Lee arvutikodu: september 2006\nMida teie teete, et ennast distsiplineerida? Et enese loodud ajagraafikus püsida? Et vajalike asjadega valmis saada?\nEile helistas mulle üks sõbratar ja teatas, et hakkab kasutama sellist meetodit: iga nädala lõpul saadab mulle kirja oma uue nädala eesmärkidega. Ja kui ta neid täita ei suuda, maksab mulle reedel sada krooni.\nNo näis, kas see aitab teda.\nEriilmeliste tööde vahel orienteerumine on ka minu jaoks tükk tegemist. Tavaliselt on mul korraga käsil üks kuni mõni toimetatavat käsikirja, jooksev kirjavahetus koostöökaaslastega, veidi müügi organiseerimist ja üks igakuine ajaleht.\nKodust ja perest praegu ei räägi, nende suhtes poleks aus neid tööde nimistusse mahutada. Tööelu ja koduelu vahel balansseerimine on täitsa eraldi teema.\n* Üks suurepärane võte on salatöötamine varahommikuti või öösiti. Vahel tundub, et ainult tänu sellele ma midagi valmis saangi.\n* Käsikirjade seisukohalt on arukas alati üht käekotis kaasas kanda. Kus ka mõttetu ootepaus peaks tekkima, muutub see kohe mõttekaks ja teretulnuks.\n* Sedelid tööde nimistuga on head siis, kui teha on palju lühikest ajakulu nõudvaid töid, millede puhul on oht, et miski läheb meelest ära. (Nt fotode hankimine erinevate lugude juurde või lühikeste tekstide toimetamine.)\n* Tööd prioriteetide järgi nimekirja. Väga hea võte, aga nimekirjavälised asjad pole alati teadlikud, et nad väljas on ja trügivad sisse.\n* Ise kirjutamise ajaks tempokas muusika mängima. See ei lase kätel aeglasi liigutusi teha. (Teiste tekstide puhul pole tulemus hea, mõte läheb liiga vabaks ja vead jäävad kahe silma vahele.)\n* Väikeste ajaraiskajate suhtes on mul ambivalentne suhtumine. Üks osa minust ütleb, et need tuleks kiiresti ära teha (korraldada, helistada, vastata jne), et siis muuga edasi minna. Teine osa minust aga tahaks heita need vasakut kätt kõrvale, et keskenduda SP-le (Suur Põhiülesanne). Rakendan üht ja teist vaheldumisi, vahel ka valesti.\n* Kui aeg enda jaoks, siis aeg enda jaoks. Loba-aeg, vanniaeg, lugemisaeg, uneaeg... Aga see on ka juba hoopis teine teema.\nposted by Lee arvutikodu @ 4:14 PM 1 comments\nVeinitegemine, vol 1\n"Marjad puruks ja käärima."\n"Ei, mahl aurutajaga välja..."\nSee oli päris algus. Esimene seisukoht kuulub mulle, teine Katsile. Igas peres on oma kombed. Kõik head ja austusväärsed.\n"Marjad puruks tampida ja siis käärima... Oot, las isa räägib..."\n"Marjade purustamiseks on spetsiaalne vändaga agregaat, ma annan sulle kasutada. Ja korja marjad koos kobaravarte ja natukese lehtedega. Ja lase neil kaks päeva lihtsalt seista, et nad kerge käärimise sisse võtaks."\nMa ei tea, mis mul arus oli, aga ma otsustasin oma isa soovitust mööda teha. Võib-olla soov korra isa-tütre koostööd proovida.\nMeie puhul see ei tööta, ma võiks selle juba selgeks saada.\nSee agregaat kiilus kinni. Kui ma vaikselt vandudes teda kolmandat korda lahti harutasin, sain aru, et mul tuleb jääda nende meetodite juurde, mida ma tunnen. Agregaadid pole minu rida.\n"Kerge käärimise sisse võtnud" marju puhastades vandusin vahepeal päris kõva häälega.\nLapsepõlvest pärit suur veinitampimise nui on vist lapsepõlve maha jäänud. Pisikese pudrunuiaga tambiks ma neid marju jõuludeni.\nJalad puhtaks ja...\nEsimene samm oli külm.\nMeie pere veinitraditsioon hakkab selline olema.\nNüüd veel kaks päeva käärimist. Või isegi kolm.\nposted by Lee arvutikodu @ 9:22 PM 0 comments\nKummaline väljend, kas pole?\nKas vanad naised on üürikese viivu veel sellised nagu vananaistesuve ilmad?\nMinu vananaistesuvenädalavahetus möödus nii: laupäeval oli heinategu ja pühapäeval korjasime punaseid sõstraid.\nHeinategu tähendas seda, et mulle toodi jäneste talvehein - pärast mida on mul paari jänest veel vaja, et see kevadeks söödud saaks - ja me muudkui tassisime ja pakkisime seda heina.\nJa sõstrajutuga tuli Veskivanamees. Et temal talvejagu moosi-mahla olemas, tulgu ma korjama.\nNii armas... Tegin talle esimesest portsust sõstrakoogi, tema varus korjajatele kaks pudelit "Vana Tallinna". (Idee oli hea. Maitse oli kohutav!)\nMind aga ootab ees veinitegu. Iseseisvas elus esimene. Nooremana olen vanaema kõrval assisteerinud.\nKui hakkama saan, jagan kogemusi. Veini ka! Kui ei saa hakkama, jagan ainult kogemusi.\nposted by Lee arvutikodu @ 4:32 PM 0 comments\nKahes toredas blogis, kus mulle vahest lugemas-lobamas meeldib käia, keeb vaidlus. Üks daamidest lasi oma kassil pulmarõõme nautida, teine hõõgub murest üleliigsete loomalaste pärast.\nJäin mõtlema oma suhte üle loomadega. Koerainimene olen märksa enam kui kassiinimene, ehkki oma kassi eest läheks läbi tule, vee ja vasktorude.\nAga kõige lemmikumad elusolendid on liigikaaslased. Nad on lihtsalt kõige huvitavamad, kõige loovamad. Kirjutavad tekste, maalivad pilte, loovad muusikat, elavad teiste loodut läbi ja sellele kaasa. Ja see haarab. Rohkem kui loomade elu, ehkki sedagi tundide kaupa mõnuga jälgin.\nKui loometasandilt välja vaadata ning sotsiaalhädadesse süüvida, siis hädas liigikaaslast oskan ehk kraad paremini aidata kui hädas teise liigi esindajat. Ja see on mulle ka kraad olulisem. Kui kõrvuti on nälgiv laps ja nälgiv koer (mõlemad võõrad), söödan mõlemal kõhud täis. Koera jätan ilmselt saatuse hooleks – tõi saatus minu, toob veel kellegi, kes süüa annab – nälgiva lapse (või täiskasvanu) mure aga tuleks lahendada pisut laiemapinnaliselt kui tükk vorsti või konserv. Juhul, kui ta tahab, et keegi tal seda lahendada aitab. Loomalt ei saa sedagi küsida – et tahad sa oma elus midagi muuta. (Oki, Triibikult jah küsisin mitu korda üle, et oled sa, loomake, ikka kindel, et linnakassist maakassiks tahad saada, kuni loom (tüdinult?) “Mäu!” ütles ja autosse ronis.\nAga temast sai OMA KASS. See tähendab, et minu jaoks on ta kõigist maailma kassidest kõige olulisem.\nJa olulisem, kui võõrad liigikaaslased. Nagu oma pere ja sõpruskonna inimesed on KÕIGE TÄHTSAMAD INIMESED, ja siis igasugused muud inimesed on lihtsalt tähtsad ja toredad. Aga mitte KÕIGE… (Ja muidugi, kui mõni inimene ikka tükk aega ja tungivalt "küsib", siis ühel hetkel n-ö kustutan ta liigikaaslaste nimekirjast. Aga selleks on vaja päris tublisti vaeva näha.)\nMa loodan, et kui igaüks leiab üles kellegi, kes tema jaoks VÄGA TÄHTIS on, siis on maailm neid väga tähtsaid täis ja kõigil on hea. Ja see kehtib nii inimeste kui ka loomade kohta.\nJa kui siis jaguks veel veidi sõbralikkust nendegi suhtes, kes pole kõige olulisemad, aga kellega teed ristuvad, siis oleks maailm üks päris armas koht…\nposted by Lee arvutikodu @ 10:11 PM 3 comments\nEILEÕHTUSE SEISUGA kartulid üleval. Jehhuuuu!!!! Ja emale aitäh! Lubas tulla appi Kristoferi hoidma, tegelikult aga aitas kartulid üles võtta. Kommentaariga, et laps hoiab end vao kõrval ise.\nTõsi ta oli.\nposted by Lee arvutikodu @ 10:17 PM 3 comments\nTohletanud tulbisibul varjab uut kevadet\nImeline on looduse ringkäik... Istutasin üleeile õhtul mõned juurikad maha. Ehk on kevadeks elus... Lillepeenrast leidsin tulbisibula - sellise rääbaka ja tohletanud ja pehmevõitu. Kes teab, oleksin teise ehk äragi visanud, nii rääbakas nägi välja. Siis aga nägin, et mugula südamiku lähedal on mikroskoopiline roheline viirg. Uue lehe algus järgmiseks kevadeks.\nLinnas tähendas sügis mulle garderoobi täiendamist soojemate asjadega, külmenevat kodu ja hirmu talve ees. Siin on sügis nagu sahvririiul, käin ja korjan. (Ja ikka on aial perspektiive hulga rohkem kui saavutusi, aga noid viimaseidki on juba.)\nposted by Lee arvutikodu @ 11:08 AM 0 comments\nMis värvi on usaldus?\nKummaline fenomen inimeste vahelises suhtluses on usalduse tekkimine.\nOlen usaldama hakkamisse elus mitut moodi suhtunud, proovinud mingit põhimõtet või klišeed välja kujundada. Pole eriti õnnestunud.\nÜks oli see, et "mitte kedagi usaldada". Aga see ei ole hea, see on külm ja väsitav.\nÜks oli "usaldus avansiks" st usaldada, kuni haiget tehakse. Aga see on kah sihuke... ebameeldiva asja ootamine. Mitte eriti hea tunne.\nNüüd on kuidas kunagi. Vaatan inimest. Või loen ta teksti. Püüan aru saada, mida ta öelda tahab. Kas ta on "pigem hea kui halb maailma vastu" ning kas ta on "pigem tark kui rumal".\nJa et mida mu sisetunne ütleb. Ja et miks ta nii ütleb.\nTeiste arvamus on selles faasis üsna kahetise tähendusega. Uudishimu ajendab kuulama, sisetundele aga on teiste arvamus vaid häirivaks infomüraks, mistõttu inimese tunnetamine, vaikne mõttetasandil piidlemine rohkem aega võtab.\nEsimene mulje võib olla õige. Aga seda ei saa esimese mulje hetkel ära otsustada.\n... Enamasti olen ma enda tunde välja selgitamisega nii ametis, et ei jõua mõelda sellele, mis mulje ma ise jätan. (Aga see on ka vähem tähtis.)\nJa siis, kui keegi ütleb mulle, et usaldab mind - või teeb midagi, mis on selle ütlemisega võrdne või enamgi - olen ma padujahmunud. Kuidas ja millal ta mind usaldama hakkas???\nKorraga on mitu tunnet - rõõmu ja uhkust, aga ka natuke hirmu. Et kui ma nüüd kogemata teen midagi valesti, siis ta äkki saab sellepärast haiget, et mind enne usaldama hakkas, kui asja selgeks mõtles.\nEILE oli selle hea tunde koht, et ma olin ühest vanast mehest niimoodi aru saanud, nagu tema oli tahtnud - aga mitte öelnud - et ma temast aru saaksin.\nKorraks oli selline tunne, nagu oleks õhk väikesi linde täis ja palju lilli õitseks ümberringi.\nOtsustasin selle tunde siia kirja panna. Siis see jääb mulle alles.\nÜldse peaks kirjutama üles rohkem head, mis maailmas on. Kui mälu peaks kaotsi minema, siis on tore ja kerge lugeda.\nposted by Lee arvutikodu @ 9:21 PM 0 comments\nIeska (ieskasiilinen.blogspot.com) püstitas küsimuse, kuidas 900 eest kuu aega süüa. Kerge see ei ole. Aga päris võimatu ka mitte.\nPäeva peale jääb ca 30 krooni söögiraha.\nKõige raskem on olukord siis, kui osa söögikordi on väljas, nt töökoha lähedal sööklas. Võib-olla tuleks karbikesega toit kaasa võtta? Selle arvestusega on oluliselt kergem toime tulla.\nIeska lubatud 900st võtaksin pisut üle 100 kohe maha. Kohv 40.-, teed 10.- eest, pakk suhkrut turul 14.-, kilo jahu ca 10.-, õli 20.- (et mitte odavaimat, geneetiliselt muundatud sojaubadest õli osta) 0,5 kg võid 24.-. (Või on määrdemargariinidest küll kallim, aga oluliselt tervislikum.)\nNädalas tuleks osta 0,5 l hapukoort, et seda vajadusel toidu sisse\nlisada ja nt 1-2 leiba ja saia, kokku 15-30 kr, sõltuvalt teraviljatoode tarbimise harjumusest.\nVeel eeldasin, et külmkapp on olemas. Või muu jahedam koht, sest mõni toit võiks osaliselt järgmisse päeva jääda ja piim-koor-või tahaks ka jahedat hoiupaika.\nJätsin välja kiirmakaronid (1.50-2.50 pakk), sest tingimus oli, et söögikorrad peavad mitmekülgsed ja tervislikud olema. Samal põhjusel pole pakisuppe v "kontsentraatpuljong + 2* 2.50 pirukas" stiilis eineid.\nHindu arvestasin pigem heldema kui kitsima käega. Hinnad on meelevaldne mix turu, säästumarketi ja alevikeskuse poe hindadest. (Viimane on kalleim.) Neist hindadest kallimaid toiduhindu pean põhjendamatult kalliteks, raamatu- või plaadipood on raharaiskamiseks märksa mõnusam koht.\nKöögiviljahind on kallim n-ö tipphooaja hindadest, sest tipphooaeg ei kesta kaua.\nTurul meeldib mulle vahel tingida ka, aga see lõbu siintoodud hindades ei kajastu.\nKa pole siin ära toodud maitseaineid. Aususe mõttes märgin ära, et ma ise kasutan neid palju, aasta peale summeeritult umbes 30.- eest kuus.\nKuna jook ei peaks olema ainult tee-kohv-vesi, siis tasuks õunaajal "investeerida" paari ämbritäiesse ja mõnesse suhkrukilosse ning mahlaks keeta v pressida. See on odavaim viis, mis mulle pähe tuleb. Liitrit paar piima-keefirit saab vist igasse nädalasse mahutada...\nPaljudele mainitud toitudele saab salati ca 5.- eest juurde – tomat-kurk-tilgake õli või veidi hapukoort. Võib osta ka ca viieka eest 1 suure paprika, millest siia ja sinna tükikesi hakkida.\nOsades toitudes on n-ö kuulõpu kärperuum juures. Kes ei söö seeni, kes sibulat, kes oliive jne.\nPüüdsin lähtuda heast isust ja soovist süüa pigem tervislikult. Ja natuke “oh-seda-rasvast-rahulolu”-tunnet võiks vahest ka olla.\nKaloreid ei arvutanud. Ma ei teadnud, kas eesmärk peaks olema füüsilisi pingutusi kompenseerida või kaalu alandada.\nKülalisi pole otseselt sisse arvestatud, aga natuke kombineerides saab paar korda ka sõpru sööta.\nJa see 750.- iga lisasööja pealt teeks asja kahe v kolme sööja puhul oluliselt lihtsamaks.\nJa arvestus on pigem selline, et nädala menüü teha valmis ja vajalik toit osta ühe korraga. Seega, pigem 200.- nädalas kui 30.- päevas.\nJagub vähemalt kolmeks korraks.\nPool liitrit piima 5.-\nTurult ostes 6 krooni kilo, kilost jagub ca 5 pudrukorda.\nPool liitrit piima juurde\nPudru asemel võib teha ka nii, et ca 200 gr kaerahelbeid kuuma veega likku, üks õun sisse riivida.\nKui mõnel õhtul on küpsetamistuju, siis paar plaati kaerahelbeküpsiseid saab 20.- eest kätte, sealt jagub paariks krõbistamiskorraks.\n2 muna 3.-\nPakk peekoniviilakaid 15.-\n(Pooled peekoniviilakad ootavad järgmist toidukorda, olgu siis pudru või supi v hautise sisse või mõnele võileivale pääsemist.)\nKeedetud munad, 1.50 tk\nTäidetud munade puhul lisandub tibake võid, koort v majoneesi. Kalamarjaterakest on praeguses kontekstis vist kohatu soovitada:P. Aga üht pohla v jõhvikamarja?\nPäts saia 4.50\nKlaas piima 2.50\n1 muna 1.50\nKilo kapsast 7.50\n350 gr hakkliha 16.-\nKilo räimi 10.-\nVeidike jahu 1.-\n1 kg sealiha – 45.-\n1 kg kartuleid 7.50\n(ilmselt jagub mõni praeviilakas ja kartul ka teise söögikorda, aga muidu 52.50)\nAhjupraes võib sealiha asendada ka mõne kalaga, turult peaks 30-40 krooni kilo päris mitme liigi vahel valida saama.\nOmlett eelmise toidu ülejääkidest lisab teisele söögikorrale kahe muna hinna (3.-)\nKolm paprikat (pool kilo, ca 20.-)\n200 gr hakkliha 10.-\nViiluke juustu peale, ca 5.-\n35 krooni eest 6 prisket sooja suutäit. Mille võib jagada kahe söögikorra vahele, tehes ühel korral juurde nt riisi (kilo ca 12.-), teisel kartuleid (kilo 7.50))\nRiisi üle 200 gr vast korraga ei söö, üle poole kilo kartuleid ka mitte.\nÜlejäänud riisist saab teha riisiputru.\nMoosiga sõltub moosi hinnast, paki külmutatud köögiviljade lisamisel tekib vegetaarne risoto, eelnevale paarisaja gr hakkliha lisamisel lihaga risoto.\nPoole kilo porgandite (7.- ) ja 300 gr lambaliha (ca 25) lisamisel aga juba päris esinduslik pilaff.\nKilo tatart ca 12.- (kolm toidukorda tuleb välja kindlalt), pudrukord 4.-\n200 gr vorsti (kilo ca 40.-) seega 8 krooni.\n1 sibul sisse ca 1.-\nMakaronid hakkliha, seente, tomatite, küüslaugu ja oliividega.\nPakk makarone 5.-\nKilo hakkliha 47.- , kolmandik 16.-\nPurgike šampinjoniviilakaid 7.-\nPurgike oliive 10.-\nKilo tomateid 20.-, vaja ca 500 gr, 10.-\n1 küüslauk – 7.- arvestulikult 1.- kroon ühe söögikorra peale\n1 sibul – 1.-\n50.- (Üksinda süües peaks jaguma kaheks priskeks söögikorraks.)\nLusikatäis võid, pihutäis jahu, törtsuke piima, veega saab ka hakkama.\n1 kopsakas kanakoib ca 12.- (kilo 25)\n300 gr kartulit 2.50 (kilo 7.50)\npakk külmutatud köögivilja 13.-\n* Veel säästlikum on kanakoiva asemel osta kilo lihaga konte ca 6.- Muidu nagu eelmine.\n* Ca 20 kr eest jupp kana, 10 eest lillkapsas.\n* Ca 10 eest kabatšokki, viilud praeahju, lõiguke tomatit ja näpuotsaga juustu peale.\n* Pakk makarone või mõnesajagrammine kogus riisi (5.-); 10.- eest baklažaane. Soovi ja raha korral pakk kalapulki (12.-) või ca 16.- eest hakkliha. Tulemuseks üks väga priske v kaks mõõdukamat söögikorda.\n* Tuhlid-nott ehk kartul-soust\nKilo kartuleid 7.50\nJupp vorsti 12.-\n29.- (ja siit jääb ka ilmselt teise söögikorda pool üle, üksi on kilo kartuleid vist liig.)\nSeega võiks järgmise söögikorra tarbeks osta jupi heeringat (marineeritud ja hea maksab ca 50.- kilo), 200 gr seega 10.-. 1.- eest sibul ka sisse. Ise puhastamiseks valmis olles 22.- kilo.\nMõnel teisel korral, kui eelmise õhtu kilost kartuleid üle jäi, võib need säästlikumal juhul üle praadida. Krooni eest sibulat, 1.50 eest muna… Kui soovi on.\n* Oad hakklihaga\nPurk ube 17.50\n300 gr hakkliha 16.-\nJuurde nt keedetud kartulid, pool kilo 3-4 kr vahel.\n* Oad võib asendada hiina kapsaga, ostes seda ca 10 krooni eest.\nEriti odavaid söögikordi lihtsalt soodsate vahele saab tekitada pakist külmutatud köögiviljadest, mis vähese veega ära keetes ühe tervisliku eine annavad. Hind mõniteist krooni söögikord.\nSee on umbes tunni ajaga koostatud ideejupikeste kogum, mis ei pretendeeri täpsusele ei kulinaaria, tervisliku toitumise ega aritmeetika vallas. Lihtsalt sellised asjad, mida mulle endale valmistada meeldib ja mis umbes nii palju maksavad.\nTõsi, kui väga säästma ei pea, siis tahaks veini ja mõnd head filmi õhtusöögi ajaks. Aga see on juba hoopis teine teema.\nPalun lahkesti teemaga kaasa tulla ja soodsaid retsepte juurde pakkuda.\nposted by Lee arvutikodu @ 12:52 PM 6 comments\nMöödunud neljapäev oli üks ebatavaliselt ringiseiklev päev. Tervelt kolm eriilmelist huvitavat asja järjest.\nSeiklus algas Kalarannast. Käisime Katsiga Majatohtri poodi avastamas. Ehkki vana stafi huvilised, oleme me selles poes pakutava jaoks ilmselt liiga pragmaatilised - tervisesõbralike ja keskkonda säästvate lahenduste eest ei pea väga palju raha välja käima, minu meelest pigem vastupidi. Sama tunne on mind tabanud ka mõnes ökopoes - teisest Euroopa otsast kohale toodud hirmkallis toit ei tekita minus mingit ostusoovi.\nOhh, aga mitte poodidest ei tahtnud ma jutustada:).\nKuna me juba sealkandis olime, käisime endist Patarei vanglat avastamas. Olen selles majas kunagi sõbral külas käinud, mäletan treppe ja pikki koridore ja pisikest vestluskongi - tänu pressikaardile lasti vis a vis suhelda, mäletan läpatanud ja niisket õhku, hallitusseente ja kopituse lõhna ja seda tunnet, et kui ma kohe lonksu brändit ei saa, siis ma ei mängi. Suitsetasin ühe sigareti teise järel, suitsulõhn aitas natuke kopituse lõhna tõrjuda. Tundus, et nelja-viie tunniga võib mingi kopsuhaiguse külge korjata.\nJa nüüd? LÕHN on sama. Algul vaatasime majandusbloki ruume, need tundusid hämmastavalt kenad, puhtad, akendega, täiesti talutavad. Siis aga jõudsime tavaruumidesse ja oi! Täpselt nii rõlge nagu alati olnud.\nKunagine direktor Raivo Allika rääkis mulle ühes aastatetaguses intervjuus, et ruumis, mis mõeldud 16-le, istub üldjuhul 32 meest. Eeluuritavad elasid tunduvalt hullemates tingimustes kui süüdimõistetud, paradoks mu meelest.\nKes Patareid avastama tahab minna - www.patarei.com, Andrus Villem organiseerib kohvikut ja firmaüritusi.\nEdasi vaatasin Kunstihoones joonistuste näitust Improvisatsioon. Lemmikud Matti Pärgi illustratsioonid (vist) Aita Kivi luuletustele, Tiina Reinsalu joonistused koos tema kommentaaridega, Kai Kaljo video ja Loit Jõekalda idee, mida kestvaks kunstiks nimetada ei saa - suur raam liivaga, millele LJ aegajalt joonistamas käis, nii et "taies" ajas muutus. Vaatasin tükk aega... Joon siia, teine sinna... Uus pilt. Ja uus. Nagu mõtted. Hetk on ja teine hetk on ka, aga juba teistsugune.\nPärast istusin ühes oma lemmikkõrtsis, libistasin õlut ja mõtlesin just selliseid mõtteid. Et veidike siit ja sealt ja iga hetk hoopis isesugune mõte.\nEdasi käisime emaga Ungari mustlasi kuulamas. Kontsert "Diplomaatilised noodid" KUMUs, ansambel Etno Roma. Ungari ansambel, aga mängivad eri maade mustlasmuusikat - Hispaania, Vene, Araabia, Serbia... TÕELISELT LAHE!!!\nPanin just nende plaadi peale - Kristoferile meeldib ka.\nSee on maal elamise lõiv, et "välja" pääseb varasemaga võrreldes harva. Aga selle eest saab kohvitassiga murule, õhtuti undab tuli pliidi all, "sees" on hulga mõnusam kui varem linnas korteris elades.\nJa "väljas" pakub harva juhtudes märksa enam muljeid kui varem. Kaevata pole muidugi midagi, olen varasemas elus saanud kõikvõimalike ürituste ülitiheda kontsentratsiooni, nüüd võin rahulikult aknast puulehtede päevpäevalisi värvimuutusi täheldada:).\nposted by Lee arvutikodu @ 10:31 AM 0 comments\nVeidi võludest ja valudest\nJuhhei! Tagasi! Mõned vahepealsed päevad läksid ilma telefoni ja netita.\nMÖÖDUNUD NELJAPÄEVAL helises telefon. Keegi ei rääkinud, raginat kostus ainult, toru hargile paneku järel helises uuesti. Ebatavaliselt valjusti - nagu häirekell.\nSiis tuli hais. Hirmus hais. Meie UPSi seest. Lülitasime kiiresti kõik välja. Mõne minuti pärast möödus majast tuletõrje. Esimese hooga kartsin, et Veskivanamehel on tulekahju, õnneks oli "ainult" alajaama lael sinakas leegike. Olukord oli siiski ohtlik - ümber leegiga alajaama laiub viljapõld. Vili sel aastal küll pehmelt öeldes niruvõitu, aga tuleroaks see ometi saama ei peaks.\nNojah, elekter taastus juba neöjapäeva hilisõhtul. Telefoni ja netiga läks jupp maad kauem aega. "Sinna teie kanti..." nagu mulle klienditeenindusest öeldi, tullakse ju kaua...\nTulnute kiituseks tuleb öelda, et õppind mehed, head riistad ja loominguline suhtumine - kõik sai korda sujuvalt ja kiiresti. Tänud-tänud...\nAa, netivabadest päevadest. Lugemisaega rohkem. Tunnet, et arvutisse PEAB vaatama, vähem. Esimesel kahel päeval natuke tõmblesin, netisõltuvus on täiesti olemas. Aga asendatav nt Dontsova-sõltuvusega :P.\nSamas ei nõua kaugeltki mitte iga töö netti ja ühe sellisega sain tubli jupi edasi. Nii et... Kena kõik, mis hästi lõppeb.\nVõlusid on siin elades küll rohkem kui valu. Kasvõi see vaikus... Niiske mulla ja puulehtede lõhn. Porgandid ja oad oma peenralt.\nMuide, meie pisike loomakari kahe eluka jagu suurem. Kats sai minu isalt sünnipäevaks kaks kena küülikut. Nii et Unekoti eelmisel aastal kingitud vastav õpik on nüüdseks leidnud andunud lugejad - ikka näpuga rida, et mida sihukesed ka söövad. Kirjasõna ei jää iial üle, ei jää...\nAga mille kuramuse pärast mu pea valutab, seda ma küll ei tea. Hood tulevad ikka ja jälle, valu lainetab ja keerleb meelekohtade ja kukla vahel. Päeval oli nii jube, et ajas nutma, nüüd on lihtsalt tüütu. Kohv, brändi, valuvaigisti, toit, massaaž ja lõunauinak ei aidanud. Mis variante veel on?\nposted by Lee arvutikodu @ 9:01 PM 3 comments


Hingelt ära 22. september 2017\nKati Murutar. Foto: erakogu\nSadu kodust välja tulnud inimesi jäi puudu minu MTÜ Ingli Puudutus juhitava Kuusiku Altveski Loovuskose plussist... Ligi 300aastase vesiveski puhastamise ja kultuurikeskuseks väestamise ajal imestati, kuidas jaksan – oma talu ühel pool ja vesiveski teisel pool Raplat, lapsed ja loomad, kirjatööd ja riitused... Ikka intuitiivselt-kreatiivselt!\nVaist ja valikud peavad eelkõige sind ennast ellu jätma. Tütar Brigita kontserdil mõistsin, kus on võti ja väljavaade – praeguste noorte tunnetusega kaasa arenemises, nendelt õppimises. Kui teatrisse ei tulda, tuleb näitekunst netiavarustesse\nviia – nagu raamatud ja ilmselt kujutav kunstki.\nAltveski esimesel suvel oli mitu kontserti ja maalilaagrit ning põhisaavutus meie aja muusikaline muinasjutt “Südamesalu salavägi”. Kutselised ja asjaarmastajad täiskasvanud koos pühendunud lastega mängisid, laulsid ja tantsisid. Kuna trupi lastest moodustus võimas meeskond, sündis koos koreograaf Regina Evert-Tammistu, lavastaja Heli Vahingu ja multikunstnik Liina Meta Kuuskmaniga noortestuudio MINA OLEN. Brigita ja Paul Neitsov kõrvuti Terje Luige ja Ülo Vooglaiuga õpetajateks.


Need on tuleva suve kõige ägedamad sandaalid, millele on juba ootejärjekord!\nToimetas Eiris Teeveere, 15. veebruar 2019 19:40\nKes vähegi jälgib, mis inimestel jalas on, siis ei tule see ilmselt kuigi suure üllatusena, et just üks kindel sandaalipaar oli see, mis võitis möödunud suvel enamike naiste südame. Hea uudis on see, et need tuuakse turule ka selleks suveks, kuid asja juures on üks väike "aga"...\nIgal aastal kujuneb mõnest kotist, riidest või jalanõupaarist hitt, mille omanikuks tahavad ühtäkki kõik saada. Möödunud suvel oli taoliseks jalanõuhitiks Dune Londoni lahtised sandaalid, kirjutab Marie Clarie.\nVäidetavalt võis kõnealuseid sandaale näha pea iga moeblogija, influenceri ja muidu trendika naise jalas. Kuna tegemist oli tõelise müügihitiga, toob Dune London, Loupe nimelised ja 100 euro ringis maksvad sandaalid tagasi ka tulevaks suveks. Nende ostmine võib aga osutuda üpris keeruliseks. Nimelt on sandaalidele tekkinud juba ka ootejärjekord. Kui palju seal täpselt meeleheitel naisi on, pole teada, kuid räägitakse, et neid on juba praegu rohkem kui 3000.\nSeega, jääb vaid loota, et usinad hiinlased ikka suudavad kõigile sandaalid valmis meisterdada.\nphhh 17. veebruar 2019 15:42\nkõik ühtemoodi! üks ees ja teised silmad kinni, takka,ons ilus või mitte nagu need suusamütsid


ÜLES EDU POOLE ASTMEID MÖÖDA\nEsimesed sammud firmas SAADA KLUBILIIKMEKS\nAllahindlus kõikidele toodetele\nKasutada tooteid tasuta\nSaada täiendavat sissetulekut\t200 - 900 EUR.\nSaada põhisissetulekut ja arendada äri 1 200 - 8 000 EUR.\nOmada partneri sissetulekut ja ehitada üles rahvusvahelise taseme karjäär\talates 8 000 kuni ∞ EUR.\nARENDADA OMA ÄRI\nNautida tervist, aktiivset pikaealisust ja kõrget elukvaliteeti\nSaada igakülgset toetust, läbida tootekoolitusi ja äri arendamise koolitusi\nÜles ehitada omaenda äri suurimas rahvusvahelises firmas\nOsaleda äri arengu süsteemis ja suurendada oma sissetulekut\nOlla mõttekaaslaste ja edukate äriinimeste meeskonnas\nREALISEERIDA OMA SOOVE\nNõustuge, et saada täiendavat tulu 200 kuni 900 EUR, praktiliselt midagi muutmata oma harjumuspärases graafikus - see on vahva! Kõigest mõned tunnid nädalas õpingutele ja aktiivsele tegutsemisele uute tarbijate ja Turustajate kaasamiseks – ja te saavutate sissetuleku taseme alates 200 EUR ja rohkem! Kas te lasete käest sellise võimaluse?!\nCoral Club annab võimaluse igaühele osta kõrge kvaliteediga tervise, aktiivsuse ja pikaealisuse tooteid spetsiaalse klubihinnaga. Läbige registreerimine veebil ja saate 20% allahindlust jaehinnast! Klubiliikmeks saada on väga lihtne: läbige registreerimine (veebil või täitke ankeet ükskõik millises müügiesinduses) ja saage oma klubiliikme number (CCI ID).\nKlubiliikme numbri (CCI CD) aktiveerimiseks on teil vaja 90 päeva jooksul teie ankeedi registreerimise momendist teha tellimus ja tasuda starditellimuse eest. Starditellimuse minimaalne suurus moodustab 12 punkti ja see võib olla muudetud vastavalt firma Reeglitele.\nKui 90 päeva jooksul ankeedi firmas registreerimise momendist ei ole starditellimust esitatud ja selle eest tasutud, teie klubiliikme number (ССI ID) annulleeritakse. Tellimuste esitamise võimaluse taastamiseks on teil vaja uuesti läbida registreerimise (firma veebi kaudu või ostes "Klubikaardi" müügiesinduses) ja uue klubiliikme numbri (ССI ID) saamise protseduur.\n5% tarbijate/premium-tarbijate/assistentide, kes on kirjas teie esimeses liinis, tellimustest, arvestab firma teile Soovituste boonusena. Kui teie staatus firmas on Tarbija, saate kasutada Soovituste boonust oma isiklike tellimuste eest tasumiseks.\nTeie esimene liin - need on kõik klubiliikmed, kes on registreerunud teie soovituse alusel ja märkinud teid soovitajaks.\nKutsu sõber Coral Club'i ja saa 5% tema ostudelt!\nKogunud 500 punkti, saate võimaluse tagasi 10% kõikide teie ostude summalt! 500 punkti kogunemisel muutub teie klubiliikme staatus Tarbijast Premium-tarbijaks! Teil lisandub täiendav eelis – 10% tagastusallahindlus.\nTarbija ja Premium-tarbija tasemed – need on esimesed sammud Coral Club'i Edu trepil. See on teie unikaalne võimalus muuta oma elukvaliteeti, kasutades selleks firma tooteid ja võimalusi!\nVastavalt Marketing plaanile, saavad Coral Club'i Turustajad mitte ainult boonust summas 10-25% oma isikliku grupi kaubakäibest, vaid ka kindlaks määratud protsendi oma Direktorite kaubakäibest. Saadud boonustega te võite tasuda oma isiklike ostude eest, kulutamata seejuures sentigi pere eelarvest. Soovi korral te võite ka boonuseid rahaks vahetada ja saada firmalt tasu tehtud töö eest. Coral Club'iga on kõik võimalik!\nTeid huvitab oma äri ülesehitamine ja arendamine? Siis on teie aste - põhisissetulek ja äri arendamine. Te hakkate osalema väljapaistvatel üritustel, huvitavatel treeningutel, elama täisväärtuslikku, aktiivset elu koos Coral Club'iga! Ja tulemusena muutuvad teie sissetulekute summad veelgi märkimisväärsemaks!\nOsalege programmides "Autoboonus" ja "Kinnisvara boonus", "Meistrite puhkused", kõige kõrgemal tasemel – Coral Club'i Meistrite tasemel tunnustuste saamisel. Ja seda kõigest 12–15 kuu aktiivse tegevuse, väljaõppe ja firma üritustel osalemise tulemusena!\nKes meist ei ole unistanud maailmas ringi reisida, tutvuda huvitavate inimestega, saada eredaid elamusi ja avastada uusi horisonte! Kahtlemata, igaüks! Aga kujutlege, et seejuures võib veel ka hästi teenida! Coral Club'i vaieldamatu eelis seisneb selles, et Turustajad võivad üles ehitada oma äri (otsida partnereid ja tarbijaid, tooteid pakkuda) praktiliselt kogu maailmas! Neid ei piira kontoriruumid ega rutiinne graafik! Passiivne sissetulek ja majanduslik stabiilsus - see on see, mille saavad Coral Club'i partnerid. Firma annab teile reaalse võimaluse üles ehitada rahvusvahelise karjääri!\nMeie firma unikaalsus seisneb terviklikus, süsteemses lähenemises inimesele, tema sotsiaalsetele vajadustele ja tervisele.\nCoral Club pakub tervise hoidmise ja aktiivse pikaealisuse tagamise kompleksseid lahendusi - ja need on meie tooted.\nCoral Club annab sotsiaalse aktiivsuse, teenitud tunnustuse saamise, isiksusliku potentsiaali realiseerimise, majandusliku stabiilsuse ja heaolu tagamise võimaluse - ja see on meie äri.\nCoral Club pakub unikaalseid koolituse tööriistu, mis on välja töötatud firma liidrite eduka kogemuse baasil. Õppige ise ja õpetage teisi!\nFirma spetsialist viivad regulaarselt läbi veebiseminare aktuaalsetel teemadel: tooted, uudistooted, edukate liidrite kogemus jm.\nAga mida teie arvate, kas on võimalik omada tulutoovat, huvitavat, riskivaba äri, mis toob kasu mitte üksnes majanduslike heaolule ja professionaalsele kasvule, vaid ka tervisele ja suurepärasele enesetundele? On võimalik!\nOmaenda äri ja oma elu juhtimine - see on variant julgetele, otsusekindlatele, aktiivse liidri eluhoiakuga inimestele.\nCoral Club pakub teile:\nÄri kui sissetuleku allikat\nÄri kui karjääri\nÄri kui kutsumust\nÄri kui kindlustunnet homses päevas\nÄri kui võimalust muuta maailma paremaks\nKõigile, kes on huvitatud oma äri ja meeskonna edust, pakub firma unikaalset võimalust osaleda "Meistrite puhkustel".\nSee on pretsedenditu ürituse formaat kõige väärikamatele ja edukamatele liidritele – hunnitu luksusklassi puhkus ja spetsiaalsed motivatsioonitreeningud, mida korraldatakse kogu maailmas ja mis on firma poolt täielikult kinni makstud.\nKui te olete eesmärgi saavutanud ja tunnustuse ära teeninud, olete valmis arenema koos Coral Club'iga ja jagama mõttekaaslastega hindamatut kogemust, siis "Meistrite puhkused" ootavad teid!\nMeeskond – see on enamat kui lihtsalt tavaline inimeste grupp. Meeskonna koostoime loob erilise ühinemise efekti. Just seepärast ületavad meeskonna jõupingutused oluliselt selle üksikute liikmete jõupingutuste summa.\nCoral Club'i mõttekaaslaste ja edukate äriinimeste meeskond annab igale klubiliikmele võimaluse täiel määral oma potentsiaali avada.\nÄri arengu süsteem – see on Coral Club'i partnerite täiendav eelis:\nOsaleda "Meistrite puhkustel" alates Meistri järgust ja kõrgemale;\nOsaleda programmis "Autoboonus" ja "Kinnisvara boonus" alates Meistri järgust ja kõrgemale.\nBoonusprogrammi "Autoboonus" jaoks valis firma Coral Club sõiduauto margi, mida õigusega peetakse unikaalseks - Mercedes-Benz! See on hämmastav kvaliteet, hoolikus pisiasjades, liidripositsioon uute tehnoloogiate juurutamisel, efektne välimus, saksa praktilisuse ja igavese edasi, tulevikku pürgimise sulam ...\nMercedes-Benzi stiil peegeldab Coral Club'i Meistrite isiksuse mitmekülgsust, kõrget sotsiaalset staatust, tervet eluviisi, edukust ja majanduslikku heaolu.\nProgrammi "Autoboonus" üksikasjad


Uus kooliaasta on alanud! | Kärdla Põhikool\nUus kooliaasta on alanud! 02. сентября regina.saar\nKärdla põhikool ja Hiiumaa gümnaasium alustasid uut kooliaastat ühise rongkäigu ja pargikontserdiga. Kärdla põhikooli direktor tervitas koolipere järgmiste sõnadega:\nSeisan teie ees ja teisiti ei saa...\nMinu südames on Hiiumaa, minu südames on kodulinn Kärdla, minu südames on Kärdla kool. 35 aastat tagasi istusin ise 1. klassi astujate hulgas. Mul oli au õppida Kärdla koolis. Täna seisan teie ees ja mõtlen, mida küll koolijuhina teile öelda. Alustan kõige olulisemast. Need on väärtused.\nKärdla põhikoolil on kolm põhiväärtust - olla loov, olla sõbralik ja olla õpihimuline.\n24 aastat tagasi rääkis president Lennart Meri kooliaasta kõnes samuti loovusest ja õpihimust:\nEt midagi luua peab oskama, et osata, tuleb õppida. Tahe õppida sünnib alles siis, kui me endale aru anname, et me kõike veel ei tea. Niisiis on oma väärtus kahtlusel, kas me oskame, kui ka tahtel kahtlusest jagu saada. Kahtlusest jagu saamine ongi õppimine. Paljud armastavad õpetada, vähesed õppida. Inimene justkui häbeneks öelda: „Ma ei tea sellest mitte midagi. Seleta mulle palun. Õpeta mind.” Õppida ei ole kunagi hilja ja ammugi ei ole õppimine häbiasi. Praegu õpib kogu maailm põllumehest riigimeheni, sest maailm on muutumas pöörase kiirusega.\nUsun, et need mõtted on ka täna aktuaalsed ja seetõttu soovin kogu kooliperele - head õppimist!


Maskikandjate osakaal kasvas novembris kaks korda – Pealinn.ee\nMaskikandjate osakaal kasvas novembris kaks korda (0)\n“Eestlaste seas on olukorda kriitiliseks hindavate inimeste osakaal võrreldes novembri algusega kasvanud 69%-lt 75%-ni, muust rahvusest elanike seas aga püsib see näitaja 60% piirimail,” rääkis Vainu.\n“Võrreldes novembri algusega on hüppeliselt kasvanud kaitsemaski kandvate elanike osatähtsus, tõustes 25%-lt 62%-le. Selline muutus on ootuspärane, arvestades et novembri teisel nädalal andis valitsus tungiva soovituse maskide kandmiseks,” ütles Vaike Vainu. “Maskikandmise põhjustena nimetati kõige sagedamini soovi kaitsta ennast ja oma lähedasi COVID-19 haiguse eest ning soovi aidata kaasa viiruse leviku piiramisele. Maski mittekandmist põhjendati peamiselt selle ebamugavusega ning arvamusega, et maskide kandmine ei aita piirata viiruse levikut ega kaitse kandja tervist.”


12 viisi raamatute sorteerimiseks riiulitel - Kinnisvara pildistamine Tallinnas ja teistes linnades\n12 viisi raamatute sorteerimiseks\nKui kodus on raamaturiiul, on alati ka küsimus, kuidas raamatuid selliselt sorteerida, et tulemus oleks nii ilus kui ka kasulik.\nPakume siinkohal välja kaksteist võimalikku viisi lugemisvara loovaks paigutamiseks - mis võib aitab teha raamaturiiulist ka ilusa sisekujunduselemendi.\nIlukirjandus ja mitteilukirjandus. Kõige lihtsam viis, kuidas raamatuid jaotada – ilukirjandus ühte serva, mitteilukirjandus teise serva. Ja kui tahad lugeda, pead lihtsalt mõtlema, mis tüüpi raamatut eelistad ja leiad selle kiiresti üles.\nAutori ja žanr. Kõige levinum viis raamatute sorteerimiseks. Esmalt võid eraldada igale žanrile vajaliku hulga riiuleid (või osa riiulist) ja seejärel raamatud autori perekonnanime järgi paika seada. See lihtne süsteem toimib aga ainult siis, kui riiulist võetud raamat alati ka õigele kohale tagasi pannakse.\nSuurus. Kui sul on palju eri suuruses raamatuid, tasub e-poest valida riiul, millel on eri kõrguses riiulivahed. Sobiv riiul lubab suuremad raamatud kõige madalamale ja väiksemad raamatud kõrgemale paigutada.\nBoheemlase riiul. Kui eelmine viis jätab väga organiseeritud ja korralikku mulje, siis teine võimalus on teha midagi erilisemat. Näiteks võib püstiselt paigutatud raamatute asemel vahepeal olla hunnikutesse pandud raamatud, esikaanega väljapoole paigutatud teosed või ka näiteks raamatutest ehitatud püramiid.\nVärv. Huvitav sorteerimise viis, kus igal riiulil on ühte värvi raamatud. Ja kui sinist värvi raamatuid jääb puudu ning rohelisi on ülearu, võid rohelise kaanega raamatule sinise paberi ümber panna. Väga populaarne on ka vikerkaare tegemine ehk raamatute paigutamine paremalt vasakule või ülevalt alla vikerkaare värvide järgi. Värvi põhjal sorteerimine sobib aga paremini ruumidesse, kus on pigem vähem raamatuid, mis mahuvad ühte riiulisse\nKasutustiheduse järgi. Ideaalne variant, kui raamatuid on vaja tihedalt üle lugeda. Tihti kasutatavad raamatud võiksid olla silmade kõrgusel ja paari riiuli jagu allpool. Harva kasutatavad raamatud alumistel riiulitel ja raamatud, mida peaaegu üldse ei kasutata, kõige kõrgemal.\nTeema ning alateemad. Teemade ja valdkondade järgi sorteerimine toimib kõige paremini tõenäoliselt mitteilukirjanduse puhul. Olenevalt enda hobidest ja huvidest võib ühe teema veel mitmeks alateemaks jaotada. Näiteks kokaraamatud võib omakorda jagada veel magustoitude, kiirete snäkkide ja lihaga toitude järgi.\nLugemisjärjekord. Kui oled seda tüüpi inimene, kes armastab uusi ja uusi teoseid lugemisjärjekorda lisada, võid raamaturiiulil neile täiesti oma koha eraldada. Sellisel juhul kui üks teos läbi saab, pole vaja hakata otsima, kus teised järjekorda ootavad raamatud on, vaid piisab ühelt riiulilt järgmise raamatu haaramisest.\nKronoloogiline. Ideaalne lahendus inimestele, kes on oma raamatutesse väga kiindunud ja kellel seonduvad iga raamatuga oma mälestused. Allapoole võib paigutada raamatud, mis olid lapsepõlve lemmikud ning mida kõrgemale raamaturiiulil liikuda, seda hilisemas eas on antud raamatuid loetud.\nRiiul lemmikutele. Seda annab iga teise süsteemiga kombineerida, sest ülesanne on lihtne – erilistele raamatutele eraldi riiul. Sinna kuuluvad läbi aegade lemmikraamatud ja ka mingil muul moel erilised teosed nagu näiteks autori autogrammiga või raamatud, mis on sind eriliselt mõjutanud.\nDigitaalne kataloog. Suurte kollektsioonide korral on arvutisse andmebaasi loomine parim lahendus. Kuigi esialgne sorteerimine ja raamatute andmebaasi lisamine võib aega võtta, on sul lõpuks korralik ülevaade sellest, mis raamatud sul on, kus need on ning kas mõnda raamatut on topelteksemplare.\nLisa raamatutele seltsilisi. Raamatuid täis topitud riiul võib jätta küllaltki range mulje. Kui soovid üldmuljet pisut elavdada, paiguta raamatute kõrvale fotosid, lilli ja muid väiksemaid asju.


Heiksi blogi: "Alliklepa kassikolooniast päästetud kiisude ravi jätkub Läänemaal"\nKõige täpsemat arvestust teab Kaija, aga laias laastus peaks olema asi umbes nii, et liidu käes on praegu ligi 30 kiisut, 1 ootab operatsiooni Tallinna varjupaigas ja hoiukodudes on ka mõned. Uutesse kodudesse on saanud juba kuskil 40 hiirekuningat. Ahh jaa, ligi 10 siiberdab veel ka Alliklepa küla vahel, aga ehk õnnestub neist mõned juba sel nädalavahetusel kinni püüda. Kui Kaija mulle täpsemad numbrid saadab, siis eks ma raporteerin teilegi, sest selle koha pealt võin praegu ka täielikku jama ajada.\nPraegu aga veelkord suurimad tänud kõigile, kes kaasa aitasid ja aitavad – Varjupaikade MTÜ, Nurru Ometi, Kopli loomakliinik, Loomade Kiirabikliinik, Helsingin eläinsuojeluyhdistys ning loomulikult eraldi kniks ja kraaps annetajatele!


Meilt küsitakse tihti, missuguseid küsimusi peaks asjalik kliendiküsitlus sisaldama. Siit leiad mõningad vastused sellele küsimusele.\nMida küsitlustes küsida?\nMeie kliendid paluvad tihti meie abi, et selgitada välja, mida küsitlustes küsida. Kõige tähtsam on küsimustike koostamisel silmas pidada, et küsitluse eesmärgiks on klientide rahulolu. Kindlasti tuleks hoiduda küsimustest, mis jätavad mulje, et sa pole küsitluse eesmärki süvenenud. Näiteks küsimused "Kui vana Te olete?" ja "Kas Te olete mees või naine?". Examinare võimaldab klientide taustinfo importimist otse sinu kliendihaldustarkvarast ning seega ei pea sa oma klientide aega asjatute küsimuste peale raiskama.\nMissuguseid küsimusi kliendiküsitluses küsida?\nEsiteks on oluline tähele panna, et tegemist ei oleks suunavate küsimustega. Suunavate küsimuste küsimine viib väära informatsiooni saamiseni. Halvimal juhul ei ole võimalik tulemusi üldse kasutada. Kõige parem on küsida konkreetseid küsimusi nagu :\nKuidas olete rahul meie teenusega?\n– Väga rahul\n– Pole rahul\n– Pole üldse rahul\nTavaliselt soovitame me seda tüüpi küsimuste puhul kasutada 4-punkti või 6-punkti skaalat. Sel juhul ei saa klient valida vahepealset umbmäärast vastust, vaid on sunnitud tegema otsuse.\nMillal on küsimiseks parim aeg?\nEttevõtted ja teenused erinevad, aga sarnaseid olukordi on palju:\n– Tellimusele eelnev küsitlus\n– Kättetoimetamise tagasiside\n– Klienditoe hindamine\n– Toote taskukohasuse hindamine\n– Soovituste küsimine\nEnamus küsimustüüpe on üsna tavapärased, kuid oleme märganud, et soovitamist puudutavad küsimused on mõnede ettevõtete jaoks uudsed. Soovitamist puudutav küsimus on näiteks järgnev:\nKas sa soovitaksid Examinare küsitlustarkvara mõnele ärituttavale?\n– Jah, kindlasti!\n– Võibolla. Kui ma kuulen, et keegi otsib sellist teenust.\nSelle küsimuse vastusel on kolm taset, kuid neist kaks on sihipäraselt positiivsed. Eesmärgiks on välja uurida, kui paljud kliendid on uhked, et nad sinu teenust kasutavad.\nIga ettevõte on erinev\nKuna igal ettevõttel on kliendiküsitluste osas erinevad vajadused, soovitame kasutada meie küsitluskonsultantide abi. Me aitame sul kujundada efektiivse küsitluse ning luua kliendiküsitlusi otse Examinare kontol. Võta meiega oma järgmise kliendiküsitluse osas ühendust ja me aitame sind küsimustega.


Uuenenud Lexus CT200h: Identiteedikriis jäi seljataha - Forte\nUuenenud Lexus CT200h: Identiteedikriis jäi seljataha\nPaar aastat tagasi Lexus CT200h F-Sport versiooniga proovisõitu tehes tõdesime, et võimekas veermik ja “kurjalt” sportlik välimus lausa nõuavad kapoti alla midagi võimsamat, kui Toyota Priusel baseeruv ökonoomne, aga nõrgavõitu hübriidjõuallikas. Kel huvi, saab tervet lugu vaadata siit.\n• Sportlikkuse asemel mugavus ja luksuslikkus\n• Muudatused pigem kosmeetilist laadi\n• Hind alates 26 990 eurot\nSamas peaks pisi-Lexuse sihtmärgiks olema hoopis mugavust ja kvaliteeti hindavad linnainimesed, sest just säärases keskkonnas pääsevad CT trumbid kõige paremini maksvusele.\nSeega vaevles auto esimene versioon inimtermineid kasutades niiöelda identiteedikriisi käes, suutmata päris täpselt otsustada, kes ta olla tahaks.\nÜldises plaanis peab uue ja vana CT eristamiseks Lexustega üsna hästi kursis olema. Väljastpoolt leiab suurima muudatuse masina ninaosast, mida ehib uut firmastiili järgiv hõbeliistudega rõhutatud suur kaheosaline iluvõre.\nTagantpoolt eristab autosid eelkõige veidi teise kujuga kaitseraud, samuti laiendati värvivalikut ning kruviti alla uue disainiga valuveljed, aga suures plaanis on muudatused siiski üsna kosmeetilised.\nSalongiski peab parenduste leidmiseks hoolikalt eelkäija fotosid uurima. Selgub, et suurim upgrade seostub Media Display nime kandva multimeediaekraaniga, mis meie turul kuulub nüüd kõigi CT-de standardvarustusse.\nVarasemalt sai ekraani vaid lisavarustuses olnud luksuspaketi osana. See-eest võis tookord muuta ekraani kaldenurka ning vajadusel seda üleüldse sulgeda, uus säärast võimalust ei paku.\nVeel märkab silm pisemat infotablood näidikuteplokis, kuhu juhi suva järgi kuvatakse kas sõidukompuutri, raadio või naviseadme andmed. Lisaks pakutakse madalamas varustusklassis meediaseadistuste juhtimiseks mitte Lexuse puhul tavapärast arvutihiirt meenutavat padjakest (Lexus Remote Touch), vaid muudelgi markidel laialt levinud pöördnuppu.\nKahjuks ei õnnestunud viimase kasutusmugavust proovida, aga Remote Touch’i toimimisloogikat tundub olevat küll veidi parandatud ja süsteem töötab ilma eriliste etteheideteta. Suuremate Lexuste eeskujul lisati mugavuse huvides sellele ka koduekraani otseklahv.\nKõike pilguga ei märka\nNüüd aga mudeliuuenduse kõige tähtsama osa juurde, mis jääb silma alt peitu. Nimelt tehti suurimat tööd astmeteta CVT-käigukasti ning auto veermiku kallal, samuti püüti oluliselt parandada CT mürasummutust.\nKasutan sõna viimase juures sõna “püüti”, sest kohati ei saa tulemusega endiselt rahule jääda.\nLoe artiklit edasi WhatCar?-i leheküljel


Tallinna liikuvuskava 2035 seminar: Tallinn tahab lahendada regionaalse liikuvuse probleemi - DELFI\nTallinna liikuvuskava 2035 seminar: Tallinn tahab lahendada regionaalse liikuvuse probleemi\nReedel, 3.mail toimus Tallinna Linnaarhiivis hommikuseminar „Regionaalne liikuvus ja selle planeerimine“. Seminari ettekanded kirjeldasid Tallinna ja seda ümbritsevate valdade vahelist liikuvust, eelkõige selle kitsaskohti ja vastavaid lahendusi ning arutati ka regionaalse ühtse piletisüsteemi teemadel.\nEttekannetega esinesid Tallinna piirkonna linnaliikuvuse arengukava 2035 projektijuht Pirko Konsa Tallinna Transpordiametist, Maanteeameti linnaliikuvus ekspert Mari Jüssi ja Helsingi transpordiameti (HSL) transpordisüsteemide ja teadusosakonna juhataja Sini Puntanen.\n„Tallinna ja tema naabervaldade kiir areng on toonud meid täna olukorda, kus igapäevaselt liigub pea 120 000 inimest üle omavalitsuste piiride. Enamiku jaoks on ainsaks võimaluseks liikumiseks kasutada sõiduautot ning see ongi peamine põhjus, miks ummikud aina kasvavad. Et enamatel inimestel oleks võimalik auto asemel ühistranspordiga liikuda, on vaja riigi kui kohalike omavalituste vahel teha tihedat koostööd ning planeerida elu ja töökohti juba hea ühistranspordi lähedale või panna tänased bussi, trammi ja rongiühendused omavahel veelgi paremini tööle,“ sõnas Konsa.\nEttekannetele järgnes arutlusring teemal: „Regionaalse ühtse piletisüsteemi ja liinivõrgu korraldamine ühistranspordi fookuses. Kuidas selleni jõuda?“. Diskussioonist võtavad osa MKMi transpordi asekantsler Ahti Kuningas, Maanteeameti peadirektor Priit Sauk, Tallinna Transpordiameti sõitjateveo osakonna juhataja Udo Ots, ELRONi juhatuse esimees Merike Saks, Põhja Eesti Ühistranspordikeskuse tegevdirektor Vello Jõgisoo ja Harju Maakonna Omavalitsuste Liidu juht Joel Jesse.


Ginetta Varuosad - Ladu24.ee\nGinetta varuosad soodsalt ja suurima tootevalikuga. Ginetta autovaruosad saavadal mitmes erinevas hinna ja kvaliteedikategoorias. Leia Ginetta varuosad kiiresti ja lihtsalt kasutades meie autootsingut. Juhul kui otsitavat toodet meie valikust ei leia siis saada julgelt päring info@ladu24.ee või kasuta live chat akent. Kõik meie tootevalikusse kuuluvad Ginetta varuosad on kvaliteetsed, garantiiga ja vastavad OE standarditele.\nVali Ginetta Mudel:


Indrek Schwede jalgpalli EMi kommentaar: Doonau klassika - Sport\nIndrek Schwede jalgpalli EMi kommentaar: Doonau klassika\nAustria vs Ungari jalgpallFoto: REGIS DUVIGNAU, REUTERS\nVahetult enne mängu tõstis Jari Litmanen Soome TV vutistuudios näpu püsti ja küsis noorukeselt saatejuhilt: Austria – Ungari mängivad täna omavahel 137. korda, kas sa tead, mida see tähendab?\nEitava vastuse peale tähendas Litmanen, et nii palju pole omavahel mänginud ükski teine koondistepaar. Selliste sõnadega juhatas Soome jalkalegend sisse rahvuskoondiste tõelise clasico.\nAustria – Ungari mäng oli minu jaoks nagu kauge ajalooline etendus, milles kaks vana väärikat jalgpallirahvast püüdsid end maailmale meelde tuletada. Vutiilm on tänaseks päevaks sedavõrd muutunud, et pole ime kui, tänapäeva põlvkonnad ei teagi, millist rolli on austerlased ja ungarlased ajaloos mänginud.\nAustria oli esimene mandri-Euroopa riik, mis seadustas professionalismi ja lõi 1924. aastal profiliiga. Aasta hiljem oli elukutseliste liiga Tšehhoslovakkias ja 1926. aastal Ungaris. Itaalia ja Hispaania jõudsid sama kaugele 1929., Prantsusmaa 1932. ning Saksamaa alles 1963. aastal. Ka Lõuna-Ameerika suured – Brasiilia, Argentiina ja Uruguai – jõudsid profiliiga loomiseni alles 1930-ndate aastate alguses. Austria, Ungari ja Tšehhoslovakkia moodustasid nn Doonau koolkonna, mis domineeris mandri-Euroopas 1920-ndatel aastatel, mil kahjuks ei peetud maailmameistrivõistlusi. Kõrge tase säilis kolmekümnendatel ja pärast II maailmasõdagi: Ungari ja Tšehhoslovakkia mängisid kahel korral MM-finaalmängus.\nFOTOD: Ungari võitis vähemuses lõpetanud Austriat, Kiraly tegi ajalugu (24) 14.06.2016\nTÄNA: Kas väikeriik Island suudab Portugali rohkem ohjeldada kui Eesti? (129) 14.06.2016\nAustria oli favoriit nii 1934. kui 1938. aasta MM-il. Esimesel juhul langeti poolfinaalis. 1938. aasta MM-i eel nimetati Austria koondist hellitlevalt imemeeskonnaks, kes paraku ei saanudki end proovile panna, sest Saksamaa oli jõudnud terve riigi alla neelata. Kuni 1955. aastani oli Austria jaotatud neljaks okupatsioonitsooniks USA, Suurbritannia, Prantsusmaa ja N Liidu vahel, kuid sellele vaatamata oli Austria 1954. aasta MM-il kolmas.\nDoonau koolkond mängis väga tehnilist jalgpalli, mille juured peitusid Šotimaal. Just šotlased olid söödumängu esimesed rakendajad ja läbi šotlastest treenerite võeti see mängustiil Doonau kallastel omaks. 1927. aastal hakati Doonau kolmiku eestvedamisel pidama Kesk-Euroopa klubide karikavõistlusi, mis kandis Mitropa Cup'i nime. Eri aastatel osalesid ka Itaalia, Jugoslaavia, Šveitsi ja Rumeenia klubid ning seda jõuproovi on peetud tänase Meistrite liiga eelkäijaks. Doonau koolkonna mängijad olid nõutud ka välisklubides. Prantsuse profiliigas mängis aastatel 1932 – 1939 59 ungarlast ning 43 tšehhi-slovakki. Välismaalastest oli seal enam üksnes inglasi ja austerlasi. Kui Eesti kaotas 1937. aasta MM-valikmängus pärast võidetud poolaega võõrsil Saksamaale 1:4, pälvisid meie mängijad palju tunnustust. Ja ühe suurima komplimendina tuletas sakslaste vutiajakiri Kicker meelde, et Ungari kuulus edurivimees Alfred Schaffer olevat kord meie Richard Kuremaa kohta tähendanud: „See peab vähemalt poolest saadik ungarlane olema.“\nTänapäeva keelde tõlgituna tähendaks selline väljaütlemine seda, et meie jalgpallurit võrreldaks mõne Brasiilia pallivõluriga.\nVõrdlus Austria ja Ungari palluritega ei tähenda enam komplimenti. 80 – 90 aastat tagasi polnuks kahtlustki, et just need kaks jalutanuks läbi alagrupist, kus ülejäänud osalised on Portugal ja Island. Ka paar aastakümmet pärast suurt sõda olnuks seis sama. Nüüd võiks kumbki pidada õnnestumiseks, kui läheks korda 16 tugevama hulka murda. Doonau koolkond on saanud ajalooliseks mõisteks.\nDoonau klassika eksisteerib siiski edasi: Ungari sai igarivaali üle oma 67. võidu 30 viigi ja 40 kaotuse juures.


Tuulte Roosi lasteaed läheb augustis remonti - Maakond - Saarte Hääl\nTuulte Roosi lasteaed läheb augustis remonti\n22. märts 2019, 0:21\nTuulte Roosi lasteaia rühmad kolitakse remondi ajaks Rootsi tänav 7 majja.\nEhitustööd Tuulte Roosi lasteaias algavad kõigi eelduste kohaselt 1. augustil ja lõpevad täpselt aasta pärast ehk 1. augustil 2020.\n“Tuulte Roosi lasteaia ehitusega on Kuressaare lasteaedadel ring peal ja lapsevanematel ei ole enam põhjust valikuid tehes lähtuda maja füüsilisest tervisest,” ütles abivallavanem Helle Kahm.\nRemondi maksumus on 3,24 miljonit eurot. Peagi kuulutab vallavalitsus välja hanke ehitaja leidmiseks. Lasteaia hoone energiatõhusamaks muutmiseks kulub lisaks 473 000 eurot, millest 293 260 eurot tuleb riigilt.\n“Ühelt poolt hea alusharidus, teisalt keskkonnasäästlikud kaasaegsed ehitusmaterjalid ja disainitud sisuelemendid on need, mille osas otsime uute ehituste puhul parimaid lahendusi,” lisas Helle Kahm.\nLasteaed saab uue peasissepääsu, kelpkatuse asemele ehitatakse viilkatus. Uues hoones on kaks lifti, millest üks ühendab kõiki nelja korrust, teine päris katuse alla ei sõida. Et hoone keldrikorrusele on kavandatud köök koos ladude ja kontoriruumiga, tuleb põrandat ligi poole meetri võrra süvendada.\nUuendatud lasteaia esimesel korrusel asub tulevikus kaks universaalset rühma (Nurmenuku ja Rukkilille), mida saab kasutada nii sõime- kui ka tavarühmana. Hoone keskel on muusika- ja võimlemissaal ning selle vastas kabinetid. Teisele korrusele paigutatakse Võilille, Meelespea, Kellukese ja Karikakra rühmad.\nKatusekorrusele on kavandatud hoone lõunapoolsesse otsa mänguruum, mis praegu asub keldris. Keskel säilitatakse praeguses asukohas ujula ja tehnilised ruumid.\nTuulte Roosi lasteaia rühmad kolitakse remondi ajaks Rootsi tänav 7 majja, kus praegu on Pargi lasteaia ajutine kodu.


Steven Brust: Teckla | Discordia: Pronto\nMar 7, 2006 Posted by admin Kategooria puudub 1 comment\namazon.com: Steven Brust: Teckla\n“Teckla” on raudselt nigelaim seniajani loetud Taltose raamatutest ning tegelikult väärib üldse tähelepanu vaid selles, et teguon omamoodi sõlmpunktiga, kus autor viitab eelnevatele ja tulevatele juttudele. Hilisemaid seikluseid lhedes kipub sõrm iseenesest aeg-ajalt püsti tõusma: “Ahaa, Tecklas oli sellest põgusalt juttu”.\nDragaeranite impeeriumit iseloomustab kõige paremini Suur Tsükkel ja kodade/klannide valitsemisjärjekord. Kes veel ei tea, siis iga klanni iseloomustab mingi loom ja Tecklal oma on neist kõige malbem. Parema sõna puudumisel võiks öelda, et selleks on lehm. Antud raamatu tegevus toimub Fööniksi valitsemisperioodil mille lõppedes antakse Imperaatorlik Kera ja kroon edasi Draakoni klannile. Tegemist on võimukate ning arrogantsete klannidega, mil Teckla elu ei ole just eriline meelakkumine. Õigupoolest ei ole Teckla elu meelakkumine ühegi teise klanni valitsemisperioodi ajal, sest tegu on malbe ja agraarse rahvaga, kes toidab enamuse impeeriumist. Aeg-ajalt korraldavad nad muidugi ülestõuse kui kuna tegu on kõike muud kui sõjameeste klanniga uputatakse nende ambitsioonid tavaliselt kiiresti verre.\nPäris inimesed (vaatamata sellele, et ka dragaeranid ennast inimesteks kutsusid olid nad üksjagu teistsugused: elasid tuhandeid aastaid, olid oluliselt suuremat kasvu ning neil ei kasvanud näole karvad. Seetõttu kutsus Vlad Taltose vanaisa neid hoopis haldjateks) olid samuti impeeriumis allasurutud seisus — peamiselt kaotatud sõdade ja ksenofoobia tõttu, mistõttu ühel heal hetkel otsustasid mõlemad alamrassid seljad kokku panna ja võimumeestele pikki nokka anda.\nKuna Vlad ise oli ennast juba härrasrahva hulka töötanud ei pidanud pööbli mässamist miskiks. Erinevalt tema naisest Cawtist, kes täiesti arusaamatutel põhjustel nendega koos hängima hakkas. Tuletan siiski meelde, et ma endine ja väga pikajaline paarimees(-naine), on siiski hetkel Draakoni troonipärija. Okei .. laias laastus hakkab ajapikku tekkima keeruline perekondlik olukord, sest tema jaoks hakkab mäss muutuma olulisemaks kui Vlad ja Vladile see ei meeldi. Et asjale veel vürtsi lisada tekib tal konflik veel idarahva (nagu dragaeranid inimesi kutsusid) kvartali allilmabossiga tüli, mis paisub peaaegu täiemõõduliseks maffiasõjaks. Ning kui pärast paari intsidenti ka Valitsejanna hakkab mässu tõsisemalt võtma, kipub asi üle pea kasvama.\nÜldjoontes on kogu see revolutsioonilugu siiski üsna võlts. Jutt lugeda kõlbas küll, aga teist korda üle lugeda enam ei viitsiks. Hindeks kolm.\nReply\t Lauri | March 7th, 2006\nTeckla, Athyra ja Orca on kogu sarja kõige nõrgemad osad. Edasi läheb juba asi väga vingeks tagasi. Sügisel ilmub uusim, Dzur.


Ryanair ? mitte valge laev, vaid arvestatav tegija\nAllan Nõmmik • 23. november 2003 kell 22:00\nTänu odavate veotariifide lennukompaniide arengule maailmas kujuneb Eestis arvamus, et õhutransport on üliodav transpordiliik ning odavate veotariifide lennukompaniide liidri Ryanairi tulekuga Eesti turule lahendatakse meie lennujaamade ja rahvusvahelise transpordiga seotud mured.\nVeokulude ning tariifide alandamiseks reisijateveol on õhutranspordi puhul mitmeid võimalusi. Kuid igal äriideel on oma kindlad piirid. Õhusõiduk peab tarbima kütust. Pole võimalik, et isegi erakordselt efektiivsetega parameetritega lennuki puhul, nagu Boeing 737-800 Ryanair versioonis, kus on 189 istekohta, oleks liinil Stockholm-London tarbitav kütuse hulk ühe reisija kohta oluliselt alla 50 liitri, isegi lähtudes õhusõiduki 100protsendilisest täituvusest.\nParatamatud on liisingukulud, mis uue Boeing 737-800 puhul on üle kolme miljoni krooni kuus. Lisaks vältimatud navigatsiooni- ning lennujaamade maandumistasud. Õhusõidukitele on vaja teha hooldustöid. Ryanairi personal saab palka ja kindlasti mitte madalamat kui nende kolleegid Eestis. Võib väita, et madalate tariifide aluseks on lennupargi efektiivne kasutamine, kulude minimeerimine ning suurtest veomahtudest tulenevad eelised.\nAga reaalsed on ka kahtlused, et näiteks piletihind 540 krooni lennuliinil Stockholm?London (mis pole sugugi firma madalaim tariif) on omahinnast madalam. Võib oletada, et nii madalate tariifide taga peituvad lennufirma ärisaladused.\nSellest hoolimata on Ryanair ja sarnased firmad teretulnud Eesti turule. Lennuohutusega seotud reegleid, mis on reisija jaoks esmased, täidavad nad korralikult. Seda on tõestanud mitmed kontrollid ja auditid.\nReisija võidab aga sellestki, et lisaks odava hinna pakkumisele paneb Ryanair nn klassikalised lennukompaniid analüüsima ja kärpima oma kulusid ning sobitama kokku teenindavaid liine ja lennukiparki. Kokku võib hoida mitmel viisil, näiteks piirata pileti tagasiostmisi.\nSee annab võimaluse suurendada tinglikult kohtade arvu lennukis nende arvel, kes reisist on loobunud. Võib kasutada ainult üht tüüpi lennukeid, hoides kokku personali arvelt. Võib muuta hinnakujundust, mille järgi tasuvus saavutatakse õhusõiduki suurema täituvusega jne. Aastate jooksul on kogu maailma lennujaamades läbi põimunud lennuliinide tuumikvõrgustik, mis põhineb nn sõlmlennujaama efektil. See tähendab, et lennukompaniid valivad lennujaamade hulgast niisugused, millel on oluline ühendav roll lennuliinide vahel.\nNii näiteks istub Soome lennukompanii Finnair puhul Moskva-Helsingi liini kasutavatest reisijatest kuni 70 protsenti Helsingis ümber sama lennukompanii New Yorgi lennule. Sellega tagab Finnair olulisel määral oma Ameerika lennu täituvuse. Just ümberistujate pärast teeb ka Estonian Air Kopenhaagenisse tööpäevadel kolm lendu. Ryanair ehitabki oma tulevikku lennukitüübile Boeing 737-800, tagades seejuures õhusõiduki täituvuse 80?90 protsenti, mis on üliodavate tariifide aluseks. Transporditeenuse kättesaadavust ei saa siiski vaadelda ainult hinna seisukohalt. Olulised on ka kasutamistingimused.\nEsiteks tuleb arvestada, kui lähedal asub lennujaam reisija elu- ja töökohale nii aja kui raha mõttes. Meenutagem, et üliodavate piletite õnneloosi võitjal tuleb lennu sihtpunktis oma rahakotti kergendada, mis näiteks Londoni puhul polegi nii valutu. Teiseks on oluline teenuse sisu ja sagedus. See eeldab otseselt lendude sageduse ning otseliinide kasvu. Maailmas on valmimas mitu regionaalliinide õhusõidukite ehitamise projekti, mis on eelkäijatest efektiivsemad ja mille järgi on ülisuur nõudlus. Nende uute lennukite mahtuvus on 60?110 reisijat.\nSelliste õhusõidukite abil saavad tuumikvõrgustiku lennufirmad suurendada lennusagedust, pakkudes ka veoteenust soodsamatel tingimustel. Võib arvata, et sellest ei jää kõrvale ka Estonian Air ja nii saaksid lähiaastatel reaalsuseks kauaoodatud otselennuliinid, mis hea planeerimise puhul lisaksid Eesti rahvuslikule lennukompaniile lisakoormust transiitreisijate näol.\nTallinna lennujaamal on juba praegu head võimalused võita juhtiv roll Baltimaades, eelkõige tänu Estonian Airi edukale tegevusele. Levinud arvamus Tallinna lennujaama alakoormusest on pigem ajutine nähe, mis rahvusliku lennufirma õhusõidukite pargi laiendamisel kaob ning võib isegi tekitada vajaduse olemasoleva terminali laiendamiseks.\nSeega pole põhjust Tallinna lennujaama tariife Ryanairi pärast märkimisväärselt vähendada. Samas oleks kasulik viimasel ajal populaarset Rail Baltica projekti vaadata koos Pärnu lennujaama perspektiividega. Sellisel juhul muutuksid nii Tallinna kui ka Riia reisija jaoks võimalikud Ryanairi teenused Pärnu lennujaamas kättesaadavamaks. See looks ühtlasi eeldused Ryanairi tulekuks Pärnusse ja tagaks sealt päevas kolme kuni kuue liini täituvuse.\nSee omakorda suurendaks tulevaste kiirreisirongide sagedust, mis on praegu prognoositud ühe-kahe rongi tasemele päevas. See võiks tuua Eestile lisakasumi Rail Baltica projekti realiseerimisest, kompenseerides sellega Soome ja Rootsi turistide kiireneva äraviimise Tallinna poodidest ja hotellidest.\nKa oleks Pärnu lennujaam kindel tugi regiooni majandusele (kuurordid, golfiväljakud, mudaravilad jne). Tartu lennujaama olemasoleva lennuraja parameetrid ei võimalda teenindada Boeing 737-800 tüüpi lennukeid ning lennuraja ja muu infrastruktuuri rekonstrueerimiseks on vaja suuri investeeringud. Ka pole Lõuna-Eestis Ryanairi ja teiste sarnaste Euroopa lennukompaniide jaoks arvestatavat turgu. Jääb omaette küsimuseks, kuidas ka Tartus käivitada regulaarne lennuliiklus.\nBalti riigid on Ryanairi jaoks siiski liiga väike turg ja lennujaamu, kust lennukompanii hakkab lendama, pole siin kindlasti palju.


Nõges kasvab Eestis kõikjal, kus on vähegi viljakamad mullad. Seepärast on ta end meie aedades kinnistanud kui umbrohi, millest on raske lahti saada.Tiiu Väinsaar\nKoos tänase Maalehega jõuab müügile Targu Talita käsiraamat “Kodulähedased ravimtaimed”, millest on pärit ka allolev katkend ühest kõige kasulikumast taimest – kõrvenõgesest.\nTiiu Väinsaar tunneb ravimtaimede hingeelu\nRaamatu “Kodulähedased ravimtaimed” autor Tiiu Väinsaar on Eesti tuntuim ravimtaimede asjatundja, tegeldes selles valdkonnaga süvitsi üle 30 aasta.\nTa on kirjutanud mitmeid raamatuid ravimtaimede kasvatamisest, nende ravimtoimest ja taimeteedest.\nKoolitanud ja nõustanud inimesi taimede kasvatamises, alates seemnete külvist kuni koristuse ja kuivatamiseni välja ning jaganud kogemusi taimeterapeudina.\nTargu Talita käsiraamatusse on ta nüüd kokku kogunud praktilised soovitused “kõige-kõige kasulikumatest” ravimtaimedest.\nKõrvenõges on inimesele tuntud juba aegade hämarusest, nõgest on algselt kasutatud riiete valmistamiseks, aga ka söögiks ja ravimiseks.\nNõges kasvab Eestis kõikjal, kus vähegi on viljakamad mullad. Seepärast on ta end meie aedades kinnistanud kui umbrohi, millest on raske lahti saada.\nRavimiks alustatakse nõgese korjamist varakevadel, kohe, kui taim mullast tõuseb. Sel ajal saab teda kasutada söögiks ja mahla tegemiseks. Kevadel söödud/joodud nõges annab elujõudu, kasvatab vastupanuvõimet haigustele, virgutab, aitab lahti saada talvisest tuimusest.\nKuivatamiseks korjata samuti kevadel, ajal, mil taim on umbes 15–20 cm pikkune ja tema värvus on muutunud tumeroheliseks. Sellisest taimest kuivatatud droog on kõige väärtuslikum. Samas võite ka korjata kuni õitsemiseni.\nNõgeseürti võiks enne kuivama panemist paar tundi toatemperatuuril närtsitada ja seejärel panna kuivama 35–40 kraadi juurde. Ürt peab säilitama oma tumerohelise värvuse.\nXII sajandil elanud taimetundja Püha Hildegard on öelnud: “Nõges on oma olemuselt väga kuum ja ei kõlba kuumal ajal oma loomupärase kareduse tõttu toorelt söömiseks. Aga kui see kevadel värskelt mullast tõuseb, on ta inimeste söögiks kasulik, sest magu puhastab, seda kahjulikust limast vabastades.”\nMüstiline kaduneljapäev: kuidas seda rehkendatakse? 28.03.2018\nMahla tehakse varakevadistest võrsetest: hakitakse võrsed peeneks, surutakse uhmris mahl välja, lisatakse kuni 2 sl vett ja pigistatakse läbi marli mahl klaasi. Mahla võib tarvitada 1 sl paar-kolm korda päevas, lahjendades seda vähese veega. Mahl on kohe tarvitamiseks, juba poole tunni pärast ei kõlba see joomiseks. Kuuri pikkus on nädal.\nOSTA RAAMAT PABERKANDJAL: Iga raamatut saab osta kahe nädala jooksul vaid koos Maalehega Coopi kauplustes ja Selverites üle Eesti. Raamat maksab 4,99 eurot, millele lisandub Maalehe hind. Raamatud ilmuvad 14 päeva takka.\nOSTA DIGITAALNE RAAMAT: Käsiraamatut saab osta ka digitaalsel kujul veebilehel maaleht.ee/kasiraamat2.\nTELLI PABERKANDJAL RAAMATUID: Üksikuid raamatuid ja kogu sarja saab tellida veebilehel www.lehed.ee/targutalita. Veebikeskkonnast tellides maksab raamat 6,99 eurot ning kogu sari vaid 49,90 eurot.\nTugevdab verd ja parandab seedimist\nAitab kõikide allpool kirjeldatud hädade korral, kuid eelkõige tugevdab verd ehk ravib aneemiat, sest mõjub oma rohke klorofülli, raua ja C-vitamiiniga soodsalt vere moodustamisele, suurendades hemoglobiini ja punaliblede hulka. On ka vererõhu normaliseerija.\nNõges on seedeelundite rohi, normaliseerib seedimist, parandab nii kõhulahtisust kui ka kõhukinnisust, on hea mao- ja kaksteistsõrmikuhaavandi tugiraviks, leevendab maksa- ja sapivaevusi. Samuti on kasuks põrnale.\nOn tervet organismi puhastav, viib organismist välja üleliigset vedelikku ja kusihapet, parandab põiepõletikku, aitab podagra ja ishiase korral.\nKui tunnete, et olete hakanud kergelt unustama, tehke niimoodi: hõõruge nõges mahlaseks ja valage peale natuke oliiviõli, segage ja püüdke saada mahl ja õli segunema. Magama minnes hõõruge oma rinda ja meelekohti nõgeseõliga, tehke seda sageli ning teie nõrk mälu paraneb.\nHoiatus: nõgest ei tohi tarvitada inimesed, kelle veri kiiresti hüübib. Nõgest ei tohi korjata komposti-, sõnnikuhunniku või käimlate ümbrusest, sest seal on taim kogunud endasse liiga palju ohtlikke lämmastikuühendeid.\nRaamatud tuletavad meelde vanu tarkusi ning jagavad uusi nippe lihtsatest võtetest hädavajalike teadmisteni. Lisaks majapidamisnippidele tuuakse lugejateni teadmised ravimtaimedest ja enesetunde turgutamise kohta. Samuti ilmuvad sarjas käsiraamatud kodus ja aias toimetamise, loodusmärkide ja loodusandide tundmise, igapäevaste ilmatarkuste, taaskasutuse, aias esmavajalike ehitustööde, hoidistamise ja säilitamise ning palju muu kohta.\nTargu Talita on juba paarkümmend aastat olnud Eesti kõige populaarsem ja hinnatum nõuandja, ilmudes igal neljapäeval omaette väljaandena Maalehe vahel. Lisaks ilmub kord kvartalis üksikmüügis Targu Talita mahukas nõuandeajakiri.\n1 tl droogi valada üle 250 ml kuuma veega ja lasta 10 minutit tõmmata. Kurnata ja juua lonkshaaval 1 tass päevas, kuuri pikkus 1 nädal.


Vooremaa Metsa- ja põllumaa peab kuuluma eestlastele!\nMetsa- ja põllumaa peab kuuluma eestlastele!\nKui eestlased tahavad jääda peremeheks oma maal, siis on riigil viimane aeg võtta vastu seadus, mis takistaks Eesti metsa- ja põllumaa müüki välismaalastele.\nKõik Eesti valitsused on metsa ja põllumaamüüki välismaalastele – nii üksikisikutele kui ka firmadele – pidevalt lihtsustanud. Neid samme on põhjendatud sellega, et Euroopa Liidus kehtib kapitali vaba liikumise põhimõte.\nSelle poliitika tulemusel oleme jõudnud olukorda, kus eestlaste omandis olev metsa- ja põllumaa hulk üha väheneb. Statistika järgi oli 2014. aastal Eestis välismaalaste omanduses ligi viis protsenti põllumaast. Talupidajate Keskliidu andmetel oli välismaalastest füüsiliste ja juriidiliste isikute kontrolli all tegelikult vähemalt 15 protsenti põllumajandusmaast, lisaks tuhandeid hektareid metsa ja muud maad. Maaeluministeeriumi andmetel oli 2016. aastal välismaiste füüsiliste ja juriidiliste isikute omanduses 12 protsenti metsamaast.\nPaljud välismaalased näevad Eestis ärivõimalust, sest võrreldes Lääne-Euroopa hindadega on siinne maa nende jaoks odav. Eestlased ei suuda nendega konkureerida ning on oht, et sellised tendentsid jätkuvad ja maa hakkab kuuluma suures osas välismaalastele, siis kaotame me peremehe õiguse omaenda maal. See aga on juba ohuks meie riiklikule järjepidevusele. Peremehetunnetus on asendamatu omariikluse edendamisel. Omanikel on suurem vastutus- ja kohusetunne nii kohaliku kogukonna kui kogu riigi käekäigu ees.\nVäheoluline pole seegi, et maade kokkuost vaenulike välisriikide kodanike poolt kujutab endast turvariski Eesti Vabariigile. Eriti puudutab see idapiiriäärset ning strateegiliste objektide läheduses asuvat maad.\nSeepärast esitaski Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) kevadistungjärgu lõpus riigikogule seaduseelnõu piirata metsa- ja põllumaamüüki välismaalastele, et pärssida omandi lihtsat ja sageli spekulatiivset liikumist isikutele, keda ei seo Eestiga mitte miski. Eelnõu eesmärk on tagada põllu- ja metsamaa jäämine võimalikult suurel määral meie endi, Eesti kodanike omandusse. Eelnõu jõustumiseks on vajalik, et algatusega liituksid ka teised erakonnad, iseäranis võimuliit, kelle käes on riigikogu enamus.\nPraegused rahvusvahelised lepingud ei võimalda maa müügi täielikku keelamist Euroopa Liidu riigi kodanikele ja ettevõtetele, küll aga näeb EKRE eelnõu ette maa müügi välistamise kolmandate riikide isikutele ja ettevõtetele. Maa müügi keelustamist kolmandate riikide kodanikele ja kolmandate riikide juriidilistele isikutele kaalutakse ka näiteks Soomes.\nEuroopa Liidu kapitali vaba liikumise tingimustes on tarvis tagada, et säiliks eestlaste peremehestaatus Eestis nii põllumaa kui metsade omanikuna. Kui välismaalased tahavad siinmail põllumajandusega tegeleda, siis on neil võimalik maad rentida.\nEesti ei oleks taoliste piirangute seadmisel kaugeltki üksi. Sarnased reeglid jõustuvad Lätis 2018. aasta 1. jaanuarist. Kui lätlased saavad piirangute kehtestamisega hakkama, peaksime saama meie ka.\nRAIVO PÕLDARU, EKRE