihaste verevarustusega.\nRibi-emakakaela kere on jagatud oksadeks kaela tagumiste lihaste ja kahe ülemise vaheruumi vahel.\nKaela ristuv arter läheb kühvlile ja osaleb selle luu külge kinnitatud lihaste verevarustuses (romboossed lihased, küünarnukke tõstvad lihased jne).\nSubklaavi arter, andes need oksad I ribi välimise serva tasemele, jätkub südamevälja arterisse.\nÜlajäsemete arterite süsteem (joonis 162) algab suurima neist, südamest arterist. Ajukulaarne arter jätkub kõhulahtisesse arterisse, mis jaguneb radiaalseks ja ulnariarteriks. Pintsli poole pöördudes moodustavad radiaalsed ja ulnariarterid kaks palmikaaret: pealiskaudsed ja sügavad.\nJoonis fig. 162. Ülajäseme arterid (paremal). 1 - südamekujuline arter; 2, 3, 4 - südamikuarteri harud; 5 - õla sügav arter; 6 ja 8 - ülemine ja alumine ulna kollateraalne arter; 7 - brachiaalne arter; 9 ja 22 - ulnar- ja radiaalarterite harud küünarnukiga; 10 - ulnariarter; 11 - randme võrk; 12 - sügav palmikaar; 13 - pindmine palmikaar; 14 - palmeri metakarpal arterid; 15 - oma palmiku sõrme arterid; 16 - ühised palmearterid; 17 - pöidla arter; 20 - radiaalne arter; 19 - eesmine arter; 21 - tavaline interosseous arter: brachial arteri harud; 24 - ümbritsev humerus; 25 - brachiaalne plexus\nSügavvere arter (a. Axillaris) või südametorn paikneb samasuguses süvendis südamiku veenide ja brahhiaalse närvi plexuse tüvede lähedal. Selle harud on seotud vöörihma lihaste, õlaliigese kapsli ja rindkere lihaste osade verevarustusega. Alaosa arterite harud hõlmavad: pectoral-akromiaalset arterit, mis on seotud deltalihase, suurte ja väikeste pectoral lihaste verevarustusega; külgmine pectoral arter - annab oksad eesmise serratus, piimanäärme; subscapularis arter annab oksad õlarihma lihastele; õlavarre ümbritsevad eesmised ja tagumised arterid osalevad humeralli ja deltalihase verevarustuses.\nPectoralis'i peamise lihase alumise serva tasandil liigub õlavarre arterisse õlavarrele kinnitumise kohas brachiaalarterisse.\nBrachiaalne arter (a. Brachialis) paikneb õla kahepoolse veenide ja kesknärvi kõrval olevas õlavarras. Selle harud varustavad õla, õlavarre lihaseid ja nahka ning osalevad küünarliigese verevarustuses. Suurimat haru nimetatakse õlgade sügavaks arteriks, spiraalseks ümber õlavarre, mis paikneb luu ja tritsepslihase vahelise kanali radiaalnärvi kõrval. Mitmed lihaste arterid ja kaks tagatavat ulnararteri, ülemine ja alumine, lahkuvad ka brahhiaalsest arterist. Tagatud arterid osalevad mitte ainult õla verevarustuses, vaid küünarvarre arterite harudega anastomoosides moodustavad nad küünarliigese ümber arteriaalse võrgu. Meditsiinilises praktikas määrab vererõhu vererõhk.\nHüübivälja arter ulnar fossa piirkonnas on jagatud kahte arterisse: radiaalsesse ja ulnariarterisse.\nRadiaalne arter (a. Radialis) langeb mööda küünarvarre esipinda külgsuunas (radiaalse soonega). Radiaalse luu stüloidse protsessi tasandil läheb see küünarvarrast läbi anatoomilise nuusksa käe tagaküljele ja sealt läbi esimese intergoneaalse ruumi peopesale, kus ta osaleb sügava palmakaare moodustamisel. Küünarvarre ülemistes osades läbib radiaalne arter lihaste vahel ja kolmandas alumises osas on pind pealiskaudselt naha alla. Siinkohal määratakse see tavaliselt selle pulseerimise (pulsi) abil. Radiaalne arter annab tagumise haru küünarnukile ja haru käsivarre lihastele, käe lihastele. Üks selle haru koos ulnariarteriga on seotud pindmise palmikaarika moodustumisega.\nNääraravim (a. Ulnaris) liigub küünarvarre eeslihaste ja ulnarsoone mediaalse (ulnar) poole vahel ja seejärel randme hernekujulise luu lähedal, mis liigub palmile, kus koos radiaalse arteri haruga osaleb ta pindmise palmargarmi moodustamisel. oksad küünarliiges, küünarvarre ja käe lihased, samuti süvapalmikaaride moodustumisega seotud haru.Lõbedaarteri suurim haru nimetatakse tavaliseks vahelduvaks arteriks, see jaguneb eesmise ja tagumise vaheseina arteriteks s, mis on seotud küünarvarre lihaste vastavate rühmade verevarustusega.\nKäe käes on randme piirkonnas radiaal- ja ulnararterite harudest moodustatud palmeri- ja seljavalgu võrgud.\nKäe peopesa pinnal on pindmised ja sügavad arterid.\nPinnakujuline palmikaarikaar asub palmiku aponeuroosi all, lihaste kõõluste - sõrmede pinguldajate - kohal. Selle moodustavad ulnariarter ja radiaalse arteri pindmine palmikharu. Üldised digitaalsed arterid liiguvad sellest kaarest eemale. Iga selline arter on jagatud kaheks oma digitaalseks arteriks, mis kulgevad mööda külgnevate sõrmede üksteise poole.\nSügav palmikaar paikneb metakarpaluu luude alustel lihaste kõõluste all - sõrmede paindurid. Selle moodustavad radiaalne arter ja ulnararteri sügav palmikharu. Sügavast palmikaarest väljuvad palmari metakarpal-arterid, mis metakarpalli luupeade tasandil langevad ühistesse digitaalsetesse arteritesse.\nRinna aort (pars thoracica aortae) või rindkere aort on aordikaare jätk (vt. Joonis 159). See asub rindkere selgroo tagumises mediastinumis, mis läbib diafragma aordi avanemist kõhupiirkonda. Rinnanäärme aordi kõrval on poolpeenestamata veen (vasakul), paralleelne veen ja rindkere lümfikanal (paremal), söögitoru (see painutab aordi ümber vasakul vasakul). Rinna aordi harud toidavad rindkere seinu, kõiki rindkereõõnsusi (välja arvatud süda) ja jagatakse parietaalseks (parietaalseks) ja vistseraalseks (vistseraalseks).\nJoonis fig. 159. Kõhu aordi (eesvaade). 1 - alumine diafragma arter; 2 - tsöliaakiline pagasiruum; 3 - põrna arter; 4 - neerupealise arter; 5 - parem kesknärvisüsteem; 6 - neeruarteri; 7 - munandiarter; 8 - nimmepiirkond; 9 - madalam kesknärvisüsteem; 10 - sakraalne keskmine arter; 11 - tavaline iliaarter; 12 - siseelu arter; 13 - välimine iliaarter\nRindkere aordi parietaalsed harud: tagumised ristsuunalised arterid, mis on 10 paari suuruses, läbivad iga ristsuunas ruumi, alustades kolmandast (ülemisest kahest vaheruumist arterid kulgevad emakakaela kere alt sublavia arterist) ja annavad oksad rindkere lihastele ja nahale. samuti selja, seljaaju ja eesmise kõhuseina lihastele; ülemised diafragmaarsed arterid - paremale ja vasakule - lähevad diafragma.\nRinna aordi sisemised harud: bronhide oksad (arterid) tungivad kopsudesse läbi nende väravate; söögitoru oksad liiguvad söögitoru; mediastinaalsed oksad pakuvad tagumise mediastiini lümfisõlmi ja kiudaineid; perikardi harud pakuvad perikardi poosi.\nKõhu aordi (pars abdominalis aortae) või kõhu aordi puhul on tegemist rindkere aordi jätkumisega, mis asub kõhuõõne retroperitoneaalses ruumis madalama vena cava (vasakul) kõrval (joonis 163; vt joonised 158, 159). See läheb diafragma aordi avaust nimmelüli selgroo IV-V tasemeni, kus see on jagatud parempoolseteks ja vasakuteks kopsuarteriateks (aordi bifurkatsioon). Õhuke keskmine sakraalne arter lahkub aordist selle bifurkatsiooni kohas, mis laskub väikesesse vaagnasse.\nJoonis fig. 163. Kõhu aordi harud (skeem). 1 - kõhu aordi; 2 - tsöliaakiline pagasiruum; 3 - vasak maoarteri; 4 - põrnarteri; 5 - tavaline maksa arter; 6 - parem kesknärvisüsteem; 7 - madalam kesknärvisüsteem; 8 - tavaline iliaarter; 9 - välimine iliaarter; 10 - siseelu sisemine arter\nTeel annab kõhu aordi oksad seintele (seinaharud) ja kõhuõõne elunditele (sisemine haru).\nKõhu aordi parietaalsed harud: alumine diafragma arter, aurusaun, osaleb diafragma verevarustuses ja annab haru neerupealisele (ülemine neerupealne arter); Nimmepiirkonnad (neli paari) söövad nimmepiirkonda, seljaaju, nimmepiirkonna lihaseid ja kõhuseina.\nKõhu aordi sisemised harud on jagatud paaritu ja paaritud. On kolm üksteisega harutamata haru: tsöliaakiline pagasiruum, ülemine mesenteriaalne arter ja halvem kesknärvisüsteem. Abdominaalse aordi paarisisesed harud on kolm paari: keskmine neerupealne arter, neeruarteri ja munandite arter meestel ja munasarjade arter naistel.\nTsöliaakia kamber (truncus coeliacus) lahkub kõhu aordi algusest, pikkus on 1 - 2 cm, jaguneb kolme arterisse: vasakpoolse mao, ühise maksa ja põrna. Vasakpoolne maoarteri läheb mööda mao väiksemat kumerust ja osaleb selle verevarustuses. Ühine maksaarteri jaguneb seedetrakti (mao-kaksteistsõrmiksoole) ja oma maksaarteri hulka. Gastroduodenaalne arter on omakorda jagatud õigeks gastroepiploosseks ja ülemise pankreato-duodenaalse (pankrease-kaksteistsõrmiksoole) arteriks, mis on seotud vastavate organite verevarustusega. Tegelikult jõuab maksa arter, mis annab haru kõhule - õige maoarteri, maksa maksa juurde, kus see on jagatud paremateks ja vasakuteks oksadeks, mis tungivad maksasse ja toidavad seda; õige haru annab ka sapipõie arteri (sapipõie). Põrna arter liigub pankrease ülemises servas põrna ja varustab sellega verd, andes tee kõhunäärmele, maole ja suuremale omentumile: kõhunäärme oksad, lühikesed maovähed, vasakpoolne seedetrakti arter.\nSellest tulenevalt varustab tsöliaakia pagas oma harudega ülakõhu ülaosa organid: mao, maksa, sapipõie, põrna, kõhunäärme ja osaliselt kaksteistsõrmiksoole.\nParem mesenteriaalne arter (A. mesenterica superior) väljub kõhu aordist kergelt tsöliaakiastme all ja läheb paremale ja alla (joonis 164). Teel annab see järgmised oksad: alumine pankrease kaksteistsõrmiksoole (pankrease-kaksteistsõrmiksoole) arter - osaleb kõhunäärme ja kaksteistsõrmiksoole haavandi verevarustuses; soolestiku arterid (jejunal ja ileal-intestinal) kuni 20 in jejunum ja ileum; ileaalse käärsoole arter - varustab vere limaskesta lisaga, ileumi terminaalse osaga ja tõusva käärsoole algse osaga; parempoolse käärsoole arter tõusva käärsoole suunas; keskel käärsoole arter põiksuunale.\nJoonis fig. 164. Väikese ja jämesoole arterid ja veenid. 1 - suur nääre (ülespoole); 2 - vasaku käärsoole arter; 3 - hea mesenteraalne arter; 4 - parema mesenteriaalse veeni; 5, 6, 9 - jejunal ja ileo-soolestiku arterid ja veenid; 7 - vermiform lisa (lisa); 8 - vermiformse protsessi arter; 10 - tõusev jämesool; 11 - luude käärsoole arter ja veen; 12 - õige käärsoole arter ja veen; 13 - parema käärsoolearteri harud; 14 - keskmine käärsoole arter; 15 - kõhunääre; 16 - kesk-koolikute arteri haru; 17 - põikikool\nSeega varustab ülemuse mesenteriaalne arter koos selle harudega kõhunäärme ja kaksteistsõrmiksoole (osaliselt), jejunumi ja ileumi, cecumi koos lisaga, tõusva ja põikikoolega. Kõrgema mesenterilise arteri harude vahel on alalised anastomoosid, mis moodustavad arterikaarte peensoole ja põikikoole ristumiskohas.\nAlumine mesenteriaalne arter (A. mesenterica inferior) väljub kõhu aordi alumisest osast, läheb vasakule ja alla, annab järgmised oksad: vasakpoolne käärsool kahanevasse käärsoole; sigmoid-arterid sigmoid-käärsoolele; kõrgem pärasoole arter ülemises pärasooles.\nSeega varustab alumine mesenteriaalne arter koos selle harudega väheneva ja sigmoidse käärsoole ja pärasoole ülemise osa. Selle arteri harud on anastomeeritud omavahel ja naaberarteri harudega (ülemiste mesenteriaalsete arteritega jne).\nKeskne neerupealise arter (a. Suprarenalis), paremal ja vasakul, väljub kõhu aordist kõrgema mesenteraalse arteri all ja läheb neerupealisse.\nNeeruarteri (a. Renalis), paremale ja vasakule, lahkub keskmisest neerupealise arterist allpool asuvast aordi aordist, läheb neeru väravale ja annab sellele verd, annab haru neerupealise arterile mööda teed (madalam neerupealne arter).\nTestikulaart (a. Testicularis), paremale ja vasakule, liigub neeruarteri all olevast kõhu aordist eemale, laskub sügavasse kumerusesse ringi, siis jõuab läbi küünarliini kanalisse, mis moodustab osa seemnetest, kus see toidab munandit ja selle lisandit. Naistel laskub munasarjade arter (a. Ovarica) vaagnasse munasarja.\nKõhu aordi viimane haru on parempoolne ja vasak vasakpoolne arteria (Iliaca communis) (joonis 165). Alguse kohalt läheb see sakroiliaalse liigese poole, mille tasemel on see jagatud sise- ja väliskilpide arteriteks.\nJoonis fig. 165. Vaagna arterid (vasak pool). 1 - parempoolne kopsuarteri; II - vasakpoolne kopsuarteri; III - siseelu arter; IV - välismõju arter; 1 - hea gluteaalarteri; 2 - külgsuunaline sakraalne arter; 3 - sisemine suguelundite arter; 4 - alumine gluteeni arter; 5 - keskne rektaalne arter; 6 - seemnepõiekeste; 7 - edasilükatud kanal; 8, 9 - alumise ja ülemise põie arterid; 10 - naba arter; 11 - obstruktori arter; 12, 13 - välise silikaarteri harud eesmise kõhuseina külge; 14 - munandiarter\nSisemine iiria arter (a. Iliaca interna) läheb vaagnapiirkonda, kus see on tavaliselt jagatud ees- ja tagumikuks, mis annab sise- ja parietaalid, varustades vaagna elundeid ja seinu (luud, lihaseid). Suhteliselt suured sisemised harud on järgmised: keskmine pärasoole arter osaleb pärasoole keskosa verevarustuses; sisemine suguelundite arter annab perineumile oksad, välised suguelundid, pärasoole alumisse ossa (alumine rektaalne arter); ülemise ja alumise põie arterid lähevad põie külge; emakaarter varustab emaka, munajuhet, osaliselt tupe ja munasarja (meestel on vasterite arter).\nSisemiste sääreluu suhteliselt suured parietaalsed harud on: ülemised ja halvemad gluteaalarterid, mis varustavad gluteaalseid lihaseid ja sellega külgnevaid vaagna lihaseid; obstruktori arter tekib väikestest vaagnadest läbi obturator-kanali reide, kus see varustab vere mediaalse lihasgrupiga ja annab puusaliigesele oksa.\nVäline iliaarteri (a. Iliaca externa) läheb oma päritolukohast psoase peamise lihasesse, mis liigub inguinaalse sideme all, jätkub reieluu arterisse. Sellest lahkuvad oksad eesmise kõhuseina, häbemärgistusega jne.\nAlumise jäseme arteriaalne süsteem algab reiearteriga. Femoraalne arter jätkub popliteaalsesse arterisse, mis on jagatud eesmise ja tagumise sääreluu arteriteks. Eesmine sääreluu arter läheb jalgale, mida nimetatakse jala dorsaalseks arteriks, ja tagumine sääreluu arter jaguneb mediaalse ja külgsuunalise arteriga arteriteks (joonis 166).\nJoonis fig. 166. Alumise otsa arterid (värv, skeem). 1 - kõhu aordi; 2 - paralleelne tavaline arter; 3 - siseelu arter; 4 - välimine ilealine arter; 5 - sügava reieluu arteri harud; 6 - sügav reieluu arter; 7 - reie arter; 8 - popliteaalne arter; 9 - popliteaalse arteri harud põlveliigese külge; 10 - tagumine sääreluu arter; 11 - kiuline arter; 12 - sääreluu eesmine arter; 13 - jala dorsaalne arter; 14, 15 - mediaalne ja külgne plantaarteraal; 16 - dorsaalsed sõrmearterid\nFemoraalne arter (a. Femoralis) on välise iliaarteri otsene jätkumine, tingimuslik piir nende vahel on inguinaalse sideme tasemel. Inguinaalse sideme alt väljuv reieluu liigub reie eesmise pinna all ja keskmiselt (reieluu kolmnurgas ja adduktori kanalis) reie eesmise ja adduktori vahel, seejärel nihutab tagasi ja jätkab popliteaalset arterit. Teel annab see oksadele, verevarustusele lihaseid ja reie nahka, samuti oksad eesmise kõhuseina ja väliste suguelundite külge. Suurim haru on reie sügav arter. See arter lahkub reieluu arterist 3–4 cm allapoole, mis omakorda annab välja puusaliigese, reie lihased ja nende kohal olevad nahad.\nFemoraalarteri võib tunda vahetult inguinaalse sideme keskel ja peatada verejooks, et suruda selles kohas häbemeluu külge. Femoraalse arteri kõrval on sama veen.\nPopliteaalne arter (a. Poplitea) asub samas augus, kus on popliteaalne veen ja sääreluu. Pärast põlveliigese viie haru (põlveliigeseid) andmist läbib see sääreluu tagumisele pinnale ja jaguneb kohe kahte terminali haru - esi-ja tagumisi sääreluuartereid.\nEesmine sääreluu arter (a. Tibialis eesmine) läbib lihases paikneva sääreluu esipinnal paikneva vaheseina membraani auku, läheb alla pahkluu liigese tasemeni, kus see jätkub jala arterisse. Oma teel annab oksad põlveliigesele, jalgade ja pahkluu esiharjadele.\nJalgade dorsaalne arter nimetatakse selle asukohaks, annab jalgadele verevarustusega seotud harud (tars arterid, kaarev arter jne).\nTagumine sääreluu arter (a. Tibialis tagumine) langeb sääreluu tagumise pinna lihaste vahele (pahkluu-põlve kanalis), ulatub kanna kõõlusest kuni mediaalse pahkluu poole; see ümardatakse jala jalgpinnale, kus see jaguneb kaheks terminaalseks haruks - mediaalne ja külgne plantar arterid. Tagumiste sääreluuarteri harude harudest kuni jalgade, põlve, pahkluu liigeste, lihaste ja luudeni. Suurim haru on luukeste vaheline peroneaalne arter, mis on seotud selle luu, selle kõrval asuva verevarustusega ja pahkluu liigesega.\nTagumine sääreluu arter saab palpeeruda mediaalse pahkluu taga.\nMediaalsed ja külgsed taimede arterid liiguvad jalamil oma vastavate servade lähedal ja annavad oksad, verd varustavad luud, nahka ja jala lihaseid.\nSüsteemse vereringe veenide tunnused\nVenoossed laevad on oluline elukvaliteedi süsteem. Nad on otseselt seotud arterite ja lümfisüsteemiga. Tagada südame tõrgeteta toimimine. Süsteemse vereringe veenid loovad kogu kehas keeruka haru.\nLiigutage hapnikku kasutamata verd siseorganitest ja kudedest väiksemate allsüsteemide kaudu. Koosneb kõrgema vena cava, halvema ja südame veenist.\nArteriaalse veri omadus\nSelle eripära on see, et see erineb kudedest ja rakusüsteemidest. Võttes neilt ainevahetuse käigus tekkinud lõpptooted ja süsinikdioksiid.\nVäärib märkimist, et meditsiiniliste näitajate manipuleerimine, laboratoorsed testid viiakse tavaliselt läbi selle verega.\nLisaks ülaltoodud komponentidele sisaldab see ka glükoosi, kuid minimaalsetes kogustes.\nSüdamelihast lahkudes levivad arteriaalsed veremassid läbi sisemiste kudede ja elundite. Andes neile hemoglobiini, hapniku, elutähtsate toitainete.\nSuure ringi arteriaalsete hapnikku sisaldavate ainete veenides voolab. Oma normaalsest toimimisest sõltub inimese olemasolu.\nVenoosse struktuuri struktuur\nKui me arvestame veresoonte seinu, võrreldes arterite moodustumistega, on need palju õhemad. Madalama rõhu ja nende verevoolu kiiruse tõttu. Veenid on kergesti venitatavad ja elastsuse poolest on nad palju arteritest halvemad.\nSüsteemse vereringe veenide skeem on konstrueeritud nii, et vaskulaarsed ventiilid paiknevad teineteise vastas. Vere masside tagasivoolu vältimine.\nSuur hulk neid klappe on alumise otsa veresoontes.\nNeil on ka poolkuu variante, mis on loodud veenide sisemisest vooderdusest. Neid iseloomustab suurenenud elastsus.\nKäed ja jalad on kaetud spetsiaalsete venoosse massidega, mis liiguvad lihasmassi vahel. Lihaste sõlmimisel saadetakse veri tagasi südamelihasesse.\nVereringe olemus kui protsess\nLühidalt öeldes hakkavad süsteemse vereringe veenid vasakust südame vatsast välja liikuma. Sellest lahkub peamine aort, mille läbimõõt ulatub 3 cm. Seejärel hapnikuga rikastatud veri. Voolud elundite kaudu läbi laevade, mille läbimõõt väheneb.\nOlles vabanenud kasulikest ainetest, imendub keha kaudu pumpatav veri süsinikhapet.\nVeelgi enam, see on juba venoosse mustriga naaseb tagasi, sillutades teed väikestele venoosidele. Viimaste läbimõõt suureneb järk-järgult südamelihasele lähenedes.\nParema kodade õõnsuses siseneb venoosse veri veri süstemaatiliselt parema vatsakese sisse. Sel viisil algab üldise verevoolu väikese ringi töö\nKui pumbatav vedelik jõuab kopsudesse uuesti, rikastub see uue hapnikuga.\nPärast seda suunatakse arteriaalne aine veenide kaudu vasakule atriaalsele tsoonile. Piki joont, mis liigub vasaku vatsakese poole. Kõik, sellest hetkest ja kohast algab uus nõiaring.\nOluline osa kuulub inimese vereringesse. Aortas, millele on lisatud väikesed alumine ja ülemine anum (õõnes). Kui arvestame selliste kapillaaride kogupindala, mis on kogu kehas levinud. See on umbes 1,5 tuhat ruutmeetrit. m\nVaesestatud vere mass pumbatakse läbi suurte skeemide anumate. Kuid samal ajal transpordivad kopsude ja nabanööri veenid küllastunud arteriaalset ainet.\nSüdame veeni skeem\nSeda vereringe struktuuri esindavad järgmised laevad:\nsüdamelihase otsene suur veen;\nisiku põhiorganisse sisenevad laevad;\ntagasiõpe (vasaku vatsakese tüüp);\nkaldu moodustumine, vasaku atriaalne;\neesmise südame veenid;\nväikese suurusega südame venoossed anumad;\nventrikulaarsed ja atriaalsed, samuti atrioventrikulaarsed vormid.\nOluline on märkida, et veresüsteemi liikumapanev jõud on energia. Südamelihase poolt toodetud, samuti erinevused vaskulaarsete piirkondade rõhulanguste vahel.\nÕõnes parem veenide skeem\nSelle ringi toimimise põhimõtet esindab keha ülaosas paiknev venoosse vere masside tara.\nEelkõige on need sellised funktsionaalsed organid nagu rinnaku, kaela, pea. Nagu ka osalise ilmingu kõhuõõne.\nSee veri siseneb parempoolsesse aatriumi, selles ei ole vaskulaarseid ventiile.\nProtsess toimub järgmise põhimõtte kohaselt. Süsihappegaasi nimetatakse ülemise veeni verest müokardi piirkonda. Ja pärast seda - paremas aatriumis.\nTuleb märkida, et kirjeldatud süsteem on jagatud järgmisteks tsoonideks:\nÕõnsat ülaosa esindab väike anum läbimõõduga 2,5 cm, pikk, mitte üle 8 cm;\npoolpööramine on tõusev vasaku veeni jätk, mis kulgeb nimmepiirkonnas;\npaaritu veen jätkab nimmepiirkonda, kuid ainult paremat veeni;\nintravertebraalse veeni tüüpi liigesed liiguvad seljaaju kanali sisemises osas;\npõiksuunalised tagumised laevad on seljaaju veenide, väikeste pleksuste, lihaste kogum;\nbrachiocephalic, mida esindavad õõnsa ülemise laeva juured;\nemakakaela sügav anum kogub okulaarpiirkonnast venoosse aine, läbib unearteri lähedal;\nseljaaju veen - asukoht langeb kaelalüli nurgas asuvatesse aukudesse;\nrindkere sisemine laev.\nÕõnsad madalamad veenid ja selle skeem\nSellist vereringesüsteemi ringi kujutab endast kahepoolsete iliakalade keeruline põimimine. Selle asukoht on nimmepiirkonna 4 ja 5 koht.\nAlumine rida on venoossete veremasside kogumine keha alumistes osades.\nMadalamat tüüpi õõnsat laeva peetakse suurimaks, läbimõõt 3,5 cm, pikkus võib ulatuda 20 cm-ni, väljavool läbi selle toimub jalgade, kõhu ja vaagnaosast.\notse vena cava;\nalumised vormid, mis koguvad verd diafragma alumisse ossa;\nsisemised laevad - lahkuda munanditest / munasarjadest, neerudest / neerupealistest, maksast;\nalumine mesenteriaalne veen koosneb käärsoole, sigmoidi, pärasoole harudest;\nportaallaev eemaldab vereproovid elundita elunditest - põrnast, maksast, maost;\nülemuse mesenteric laeva teenib lisa, cecum ja peensoole.\nLaeva nimi tuleneb selle sisenemisest maksa väravasse.\nVeresoone masside pumpamine väikestest jämesoolest, põrnast, maost, sapipõiest.\nLaev läbib kõhunäärme, läbimõõt ei ole üle 180 mm, pikkus ulatub 600 mm-ni.\nAnatoomiliselt on portaalveeni esindatud ülalpool näidatud siseorganite veresooned.\nMaksa sattudes jaguneb see vasakule ja paremale. Seejärel järgib see väiksemaid protsesse. See, kes on oma teed mööda läinud, koguneb jälle kesk- ja sublobulaarsetesse maksaveeni.\nSelle tulemusena luuakse mitu neerulaeva. Sel viisil läbivad vere massid seedesüsteemi ja sisenevad vena cava alumisse.\nMis puutub meeleolulisse ülemäärasesse laeva, siis pumpab see aine peensoole mesentery juurte kaudu. Väljub:\nventrikulaarne täidis paremal;\nkesk- ja parempoolse käärsoole;\nMesenteraalse alumise moodustumise korral saadakse see käärsoole, rektaalsest ülemisest moodustumisest. Kuid põrnalaev võtab vere, põrna, kõhunäärme ja 12 kaksteistsõrmiksoole haavandi verd.\nJugulaarne veenide skeem\nJugulaarne anum pärineb kraniaalsest alusest, läbib supraclavicular-i õõnsust. Lisaks peamisele arterile hõlmab suur vereringe ring ka näidatud laevu - peamisi kaela- ja peapiirkonnas.\nVälis-jugulaarne veen vastutab ka vereproovide kogumise eest pehmetest kudedest ja peast.\nSee pärineb foneetilisest moodustumisest, läheb alla, möödub kohast mööda klavikulaarset lihast.\nLaevade välisküljelt ulatuvate laevade loend:\ntagakülg - käsitleb kõrvatsooni;\nharu, mis läbib pea taga, on vere proovide võtmine peavenoossest plexusest;\nsupraskulaarne anum lahkub periosteaalsest õõnest;\neesmist moodustumist esindavad vaimsed, ülakeha-hüoid-oksad;\nristsuunaliste emakakaelavooludega on kaasas ristsuunalist tüüpi emakakaela artereid.\nKirjeldatud sisemine veen kaasneb sisemise / välise unearteriga.\nSuure ringi väärtus\nKui vaatame vereringe suure ringi veenide tabelit, selgub, et see tagab selliste süsteemide toimimise:\ntoitainete tarnimine kudedesse, rakkudesse;\noluliste keemiliste ühendite tarnimine rakulise reaktsiooni vahetamiseks;\nmetaboolsete toodete kogumine, kahjulikud lõpptooted;\nkaitselementide transportimine rakkudesse;\nSüsteemse ringluse veenid on ulatuslik mitmetasandiline võrgustik. Mis võrreldes väikese ringiga annab kõikidele toimivatele organitele vere massid.\nÜlemise ja alumise tüübi skemaatiliselt keeruliste õõnsate anumate väljaarendamine annab pädevate ja õige verevarustusega kõikide kudede varustamise.\nUurige üksikasjalikult suure ringluse artereid\nInimestel on kaks vereringet: suured (süsteemsed) ja väikesed (kopsu). Süsteemne ring algab vasakust vatsast ja lõpeb parempoolses aatriumis. Süsteemse vereringe arterid viivad läbi ainevahetust, kannavad hapnikku ja toitumist. Kopsu vereringe arterid rikastavad verd hapnikuga. Tuletada veenide kaudu ainevahetusprodukte.\nSuure ringi arterid\nSüsteemse vereringe arterid liiguvad kõigepealt vasaku vatsakese verd mööda aordi, seejärel mööda artereid kõikidesse keha organitesse ja see ring lõpeb parempoolses aatriumis. Selle süsteemi peamine eesmärk on anda hapnikku ja toitained keha organitele ja kudedele. Metaboolsete toodete eritumine toimub veenide ja kapillaaride kaudu. Kopsu ringluses on peamine ülesanne gaasivahetusprotsess kopsudes.\nArterite veri, mis liigub läbi arterite, läbib oma teekonna venoosse. Pärast enamiku hapniku eraldumist ja süsinikdioksiidi kantakse kudedelt verre, muutub see venoosseks. Kõik väikesed anumad (venoosid) kogutakse suure vereringe ringi suurtesse veenidesse. Nad on paremad ja halvemad vena cava.\nNad satuvad paremasse aatriumi ja siin lõpeb vereringe suur ring.\nVasaku vatsakese vereringe algab vereringest. Esiteks siseneb see aordi. See on suure ringi kõige olulisem laev.\nSellel suurimal südamelaeval on palju harusid - artereid, mille kaudu veri siseneb enamikku siseorganitest.\nNeed on maks, neerud, mao, sooled, aju, skeleti lihased jne.\nUnearterid saadavad vere pea, selgroolülid ülemiste jäsemete juurde. Siis läbib aordi allapoole selgroogu ja siinkohal läheb see keha alumiste jäsemete, kõhu organite ja lihasedeni.\nPuhkusel on see 20-30 cm / s. Ja kehalise aktiivsuse ajal suureneb see 4-5 korda. Arteriaalne veri on rikkalik hapnikus, see läbib veresoonte ja rikastab kõiki elundeid ning seejärel läbib veenide kaudu süsinikdioksiid ja rakulise ainevahetuse tooted südamesse, seejärel kopsudesse ja kehast välja, läbides väikese vereringe ringi.\nAordi tõusva osa asukoht kehas:\nalgab laiendiga, nn pirniga;\nvasakpoolsest kambrist väljapoole vasakul asuva kolmanda vaheseina taseme juures;\ntõuseb üles ja rinnaku taga;\nteise rannakõhre tasandil siseneb aordikaar.\nKasvava aordi pikkus on umbes 6 cm.\nParem ja vasak koronaararterid, mis annavad verele südame, lahkuvad sellest.\nAordikaarest lahkuvad kolm suurt laeva:\nNeist saabub ülakeha, pea, kaela ja ülemise jäseme vere.\nAlates teisest rannikualrest pöördub aordikaar vasakule ja tagasi neljanda rinnaäärse selgroo suunas ja läheb aordi laskuvasse osa.\nSee on selle laeva pikim osa, mis on jagatud rinna- ja kõhupiirkonda.\nÜks suuremaid laevu, mille pikkus on 4 cm, tõuseb üles ja paremale parempoolsest rinnakorvliigendist. See laev asub kudedes sügavalt ja tal on kaks haru:\nparem sublaviaarne arter.\nLangev aort on jagatud rindkere (kuni diafragma) ja kõhu (diafragma all) osa. See asub selgroo ees, alates 3-4 rindkere nurgast neljanda nimmepiirkonna tasemeni. See on aordi pikim osa, nimmelüli on jagatud:\nparempoolne sääreluu arter,\nEraldamise kohta nimetatakse aordi bifurkatsiooni.\nAlandavast osast lahkuvad vereõõnde, alumise jäseme, lihasedesse vere kandvad veresooned.\nAsub rindkere süvendis, selgroo kõrval. Sellest lahkuda laevad erinevatesse kehaosadesse. Siseorganite kudedes jagatakse suured arteriaalsed veresooned väiksemateks ja väiksemateks, neid nimetatakse kapillaarideks. Rinna aort kannab verd ja selle kaudu hapnikku ja vajalikke aineid südamest teistele organitele.\nAordi rindkere sisemised harud on jagatud sisemisteks ja parietaalseteks harudeks.\nSisemised organid lähevad siseorganitesse. Nende hulka kuuluvad:\nPruunid oksad. Need on laevad, mis lähevad bronhide ja hingetoru, lümfisõlmede, perikardi kotti, kopsudesse.\nSöögitoru oksad. Mitmed arterid (3-6), mis söövad söögitoru rinnaosa.\nVahekaugused. Tagada vere lümfisõlmed ja sidekude.\nLihaskihid lähevad harude lähedale. Nende hulka kuuluvad:\nÜlemised diafragmaarsed arterid. Nad lähenevad diafragmale, kannavad vere ja toitaineid.\nTagaosadevaheline arter. Kümme paari suurt vereringet ümbritsevat suurt veresooni suunavad verd lülisamba, seljaaju, rindkere ja kõhuõõnde (osaliselt).\nKõhu aordas jätkab rindkere piirkonda ja paikneb nimmelüli selgrool.\nTema paremale on madalam vena cava. Samuti on tal parietaalne ja interstitsiaalne haru. Üks suuremaid kõhu aordi veresooni on:\nkeskmise neerupealise arter.\nÜlemine ja alumine mesenteriaalne arter\nNeed on kõhu piirkonna suured arterid. Kõrgeimad ja halvemad mesenteriaalsed arterid varustavad verd sooledesse.\nÜlemisest arterist siseneb veri enamiku soolestikku (parem käärsool, lisa, peensool) ja kõhunäärmesse.\nMadalam mesenteriaalne arter varustab verd alumisse soolestikku ja analoogkanalit. Ta läbib kõhukelme ja läheb väikese vaagna osakonda.\nKeskmise neerupealise arter\nSee suur arteriala kannab verd neerupealisele. Keskne neerupealise arter paikneb neerupealise veeni taga ja liigub kõige sagedamini kohe aordist. Arter on jagatud lühemateks anumateks, mis sobivad neerupealise keskosale.\nSuure ja väikese vereringe ringiga laevad\nVereringe on katkematu verevool, mis liigub läbi südame veresoonte ja õõnsuste. See süsteem vastutab inimorganismi organite ja kudede ainevahetusprotsesside eest. Tsirkuleeriv veri transpordib hapnikku ja toitaineid rakkudesse, võttes sealt süsinikdioksiidi ja metaboliite. Seetõttu ähvardavad kõik vereringe häired ohtlikke tagajärgi.\nVereringe koosneb suurest (süsteemsest) ja väikesest (kopsu) ringist. Igal pöördel on keeruline struktuur ja funktsioon. Süsteemne ring väljub vasaku vatsast ja lõpeb parempoolses aatriumis ning kopsupulss pärineb paremast vatsast ja lõpeb vasakul aatriumil.\nVereringe on keeruline süsteem, mis koosneb südamest ja veresoonetest. Süda on pidevalt sõlminud, surudes verd läbi laevade kõikidesse elunditesse ja kudedesse. Vereringe süsteem koosneb arteritest, veenidest, kapillaaridest.\nSüsteemse vereringe arterid on suurimad anumad, need on silindrikujulised, transportides verd südamest elunditesse.\nArterite veresoonte seinte struktuur:\nsileda lihaskiudude keskmine kiht elastsete veenidega;\nvastupidav elastne sisemine endoteeli ümbris.\nArteritel on elastsed seinad, mis jäävad pidevalt kokku, nii et veri liigub ühtlaselt.\nTsirkulatsiooni veenide abil liigub veri kapillaaridest südamesse. Veenid on samasugused kui arterid, kuid need on vähem tugevad, kuna nende keskmised kestad sisaldavad vähem silelihaseid ja elastseid kiude. Seetõttu mõjutavad venoossete veresoonte vere kiirust lähimad kuded, eriti skeletilihased. Kõik veenid, välja arvatud õõnsad, on varustatud ventiilidega, mis takistavad vere tagasiliikumist.\nKapillaarid on väikesed laevad, mis koosnevad endoteelist (ühekordne lamedate rakkude kiht). Need on üsna õhukesed (umbes 1 mikronit) ja lühikesed (0,2 kuni 0,7 mm). Tänu oma struktuurile küllastavad mikrovärvid koed hapnikuga, kasulike ainetega, võtavad neilt süsinikhapet, samuti metaboolseid tooteid. Veri liigub aeglaselt mööda neid, kapillaaride arteriaalses osas eritub vesi rakkudevahelisse ruumi. Venoosses osas langeb vererõhk ja vesi voolab tagasi kapillaaridesse.\nAortas on suurima ringi suurim laev, mille läbimõõt on 2,5 cm, mis on omapärane allikas, kust kõik teised arterid väljuvad. Laevad hargnevad, nende suurus väheneb, nad lähevad perifeeriasse, kus nad annavad elunditele ja kudedele hapnikku.\nAordi jaguneb järgmisteks osadeks:\nneid ühendav kaar.\nKasvav segment on lühim, selle pikkus ei ületa 6 cm, koronaararterid ulatuvad sellest, mis varustavad müokardikudedesse hapnikurikka verd. Mõnikord on tõusva divisjoni puhul kasutatud terminit „vereringe südame ring”. Aordikaare kõige kumeramast pinnast on arterite harud, mis varustavad verd käedele, kaelale, peale: paremal pool on see kahvatesse osadesse jagatud lõhkepea ja vasakul pool on tavaline unearteri arter.\nLangev aort on jagatud kaheks harude rühmaks:\nParietaalsed arterid, mis varustavad verd rindkere, seljaaju, seljaajuga.\nVistseraalsed (sisemised) arterid, mis transpordivad verd ja toitaineid bronhidesse, kopsudesse, söögitoru vms.\nDiafragma all on kõhu aort, mille seinaharud toidavad kõhuõõne, diafragma alumist pinda ja selgroogu.\nKõhu aordi sisemised harud on jagatud paaritud ja paaritamata. Laevad, mis kalduvad kõrvale paarituid tarneid, transpordivad hapnikku maksa, põrna, mao, soolte, kõhunääre. Paarimata harudesse kuuluvad tsöliaakia pagas, samuti ülemine ja alumine pruudi arter.\nOn ainult kaks paaristatud tüve: neeru-, munasarja- või munandik. Need arteriaalsed laevad külgnevad sama nimega organitega.\nAortas lõpeb vasak- ja parempoolne arter. Nende harud ulatuvad vaagna organitele ja jalgadele.\nPaljud on huvitatud küsimusest, kuidas vereringe süsteemne ringlus toimib. Kopsudes on veri küllastunud hapnikuga ja seejärel transporditakse vasakusse aatriumi ja seejärel vasakpoolsesse vatsakesse. Iliac arterid varustavad jalgadele verd ja ülejäänud oksad küllastavad keha ülemise poole rindu, käsi ja organeid verega.\nSuure vereringe ringi veenid kannavad verd, hapnikku. Süsteemi ring lõpeb ülemuse ja halvema vena cava'ga.\nSüsteemi ringi veenide skeem on üsna arusaadav. Jalgades paiknevad reieluu veenid liidetakse silikakujulises veenis, mis läheb halvemasse vena cava. Peas kogutakse venoosne veri jugulaarsetes veenides ja käes - sublaviaalses veres. Nii jugulaarsed kui ka sublaviala laevad ühendavad, et moodustada nimetu veeni, mis tekitab ülemuse vena cava.\nPea vereringe on keha kõige keerulisem struktuur. Karotiidarteri eest vastutab pea, mis on jagatud kaheks haruks, verevarustuseks. Väline unine arteriaalne toit toidab kasulikke aineid nägu, ajalist piirkonda, suuõõne, nina, kilpnäärme jms.\nKarotiidarteri sisemine haru läheb Bole sügavale, moodustades Valisuse ringi, mis transpordib verd aju. Kraanis sisenevad unearterid silma, eesmise, keskmise aju ja ühendava arteri sisse.\nSee moodustab kogu ⅔ süsteemse ringi, mis lõpeb aju arteri sisemises anumas. See on teistsuguse päritoluga, selle moodustumise muster on järgmine: sublaviaarne arter - selgroo-basiilne - tagumine aju. Sellisel juhul toidab ta aju koos unearteri ja sublavia arteritega, mis on omavahel ühendatud. Tänu anastomoosidele (vaskulaarne anastomoos) elab aju väikeste verevooluhäiretega.\nArterite paigutuse põhimõte\nIga keha struktuuri vereringesüsteem sarnaneb ligikaudu ülaltoodule. Arteriaalsed veresooned lähenevad elunditele alati lühimale trajektoorile. Lõikudes olevad anumad liiguvad täpselt mööda paindumist, kuna ekstensiivne osa on pikem. Iga arter pärineb organi embrüonaalse järjehoidja asemel, mitte selle tegelikust asukohast. Näiteks väljub munandiarteriaal kõhu aordist. Seega on kõik laevad seestpoolt ühendatud nende elunditega.\nArterite paigutus on seotud ka skeleti struktuuriga. Näiteks liiguvad humeruse, ulnar- ja radiaalarteriid omav humeral-haru sama nimega luude kõrvale. Kolju on avad, mille kaudu arteriaalsed laevad vere ajusse transportivad.\nSüsteemse vereringe arteriaalsed veresooned anastomooside abil moodustavad liigestes võrgustikke. Tänu sellele skeemile varustatakse liigutusi liikumise ajal pidevalt verega. Laevade suurus ja nende arv ei sõltu elundi suurusest, vaid selle funktsionaalsest aktiivsusest. Korralikult töötavad organid on küllastunud suure hulga arteritega. Nende paigutus keha ümber sõltub selle struktuurist. Näiteks vastavad parenhümaalsete organite (maksa, neerud, kopsud, põrn) anumate skeem nende kuju.\nKopsu ringluse struktuur ja funktsioon\nKopsu ringlus on nn, sest see on vastutav gaasivahetuse eest kopsu kapillaaride ja sama nimega alveoolide vahel. See koosneb ühisest kopsuarterist, paremale, vasakule harule, oksadele, pulmonaarsetele veresoonedele, mis on kombineeritud 2 paremale, 2 vasakule veenile ja kuuluvad vasakule aatriumile.\nÜldine kopsuarteri lahkub parema vatsast (läbimõõt 26 kuni 30 mm), see läbib diagonaalselt (üles ja vasakule), mis on jagatud kaheks haruks, mis lähevad kopsudesse. Õige pulmonaalne arteriala suunatakse paremale kopsu keskpinnale, kus see on jagatud 3 haruks, millel on ka oksad. Vasak anum on lühem ja õhem, see läbib ühise kopsuarteri jagunemise punktist vasakpoolse kopsu keskosa ristisuunas. Kopsu keskosa lähedal on vasak arter jagatud kaheks haruks, mis omakorda jagunevad segmentaalseteks harudeks.\nKopsu venulite kapillaar-anumatest, mis tungivad väikese ringi veenidesse. Igast kopsust välja 2 veeni (ülemine ja alumine). Üldise basaalveeni ühendamisel alumise osa ülemise veeni moodustub parem alumine pulmonaalne veen.\nÜlemine kopsukere on 3 haru: apikaalne tagumine, eesmine, lingulaarne veen. Vasaku kopsu ülaosast võtab verd. Vasak ülemine keha on väiksem kui madalam, see kogub verd elundi alumises osas.\nÜlemine ja alumine õõnsused transpordivad verd ülemisest ja alumisest kehast paremale aatriumile. Sealt saadetakse veri paremasse vatsakesse ja seejärel kopsuarteri kaudu kopsudesse.\nKõrgsurve all kiirgab veri kopsudesse ja negatiivse all vasakule aatriumi. Sel põhjusel liigub veri aeglaselt kopsude kapillaarsete anumate kaudu. Selle kiiruse tõttu suudavad rakud hapnikuga küllastuda ja süsinikdioksiid tungib vere. Kui inimene läheb spordiks või teeb rasket tööd, suureneb vajadus hapniku järele, siis süda tõstab survet ja verevool kiireneb.\nEespool öeldu põhjal on vereringe keeruline süsteem, mis tagab kogu organismi elulise aktiivsuse. Süda on lihaste pump ja arterid, veenid, kapillaarid on kanalite süsteemid, mis transpordivad hapnikku ja toitaineid kõikidesse elunditesse ja kudedesse. Oluline on jälgida südame-veresoonkonna süsteemi seisundit, sest igasugusel rikkumisel on ohtlikud tagajärjed.\nMuutused vasaku vatsakese müokardis, mis see onMõõduka müokardi muutused: põhjused ja tagajärjedEKG, ehhokardiograafia, südame ultraheli tegemisel tuvastatakse mõõdukad müokardi muutused.