Sinine dekoratiivpadi - Sisustusideed - Homer.ee\n1809 212 31\nXcelsior galerii: Kettal\nSedes galerii: Furniture\nTugitooli mõõdud: laius: / sügavus: / kõrgus: 69/84/102 cm Diivani mõõdud: laius: / sügavus: / kõrgus 206/93/96 cm Magamise koht: 122 x 190 cm\nOliwia L diivan ja tugitool\ndiivani mõõdud: 206/ 92/92 cm, Magamise koht: 190/122 cm Tugitooli mõõdud: 68/84/ 92 cm\nTäispuidust ja vineerist karkassiga diivan. Istumisosa padjad zik-zak vedrupõhjal. Pehme osa vatiiniga ümbritsetud poroloon, eemaldatavad katted. Dekotariivpadjad on täidetud kunstkiuga. Tagakülg on viimistletud ja võimalik paigutada keset ruumi. Ameerika tootja Ashley Furniture kasutab mööbli valmistamisel täispuitu, mis on erinevatel kollektsioonidel kaetud erinevate kvaliteet puiduspoonidega nagu kirss,kask, pähkel, mänd jne. Spooni viimistlemisel kasutatakse värve, mis on valmistatud peaaegu vee baasil ning mis ei eralda orgaanilisi ühendeid ja on peaaegu lõhnavabad. Toote liimimisel on kasutatud 90% vee baasil valmistatud ning 99% -list formaldehüüdivaba liimi.\nKaunid kodud - City24 galerii: City24#3606847\nFotode autor on fotograaf Kristi Vaikmets, Fotokaader OÜ\nDekoera galerii: Timoore Colorful Kid's Room\nDekoera galerii: Timoore Comfortable Living Room\nDekoera galerii: Canett Furniture Black and White\nDekoera galerii: Canett Furniture Vintage\nEritellimusel valminud sinine diivan Black, mida kaunistavad tavapäraste tepingute asemel hoopis sissetõmbed.


Koorküla - Tasuta koduleht - Isikud - Urve Sinisalu\n6. klass Koorküla 7-klassilises koolis 1958. a.\nVasakult: õpetaja Heino Väikene, Linda Sirkel,\nAgnes Saar, Urve Kõgel, Rein Mikk, Vello Smirnov,\nUrve Sinisalu (Kõgel) *1.09.1945\nValgamaalase peatoimetaja Urve Sinisalu sai 1. septembril kuuekümneseks. “Ma ei pelga seda numbrit nimetada, hingelt olen nii vana või noor, kui tunnen. Sünnikuupäev ja -aasta on faktid, neid pole mõtet peita,” lausub peatoimetaja.\nVäga raske on kirjutada inimesest, kellega on palju aastaid koos töötatud, sest selle ajaga on rohkesti paralleelmõtteid, aga ka ristuvaid arvamusi. Sõjaväes täidetakse käsku, ettevõttes on erimeelsus edasiviivaks jõuks.\nTuttavast inimesest portreeloo kirjutamine on raskem, kui arvata võib. Seepärast on järgnevad episoodid pigem nagu lahtised lehed märkmikust.\n1. september on Urve Sinisalu sünnipäev.\n1. septembril läks ta Koorküla 7klassilisse kooli. Valga keskkoolis esimest koolipäeva alustades ütles õpetaja, et tõstku käsi püsti, kellel on täna sünnipäev.\n“Käe tõstsid kolm: mina, minu pinginaaber Saima Jänes (hilisem Uibo) ja Enn Sarap. Ema rääkis, et olin Valga haiglas sündinud ühe poisiga ühel ajal ja arst oli öelnud, et nende nimed võiksid olla Urve ja Urmas. Minule pandigi Urve nimeks. Ise arvan, et Urmas jäi panemata ja tollele poisile pandi nimeks Enn,” meenutab Urve Sinisalu (Kõgel).\n1. september 1964 oli tööletuleku teine päev.\n“Klassivend ütles, et toimetuses on korrektori koht vaba. Käisin kolm korda ukse taga, kuid sisse ei julgenud astuda. Sõitsin maale ja ütlesin onule, et uks oli kinni ja ma ei saanud sisse. Onu vastas: “Mine nüüd vaatama, uks on lahti.” Polnud parata, julgus tuli kokku võtta,” rääkis Urve Sinisalu toimetusse sattumisest.\nKuigi toimetaja Oliver Uibo jutul oli ta varem käinud, algas töö millegipärast just 31. augustil. Kui ta 1. septembril uksest sisse astus, tulid töötajad vastu õnnitlema vaasitäie lilledega. “Mõtlesin, et ei tea, kas vaas on ka mõeldud kingitusena, kuid küsida ei julgenud kelleltki,” on naljakas meenutada.\nOliver Uibo oli noore töötaja pannud tuppa istuma ja öelnud: “Oota siin!” Läks mööda väga palju aega, kui Uibo tagasi tuli ja ütles: “Sa läksid mul meelest ära. Koosolek oli.”\nUrve Sinisalu võeti korrektoriks. Tema kuupalk oli 65 rubla, töö pidi selgeks õpetama Elga Õispuu. “Elga Õispuu hoiatas, et tööpäev võib venida öösel kella ühe või kaheni, tema siis öösel koju ei lähe, magab hommikuni laua peal. Vaatasin siis kirjutuslauda ja mõtlesin, et ei tea, kuhu poole ta sellel küll pea ja kuhu jalad paneb, kas ukse- või aknapoole.\nTrükikoda pani ju tol korral sõnu tähthaaval kokku. Hiljem aastate pärast laoti tinaridasid. Veel edasi söövitati lehekülg tsinkplaati. Plaate saadeti rongiga Võrru. Juhtus sedagi, et rongi tuli kinni pidada või plaadid sõitsid Võrust läbi. See ei olnud võimalik, et leht jääks ilmumata. Kihutati autoga trükiplaate jaama viima, otsiti kadunud plaate teistest jaamadest, toodi tiraaži ära,” meenutab Urve Sinisalu.\nSageli jääb meelde esimene tööülesanne.\n“Oliver Uibo laskis palju kirjutada. Ta surus mulle peale komsomoli- ja noorteelu, kuigi oleksin rohkem tahtnud kirjutada maainimestest. Sain Viktor Kolliniga nii mõnigi kord kaasa ja ta ei olnud kitsi õpetama. Samal ajal jälgisin ka ise, kuidas ta loo jaoks materjali kogub ja kirjutab,” räägib Urve Sinisalu.\nEsimese iseseiseva loona oli vaja teha intervjuu Hellenurme kolhoosi esimehe Jaan Tõnuverega. “Mul ei ole aega, lähen lõunale!” lausus Tõnuvere ja läks minema. Kui hiljem tagasi tuli, ütles: “Ikka veel siin!” Lugu sai tehtud ja selle peale lausus Oliver Uibo: “Tõnuvere ei salli ajakirjanikke, seepärast saatsime sinna prooviks.”\nAmetiredelil sai ta pärast kolme korrektoriaastat teletaipisti koha. Teletaip oli niisugune kapitaoline kobakas korrektori toas, millega saadeti telegraafiagentuurist materjale. Ametiredelil sammus Urve Sinisalu ikka kõrgemale ja kõrgemale, läbi on käidud kirjandusliku kaastöölise, osakonnajuhataja, toimetaja asetäitja ja toimetaja amet ning nüüd on siis peatoimetaja koht.\nOlid ajad, kui raudkapis oli viis vihikutäit keelde selle kohta, millest ei tohtinud kirjutada. “Olin lehest kogemata läbi lasknud Otepää elanike arvu. Kaks aastat näägutati, kuidas Valga leht sellise prohmaka tegi,” meenub üks keelatud ja läbi lipsanud asjadest. Ajakirjanike tõestisündinud lugudes on keelatud asju palju, isegi ühe tähe vahetus võis mõtet muuta ja karistuse tuua.\n“Toimetuses oli 11 loomingulist töötajat ja kokku 16 inimest. Siis pidi 60 protsenti lugudest tulema kirjasaatjatelt. Nüüd tuleb ajakirjanikel ise teha. Mul on kolm ajakirjanikku (septembrist üks neist puhkusel) ja fotograaf ning kaks honorari eest kirjutajat. Kui suure kollektiiviga tehti neljaleheküljelist, siis nüüd tehakse kaheksaleheküljelist ja vajadusel veel paksematki lehte,” mainib peatoimetaja. See on lugejale teadmiseks.\nKord on Urve Sinisalu ka toimetusest välja söödud, tollel ajal, kui partei meid juhtis. “Mõtlesin, et elu on läbi. Istusin viimast päeva toimetaja laua taga ja nutsin. Sisse astus Üllas Linder ja ütles: “Pärast tänast tuleb ka homme.”,” meenutab Urve Sinisalu.\nJa elu läkski edasi. Ajakirjaniku koht oli vaba tollases ajakirjas Sotsialistlik Põllumajandus. See periood oli rikastav, sai mööda Eestit ringi sõita ja kohtuda huvitavate inimestega. Üheksakümnendate aastate alguses tekkisid talud. Telerist näeb ta nüüd nii mõnigi kord hästi arenenud talusid, millest aastaid tagasi kirjutas. Kõige rohkem on meelde jäänud Põlvamaa, kus tegutseti hasardiga, mõnuga. Valgamaa inimesed olid ja on tagasihoidlikud.\nUrve oli neljateistkümnene, kui ema suri vähki ja isa sai hobusega sõites õnnetult surma.\n“Olen saanud palju armastust tunda. Armastust looduse vastu ei ole ma kahjuks oma lastele anda saanud. Maal kasvanuna tean, kuidas kohiseb mets, valmib rukis, laulavad ööbikud ja väga palju muud romantilist. Maal oli palju tööd, kuid see oli loomulik, et lapsed hakkasid varakult vanemate kõrval tööle. Ebanormaalne oli see laps, kes niisama istus. Ei tahtnud minagi mullikate karja minna, vaid hommikul kauem magada. Ütlesin: “Ei saa minna, üks pastel on kadunud.” Isa vastas: “Tüdruk, mine too see takjapõõsast ära ja pane jalga!””\nPärast vanemate surma jäi Urve vennaga kahekesi elama, hakkama tuli saada kõigi talutöödega.\n“Olime ikka lollid küll. Ükskord oli vaja lehma pulli juurde viia, minna tuli kahe kilomeetri kaugusele. Kumbki ei tihanud seda teed ette võtta. Ometi tuli ära käia.\nSiis tuli kätte aeg, kui lehmal pidi vasikas sündima. Teadsime, et tuleb passida, nii olid vanemad ju teinud. Käisime ööde kaupa passimas. Ühel ööl väsisime ära ja läksime magama. Suur oli üllatus, kui hommikul laudaust avades vasikas vastu tuli.”\nKolhoosi ajal tuli Urvel käsitsi 25 lehma lüpsta. “Esimene, teine, kolmas ... viienda lehma ajal kukkusid käed lihtsalt alla, nii väsisin ära. Maainimesed on ikka tohutult ränka tööd teinud.”\nMajanduslikult toetas Urvet vanapoisist onu, kes andis igal nädalal ka taskuraha.\n“Elasin Valgas venna juures, raha ma kunagi ei küsinud. Ühel korral unustas ta anda, aga siis juhtus just olema Riia ekskursioon. Võileib oli kaasas, kuid raha polnud. Ma ei tea, mis imekombel Riia loomaaias kohtusin onuga, kes oli koos kolhoosnikega ekskursioonil. Onu ütles, et miks ma ei küsinud raha, kui selline sõit ees oli,” meenutab Urve Sinisalu.\nKeskkooli lõpetamisel ostis onu kleidiriide, kahekesi käisime isegi rinnahoidjat valimas. Kui suvepäevad ka peetud said, ütles ta: “Nüüd on raha otsas.” Olin kurb, sest mul oli arvamus, et onul on palju raha. Aga ta töötas ju kolhoosis ja tolle aja palk oli eriti napp.\nPunktide arvuga sain ülikooli sisse, kuid aru tuli pähe, et pole võimalik onule koormaks olla. Kaugõppes lõpetasin Tartu Ülikooli toimetusetöötaja eriala.”\nKui moes on mitmekordsed abiellumised, siis Sinisalude perel pole selleks aega olnud.\n“Saan aru, et olen kuuekümnene ja ei lähe palki tõstma, kuid noortena tegime Leoga metsas majaehitamiseks palgid. Käsisaega saagisime maha ja kirvega tahusime sellisteks nagu vaja. Ilusamat tööd ei ole kui müüri ladumine. Ja ise perele maja ehitamine! Samm-sammult oleme edasi läinud müümiste, ostmiste ja ehitamistega. Nüüd on meie kodu Tartus.”\nSinisalude kaks tütart on kõrgharidusega.\n“Laste nimel tasub elada. Ma olen õnnelik, et mul on armastav mees ja saame lastega hästi läbi. Kallistame, kuigi näeme sageli.\nMinu lapsed haris ja valmistas kooliküpseks ette Buratino lasteaed. Mina ei ole pidanud õpetama ja jälgima. Mõlemad lõpetasid raske teaduskonna, Ingrid matemaatika- ja Kaie majandusteaduskonna. Ingrid on juurde õppinud arvuteid ja raamatupidamist ning tegeleb müügi ja konsultatsiooniga. Kaie on PRIAS osakonnajuhataja asetäitja.\nVeel kokkupuutest ajakirjandusega\nUrve Sinisalu oli kolmandas klassis, kui temast ilmus esimene ajalehelugu. Noor sihvakas ajakirjanik Ago Ustal kirjutas rukkivihkude sidujatest lastest loo. Täna töötab Ago Ustali tütar Ülle Tomson Valgamaalases peatoimetaja Urve Sinisalu alluvuses. Ajakirjanikest endist on lugusid harva. Ühiskonna paremaks saamise nimel ja teiste eest seistes neil nagu isiklikku elu polegi. Seekordne kirjutis oli mõnede seikade peidust väljatoomine.\nAutor: Taimi Käos Valgamaalane 3.09.2005


Pikaro: Venemaal ellu jäänud ettevõtjad vääriks ordenit - Äripäev\nPikaro: Venemaal ellu jäänud ettevõtjad vääriks ordenit\n06. veebruar 2008, 10:53\nKeskerakondlane Koit Pikaro peab presidendi\nantud ordeni vääriliseks Elioni ja Venemaal ellu jäänud Eesti ettevõtteid.\nKoit Pikaro ütles pärast järgi mõtlemist, et ta annaks ordeni Elionile. „Kui mõelda neid ettevõtteid, kellega olen rohkem kokku puutunud, siis annaksin ordeni Elionile. Esiteks on tegu areneva firmaga. Teiseks on tegu kliendisõbraliku ja kontaktse ettevõttega,” põhjendas Pikaro.\nPoliitik ei öelnud välja konkreetset isikut Elioni juhtide seas, kuid märkis, et peab juhtkonda igati väärikaks.\nPikaro ütles, et ideaalvariandis annaks ta aga ordeni mõnele keskmisele ettevõttele, kes on Venemaal äri ajanud ja on seal aasta jooksul ellu jäänud. „Mõtlen kaubandus- ja ehitusettevõtteid, mis pole aastaga Venemaal ära kärbunud,” tunnustas Pikaro keerulistes oludes Venemaal hakkama saanud Eesti ettevõtteid.\nKoit Pikaro vastas aripaev.ee päevaküsimusele "Millisele ettevõtjale annaksid ordeni?". Täna lõunal selgub nimekiri, kes saavad sel aastal presidendilt ordeni.\nPresidendi ordenisaajad selgunud 1\n06. veebruar 2008, 11:40\nSamlik: Neivelt vääriks Hansapanga ülesehitamise eest ordenit 2\n06. veebruar 2008, 11:27\nJõgi: ordeni annaksin inimesele, kes viis ettevõtte uuele tasandile 2\n06. February 2008, 10:53


KAAVIAR - tuuralaste soolatud must mari\nCALVISUS LINGOTTO (kuivatatud ja pressitud kaaviar)\nEriti intensiivse naturaalse kaaviarimaitsega toode (100 gr lingotto tootmiseks kulub 300-400 gr kaaviarimassi). Kasutatakse erinevate suupistete maitsestamiseks. Sobib lisada ka kartuli- või kõrvitsapüreedele! Soovitame kasutada imeõhukeste (läbikumavate) viilude või laastudena.\nOSCIETRA ROYAL (Vene tuur, Acipenser gueldenstaedtii - liik, mis algselt pärineb Kaspia merest). Kala kasvab suguküpseks umbes 10 aastaga. Särava marjatera värv varieerub tumepruunist pruunini, suurus 2,8-3,1 mm. Kaaviari maitse on nüansirohke: esmalt tunda soolaga võimendatud kala ja austri maitset, siis tunda kreemja siidise struktuuriga pärliterasid, mis suulaes lõhkedes muutuvad liimjaks ülimaitsvaks massiks.\nCLASSIC OSCIETRA (Vene tuur, Acipenser gueldenstaedtii) Köidab parimatele kaaviaridele omase luksusliku pehme pähklise maitse ja intensiivse lõhnaga. Mari on peenekoeline, keskmise suurusega pehme kreemja maitsega.\nDA VINCI (Aadria mere tuur, Acipenser naccarii - liik, mis pärit Vahemerest) toode on turul uustulnuk ja alles leiab oma klientuuri. Kala kasvab suguküpseks 10 aastaga. Marja suurus 2,2-2,7 mm,kergelt niiske tekstuuriga. Sellele kaaviarile on iseloomulik kergelt tajutav kuivatatud pähklite maitse ja lõhn, mille maitse jääb suulaele püsima pikaks ajaks.\nTRADITION (Valge tuur, Acipenser transmontanus – liik, mis pärineb Põhja-Ameerika Vaikse ookeani rannikult). Itaalias populaarne luksustoit alates aastast 1992. Tuura suguküpsus saabub 11-12 aastaga, marjatera keskmisest suurem. Kaaviar on maistvalt kreemjas, pehme ja mahlane.\nBELUGA (Beluuga, Huso huso – maailma suurim ja kvaliteetseim tuur, pärit Kaspia merest). Läbi aegade enim tunnustatud kaaviar, mis pakub võrdselt silmailu ja maitsenaudingut. Tsaaride, šahhide, kuningate lemmiksuupiste. Kala kasvab suguküpseks 20 aastaga. Marjaterad 3–3,8 mm, värv hall erinevate varjunditega. Mereline maitse, taluvõi sarnane konstitents. Tänapäeval serveerivad seda parimad hotellid ja restoranid.\nValikusse kuuluvad ka kinkekomplektid.\nNB! Kaaviari toodetakse 20 – 500 g pakendites lähtudes eeldusest, et pakend süüakse tühjaks avamispäeval. Avatuna seisva toote kvaliteedi unikaalsed alatoonid kaovad paari päeva möödumisel.\nSuletud pakendit on soovitav säilitada temperatuuril -2...+2C.\nKaaviar on üks väärtuslikematest toiduainetest, mida siit ilmast raha eest osta saab.\nTuurade marja soolamise imepeen kunst pärineb Kaspia kallastelt. Pärsia ja vene ülikud on kaaviari parimaid maitseomadusi nautinud juba 1000 aastat. Euroopasse saabus see luksuslik suupiste koos ülirikaste vene aadlikega 18-19 sajandil ja sellest ajast on kaaviari söömist seostatud eelkõige küllusliku elustiiliga. Venemaa oli ülimaitsva elitaarse musta marja suurim tootja kuni 1990-ndateni.\nXIX sajandi esimesel poolel kubisesid Põhja-Ameerika jõed tuuradest ja sealsetes õlletubades pakuti soolast kaaviari samas hinnas ubade ja pähklitega. Pärast I mailmasõda oli 1 kg kaaviari hind võrdne 1 kg või maksumusega. Eliitsuupisteks mõeldud malossol’i telliti ka tollal ikka Kaspia äärest venelaste käest.\n(Malossol on kuulsaim ja kvaliteetseim kaaviaridest, toodetud värskest pastöriseerimata marjast, soolasisaldus alla 5% ja säilivus 60-90 päeva. Kõrge kvaliteedi ja peene maitse üheks saladuseks oli mineraalse booraksi kasutamine tootmisprotsessis).\n1960-ndateks olid maailma tuuravarud oluliselt vähenenud, kokku hakkas kuivama isegi Kaspia mere populatsioon ja kaaviari hinnad tõusid taevasse. 1990-ndatel saabus aeg, kus vabas looduses püütud tuura marja hind ületas ettekujutlusvõime piirid. Viimased 20 aastat on enamik turul pakutavast kaaviarist toodetud farmides. 2011.a. jõudsid ka Kaspia-äärsed riigid kokkuleppele püügi tähtajalises lõpetamises. 2015.a. CITES vabas looduses kasvavate tuurlaste püügikvoot on ülemaailmselt 0. Tuurakasvandused on kosunud ja uusi kõrgekvaliteedilse kaaviari tootjaid tuleb iga aastaga juurde. Hiina, Itaalia, USA, Prantsusmaa…\nMaailma kalleimat kaaviari toodetkase beluga marjast ja selle hind suureneb marjatera helenedes. Kollakasvalge almaz - kaaviari hind on suisa “teisest maailmast” ja meie valikutesse ei mahu.\nTraditsioonilise kaaviari hind sõltub peamiselt marjatera suurusest ja värvist. Mida suurem ja säravamalt must, seda kallim.\nMAITSED JA SERVEERIMINE\nDegusteerida võiks 5-6 marjatera kaupa. Iga tera eraldi on kui suus sulav mahlane väike kerake, mille maitse kestab paar minutit. Kogenud kaaviarisööja pistab korraga suhu ¼ teelusikatäie marjaterasid, ei enam. Mugav ja praktiline on pakkuda kaaviari otse tootjapakendist. Sageli kasutatakse ka klaasist, portselanist, pärlmutter- või puunõusid. Lusikad olgu või plastmassist, aga mitte rauasulamist, sest see muudab kaaviari maitset.\nKaaviar muudab iga koosviibimise tähtsündmuseks ja variante selle serveerimiseks on palju. Euroopas ja Venemaal on kaaviari söömise kombed olnud juba ajalooliselt erinevad. Auväärne vene traditsioon sobitab kokku kaaviari ja eliitvodka. Üllatuslikult ei jää viin selles kombinatsioonis domineerima. Vastupidi, kaunistab ja pikendab kaaviari maitset. NB! venelased ei jahuta serveeritavat kaaviari, et maitsepeensused paremini välja tuleks.\nMaailmakuulsad on venelaste värskelt praetud (=soojad) tatra-pannkoogid hapukoore ja musta marjaga. Siingi võimendab kvaliteetvodka tatra, hapukoore ja kaaviari maitseid ja aitab neid suus selgemini eristuda.\nLääne-Euroopa tava välistab pannkookide ja hapukoore kasutamise. Nemad pakuvad kaaviari eraldi suupistena jahutatult, kõrvale vahuvein. Serveerida võib krõbedal saiatükil, sest see ei tapa kalamarja maitset.\nPaljude elunautijate unistuseks on kaaviari serveerimine värskete austritega.\nItaalia suurim kaaviaritootja AGROITTICA LOMBARDIA soovitab kaaviari säilitada temperatuuril -2..+2C ja süüa seda käe pealt. Niimoodi ilmnevad parimal viisil kaaaviari maitsepeensused, struktuur ja värv. Käe soojus kandub edasi kaaviarile ja aitab maitsetel paremini mõjule pääseda. Hea kvaliteediga kaaviar ei jäta käele ebameeldivat lõhna.\nAlati võib kaaviari serveerida jääs jahutatud tootjapakendis pärlmutter-, puu- või luulusikaga.\nKALAKALA & POJAD kaaviaritoodete valik ja lühiiseloomustus.\nTootja: AGROITTICA LOMBARDIA. Kasvatab tuurad ja toodab kaaviari.\nBrand: Calvisus caviar. Tootemark Calvisus caviar omab FOS(Friends of SEA) kvalitedisertifikaati. http://www.worldfishing.net/news101/industry-news/calvisius-caviar-remains-friend-of-the-sea. Toodangu maht – üle 25 tonni aastas.\n2014. aastal keelustas Vene Föderatsioon igasuguste liha-, piima- ja kalatoodete impordi EL-st. Ometigi ei laiene embargo AGROITTICA LOMBARDIA kaaviarile. Toode on niivõrd kvaliteetne, et maailma parimad kaaviaritundjad, venelased, ei olnud nõus sellest loobuma! Vt: Bloomberg news http://www.bloomberg.com/news/articles/2015-08-10/food-of-czars-made-in-italy-as-caviar-is-spared-putin-ban\nÕnnelikud tursad elavad Põhjala harvaesinevalt puhastes ja toitainerikastes vetes ning söövad ainult arktilisi krevette (http://www.kalakala.ee/et/kasulikku/hea-teada/arktilised-krevetid/).\nKui tavatursad toituvad põhjakihtidest kõigest loomsest, mida alla neelata jõuavad, siis targemad ja tublimad tursad elavad kõrvuti hõljuvate krevetiparvedega nagu rebased kanalas. Neil pole toidu hankimiseks vaja muud teha, kui vaid lahtise suuga krevetiparvest läbi ujuda – nii mitu korda järjest, et kõht täis saaks! Suurest koorikloomade söömisest on nende turskade muidu säravvalge liha omandanud isegi roosaka varjundi. Parim võimalik elukeskkond, täisväärtuslik ja limiteerimata toit – mida veel on tursal õnneks vaja?\nKrevetivarude vähenemise vältimiseks peab turskade arvukust pidevalt reguleerima.\nKreveti/tursa püügipiirkonnad asuvad rannikult vähemalt 4-5 ööpäevase teekonna kaugusel ja ei ole võimalik toimetada väljapüütud kalu sööjateni värsketena. Saak roogitakse ja külmutatakse pardal 4-5 tuni jooksul. Kiire külmutamine merel (FAS = Frozen At Sea) aitab säilitada kala kõrge toiteväärtuse ja avardab võimalusi kalatoodete ratsionaalseks transpordiks. Külmutatud kala sulatab üles alles lõpptarbija. FAS tehnoloogias ei kasutata keemilisi lisaaineid, kalatooteid reeglina ei glasuurita.\nFAS toodete eelised:\n- Annab võimaluse püüda maksimaalse koguse kala tema parimal püügiajal. Eeskujuliku kvaliteediga toode on saadaval aastaaegadest ja ilmastikuoludest sõltumatult\n- Ühtlase värskus- ja kvaliteeditasemega kala on saadaval mitmete kuude kaupa\n- Optimaalne vajalikus kogus kalatooteid on pärast sulatamist alati käepärast\n- Külmutamine välistab igasuguse parasiitidega saastumise ohu - peatab mikroorganismide, sealhulgas patogeenste mikroorganismide tegevuse.\n- Peatub lihas- ja rasvkoe rakkude iseeneslik lagunemine.\nFAS toote sulatamisel tekkiv vedelikukadu on väike ja ei vääri tähelepanu.\nNB! Meie külmutatud kalatoodete turul domineerivad täna nn. double-frozen (kaks korda külmutatud) tooted, mis sõltuvalt kasutatud tehnoloogiast sisaldavad peale säilitusainete ka 20-35% lisatud vett, tihti ka vett siduvaid kemikaale.\nMeie “happy cod” pärineb krevetipüügi traalerilt “Arctic swan”\nGross Tonnage: 2574\nDeadweight: 1100 t\nLength × Breadth: 64m × 14.6m\nNorra krevetilaev /traaler/\nTurskade parimal püügiajal, krevetipüügi vaheaegadel, optimeerib see laev “happy cod’i” arvukust.\nNerka on Alaska vetes elav suhteliselt väikesemõõduline erkpunase lihaga lõheline. Keskmine püügikala on 60-80 cm pikk ja kaalub 2,5-3 kg. Leviala ulatub California rannikult Beringi mere ja Hokkaido saareni. Maailma parim püügikoht asub Alaskal, Bristoli lahes Frazeri jõe suudmes.\nNerka sügavpunansed lihaskiud on raamitud valgete korrapäraste rasvakontuuridega. Nerka on maailma kõige punasema värviga lõhekala.\nTiheda konsistentsiga filee välispind on siidine ja meenutab välimuselt tuunikala kõhuosa (toro, ventresca tuna).\nNerka on lõhede hulgast kõige lõhemaitselisem. Täiendavalt on tunda toorele tuunile iseloomulikku kerget tsingimaitset. Nagu kõik lõhelised, toitub nerka väkestest koorikloomadest. Erinevalt teistest lõhekaladest lisandub nerka toidulauale vees hõljuv mikroplankton. Zooplanktonist pärinebki nerka kordumatu, eriline punane värv (karotenoidid!) ja toitainetesisaldus.\nNerka on kõrge valgusisaldusega rasvane kala. Eraldi märkimist väärivad seleeni, B3 ja B12 vitamiinide sisaldus.\n100 grammi filee toitaineline koostis:\n· Kcal 168\n· Valku 21,3 g\n· Rasvad kuni 8,6 g\n· Na 47 mg\n· Se 33,7 mg\n· Üldrasv kuni 8,6 g\n· Küllastunud RH 1,5 g\n· Monoküllastunud RH 4,1 g\n· Polüküllastunud RH 1,9 g\n· Omega-3 RH 1303 mg\n· Omega-6 RH 380 mg\n· Transrasvad 0 g\nNerka maitse on sedavõrd täiuslik, et toore kala söömisel peaks isegi sojakastme lisamisega olema tagasihoidlik.\nKuna nerka töötlemise standardprotseduuride hulka kuulub kala sügavkülmutamine, on parasiitidega nakatumise oht välistatud.\nParim osa nerkast on filee seljatükid – maailma üks parimaid sashimi tooraineid.\nKüpsetamine ei muuda nerka värvi. Säilub ka liha tihe tesktuur. Seepärast on oht nerkat üle küpsetada – imemaitsev kala muutub kiiresti kuivaks ja tundetuks.\nKuumtöötlemisel piisab soola ja pipra lisamisest. Täiendav vürtside lisamine varjutab nerka naturaalse maitse. Seepärast võiks teravaid salateid serveerida kala kõrvale, mitte kala peale.\nKui atlandi lõhe küpsust saab hinnata kala punase värvi kahvatumise järgi, siis nerka küpsusele viitab koemahlade eraldumine.\nEesti ja vene kodudes on heeringas laual peamiselt kahel moel:\n- Atlandi õrnsoola heeringas sibula ja hapukoorega , kõrvale kuuumad keedukartulid\n- heeringas kasuka all.\nTõepoolest, üks on maitsvam kui teine!\nRootsis ei ole meie soolaheeringa road eriti populaarsed. Sealmaal valmistatakse heeringaid pigem erinevates marinaadides ja kastmetes, soola lisatakse vähem, suhkrut rohkem. Heeringatooted on ülipopulaarsed koolilastest kuningakoja liikmeteni.\nViide allikale: Rootsi kuningas Karl XIV Gustaf Klädesholmen'i heeringatega\nHeeringas sinepikastmes on sama populaarne kui Karlsson või Pipi, sibulaheeringas igapäevamenüüs asendamatu. Restorani anšoovisefilee on maitserohke komponent paljudes roogades alates toorsalatist lõpetades lambapraega. Kalapoegade eestimaiste klientide hulgas on kõige parema vastuvõtu leidnud mustsõstramaitseline heeeringas.\nMeie pikaajaline partner Klädesholmen Seafood AB (http://www.kladesholmen.se) hoiab oma valikus pidevalt ca 20 erinevas maitsekombinatsioonis heeringaid.\nKalakala & Pojad OÜ on nende hulgast oma sortimenti välja valinud järgmised tooted:\n· Aastaheeringas (igaastaasel konkursil valitud parim uudistoode. 2013.a. võitis heeringas peekonitükkidega, sic!)\n· Heeringafilee soolvees\n· Karri heeringas\n· Matjes heeringas\n· Prantsuse sibulaheeringas\n· Restorani anšoovisefilee\nNeed heeringad sobivad imehästi eelroogadeks ja suupisteteks.\nKuidas süüa? Parima mooduse leiab iga sööja ise, aga tavaliselt panevad rootsid heeringatüki musta leiva peale ja puistavad üle maitserohelisega, näiteks murulauguga. Või asendavad leivatüki keedetud munaga.\n2014.a. jaanuarist saab Prisma keti kauplustest osta:\n· Mustsõstraheeringat 250/125 g\n· Tomatiheeringat 250/125 g\n· Sibulaheeringat 250/125 g\n· 2013. aastaheeringat (heeringas peekonikastmes) 420/200 g\n· Restorani anšoovisefileed 575/325 g\nRimi suurpoodides on müügil:\nNende toodete parim säitilustempetaruur on + 2 ... + 8 C\nProovige julgesti ja teie maitsete maailm avardub!\nKammkarp (scallop) on kahepoolse kojaga ülimaitsev mollusk, mis kuulub samasse sugukonda kaheksajalgade ja kalmaaridega. Lähimateks söödavateks sugulasteks sini- ja rohemerekarbid (mussels), pärisaustrid (flat oysters). Nende karpide ehitus ja liha koostis on suurtes piirides sarnased. Ometi on just kammkarbi kaane sulgurlihas on nii tugev, et võimaldab karbil kaasi kokku surudes hüpetega vees iseseivalt liikuda. Just sulgurlihas on see meredelikatess, mida me sööme. Kui austrite ja merekarpide liha kaotab paljunemisperioodil oma maitsenüansse, siis kammkarbi kvaliteet on stabiilsem ja ei sõltu aastaajast.\nKammkarpidest suurim, maitsvaim ja kvaliteetseim on Norra kuninglik kammkarp (Pecten maximus, King scallop) on tõepoolest kammkarpide kuninga. 12 - 17 cm suuruseks kasvavad karbid Norra mere põhjas, peamiselt 20-40m sügavusel, kust tuukrid korjavad neid käsitsi kui seeni metsa alt.Shoti ja Prantsuse vetes kasvavad veidi väiksemad isendid – queen scallop‘id.Vahemeres ja Ibeeria rannikul elab mitte vähem maitsev Jaakobuse kammkarpkarp, Pecten jacobaeus.\nAjalooliselt kõige enam tuntud on Vahemeres kasvav Püha Jaakobuse karp (Pecten Jacobaeus, shell of St.James). Maitseomadustel on see kammkarp sarnane eelmistega kuid kõik legendid ja lood on seotud just selle karbiga. Kõik ülejäänud kammkarbid on ülalmainitute sugulased.\nRistiusu kirikus on kammkarp Püha Jaakobuse (Jacobaeus, James), esimese märtrisurma surnud jüngri võrdkuju. Paljude suurmeeste, näit sir. Winston Churchilli vappi kaunistavad kammkarbi kaaned viitavad otseselt vapiomaniku ohvrivalmidusele. Paganlikus ja Rooma mütoloogias austati kammkarpi siiski kui viljakuse sümbolit: Venus on alati kujutatud koos kammkarbi kaanega, karbi sisu seostati viljakusega erinevatel riitustel.\nSantiago de Compostella, Püha Jaakobuse arvatav matmiskoht, on juba 11 sajandit olnud palverännakute sihtkohaks. Jaakobus on ka Hispaania kaitsepühak. Kui ajaloosiselt kinnitasid palverändurid oma vaimu eelkõige eesmärgiga vastu seista moslemiusule (märterlus), siis tänapäeval läbivad abielupaarid palevrännaku sageli eesmärgiga parandada pere viljakust. Palverändurite üheks atribuudiks on saua külge või kaela riputatud kammkarbikaas, mille sisse palutakse möödujailt almust.\nHuvitav teada - Royal Dutch Shell sai kaubamärgi ühelt oma inglaste asutajafirmalt, kes enne nafaajastusse sisenemist korjas Vahemerest ja Kaspia merest merekarpide kaasi ja müüs neid Londoni kunstnikele. Nad kohtasid Bakuus maast väljuvaid naftaojasid ja tegi ettepaneku äriks Hollandi kaupmeestele. Selle firma logo ei valitud ei märterluse ega viljaka seksuaalsuse kaalutlustel.\nKammkarbiliha toiteväärtused, koostis:\nKammkarbi liha on äärmiselt kõrge toiteväärtusega. Lisaks täisväärtuslikele valkudele ja rasvhapetele sisaldab kammkarbi liha olulise annuse b-rühma vitamiine B2 (riboflaviin), B5 (pantoteenhape), tsinki ning on allikas ka aminohapetele, mis on tarvilikud dopamiini sünteesiks. Just nende elementide suur sisaldus on põhjuseks, miks kammkarbil teatakse olevat afrodisiakumi omadusi.\n100g jahutatud kammkarbiliha keskmine toiteväärtus:\n- 87 kalorit\n- 16,2g valku\n- 36mg kolesterooli\n- 86mg naatriumit\n- 0,8g rasvu\n- s.h. 0,1g küllastunud rasvu\n- 0,2g omega-3 rasvhappeid\nKammkarp teistes keeltes:\nSaksa keeles - Jaakobmuschel\nRootsi – pilgrim mussel\nPrantsuse – coquillet st. Jacuese\nUK – st. James scallop, grand scallop. King scallop.\nScallopi vähem kasutatud sünomüüm on escallop (tähendab ka õhukest vasikalihaviilu\nNäidet sellest, kuidas valmistada südamekujulist kammkarbiliha tähtpäeval, näete internetiavarustest leitud videolt (teksti lõpus), kuid pakume välja ka endapoolse alternatiivi kammkarbiliha valmistamiseks ka nädalavahetustel ja riiklikel pühadel.\nRetseptid: Kammkarp küüslaugu ja peterselliga ; Lihtne ja maitsev kammkarbiliha\nKalapoegade valikus on jahutatud kammkarbiliha iganädalaselt - sel nädalal hinnaga 30,20eurot/kg +km\nSkrei on Barentsi mere puhtas toitaineterikkas vees suguküpseks kasvanud tursk, mis on tulnud Loode-Norra rannikufjordidesse kudema. Paljunemisvalmis kala on oma elu parimas füüsilises vormis – liha on prink ja lihaskimbud suured ja elastsed, säravvalge liha on täisväärtuslikke toitaineid pungil. Skreid vähemalt tuhat aastat peetud maailma parimaks tursaks. See maailmas suuruselt teise kalaeksportija Norra hooajaline delikatess on Euroopas eriti hinnatud oma spetsiifilise erilise ja puhta maitse poolest.\nIgal aastal jaanuarist aprillini hakkab Norra rannik skrei hooaja alguse puhul kihama, kui miljonid paarilist otsima tulnud tursad saabuvad oma teekonnalt Barentsi merest kudemispiirkonda Norra Lofootidesse (Lofoten islands). Turskade kuningas skrei on oma pika kudemispiirkonda siirduva teekonna alustamisel umbes viie aasta vanune, ehk siis kalade maailmas täiskasvanud tursk. Esmalt jõuavad kudemispiirkonda vanemad ning emased kalad. Isased kalad saabuvad hiljem, kuid suuremates massides. Et tursk oleks toorainena jätkusuutlik, on piiratud skrei püük enne, kui neil on olnud võimalus kudeda. Skrei erinevus tavalisest tursast seisnebki selles pikas teekonnas, mida kala kudemispiirkonda jõudmiseks ette võtab. Selle teekonna vältel tõuseb kala lihastoonus, väheneb jääkainete kontsentratsioon kala organismis ning seetõttu omandab liha väga konkreetse ja ilusa tekstuuri – skrei liha toiteväärtus on kõrgem kõigist teistest tursalistest. Skreil on erinevalt teistest valgetest kaladest liha, mis lisaks prinkusele hoiab ka väga hästi vormi.\nNorra Kala ja Mereandide Nõukogu (NSC – Norwegian Seafood Council) jaoks on skrei väga oluline turustamisartikkel, sest lisaks värske kala müügile toodetakse skrei’st suurtes kogustes soolatud kala, mis on kõrgelt hinnatud hispaanias, portugalis ja itaalias bacalao nime all. Norrakad on välja töötanud “Skrei” kvaliteedistandardi, mis sätestab väga konkreetsed tingimused skrei käitlemiseks püügist müügini.\nLisaks skrei kvaliteetsele ning eriliste maitseomadustega lihale on väga kõrgelt hinnatud ka skrei keel ja põsed, mis on püügihooajal Norras üks kõige populaarsemaid maiuspalu, eelistatult küpsetatuna täistera jahus soola ja pipraga.\nTursakeelte lõikamine on Loode-Norra lastele praktiliselt ainus taskuraha teenimise võimalus talvel.(Tursa keel - Norra delikatess)\nTabel 1. Skrei toiteväärtuste tabel. Allikas: Norra Kala ja Mereandide Ekspordi Nõukogu [Norwegian Seafood Export Council].\nMerihunt - meie iganädalane sõber


Müoomi operatsioon 09.06.17 / Naistehaigused\nÜks arst soovitas müoomi eemaldamist operatiivselt ja teine arst kogu emaka eemaldamist. Olen segaduses, sest emakat eemaldada ei sooviks.\nKas sellise suurusega müoom vajab opereerimist?\nJa kas seda otsust peaks mõjutama see, et ema õel muutus müoom pahaloomuliseks (väga ammu). Kas pärilikkus võib seda kuidagi mõjutada?\nKas on tõenäoline, et kliimaksi järgselt hakkab müoom vähenema ise?\nLugesin, et müoomi on võimalik ravida ka emaka veresoone sulgemise teel, mille tagajärjel müoom kärbub. Seda teostab veresoonte kirurg.\nTere, kui teile kaebusi sõlm ei põhjusta, siis kuni 5 cm võib jälgida kaks korda aastas. Kui seni pole sõlm ka eriti kasvanud, siis soovitkas pigem jälgida, pahaloomuliseks minemise % alla 1 , praktiliselt nullilähedane. Peate täpsustam,a kas sugulasel ikka oli müoom või algselt sarkoom(pahaloomuline)-. Kui teil juba mõnda aega sõlm samade mõõtudega, siis see on healoomuline. Emaka eemaldamist ma küll ei soovita, lihtsalt sõlme eemaldamine tuleb siis kõne alla kui sõlm on hakanud pisut suurenema või kui tekivad kaebused. Kui teid sõlm häirib, siis olemas Eestis Esmya tabletid, umbes 80% naistest sõlmed vähenevad, ülejäänud 20%toime puudub. Raviskeemide kohta räägib teile teie arst. Eestis on ka embolisatsioon võimalik, kuid selleks peab ikka näidustus olema, kuna meetod hästi kallis. Teie puhul soovitaks pigem tablette või lihtsalt jälgida.


Mobiilsed veebileheküljed » Disain aara.ee\nHästi hallatava, selge ülesehituse ja hästi optimeeritud kodulehe loomine teeb turunduse lihtsamaks. Loe lähemalt, kuidas mobiilsed veebileheküljed aitavad tõsta külastatavust, suunata lugejaid paremini lehtede siseselt ning edendada kliendisuhtlust suure sammu võrra edasi. Mobiilsed veebileheküljed Otsid soodsa hinnaga professionaalset kodulehekülje arendust, mis on otsimootoritele ja nutitelefonidele optimeeritud ning hästi leitav, siis meie tegevusaladeks on veebitarkvara arendus, infosüsteemid ja andmebaasilahenduste programmeerimine. Meie poolt loodud disain, logo ja muu firmagraafika on kaasaegsed ja professionaalselt kujundatud. Andmebaasid, tehniline lahendus ja mugav sisuhaldussüsteem valmivad soodsalt ja kiirelt, pakume kauneid ja funktsionaalseid lehti, mis müüvad hästi. Lisaks on meie peamisteks teenusteks otsingumootorite optimeerimine ja internetiturunduse projektid. Pole kahtlust, et mobiilsed veebileheküljed on efektiivsed digitaalsed visiitkaardid internetis.turvalised koduleheküljed, moodsad veebilehed, värsked kodulehed, mobiilsed kodulehed, mobiilsed veebilehed, mobiilsed koduleheküljed, kaasaegsed kodulehed, kaasaegsed veebilehed, kaasaegsed koduleheküljed, kiired koduleheküljed, tänapäevased veebilehed, modernsed kodulehed\naara.ee > Kodulehed > Mobiilsed veebileheküljed\nHästi hallatava, selge ülesehituse ja hästi optimeeritud kodulehe loomine teeb turunduse lihtsamaks. Loe lähemalt, kuidas mobiilsed veebileheküljed aitavad tõsta külastatavust, suunata lugejaid paremini lehtede siseselt ning edendada kliendisuhtlust suure sammu võrra edasi.\nVisuaalkujundus on esmaselt nähtav element ja meie poolt pakutavad mobiilsed veebileheküljed annavadki seepärast tulemuseks visuaalselt viimistletud päise, taustad ja üldise lehe raamistiku mida on külastajatel meeldiv vaadata.\nMeie põhiliseks tugevuseks on mobiilsed veebileheküljed, mille navigatsioon on põhjalikult läbi mõeldud ja heas kooskõlas sisustruktuuriga. Pakume konkreetse lähteülesande põhjal välja navigatsioonilahenduse, mille kasutamisel moodustavad sisu ja vorm kindla terviku. Oleme loonud enam kui kümne aasta jooksul erinevaid menüülahendusi ja näinud, kuidas kodulehekülje struktuur mõjutab otseselt info leitavust ja teeb samal ajal ka lehtede sirvimise mugavamaks.\nMobiilsed veebileheküljed pakuvad mitmesuguseid võimalusi külastajate arvu suurendamiseks, et saavutada rohkem kontakte, leida rohkem tellijaid ja müüa tooteid edukamalt. Pakume kodulehekülje raamistikku, mis on ülihästi optimeeritud suurepäraste indekseeringute saavutamiseks otsingutulemustes. Oleme sama teemat avanud põhjalikumalt selle lehe jätkuartiklis "Mobiilsed veebileheküljed", milles saad märksa detailsema ülevaate, millistest elementidest mõjusa kodulehe loomine koosneb ja viidatud leht toob teises pooles veel ka eriti selgelt välja, millistest võtmefaktoritest veebilehekülgede valmistamine (tervikuna, projekti tasandil) ja veebiturunduse tulemuslikkus kõige rohkem sõltub.\nKui soovid avaldada infot senisest mõjusamalt, siis on mobiilsed veebileheküljed selles üheks sinu edu kindlaks võtmeks. Loe lähemalt lisaks siin sama teema kohta viidatud artikleid ja vaata meie poolt tehtud tööde näidiseid. Kui mobiilsed veebileheküljed pakuvad sulle tõsist huvi ja loetud artiklite põhjal on visioon juba selgemaks vormunud, siis uuri lähemalt järgi, millest veebilehe tegemise hind kõige rohkem sõltub ja pane kodulehe valmistamine kohe hoogsalt käima! Alusta sellest, et saada meile enda päring siin.\nVisuaalkujundus on esmaselt nähtav element ja meie poolt pakutavad mobiilsed veebileheküljed annavadki seepärast tulemuseks visuaalselt viimistletud päise, taustad ja üldise lehe raamistiku mida on külastajatel meeldiv vaadata Samavõrd oluline nagu visuaalne väljanägemine, on tähtis ka sisu korralik hallatavus , et kodulehe valmistamine ei piirneks ainult staatiliste materjalide ülespanekuga, vaid veebilehekülge oleks võimalik edaspidi lihtsal moel uuendada ja sisulehti juurde lisada Hästi hallatava, selge ülesehituse ja hästi optimeeritud kodulehe loomine teeb turunduse lihtsamaks. Loe lähemalt, kuidas mobiilsed veebileheküljed aitavad tõsta külastatavust, suunata lugejaid paremini lehtede siseselt ning edendada kliendisuhtlust suure sammu võrra edasi.\nOtsid soodsa hinnaga professionaalset kodulehekülje arendust, mis on otsimootoritele ja nutitelefonidele optimeeritud ning hästi leitav, siis meie tegevusaladeks on veebitarkvara arendus, infosüsteemid ja andmebaasilahenduste programmeerimine. Meie poolt loodud disain, logo ja muu firmagraafika on kaasaegsed ja professionaalselt kujundatud. Andmebaasid, tehniline lahendus ja mugav sisuhaldussüsteem valmivad soodsalt ja kiirelt, pakume kauneid ja funktsionaalseid lehti, mis müüvad hästi. Lisaks on meie peamisteks teenusteks otsingumootorite optimeerimine ja internetiturunduse projektid. Pole kahtlust, et mobiilsed veebileheküljed on efektiivsed digitaalsed visiitkaardid internetis.


Kuidas Kasutada Tehnoloogiat Aja Säästmiseks | Edendamine - 2019\nPõhiline Edendamine Kuidas Kasutada Tehnoloogiat Aja Säästmiseks\nPlaneerimine ja ülesannete haldamine\nAutomatiseerige, kus saate\nKas te kulutate liiga palju aega e-posti teel ebaõnnestumisega või teie elu näib pöörama ümber koosolekute ümber, pole kahtlust, et sa võiksid töötada ilma mõttetu minutidelt maha. Kaasaegne säästev tehnoloogia läheb kaugemale sõnastiku- ja arvutustabelitest. Kasutades nutitelefoni ja mõnda arvutirakendust, mis aitavad teil kohtumisi pidada, oma ülesandeid hallata või hoida teid aeganõudvate sotsiaalsete meediakanalite eest, saate paremini ära kasutada mõnda tundlikku tööpäeva.\nOma igapäevastes ülesannetes kasutage selliseid põhilisi sõiduplaanimisvahendeid nagu Outlooki kalender. Määratud ajakava mitte ainult ei aita teil jääda ülesande täitmisele, vaid hoiatab ka teisi, keda te töötate - näiteks sekretär või oma töötajad -, kui olete kättesaadav ekspromptiga seotud küsimustele ja kui sa ei tohiks häirida. See säästab aega, et igaühega eraldi ühendust võtta. Tagamaks, et kasutate oma määratud aega targalt, määrake iga ülesande jaoks taimer. Rakendused, nagu TomatoTimer või Toggl, aitavad hallata igale üksusele kulutatud aega.\nKui kasutate oma ettevõtte reklaamimiseks sotsiaalmeediat, saate veeta palju aega tweetide saatmiseks, fotode postitamiseks Instagrami või Facebookis registreerimiseks. Aja kokkuhoidmiseks laadige alla sotsiaalse meedia haldamise tööriist, mis võimaldab teil korraga kontrollida mitut platvormi - ja postitada neilt. Puhver, HootSuite ja SproutSocial on mõned võimalused proovida. Kui leiad ennast isiklikuks tarbimiseks liiga palju aega sotsiaalmeedias, laadige alla blokeerimisprogramm, näiteks AntiSocial või LeechBlock, mis võimaldab teil ainult teatud päevadel teie kanalite juurde pääseda.\nIsiklik suhtlemine klientide ja klientidega on väärtuslik, kuid see võib ka tõesti aega kulutada. Selle asemel, et kohtuda silmitsi silmitsi selle olulise kliendiga iga nädal - mis nõuab linna sõitmist - kasutage videovestluse kaudu sellist rakendust nagu Skype või Apple'i kohalik FaceTime. Sama kehtib ka kohtumiste kohta, mida olete teinud kaastöötajate või kolleegidega. Selle asemel, et veeta aega jalutada kogu ettevõtte ülikoolilinnakus ja oodata, et kõik kokku koguksid, kulutavad viis minutit WebExi või GoogleHangoutsi kaudu.\nKui olete ettevõtte juht või omanik, kes veedab aega kontoriarvedele, varude haldamisele või personali planeerimisele, peate selle ise automatiseerima. Kui teil on näiteks pagaritöökoda, siis võib kuluda aega, et oma koostisosad retseptide suurusteks jagada, ja sisestada need inventeerimissüsteemi, et hallata oma küpsetusvaru. Lõpuks säästab see aega, aidates teil hinnata, kui palju varusid vajate iga päev või kord nädalas. Sellised rakendused nagu inventari jälgija ja salat jälgivad teie poolt käepärast kaupa ja teatavad, millal on aeg tellida rohkem. See säästab teid igasuguste detailide eraldamise eest. Samuti saate säästa aega, kui seadate oma arvete jaoks automaatsed maksed, nii et ei pea kulutama aega kontrollide kirjutamiseks.\nVideo Juhiseid: Robotniidukite piirde- ja juhtkaablite paigaldamisest alternatiivsel meetodil.\nKuidas Parandada Oma Oskusi Oma Tippkarjääri Eesmärkidel


Ära lase end reklaamidel lollitada — need on 10 „tervislikku” toitu, millest võiksid loobuda - Pere ja kodu\n10. Mahlajoogid ja nektarid\nIdeaalses maailmas oleks jah poeletilt saadud mahlajoogis kolm apelsini, kaks porgandit ja üks õun. Reaalsuses annab mahlajoogile selle magusalt värske maitse ja ahvatleva värvi enamasti hulk kemikaale. Põhimõtteliselt jood sa puuvilja-maitselist värvilist vett, mis on segatud hunniku suhkruga. Isegi siis, kui sa teed ise mahla, kasutades 100% värskeid tooraineid, lõhub mahla pressimine osaliselt ka kasulikud kiudaineid ja alles jääb lihtsalt puuviljasuhkur. Kui sa just ei taha kaalus juurde võtta, eelista puuviljade söömist nende loomulikul kujul.\nEi mängi suurt rolli, kas su lemmikmüslibatooni sees on pähleid või palju kiudaineid. Suur osa müslibatoone on täis suhkrut ja tihti on neil on küllaltki madal toitainesisaldus. Õunad ja toored mandlid on kindlasti tervislikum snäkivalik!\nOad on imelised, sest nad on väga kiudainerikkad. Lisaks saab neist palju taimset proteiini. Sama ei kehti aga poest ostetud purgiubade kohta. Purgitäis ubasid on segatud suhkru, naatriumi ja teiste lisanditega. Vältimaks üleliigseid kaloreid, tuleks värskeid ube ise kodus keeta.\nSee mõnus tegevus aitab magusaisu vähendada 16.04.2018\nSoolakringlitel, mis on paljude arvates madala kalorisisaldusega snäkid, on ühtlasi ka madal toitaineväärtus. Need sisaldavad palju naatriumi ja proteiin nendes peaaegu puudub. Kui siiski isu nende snäkkide järgi on suur, võiks neid tarbida koos toiduga, mis on kiudaine- ja proteiinirikkad (madala rasvasisaldusega juustuga või õuntega.)\nEi tasu liialt üllatuda, kui ühel hetkel avastad, et juur- või puuviljatükk vegankrõpsus on nii väike ja ohtralt töödeldud, (vahet pole, kas krõps on küpsetatud või praetud) et selle toiteväärtus on väike. Eelista võimalusel siiski tooreid puu ja juurvilju!\n5. Töödeldud “rasvavabad” ja madala rasvasisaldusega toidud\nKohe kui avastati, et küllastunud rasv inimesele hea pole, hakkasid toidutööstused seda oma toodetest kõrvaldama. Probleem on selles, et toit ei maitse hästi, kui sellest rasvad eemdaldada — toidutööstused lahendavad seda probleemi toidule veelgi enam suhkrut lisades. Küllastunud rasv on võrldlemisi kahjulik, kuid liigne suhkur ja kunstlikud maitseained on seda kindlasti.\nKohevad riisikrõpsud on miljonite kaalulangetajate lemmiksnäkk. Need petlikud krõpsud ei sisalda aga peaaegu üldse vajalikke kiudaineid ja proteiine. Lisaks kutsutakse riisikrõpse carb-dense snäkkideks, mis tähendab et neis on oma kaalu kohta väga palju süsivesikuid.\nSpordijook pole midagi enamat, kui maitsega vesi, millele lisatakse suhkrut ja elektrolüüte (soola), mis on kasulikud sportlastele. Tavainimesed vajavad ainult üksikuid suhkruid ja lisasoolasid polegi neil pigem vaja. Seega, kui sa ei kavatse ette võtta treenni vaid lähed niisama jalutama, joo parem vett.\nPähklid on kasulikud, kui neid süüa mõistlikult. Juba kuuest pähklist piisab, et inimene saaks sealt kätte vajalikud toitained ja ei tunneks end enam näljasena. Muidugi võib süüa ka rohkem, kuid rohkem pähkleid võrdub ka rohkemate kaloritega. Unusta ära ka kõik maitsestatud pähklid (magusad, soolased, röstitud), need on töödelnud viisidel, mis tapavad pähklite kasutegurid.\n1. Töödelnud orgaanilised ja gluteenivabad toidud\n”“Orgaanilised” ja “gluteenivabad” toidud muutuvad aina populaarsemaks. Tihti jäetakse mainimata, et need orgaanilised ja gluteenivabad toidud sisaldavad tihti ka suhrut, rafineeritud teravilju ja rafineeritud õlisid, mis vähendavad toodete toiteväärtust. Orgaanilised ja gluteenivabad toidud on näiteks värsked puu- ja juurviljad.\nKasutatud allikas: EatThis


Kristiine Miilen jätkab Soomes hea hooga - Uudised - Sakala\nKristiine Miilen jätkab Soomes hea hooga\nKristiine Miileni on koduklubi Rovaniemi WoVo üks liidreid.\nSoome meistriliiga põhiturniiri viiendana lõpetanud Kristiine Miileni koduklubi Rovaniemi Woman Volley kaotas kolme võiduni peetava veerandfinaalseeria avavaatuses LP Kangasalale, kuid sai seejärel kaks võitu.\nVeerandfinaalseeria esimeses kohtumises põhiturniiri kolmandale võistkonnale LP Kangasalale võõrsil 0:3 kaotanud Rovaniemi Woman Volley suutis laupäeval ja pühapäeval kodusaalis peetud kaks vastasseisu 3:2 tulemusega võita ning jõudis ühe võidu kaugusele poolfinaalist. Kõigis kolmes nimetatud mängus koduklubi resultatiivseimaks tõusnud Kristiine Miileni arvele märgiti 10, 26 ja 24 punkti.\n«Kangasalas olime liiga närvis ja krampis ning see takistas meil oma tasemel mängu näitamast. Kodus pidasime kaks ülipingelist ja rasket viiegeimilist mängu. Kui esimese kohtumise viienda geimi saatuse otsustasid kaks vastastele antud punast kaarti, siis pühapäevane võit tuli suurepärase publiku ja emotsioonide abiga,» võttis Miilen senise seeria kokku.\nViljandi spordikooli kasvandik rõhutas, et ees ootavatel võõrsil peetavad mängud tulevad väga rasked, kuid ta oli veendunud, et hea esinemisega on võimalik poolfinaali jõuda.\nVeerandfinaalseerias 60 punkti kogunud Kristiine Miilen on nimetatud näitajaga liiga paremuselt teine mängija. Põhiturniiril kogus ta kümnendana 373 statistilist punkti.


Müüa maatükk, Audjassaare, Setomaa vald, Võrumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maatükk - Paku hinda!, Audjassaare, Setomaa vald, Võrumaa\nKrunt 1 276 m²\nÜmbrus: kaugus Tallinnast 270 km, mets lähedal, ümbruses eramud, asulast väljas, kattega teed, Lämmijärv järv 25 m, naabrid kaugel\nVõrumaal Setumaa vallas Audjassare külas müüa Lämmijärve ääres kinnistu, mille suurus on 1276 m2 looduslik rohumaa 1022 m2, õueala 245 m2. Kinnistu on 100% Riigikaitsemaa. Kinnistul on olemas elekter ja 15 m2 suurune soojak. Kunagi asus siin piiripunkt. Kinnistu otseselt järvega ei piirne, kui järv on mõnekümne meetri kaugusel. Puhkeala ja supluskoht ca 200 m.\nkaitsealune maa (010; H) – riigi kaitse all olev ja riigi kaitse all olevate objektide juurde kuuluv maa, millel majandustegevus on õigusaktidega keelatud;\n9 500 € 7.45 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maatükk - Paku hinda!, Audjassaare, Setomaa vald, Võrumaa Vastust ootama jäädes\nTorni tee 5\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/2704618 Kommentaar:


Mis on Eurovisioon? Sensation Behind Netflixi ‘Eurovision: Song Contest: The Story of Fire Saga’ | Otsustaja - Muu\nWhat Is Eurovision Sensation Behind Netflix S Eurovision\ntroonimäng seksihooaeg 1\nEurovisioon võib olla suurim globaalne konkurents, millest Ameerika ei hooli. Kuid see kõik muutub Eurovisiooni lauluvõistlus: Tulesaaga lugu esietendub Netflixis. Will Ferrelli film jälgib Eurovisiooni kinnisideega Islandi bändi, kui nad võistlevad 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. See on kontseptsioon, mis tähistab ja satiirib üheaegselt Eurovisiooni, st Eurovisiooni lauluvõistlus: Tulesaaga lugu maksab au kõigile, keda Eurovisioon esindab.\nMuidugi võite ikkagi küsida endalt: mida on Eurovisioon?\nÄrge häbenege, kui te pole sellest metsikult populaarsest rahvusvahelisest üritusest varem kuulnud. Ehkki see on nagu popmuusika maailmakarikas, on see nagu popmuusika maailmakarikas (?). See on üks neist haruldastest asjadest, mille pärast muu maailm hulluks läheb, sest USA pole siiani aru saanud, kuidas häkkida või domineerida. Tegelikult pole see isegi ametlikult osariikide ringhäälinguülekanne ja Ameerika Ühendriigid on võistlemiskõlbmatud!\nMis tähendab, et paljude ameeriklaste esimene maitse Eurovisioonist on Netflixi uus käik, Eurovisiooni lauluvõistlus: Tulesaaga lugu . Muusikalises komöödias mängivad Will Ferrell Lars Erickssongi ja Rachel McAdams Sigrit Ericksdottirkina, Islandi bändikaaslased popsüntide ansamblis Fire Saga. Kui Fire Saga jõuab vaikimisi Eurovisioonile, seab ta allajäävat bändi supertalentide nagu Dan Stevensi Alexander Lemtovi ja Demi Lovato Katiana vastu.\nSiin on kõik, mida peate teadma Eurovisiooni lauluvõistluse, Netflixi Eurovisiooni filmi ilmumiskuupäeva ja selle kohta, mis toimub Eurovisioniga 2020 ...\nMIS ON EUROVISIOON?\nEurovisiooni lauluvõistlus algatati 1956. aastal kui lõbus ja mänguline viis, kuidas saada Euroopa Ringhäälinguliidu rahvused II maailmasõja järgsel maastikul kokku. Osalevad riigid esitaksid konkursil ühe originaalloo ja nad saadaksid telerisse delegeeritud esineja laulu laulma. Rahvused hääletavad võitja üle ja on märkimisväärne, et osalevad riigid ei saa ise enda poolt hääletada. Hilisematel aastatel võis üldsus lisada oma hääle arvestusele. Tänase seisuga võistleb igal aastal 50 riiki, sealhulgas Austraalia. Esimesel Eurovisiooni lauluvõistluse Grand Prix'l (nagu seda tol ajal nimetati) võistles aga ainult seitse riiki.\nredbox kas sa ei ole mu naaber\nAastate jooksul on Eurovisioon muutunud kohustuslikuks vaatamiseks kahel põhjusel. Üks, mõned tõsiselt suurepärased laulud ja muusikalised teosed on konkursilt välja tulnud. Muidugi on kõige tähelepanuväärsem ABBA, kes võitis võistluse 1974. aastal. Noor Celine Dion lasti rahvusvahelisele areenile, kui ta 1988. aastal Šveitsis laulis ja võitis. Ja isegi Riverdance'ist sai rahvusvaheline nähtus, kui nad esitasid intervalliga .\nEurovisioon on armastatud ka seetõttu, et mõnikord - ja see on enamiku kordade kood - on see maitsev prügikast. Aastate jooksul on Eurovision lükanud uudsusetendused ette ja keskele, lootes eristuda rahvarohkest konkurentsist. See tähendab, et saame tõeliselt ülitäpse ja tahtmatult lõbusa esituse tõeliselt suurepärase juustupopi vahele.\nFoto: YouTube / Netflix\non grinch varastanud jõulud netflixist\nMIS ON EUROVISIOONI LAULUKONKURSS: TULESAGA LUGU NETFLIXI VABASTAMISE KUUPÄEV?\nUus Will Ferrelli Eurovisiooni film, Eurovisiooni lauluvõistlus: Tule saaga lugu, esietendub Netflixis reedel, 26. juunil ehk täna. See on õige. Saate vaadata Eurovisiooni lauluvõistlus: Tulesaaga lugu praegu Netflixis.\nKAS EUROVISIOON 2020 ON NETFLIXIS?\nUh, mõtled: kas saate Netflixist vaadata tõelist Eurovisiooni lauluvõistlust? Ei. Netflixil ei ole selle ega ühegi aasta Eurovisiooni võistluse voogesituse õigusi. Loomulikult saate YouTube'is vaadata klippe varasematest esinemistest. Mis puudutab selle aasta Eurovisiooni ...\nMILLAL ON EUROVISION 2020?\nNaljakas lugu: Eurovision 2020 pidi pidama Hollandis Rotterdamis eelmisel kuul, mais 2020. Kuna aga kogu maailmast on möödas see tõeliselt ebameeldiv pandeemia nimega COVID-19, tühistati Eurovisiooni lauluvõistlus sel aastal. See tähistab võistluse 64 aastat kestnud jooksu esimest korda, kui võistlus tühistatakse.\nvibulaskja maantee ohutsooni\nMILLISED ON PARIMAD JA Halvimad EUROVISIOONI HETKED?\nVaata, ma olen lihtsalt üks naine ja see on ainult minu arvamus, kuid kui jätta välja ABBA Waterloo fenomenaalne debüüt, on minu lemmik Eurovisiooni lugu kindlasti Taani 2013. aasta sissekanne Only Teardrops. (Armasta mind tina vilega!)\nAbsoluutselt halvim? Noh, iiri-ameeriklasena rääkides ei saa miski heastada 2008. aasta Dustin the Turkey, sõna otseses mõttes kalkuninuku (??), kes laulis Iirimaast tõeliselt kohutavat laulu, suurt piinlikkust. Yeatsi, Joyce'i ja Kellade raamatu kultuuri ei oleks tohtinud nii käsitleda!\nEurovision annab ja Eurovision võtab ära.\nvaata, see on imeline tasuta elu\ntähesõdade 1977. aasta algne täispikk film\nmis kell on lumemees täna õhtul härmas\non lõuna laul disney +\nvaata vmas 2017 võrgus tasuta\nsugu linnas 5. hooaeg


Inspiratsioonigalerii: terrassi- ja õuevalgustus Hektor Lightilt - Sisustusweb.ee\nHektor Light soovitab kasutada terrassil statsionaarset kujundusvalgust, mis loob meeleolu. Terrassi põrandavalgustid aga markeerivad käiguteed. Suundvalgustus on suurepärane võimalus välja valgustada puud ja põõsad. Kasutada tuleks IP44 valgusteid. Meie kliimasse sobivad aga kenasti teisaldatavad valgustid, mida on mugav talveks tuppa tõsta. LED-ribad aga võimaldavad luua efektse allvalgustuse.\nHetkel on aga trendikaks jooneks valgustite oskuslik rühmitamine nii, et valgusesega saab luua kujundeid. Tihti kasutatakse ka ülalt alla valgustavaid valgusteid. Prozektortüüpi valgustite valgusvood võivad olla nii hajusad kui ka pikad kitsad kiired. Seinavalgusteid saab kenasti ka müüri sisse installeerida, tutvu valikuga siin. Oluline on aga meeles pidada, et põledes kuumenevaid valgusteid ei ole mõistlik kasutada taimede vahetus läheduses. Valgusega on võimalik muuta aed ruumiliseks - efekt saavutatakse valguse ja varju loomisega ning siinkohal on asjakohane erinevate objektide fookusesse toomine. Tutvu erinevate õuevalgustitega ka siin.\nVõimalusi on mitmeid ja inspiratsiooni annavad ka allolevad pildid.\nHektor Light valgustid lamp lambid valgustus rippvalgustid laevalgustid õuevalgustid välivalgustid aiavalgustid


Hunt aitas Coltsil võita esimese ellujäämismängu - Sport\nMargus Hunt ja Indianapolis Colts võitsid ameerika jalgpalli liiga NFL põhihooaja 13. voorus Houston Texansi 24 : 21 ja säilitasid lootuse jõuda play-offi.\nColtsi kaitseliinimees Hunt, nagu viimasel ajal ikka, asus tõsiselt tegevusse kriitilisel hetkel. Neljandal veerandajal, kui mängida jäi alla seitsme minuti, seis oli Coltsile 24 : 14 ja Texans üritas kaotust vähendada, murdis Hunt maha vastaste mängujuhi Deshaun Watsoni, mistõttu liikus rünnak 5 jardi tagasi, mitte edasi. Texansi järgminegi rünnakukatse ebaõnnestus ning neil tuli pallist loobuda. Texans tuli lõpuks küll touchdowni võrra lähemale, kuid Colts veeretas seejärel mängu võiduka lõpuni 24 : 21.\nNädala alguses põlvevigastuse tõttu treeningutelt puudunud Hunt sai kirja vähe statistikat, kuid tegi palju tegusid. Teda kaeti kahe mehega, mis lubas meeskonnakaaslastel vabamalt toimetada. Lisaks mängujuhi mahamurdmisele läks Hundil kirja kaks palliga läbimurret üritanud ründaja peatamist ning üks söödetud pallile käe vahelesaamine.\nKui eelmises kohtumises oli Coltsi rünnak null, sest Jacksonsville Jaguarsile kaotati 0 : 6, siis nüüd sai mängujuht Andrew Luck mängu käima ning kahe söödetud touchdowni, Marlon Macki joostud värava ja löögivärava toel võeti võit. Aga ometi ruulib eelkõige Coltsi kaitse.\nKolm vooru enne põhihooaja lõppu on 7 võidu ja 6 kaotusega Coltsil võimalus püüda AFC lõunadivisjoni võitu ja sellega pääsu play-offi ebareaalne, sest Texansi seis on 9 – 4. Küll aga võib Colts loota teisele wild card kohale.\nHunt ja Colts said andestamatu kaotuse (5) 02.12.2018\nHunt murdis, Colts võitis, play-off on silmapiiril (4) 27.11.2018\nViimases kolmes kohtumises Colts kaotust endale lubada ei saa. Kuuendale play-off-kohale pretendeerivad AFC konverentsis lisaks Coltsile ka Tennesse Titans, Miami Dolphins ja Baltimore Ravens, kel kõigil on kirjas 7 võitu ja 6 kaotust.\nOtsustavaks võib saada kohtumine järgmisel pühapäeval Dallas Cowboysi vasu, kes on võitnud samuti seitse kohtumist.


Ligi idee on tehtav tuleval aastal\nAlyona Stadnik • 21. jaanuar 2013 kell 9:38\nPoliitiku ja ettevõtja Toomas Tõniste sõnul on tulumaksuvaba miinimumi tõsmine vana idee, kuid efektiivne moodus aidata väiksema sissetulekuga inimesi.\n"See on väga vana idee. Seda on rääkinud kõik erakonnad, et see on kõige efektiivsem moodus väiksema sissetulekuga inimesi aidata. See on populaarne teema," kommenteeris IRLi liige ja ASi LTT nõukogu liige Tõniste.\nRahandusminister Jürgen Ligi leiab täna EPLile antud intervjuus, et Eestis tuleb suurendada maksuvaba miinimumi.\nTulumaksumäära langetamine on Tõniste sõnul tunduvalt ebaefektiivsem kui tulumaksuvaba miinimumi suurendamine. "Sealt saavad põhivõidu suuremapalgalised, keda 1% väga ei mõjuta. Samas vähendab riigi tulubaasi," märkis Tõniste.\nTõniste sõnul on kõige reaalsem maksuvaba miinimumi tõsta järgmisel aastal, aga ta ei oska öelda, kui palju peaks seda suurendama. "Kui vähendada tulumaksu protsendipunkti võrra, jääb riigil raha vähemaks tulumaksuvaba miinimumi tõstmiseks. Kas loobuda 1% vähenemisest ning tõsta tulumaksuvaba miinimumi. Või teha mõlemad, siis on tulumaksuvaba miinimumi suurendamise võimalus väiksem," selgitas ta.\nTulumaksuvaba tulu kuus on täna 144 eurot.\nVassiljev: Ligi idee on mõistlik\nLähiaastail kavas kaks maksukergendust\nRiisalu: hea, et Ligi on küpsenud\n"Maksuvabalt 500 eurot"


Osale Maalehe sünnipäevaloosis!\nEesti suurim nädalaleht Maaleht on juba 32 aastat toonud Teieni uudiseid ja kommentaarid, arvamus-, kultuuri-, looduse- ja naljalood ning praktilised nõuanded aiatöödest seadusandlike kommentaarideni.\nMaaleht kirjutab väärtustest,\nmis päriselt loevad.\nMaalehe sünnipäeva puhul loosime oma tellijate vahel välja hulga kingitusi:\n-\tFiskarsi kinkekomplekt Xact sarjast, kuhu kuuluvad roosireha, Taani-kõblas, välkkõblas ja kobesti. Komplekti väärtus: 115 €\n-\t2 x 2 kutset Maalehe Metsakonverentsile 30.10.2019 Tallinnas (Tutvu programmiga siin)\n-\t10 Maalehe vahvate meenetega kingikotti.\nOsale kingiloosis ▸\nKui Teil veel Maalehte tellitud ei ole, saate tellimuse vormistada siin.\nMaalehe sünnipäevaloosi reeglid\nEkspress Meedia AS, registrikood 10586863, asukoht Narva mnt 13, Tallinn 10151, (edaspidi korraldaja) korraldab Maalehe sünnipäeva puhul perioodil 02.-14.10.2019 (k.a) (edaspidi kampaania periood) tellijatele kingiloosi.\nKorraldaja loosib kampaania perioodi lõpus välja järgmised auhinnad: Fiskars kinkekomplekt Xact sarjast F, kuhu kuuluvad roosireha, Taani-kõblas, välkkõblas ja kobesti. Komplekti väärtusega 115 € paneb välja Fiskars. 2 x 2 kutset Maalehe Metsakonverentsile 30.10.2019 Tallinnas (Tutvu programmiga maaleht.ee/metsakonverents). 10 Maalehe vahvate meenetega kingikotti.\nAuhinna loosimises osalevad tellijad, kellel on loosimise hetkel kehtiv Maalehe paberväljaande vähemalt 6kuuline tasuline tellimus, Maalehe digilehe tellimus või kehtiv e-arve püsimakse leping ja kes on andnud loosimisel osalemise soovist märku internetis kampaanialehel https://www.maaleht.ee/maaleht32\nKingiloosi mõistes on tellijaks tellimuse eest maksvad isikud, loosis ei osale korraldaja töötajad.\nVõitjad loositakse juhuvaliku alusel kõikide osalejate vahel välja 15.10.2019 ning auhinnad saadetakse osalejatele postiga koju.\nVõitjate nimed avaldatakse hiljemalt 17.10.2019 kampaanialehel ja/või Maalehe veebis www.maaleht.ee ja/või Maalehes. Korraldajad võtavad võitjatega ühendust ja edastavad auhinna kättesaamiseks vajaliku informatsiooni.\nJuhul kui kampaanias osaleja esitab korraldajale enda kohta valesid või ebatäpseid andmeid ning muude ebaõnnestumiste korral (kampaania korraldajal ei õnnestu võitjaga tema poolt esitatud kontaktandmetel ühendust saada jms), mis ei ole tingitud kampaania korraldajast, ei vastuta korraldaja auhinna üleandmise ebaõnnestumise eest.\nAuhinda ei asendata teist liiki auhindadega, v.a juhul, kui auhind asendatakse korraldaja otsusel teise samaväärse auhinnaga esialgse auhinna üleandmisel tekkinud probleemide tõttu, samuti juhul, kui käesolevates tingimustes on kehtestatud teisiti.\nLoosi reeglitega nõustudes nõustub võitja enda nime avaldamisega Maalehe kampaanialehel, veebilehel www.maaleht.ee ja/või Maalehes.\nKorraldajal on õigus teha loosi reeglites muudatusi või täpsustusi, teavitades üldsust sellest ajalehes Maaleht või internetis aadressil www.maaleht.ee.\nLisainformatsiooni loteriiga seotud küsimustes saab tööpäeviti kl 9–17 ning telefonil 680 4444 või e-posti aadressil klienditugi@ekspressmeedia.ee.\nKõik vaidlused lahendatakse vastavalt Eesti Vabariigis kehtivale õigusele.\nKõik loosiga seotud pretensioonid tuleb saata kirjalikult aadressil Narva mnt 13, 10151 Tallinn märgusõnaga „Maalehe sünnipäevaloos“ hiljemalt 20.10.2019.\nLoosi käigus kogutakse tarbijalt järgmisi andmeid: nimi, telefoninumber ja e-posti aadress, aadress. Andmeid on vaja auhinna kättetoimetamiseks.\nVõitjad avalikustame kampaanialehel www.maaleht.ee/maaleht32 ning Maalehe veebis www.maaleht.ee.\nLisainfo telefonil 680 4444 või meili teel klienditugi@ekspressmeedia.ee\nOsale Maalehe kingiloosis!


Vaatajate ette tuleb näidend noorest Jaan Tõnissonist - Kultuur - Tartu Postimees\nVaatajate ette tuleb näidend noorest Jaan Tõnissonist\nLoone Otsa mononäidendi luges raekoja saalis ette näitleja Mihkel Tikerpalu.\nLoone Ots on kirjutanud näidendi «Üksi lehekuu põues» ning võtnud selles vaatluse alla Jaan Tõnissoni nooruse ja tegevuse enne seda, kui ta asus juhtima Postimeest. Suurmehe äsjast 150. sünniaastapäeva silmas pidades luges näitleja Mihkel Tikerpalu teksti kutsutud vaatajaskonnale ette Tartu raekoja saalis.\nTikerpalu sõnul on Jaan Tõnisson – nõnda nagu teisedki omaaegse Eesti Vabariigi poliitikud ja riigitegelased – tänapäeval üsna heroiseeritud. «Samas oli tegemist tavalise inimesega, kelles lisaks aatelisusele ja patriotismile lõid aeg-ajalt välja ka kired ja emotsioonid,» lisas ta.\nLoone Otsa kirjutatud mononäidend «Üksi lehekuu põues» pöörabki suuremat tähelepanu just Tõnissoni inimlikule poolele, tutvustades tema suhteid tollaste kultuuri- ja poliitikategelaste, aga ka naistega. Ühtaegu kuulaja-vaataja näidendist aimu Tõnissoni eluloost ja teekonnast suurmehe staatusesse.


Koidula väärtus rahakotis kasvab - Äripäev\nKoidula väärtus rahakotis kasvab\n11. mai 2009, 06:50\nEesti jõuab lähipäevil esimest korda pärast taasiseseisvumist deflatsiooni. Kui tarbijatele teevad langevad hinnad ja raha ostujõu tõus rõõmu, siis majandusekspertide sõnul on deflatsioon positiivne vaid juhul, kui see jääb lühiajaliseks.\nKui 1992. aastal tõusid Eestis hinnad enam kui 1076 protsenti, siis nüüd oleme jõudnud inflatsioonispiraali teise otsa. Aprilli lõpul olid statistikaameti andmeil hinnad veel 0,3 protsenti kõrgemad kui aasta eest, kuid mai lõpuks ootavad analüütikud juba negatiivset inflatsiooni. "Mai lõpuks on tõenäoline 0,2-0,5protsendiline deflatsioon," ütles uudisteagentuurile Bloomberg Swedbanki makroanalüütik Maris Lauri.\nHinnalangus jõudnud ka USAsse ja Suurbritanniasse\nDeflatsioon pole harukordne ainuüksi Eestile, mis veel aasta aega tagasi maadles kiire hinnatõusuga, et Maastrichti inflatsioonikriteeriumi täita. Märtsis kukkusid esimest korda enam kui viiekümne aasta jooksul deflatsiooni USA ja Suurbritannia. Hinnalangus jõudis märtsis taas ka Jaapanisse, mis on hindade langusega võidelnud juba alates 1990. aastate algusest. Veidi positiivsemas olukorras on Euroopa. Euroopa Komisjoni majandus- ja rahanküsimuste volinik Joaquin Almunia avaldas eelmisel nädalal lootust, et eurotsooni jaoks pole deflatsioon veel suur risk. Euroopa Komisjon prognoosib selle aasta inflatsiooniks 0,4 protsenti.\nDeflatsioon toob endaga kaasa rea miinuseid\n"Arvan, et igale makrospetsialistile on deflatsioon õudusunenägu, aga teiselt poolt peaks konkurentsivõime sellega paranema. Tegelikult on see väga keeruline protsess, mida on väga raske juhtida," tõdes pankur Indrek Neivelt. Eesti Panga ökonomisti Martin Lindpere sõnul seisneb deflatsiooni kahjulikkus selles, et hinnalanguse ootuses lükkavad inimesed tarbimist edasi ja aitavad sellega majanduslangusele kaasa. New Yorgi majandusprofessor Nouriel Roubini (hüüdnimega Dr. Doom) prognoosib, et buumi ajal tehtud üleliigsete tootmisinvesteeringute tõttu võib järgneval kolmel aastal olla maailm deflatsioonis. See kattub Eesti Panga aprillikuise negatiivse stsenaariumiga, mille kohaselt ulatub järgmisel aastal Eesti hinnalangus 4 ja 2011. aastal 3 protsendini.\n"Deflatsiooniga tõuseb reaalne võlakoorem, sest sama võla teenindamiseks peavad ettevõtted rohkem toodangut müüma," lisas Lindpere veel ühe hindade languse negatiivse aspekti.\nSamas ei tekkinud ökonomisti sõnul praegune deflatsioon tühja koha pealt. "Mootorikütuse ja soojusenergia hinnad on alanenud. See on väga paljude majapidamiste jaoks tervitatav, sest imporditud energiakandjate odavnemine jätab nende rahakotti rohkem raha alles."\nSEB majandusanalüütik Ruta Arumäe märkis deflatsiooni põhjusena ära ka langenud toiduainete hinnad. "Eelmisel aastal oli meeletu toiduhindade kasv, nüüd tuleb see samamoodi selle võrra rohkem alla," märkis ta.\nArumäe peab deflatsiooni Eesti jaoks niikaua positiivseks, kui see ei muutu nii pikaajaliseks, et sellest on raske välja tulla. "Deflatsioon on praegu vajalik, sest eelnevatel aastatel on hinnatõus olnud väga kiire ja inimeste rahakoti pihta põntsu pannud. Inimeste sissetulekud praegu vähenevad. Üldine hinnatase peaks ikka kõvasti allapoole tulema."\nAnalüütiku sõnul ei soodusta deflatsioon küll investeeringuid ettevõtlusse, kuid see pole probleemiks, kuna tootmisvõimsust on Eestis praegu väga palju üle. Neivelt: raha trükkimine võib tekitada inflatsiooni Neivelti sõnul on deflatsoon küll globaalne teema, kuid ta ei välista, et hinnad hakkavad varsti taas teistpidi liikuma. "Euroopas ja Ameerikas on raha kõvasti juurde trükitud ning äsja teatas Euroopa Keskpank, et hakkab ostma võlakirju. See on sisuliselt sama nagu raha juurde trükkimine," märkis Neivelt. "Sealt võib ühel päeval inflatsioon väga kiiresti lahti minna." Pankuri sõnul ei saa Eesti üksinda deflatsiooni ohjamiseks midagi ära teha. Hindade languses ei näinud aga ohtu ärimees Jüri Mõis. "Deflatsioon igavesti ei kesta, siis tuleb jälle inflatsioon ja siis deflatsioon. Selline on keskkond, seda on raske öelda, kas see on positiivne või negatiivne," ütles ta.\nDeflatsioon • Inflatsiooni vastand. Majandus on deflatsioonis, kui hinnad on aasta lõikes langenud. • Raha väärtus suureneb. Deflatsioon paneb raskemasse olukorda laenuvõtjad, kuna reaalhindades tuleb rohkem pangale tagasi maksta. • Deflatsioon käib tihtipeale kaasas majanduslangusega. PANE TÄHELE\nKuidas deflatsioonis edukas olla?\nnõuandeid ettevõtjatele Gary Shillingilt raamatust "Deflatsioon: kuidas lähenevas deflatsioonilaines ellu jääda ja edukas olla" • Jätka kulude kärpimist ja panustamist tootlikkuse tõstmisele. • Arvesta deflatsiooniga - võimalusel oota investeeringutega, kuni hinnad langevad. • Hoidu üle investeerimast - ehituse maksumus ja seadmete väärtus langeb koos kõige muuga, kuid reaalsed intressikulud investeeringu rahastamiseks mitte. • Hoia laovarud võimalikult väiksed - laovaru väärtus väheneb hinnalanguses pidevalt ning kõrged reaalintressid muudavad need kulukaks. • Kasuta kindlasti interneti võimalusi oma toodete reklaamimiseks ja turustamiseks. • Tegutse alal, mis aitab tootlikkust tõsta - igal kaubal või teenusel, mis aitab tõsta tootlikkust või kulusid vähendada, on kindel minek. • Keskendu sellele, mida oskad kõige paremini - heida kõrvale kõik muu, mis on teisejärgulise tähtsusega. • Hoia kliente - kergeim on müüa olemasolevale kliendile. • Töötajate palgad - kui võimalik, muuda palga suurus sõltuvaks firma edust. • Tugev bilanss - hoia rahatagavara, see loob puhvri kasumite vähenemise korral ja võimaldab soodsalt üles osta mõnd huvitavat, kuid raskustesse sattunud firmat. • Kohane kõrgemate reaalintressidega - nominaalintress võib olla madalam, kuid nii lühema kui ka pikemaajaliste laenude reaalintressid on deflatsioonis tõenäoliselt kõrgemad. VÕRDLUS\nLangust veab transport\nhindade muutus, 2009 aprill võrreldes 2008 oktoobriga, % • Transport -8,7 • Eluase -6,3 • Toit ja mittealkohoolsed joogid -2,7 • Söömine väljas, majutus -1,9 • Riietus ja jalatsid -1,6 • Majapidamine -0,4 • Side -0,3 • Vaba aeg 0 • Alkohol ja tubakatooted 0,5 • Haridus ja lasteasutused 1,2 • Tervishoid 2,1 • Mitmesugused kaubad ja teenused 5,2 Allikas: statistikaamet\nNUMBER• 2,7% on Eestis hinnad langenud viimase kuue kuu jooksul. Praegu kuum Äripäevas\n11. May 2009, 06:56


käsitöö – Yrmegardi töötuba\nSelgus, on kontuurid annavad mustrile väga palju juurde. Järgmine tikand jääb ilmselt selles komplektis viimaseks, aga ma pole veel konkreetset mustrit välja valinud.\nOotamatult kiiresti lõpetasin kolmanda miniatuuri – tänu sellele, et preilna otsustas päeval hästi magada. Komplektid on otsa saanud, nüüd võtan ajakirjad ette.\nTeine miniatuur sai valmis: Alustasin kolmandaga, kuid ilm on nüüd nii kena, et me käime palju väljas ja tikkimiseks aeg eriti ei jää.\nJuba mitu päeva järjest on vaheldumisi soe ja päikeseline, ja siis niiske ja sombune. Mida pilvisem päev, seda pikemalt preilna magab, tulemus siin: Tegemist Venemaal toodetud komplektiga, kuhu kuulusid nii muster kui kangas, niidid ja nõel. Nõela ei kasutanud, jäin ikka oma lemmiku juurde. Kokku …


Aadress: JaamakÃ¼la 2 PÃ¤rnumaa\nArveldusarve: 10220066996012 Prindi maksekorraldus!\nSoovitud toetus 20 eurot. Soovitav toetuse tähtaeg on 2023-12-20.\nVaadatud 5296 korda.\nabistajarunehiis - abistajarunehiis at gmail.com\n30.01.11 Kell 15:01 95.184.190.90.dyn.estpak.ee\nOtsime pÃµlend maja taastamiseks toetust .Ilmselt saaks teha ka uue ekomaja kui kÃµige odavama. Loomulikult ei taha ei vald,ei riik ega ka enamus inimesi toetada.Nii paraku on.\nToetajad vÃµivad arvestada ekomaja ehitamises vÃµimalusega.\nVÃ¤idetavalt on vabatahtlik tegevus vÃµimalsu uute oskuste omandamiseks.Meil on idee teha samsugune ekokÃ¼la kui on nÃ¤iteks\nlibe - MÃ¶hh at Ã¶hh.Ã¤hh\n30.01.11 Kell 15:27 82.131.56.254.cable.starman.ee\nMitte emmigi ei saa aru, mida sul vaja on. Mis ekomaja, mis damanhur?\nPeeter Seling - abistajarunehiis at gmail.com 14.07.11 Kell 14:23\nEi ole leidnud abilisi ega ka toetajaid.Meie esitatud fondidele taotlused on kÃµik tagasi lÃ¼katud.NÃ¤iteks innoves lausa paluti taotlus tagasi vÃµtta kuna nende arust ei olnud meil sobivad partnerid.\nTÃ¶Ã¶tukassa leidis jÃ¤lle,et neil niigi palju taotlejaid ja nii pikk rida mÃµttetuid vastuseid .\nAbistajarunehiis - abistajarunehiis at gmail.com 03.12.11 Kell 15:16\nEi ole abipakkumis ja vormistatud vabatahtlikke ka ei jÃ¤tku .Meil oleks vaja vÃ¤hemalt 11 pluss vabatahtlikku metsavana vÃµi tÃ¤psemalt hiie projekti ellu viimiseks PÃ¤rnumaal.Hetkel PÃ¤rnumaal puudub hiie kultuuri taasavastajate programmi elluviimine.Kahjuks.\nrunehiis - abistajarunehiis at gmail.com 07.02.12 Kell 22:42\nEi ole saanud toetusi ja ei ole saanud ka liikmeid juurde .\nPaar inimest on siiski kontakteerunud kuid siiski nagu tasulise tÃ¶Ã¶ otsingule.Tasulist tÃ¶Ã¶d saame pakkuda vaid projekti lÃ¤biviijale projektile rahastuse saamisel.\nPeeter Seling - abistajarunehiis at gmail.com 31.01.13 Kell 10:19\nSeni ei ole mingeid pakkumis. Kuid on meil kaks projektikest tekkinud;\nigameheÃµigusega kalastama, seeni korjama ja ravimtaimi nÃ¤ppima\nOn ka pakkumisi euro vabatahtlikele...\nÃ„ra mine Ãµelate rajale ja Ã¤ra astu kurjade teele! JÃ¤ta see, Ã¤ra kÃ¤i seal, hoidu sellest ja mine mÃ¶Ã¶da! Sest nemad ei saa magada, enne kui nad kurja on teinud; neilt vÃµetakse uni, kui nad kedagi ei ole saanud panna komistama. Ã•p 4:14-16


Koduperenaine. Ilma meeleheiteta.: Hõreda aja õnnistus\nViimasel ajal pole Mehel projektitöid eriti nagu olnud - või vähemalt mitte selliseid, mis tõsiseltvõetavat sissetulekut tekitaksid. Küll tuleb aga jälle. Ennegi on vaikseid perioode olnud, need lähevad alati mööda, me ainult ei tea, mis päeval.\nSee aga tähendab, et meie rahaline seis on hõre. Kohe päris hõre - või kuidas võtta. Meie pere päris hõre tähendab, et sügavkülm, kuivainekapp ja kelder ikka veel üht-teist sisaldavad, arved on makstud ja väiksemate etteteadmata väljaminekute jaoks on kah raha. Kui seda kõike ei saaks, vaat siis oleks katastroof. Aga - mingi suurem hambaravi või kallimat sorti autojupp ei ole eelarves. Suuremad remont- ja ehitustööd on kah luksus, mille jaoks tuleks kõigepealt kaua koguda.\nSellegipoolest on meie praegune seis omamoodi õnnistus. Nimelt ei saa meiesugused võrdlemisi hästi toimetulevates peredes kasvanud inimesed muidu säästlikkuse vajadusest aru, kui meid ninapidi hõredasse olukorda sisse ei pisteta. Kui praegune hõre kord mööda saab, oskame me palju paremini kokku hoida, ausalt. Ja mille kõige jaoks meil siis raha on ...! Näiteks raamatud. Virnade viisi raamatuid! Veel ... eee, paar uut raamaturiiulit? Teatripileteid nagu ei ole vaja, lastele on peamiselt Lotte või ballett, mis kumbki meile ei sobi, ja täiskasvanutele, just vaatasin, on "Ooperifantoom" selleks hooajaks välja müüdud, aga sõnalavastusi mina üldse ei armasta (välja arvatud ühe teatud aidateatri etendused, ja sinna minemist me saame endale ikka lubada, kui aeg vähegi sobib). Järgmise talvepuhkuse võiks muidugi küll näiteks Portugalis, apelsinipuude ja koeraväljaheidete maal - isiklik mulje - puhata, eks jõukamal ajal saaks sellegi tarbeks koguda.\nAga praegu tunneme rõõmu sellest, mis on olemas ja reisime* näiteks GeoGuessri abiga. Ma arrrrmastan seda mängu, kas keegi veel?\n*ma annan endale aru, et me tulime vähem kui kaks nädalat tagasi reisilt, aga juba vaatasin huviga lennukipiletite hindu ...\nAppikene, ma vist ei pääse täna üldse magama. Ma olen nüüd, tänu sinule, täielikult selle GeoGuessri sõltlane :)


Ebatavaline peategelane ehk teaduslik huvi | Läbikäigu K\nEbatavaline peategelane ehk teaduslik huvi\nVaat milline vägev trikk.\nEhk siis see “Jennings, jumping over his handcuffs”. Mõistlik inimene arvaks, et eks ta üks koomiksivärk ole, aga ma olen seda juba nii mitmes kohas näinud (nt siin), et ükskord üritasin ise järgi proovida. Ilma käeraudateta ei tulnud midagi välja – ehk siis käed ronivad sõrmseongust lootusetult lahti ja üldse oli kogu asi üks õudne ägisemine ja vingerdamine. Kohe huvitav oleks teada saada, kas mul on liiga pikk selg, liiga lühikesed käed, liiga suur tagumik või on asi ikkagi puudulikus varustuses. Kas kellelgi käeraudu on laenata?\nPaar päeva tagasi hakkas mind painama teine eluliselt tähtis probleem: kui kõrgelt kukkudes kauss veel terveks jääb. Selle uurimiseks ei ole vähemalt lisavarustust vaja.\nKui ma suureks saan, hakkan teadlaseks.\nPS: terve koomiks või õigemini terve sari on siin.\n19 kommentaari Kellele: “Ebatavaline peategelane ehk teaduslik huvi”\nveebruar 19, 2009 at 9:49 e.l.\nveebruar 19, 2009 at 7:01 p.l.\nKui ma noor ja nõtke olin, siis proovisin. Mitte küll käeraudadega, aga noh. Natuke pusimist oli, aga põhimõtteliselt tehtav. Välja arvatud see elegantne hüppamise osa muidugi…\nveebruar 19, 2009 at 9:23 p.l.\npaindumist saab harjutada. peaks proovima, pakuks 50/50, et saaksin hakkama. ja kui ma saaks, siis saaks ilmselt sa ka, kuigi ma vist tegelen väänlemisega rohkem.\nveebruar 19, 2009 at 9:25 p.l.\nee, et käed on selja taga kinni ja astud jalgadega läbi? just tegin seda, aga see oli selgelt liiga easy, mis siis veel?\nveebruar 19, 2009 at 9:26 p.l.\nnjaa, kui peopesad kokku suruda, ei tule välja, aga käeraudadega peaks natuke vist liikuda ka saama.\nveebruar 19, 2009 at 9:28 p.l.\nreielihas kisub krampi, jätan pooleli\nveebruar 20, 2009 at 1:00 e.l.\nMis te tahate minus alakat tekitada või?\nMis mõttes liiga easy? mul ulatuvad käed selja taga umbes sabakondini ja mingi valemiga ei vingerda läbi.\nKuigi võib-olla oleks mingi abivahendiga siiski kergem, ei peaks nii palju käte kooshoidmisele keskenduma.\nveebruar 20, 2009 at 1:02 e.l.\n… aga kommentaaride järgi otsustades käivitasin vist midagi sarnast sellele, et “ja traumapunkti uksel tuli vastu taksojuht, pirn suus”.\nSellel postitusel oleks täna nagu 100 korda klikitud ja lausa lust on ette kujutada sadat lugejat, käed selja taga, oma korpust sealt läbi pusimas.\nveebruar 20, 2009 at 6:05 e.l.\net käed ei ulatu sõrmsoengus tuharate alla? kui ulatuvad, siis see ülesanne on piece of cake. a sul on vist pikergusem keha vms\nveebruar 20, 2009 at 8:14 e.l.\naaa pärast kahte lehekülge ma juba armastan seda koomiksit\nveebruar 20, 2009 at 3:34 p.l.\n“mul ulatuvad käed selja taga umbes sabakondini ja mingi valemiga ei vingerda läbi.”\nkui selg sirge hoida, siis jah. aga kui selg kumeraks tõmmata (käsi lahti laskmata)? minul ulatusid siis peaaegu põlvini ja sealt neist üle astuda oli suht käkitegu. hüppega vist jah ei saaks hakkama. aga kui usinasti harjutada, siis mine tea.\nveebruar 20, 2009 at 3:49 p.l.\nMul on pigem nõgus selg, nii et kui ma seisan vabalt, siis ulatuvad poolde tagumikku, ja just siis, kui kumerasse tõmban, ei ulatu mingi valemiga üle sabakondi. Kui ma kumerasse tõmban, liiguvad ju õlad ettepoole ja käed selja taga ülespoole. Silda lasta ja siis jalgadega üle käte astuda tunduks isegi tõenäolisem, kui harjutada, sest siis on see ainult painduvuse küsimus, aga oma selja ja käte pikkuse suhet ei saa ma kuidagi muuta.\nNii et igasugused pikakoivalised, lühiseljalised ja olematu tagumikuga tegelased ei saa mulle siin nõu anda, vat.\nveebruar 20, 2009 at 3:51 p.l.\nSt käed ulatuvad selja tagant kuhugi jalgadeni ainult siis, kui ma kergelt silda lasen. Kui põlved teistpidi käiksid, oleks siis juba väga lihtne, aga kahjuks on esimene sobivas suunas liigendiga koht alles pahkluu juures.\nveebruar 20, 2009 at 4:37 p.l.\nno ma ikka endiselt pakun, et kui näiteks kükitad, küllap siis ikka ulatuvad jalgadeni vähemalt. vajadusel kasvõi maani välja 🙂\nveebruar 20, 2009 at 5:47 p.l.\nKui ma kükitan ja ennast natuke seljakile kukutan, siis maani ulatuvad jah ja kui ma põlvitan ja selja hästi nõgusaks (mitte kumerasse) ajan, siis saan ka varbad kätte, aga paraku sellest ei piisa. Varbaidpidi neid jalgu sealt läbi ei sikuta.\nKui ma ennast kuhugi ei kukuta, siis ulatuvad kükitades maha kas jalad või käed, olenevalt sellest, kummale poole ma ennast kiigutan, mitte mõlemad korraga. Kas ma pean video tegema, et te uskuma jääks?\nTuriseisus on täpselt sama jama.\nSellest rääkimata, et sõrmseongus on see aas oluliselt suurem kui randmeidpidi kokku pannes.\nNii et ma jään selle juurde, et ennem õnnestub see mul silda lastes kui vastupidi.\nveebruar 20, 2009 at 5:52 p.l.\nA kui sa sirgelt seisad, käed rippu, kuhu nad sul ulatuvad? mul jääb ranne vastu puusa kõige laiemat kohta. Selja taga muidugi nii alla ei ulatu, kuna osa käepikkust läheb selja taha sirutamise peale ära. Võimalik, et õlgade laius mängib kah mingit rolli – sama pikkade käte juures peaks laiemate õlgadega inimesel suurem aas tekkima. Ja mul on ju lapse õlad.\nveebruar 21, 2009 at 7:42 e.l.\nno vot, mul jäävad sirgelt seistes randmed allapoole puusi veits. mr monkey\nmärts 24, 2009 at 2:10 p.l.\nRäägitakse, et elektripirni ei tohi suhu toppida – et suhu mahub see ära küll, kui pingutada, kuid pärast ei saa seda enam ise välja ja tuleb, pirn suus, arsti juurde minna. Ärge seda kodus järele proovige!\nmärts 24, 2009 at 2:46 p.l.\nja lasidki džinni pudelist välja. Eelmainitud taksojuhi näitel peaks see just nii toimima.


Harrastajate Hokiliiga – Harrastajate Hokiliiga\nHC Sparta HK Saku Kakumäe Kullid KJHK KJHK DT Kurase Hülged Laupäevahoki Mari Selts T-Rex Volume Tanker Tiigrid Wild Vepr Zarjad-Baltic Zarjad Baltic 2\nTammsaare tee 113-77, 12917 Tallinn Eesti\nHHL MV peakoordinaator\n© 2022 Harrastajate Hokiliiga\nSõbraliku 1:1 viigiga\nPostitatud aprill 27, 2022\nLõppes Harrastajate Hokiliiga 2022 aasta jäähokimeistrivõistluste viimane mäng, kus üksteiselt võtsid mõõtu 4 grupi meeskonnad Zarjad Baltic 2 ja KJHK DT. Tasavägiselt, mõlemapoolsete väravate võimalustega mängus oli avakolmandikul küll kohati agressiivsem Zarjad Baltic 2 ning võitis ka avakolmandikaja 12 mänguminutil Romanovi viskest visatud väravast 1:0, kuid mängu teisel poolel vastasid samaga kaitseväelased ning kui mängitud oli 21.56 Mihkelson (Petrov) viigistas. Tänu mõlema meeskonna väravavahtide heale ja resultatiivsele mängule, mäng tulemusega 1:1 ka lõppes.\nWild Vepr sai suureskoorilise võidu\nKui tulemusega 8:1 (4:0,4:1) HHL MV 3 grupi viimases voorus alistas Kakumäe Kullid. Selle võiduga saavutati üldises paremusjärjestuses liidrikohal oleva Hülgetega küll ühepalju punkte – viisteist, kuid paremusjärjestuse otsustas nüüd Hülgete ja Wild Vepri meeskondade omavahelised mängud, Siin oli võitudega 2 mängu 3:2 ja 4:4 viik Hülgete kasuks, Mäng ise möödus Wild Vepri tehnilise ülekaalu all, kes juba avakolmandikul läksid kahest Korśunovi, Tsertõkovtsevi ja Suhhodolovi visetest 4:0 juhtima. Mängu teisel poolel Kosunovilt jällegi kaks väravat ja lisa vastavalt Tsertõkovtsevilt ja Radtśenkolt. Kakumäe Kullide auvärava viskas Arsti söödust Malikov.\nHülgetele esikoht ja kuldmedalid !\nPostitatud aprill 3, 2022\nOma selle hooaja 3 grupi viimase mängu pidasid Haabersti jäähallis väljaku peremehed Kurase Hülged Zarja Balticuga. Vahelduvate rünnakutega alanud mängus õnnestus Hülgete koosseisus juba 17 hooaega koos mängivatel Erik Veverisel Heinlo söödust , 8.11 Hülged 1:0 eduseisu visata ja vaid 30 sekundit hiljem Gaponovilt (Rubjuk) juba 2:0′- Vaheajaks õnnestus Edrian Griśkunil (Karaman) Zarja Baltica kaotusseis 1:2-le vähendada. Mängu teisel poolel oli ründavamaks pooleks Hülged ja kui mängitud oli täpselt 20 min. kasvatas Sergei Gaponov Hülgete eduseisu 3:1-le Ja Hülgete mängu 4:1 võiduvärav Angrei Rubjukilt (Gaponov). Viimane võit tähendas Kurase Hülgetele ühtlasi HHL MV 3 grupi võitu. Aega selleks oli kulunud veerandsada aastat ! Ei ole küll muud öelda, et lõpuks aega läks aga asja sai. Siinjuures olgu öeldud, et Kurase Hülgete Hokiklubi moodustati 2005 aastal ja HHL MV hakati esmakordselt mängima juba 2006/2007 hooajal ja on siin mängitud iga hooajal. Kuna meeskond komplekteeriti põhiliselt mängijatest, kes tegid alles esmatutvust jäähokimängu ABC-ga, siis edu oli visa tulema. Müts maha meeste Erik Veversi, Sven Maibaumi, Vahur Põderi ja Olavi Heinlo ees, nemad 2006 aasta sügisel alustasid ja on tänaseni koosseisus. Märkimist väärib ka 57 eluaastates Aleksander Talja, tema alustas Hülgetes mängimist küll aasta paar hiljem, kuid on universaalne mängumees, kui vaja mängib väravas, kaitses või edurivis (viimastel aastatel viimases). Kui vahepeal andis Hülgetel koosseisus tunda mängijate vähesus, siis Aleksander tõi väljakule pojad Jaanuse ja Hannese. kes tänu oma noorusele annavad juba mängus papale silmad ette ja on meeskonnas tegijad . Meeskonna ründetugevus ja resultatiivsus paranes tänu endiste Mark Winneri mängijate Sergei Sudarevi, Andrei Rubjuki ja Sergei Gaponovi liitumisega kuna nende endine klubi, kõik need aastad HHL-is mänginud Mark Winner pani lihtsalt pillid kotti. Ja oma roll esikoha võidus on ka treener Alex Lublini treeningtöös. Jaan Ahi\nLaupäevahoki sai 4:2 võidu\nPostitatud aprill 2, 2022\nKui selle tagajärjega 4 grupi viimase vooru mängus alistas Zarjad Baltica 2 meeskonna. Alanud mängu avaminutil, kohtuniku poolt pärast litri mängu panekut sai selle Martin Rattas, kiire spurdiga uisutas vastase kaitsetsooni ja täpsest pealeviskest – Laupäevahoki 1:0 eduseisus – aega oli kulunud vaid sekundeid kakskämmend. Laupäevahoki mängijate võidurõõm jäi üürikeseks, sest juba 3.15 vastase kiirest kontrarünnakust Gorozanin viigistas ja 7.13 läks Zarjad Baltic 2 ise Kopasovi viskest 2:1 juhtima.Avakolmandikaja eelviimasel mänguminutil õnnestus vaheajaks Grjaznovil siiski viik 2:2 jalule seada. Mängu teisel poolel oli Laupäevahoki juba ründavamaks pooleks ning meeskonna parima Joonas Valge (Grjazin) viskest 2033 läks Laupäevahoki 3:2 juhtima ja 23.30 Valgelt (Balandin, Meelis Rattas) ka 4:2 võiduvärav. Selle võiduga kindlustas Laupäevahoki meeskond endale 4 grupis auväärse 2 koha. Jaan Ahi\nHHL meistrivõistlused lõpusirgel\nViimase paari aasta jooksul ülemaailmselt levinud koroona laastas meie planeeti igal elualal. Mis veel rääkida Harrastajate Hokiliigast aga ka siin andis tunda. Senise veerandsaja osavõtnud meeskonnas’võistles lõppeval hooajal veerandi võrra vähem – 16 meeskonda.Kõige tugevamas – 1 grupis, kus võistles 4 meeskonda Tiigrid, KJHK, Vepr ja Saku oli teistest meeskondadest paar peajagu\nüle HC Tiigrid, kes alistasid paraja skooriga kõik oma vastased. Viimati nahutati tagajärjega 4:1(2.0,2:1) Veprit. Siin panid Tiigrid oma tehnilise ja taktikalise paremuse maksma juba avakolmandikajal, kus Kaidashi (Jürisson) ja Kudrjavtsevi (Kaidash, Kabatsikov) visetest mindi vaheajaks 2:0 juhtima, Mängu teise poole alguses kasvatas Petrov (Griskun) Tiigrite eduseisu juba 3:0-le ning alles siis õnnestus Vepri paimal endisel Leedu koondmeeskonna mängijal Algis Lukenskasel visata meeskonna auvärav. Kuid Tiigrite 4:1 võidutagarg sündis Andrei Griskuni ja Jürissoni viimase algatatud kombinatsioonist. 1 grpi lõplik paremusjärjestus: 1. Tiigrid 15, 2.üllatuslikult KJHK 5 ja 3.Vepr samuti 5 punktiga. Üllatuslikult sai HHL MV viimaste aastate üks tugevam Saku vaid kogu turniiri jooksul vaid 1 võidu ja jäi 2 punktiga viimaseks.\nKaks x 4:1 mängu tagajärge\nPostitatud märts 8, 2022\nFikseeriti esmaspäeva, 7. märtsi hilisõhtul Habersti jäähallis toimunud HHL MV mängudes. 1 grupis oli vanade rivaalide, mitmekordsete grupi võitjate Saku HK ja Tiigrite omavahelise mängu avakolmandik tasavägine, mille Rõbinski (Korneitsik, Skljarov) viskest võitsid Tiigrid 1:0. Tasavägised olid ka mängu teise poole avaminutid, kus Tiigrid kasvatasid Jürissoni (Rõbinski, Pankov) küll endi eduseisu 2:0-le, kuid paar minutit hiljem realiseeris Lorenz Kaljuste täpse söödu, vähendades sakulaste kaotusseisu 1:2-le. Kuid sakulaste edasises mängus ilmnes osadel mängijatel väsimus, kus korduvalt eksiti litri söötmisel. Nüüd panid Tiigrid oma trumbid mängu. Kiirendati väljakul liikumist ja oldi ründavamaks pooleks. Ja see tõi ka edu. 21.58 viskas Petrov (Safonov) 3:1 ja 27.25 Safonov (Skljarov) Tiigrite võidutagajärjeks 4:1.\nKindlast 3:0 eduseisust napp 4:3 võit\nPostitatud märts 2, 2022\nSee oli viimati peetud HHL MV T-Rex Volume ja Tankeri meeskondade omavahelise mängu lõpptulemus ja seda vaatamata sellele, et esimesed mängisid mitte täieliku ( üheksa ) mängijaga, sest meeskonnal napib mängijaid. Viimastel aastatel meeskonda toitnud ja veepeal hoidnud ning ka säravaid medaleid kindlustanud, keskmisest HHL kõrgemal tasemel mänginud, kallid naabrid, Soome rahvusest mängijad on Tallinnas oma õpingud lõpetanud ja kodumaale naasnud. Kahjuks on meeskonnast lahkunud ka HHL- kauaaegne liiga president – Tõnu Tuulas – igati tasemel hokimängija. Vaatamata sellele püütakse hinge kinni pidada ja edasi mängida. Mängijaid küll napib, kuid kõik, kes kohale tulevad ja väljakule sõidavad teevad seda ihu ja hingega. Nii oli see ka lõppenud kohtumises. Avaminutist oli mängitud sekundei 32, kui Fomtsenkov kiirest üksikläbimurdest T-Rex Volume 1:0 juhtima viis. Edasises tasavägiselt kulgenud mängus mõlema meeskondade mängijate pealevisked jäid väravavahtide saagiks, kuid kolmandikaja eelviimasel lõpuminutil näitas T-Rex Volume, et kes on väljakul tõeline peremees (mäng toimus Tankeri kodujääl) ja Saaremaa juurtega Edvin Ollini ja Risto Alti koostööst viskas viimane 2:0 ja vaid 20 sek, hiljem, vaheajaks Käbilt juba 3:0. Mängu teisel poolel andis tunda mitte täieliku koosseisuga mänginud T-Rex Volume mängijatel – väsimus ja hakati eksima võistlusmäärustiku vastu, mis tõi ridamisi eemaldamisi ja jättis meeskonna väljakul arvulisse vähemusse, see oli vesi Tankeri veskile. Ja kui mängitud oli 22.00 vähendas Paul Sorokin (Zomov, Lomp) Tankeri kaotussisu 1;3-le. Kuid 23.14 vastas Aleksei Fomenchov omapoolse väravaga visates T-Rex Volume turvalisse 4;1 eduseisu. Kuid mitte kauaks, sest vaid minut hiljem 24.15 kui T-Rex Volume väljakul jällegi arvulises vähemuses, tul mänguõnn Taneri õuele ja 24.15 Dmitri Zomovilt (Sorokin) 2:4 ning 25.51 Sarapilt (Sorokin) 3:4 ! Viimastel mänguminutitel suutis T-Rex Volume Tankeri kontrarünnakud pidurdada ja nii saadi lõpusireeniks turvalisest 4:1 eduseisust väärtuslik napp, üheväravaline 4:3 võit. Jaan Ahi\nLaupäevahoki sai 1:0 võidu\nPostitatud märts 1, 2022\nKui selle tulemusega HHL MV 4 grupis alistas Kaitsejõudude HK DT meeskonna ja seda mõlema poolses kiiretempolises mängus. Kui avakolmandikul mängisid mõlemad meeskonnad litri küll vastase kaitsetsooni, kuid liialt kiirustades pealeviseteni ei jõutud ,, siis oli loogiline, et mänguskoor jäigi avamata. Kuid mängu teisel poolel oli mõlemal meeskonnal rohkem pealeviskeid ja 25.11 saatis Sergei Grjaznov täpse viskega litri KJH DT väravasse. Kuna rohkem väravaid ei visatud, sai Laupäevahoki turniiritabelisse hinnatud 1:0 võidu. Kogu mäng oli mõlema meeskonna poolt korrektne ja peab nentima, et mõlema meeskonna mängijad näitasid .head uisutamis oskusi ja seda üllatavam, et meeskonnad koosnesid 99.95 % eesti soost mängijatest, kelledest enamik alles paar aastat tagasi tegid esmatutvust jäähoki ABC-ga. Erilised tänusõnad aga Laupäevahoki meeskonna vaimsele juhile ja õpetajale Leet Margusele, kes julgelt on meeskonna koosseisu lülitanud nõrgema ja õrnema soo esindajad Merike Padari ja Rita Kivi ja kes mängivad meestega võrdsel tasemel. Jaan Ahi\nVale mängutaktika vedas alt\nPostitatud veebruar 24, 2022\nHHL MV 3 grupi mäng Zarjad Baltica ja Mari seltsi meeskondade vahel algas küll mõlemapoolsete meeskondade rünnakutega, kus juba teisel mänguminutil läks Zaejad Baltic Kotśkini (Ostaptśuk, Evdokimov) viskest 1:0 juhtima ja 2.51 Edrian Griśkunilt (Podśivalov) 2:0 ja vaid 30 sek. hiljem samadelt meestelt juba 3:0.. Kuna Mari seltsi meeskond mängis liialt lahtiste kaartidega, kus Zarjad Baltical kaitsetsoonis pärast litri kaotamist, õigeaegselt ei jõutud oma kaitsetsooni tagasi ning vastasel lubati seal nüüd mängida arvulises ülekaalus ja endile väravaid visata. Ja nii 9.00 viskas Morozov (Obolonski, Bauer) 4:0 ja vaheajaks Tśerjukanovilt (Ostaptśuk) 5:;0. Kuna alles vaheajaks oli Mari mängijatele pavlov kohale jõudnud, siis mängu teist poolt mängiti nagu võrdne võrdsega. Ja kui mängitud oli 18.10 õnnestus Śurinil (Smõkov) maride kaotuseis vähendada 1;5-le. Kuid mängu lõpuminutitel kordus avakolmandikaja taktikaline ebaküpsus, mis võimaldas Edrian Griśkunil (Podśivalov) ja Ostaptśukil (Bauer) Zarjad Baltica võidutagajärjeks visata 7:1. Jaan Ahi\nHülged – Kullid 3:1(2:0,1:1)\nPostitatud veebruar 23, 2022\nHHL MV 3 grupi Hülgete ja Kullide omavahelises mängus panid Hülged oma minimaalse paremuse maksma avakolmandikaja seitsmendal mänguminutil,, kui Ten Vjatseslavi viskest läksid 1:0 juhtima. Samal ajal, kui Kullide kontrarünnakud jooksid kõik liiva, kasvatas Veveris 12.34 vaheajaks Hülged 2:0 eduseisu. Tasavägisemalt kulgenud mängu teisel poolel õnnestus 20.43 Sudarevil (Rubjuk, Ten) Hülged 3:0 juhtima visata, kuid vaid 2 sek. enne lõpusireeni viskas Kutan karistusviskest Kullide auvärava.