Uudised - Pärnu Rullimaratoni peeti esmakordselt Auto24ringil.\nPärnu Rullimaratoni peeti esmakordselt Auto24ringil.\nPärnu rulluisumaraton oli EMT Rullituuri neljandaks etapiks, mis sai toimuma Pärnu külje all olevas Audru vallas, täpsemalt auto24ringrajal. Ilus ilm ja ideaalne 3,2 kilomeetrine ja 12 meetri laiune ring meelitas järjekordselt ligikaudu 300 veerevatel ratastel sõitjaid.\nVõistluspäev sai alguse POP lastesõidust, kus 1,6 kilomeetrise ringi läbis 35 pisikest rullisõpra. Sarnaselt eelmisele etappidele olid järjekordselt võidukad lätlased Dernovs Haralds (1.) ja Neibergs Rudolfs Rihards (2.), kolmandada ületas finišijoone Kaspar Päärson. Tüdrukutest tuli esimesena üle finišijoone Adaverest pärit Saaremägi Eleandra.\nIIZI skate võistlusel oli osavõtjaid ligikaudu 100 ning Pärnu võistluses võis näha kopeeringut Jõhvi mõõduvõtmisest. Kus eestlane Randar Ivanov (Rakvere/Bont) ja lätlane Vancovics Karlis (ASI Ski-box) jälle passimise taktikat teine teise peal rakendasid. Paraku Randari valearvestus finišijoont ennetada, sõitis Pärnu IIZI skate võit lõunanaabritele. Tüdrukute arvestuses võttis oma neljanda võidu Kristiine Kalev (Albe Team/Arco Transport).\nSuusarulli distantsil ei olnud vastast eelnevalt rulluisumaratoni distantsil 15. koha saavutanud Indrek Tobrelutsule Albe Team/Arco Transport võistkonnast. Teise koha saavutas Oleg Kovaljov ning kolmanda Tanel Tepaskent.\nNaiste maratoni oli tulnud auto24ringrajale starti 32 naist. Sel korral oli ka stardis ukrainlanna ning mitmekordne Tartu Maratoni võitja Anna Phetenetska (Rullibaas) ning võis loota põnevat heitlust siiamaani võitmatu Laima Kaufinaga (SkiBox/Filter). Kuid lätlanna vorm on praegu nii võimas, et võit vormistati üpris varajases staadiumis ning lõpuks oli Laima edu Anna ees peaaegu 4 minutit. Kolmandale kohale platseerus sel korral Radionik Evgenia (MapleRus) ja parim eestlane oli Enel Kõrva (Rulluisuklubi ABEC/AT Sport).\nMeeste sõidus oli esindatud kogu Eesti rulluisuparemik ning lisaks veel maailmanimed Alfredo Leon, Nikolay Yuagi jt. Hoog võeti ülesse kohe, kui stardituled kustusid ning rünnakud tuli paremalt ja vasakult. Pooleks distantsiks moodustasid liidergrupi 15 meest, mis koosnes enamasti Albe Team/Arco Transpordi ja Uusmaa/Rullibaasi sõitjatest ning ennustada võis, et võitja ilmselt nendest tiimidest keegi on. Viimasel ringil algas taktikamäng, Uusmaa/Rullibaasi sõitjad püüdsid kontrollida igat liigutust, mida vastased korraldasid ning väljuda lahingust võitjana. Kuuest auhinnalisest kohast läkski Uusmaa/Rullibaasi sõitjatele, esimesena ületas finišijoone Alfredo Leon Moreno, talle järgnes Nikolay Yugai, Danila Ruusu (kõik Uusmaa/Rullibaas), Kert Keskpaik (Albe Team/Arco Transport), Maksim Visotsky (Uusmaa/Rullibaas) ja Roberts Pundurs (Powerslide Latvia).\nJärgmine EMT Rulltuuri etapp saab toimuma Kundas 28 juulil!!!


Marutaud on surmav, aga ennetatav! - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Tervis Marutaud on surmav, aga ennetatav!\nMarutaud on surmavaim nakkushaigus. Rohkem kui 95% inimese haigestumistest saab alguse kokkupuutest marutaudihaige koeraga.\nMarutaud on surmavaim nakkushaigus maailmas. Sellesse sureb igal aastal vähemalt 70 000 inimest ning lugematul arvul kodu- ja metsloomi. Enamus marutaudi surevatest inimestest on lapsed. Rohkem kui 95% inimese haigestumistest saab alguse kokkupuutest marutaudihaige koeraga.\nMarutaudi viirus levib süljega ning tavaliselt nakatutakse haigestunud looma hammustuse tagajärjel. Haigus võib levida ka looma sülje sattumisel silma, ninna, suhu või värskele haavale.\nJuhul kui marutaudihaige loomaga kokkupuutele ei järgne kiiret vaktsineerimiskuuri, kujunevad nakatunud inimesel välja närvisüsteemi häired: ebaloomulik käitumine, hallutsinatsioonid, veekartus, neelulihaste halvatus koos suurenenud süljevooluga, mis viivad paratamatult surmani.\nKuidas marutaudi nakatumist vältida?\nKõik koerad ja kassid peavad regulaarselt marutaudi vastu saama vaktsiinisüsti. Vaktsineerima peab vähemalt üks kord kahe aasta jooksul.\nVäldi kokkupuuteid võõraste kodu- ja metsloomadega!\nÕpeta lastele, et võõraid kodu- ja metsloomi ei tohi puutuda, isegi kui nad näivad sõbralikuna!\nKui saad ise hammustada, pöördu võimalikult kiiresti traumapunkti või perearsti poole.\nLemmikloomadega reisimisel pea kinni loomadega reisimise reeglitest.\nKuidas avalduvad lemmikloomal marutaudi tunnused?\nKäitumise järsk muutus – suurenenud sõbralikkus või agressiivsus.\nSuurenenud heli- ja valgustundlikkus.\nMida teha, kui kahtlustad oma lemmikul marutaudi?\nMarutaudi kahtluse puhul tuleb sellest koheselt teavitada piirkonna veterinaarkeskuse järelevalveametnikku või piirkonda teenindavat volitatud veterinaararsti.\nKoerte ja kasside kiibistamise ja vaktsineerimiskava juunis 2020\nk 11.00–11.30 Äigrumäe külas pumbamaja juures\nk 12.00–12.30 Lubja külas Lubja 20 juures bussipeatuses\nk 13.00-13.30 Haabneeme alevikus Ravi tee bussipeatuses\nk 14.00–15.00 Viimsi alevikus Nelgi tee 1 vallamaja juures\nk 15.30-16.30 Randvere külas külakeskuse juures\nk 11.00–11.30 Laiakülas Käära busspeatuses\nk 12.00-13.00 Metsakasti külas külaplatsil Jäätmaa teel\nk 13.30–14.00 Muuga külas bussi nr 38 lõpppeatuses\nk 14.30–15.00 Muuga külas Randoja tee platsil\nk 15.30-16.00 Tammneeme külas Haugi tee bussipeatuses\nk 11.00–12.00 Haabneeme alevikus Meremärgi bussipeatuses\nk 12.30–13.30 Pringi külas Liivaranna bussipeatuses\nk 14.00–14.30 Pringi külas Ranna bussipeatuses\nk 15.00–16.30 Kelvingi külas külakeskuse juures\nk 11.00–11.30 Miiduranna külas Miiduranna tee sadamapoolses otsas, sadama väravate esisel platsil\nk 12.00–12.30 Rohuneeme külas bussi lõpp-peatuse juures\nk 13.00–14.00 Püünsi külas Rohuneeme kaupluse juures\nk 14.30–15.30 Leppneeme külas lasteaia juures bussipeatuses\nk 16.00- 16.30 Randvere külas Randvere aedlinna bussipeatuses\n29. juulil Prangli saarel\nHinnakiri: marutaudivastane vaktsineerimine on tasuta, kompleksvaktsiin maksab koerale 10 ja kassile 12 eurot, mikrokiip koos paigaldamisega maksab 12 eurot ning lemmikloomapass siseriiklik 2 ja rahvusvaheline 15 eurot.\nLisainfo: loomaarst Endel Pendin, tel 5656 5554.\nEelmine artikkelVimka – Viimsi Mäepark pakub tegevusi pea kogu aastaks\nJärgmine artikkelViimsi valla teisest lisaeelarvest 2020


Õhtusöök Šoti luuletaja Robert Burnsi auks | Veski\nÕhtusöök Šoti luuletaja Robert Burnsi auks 24. detsember 2013\nHH / Kirjuta esimene kommentaar\nkell 19.00, 31. jaanuar, 2014.\nRobert Burnsi aastapäeva tähistamine piduliku õhtusöögiga esimest korda Hiiumaal!\nRohkelt šoti muusikat ja vahvat meelelahutust.\nIga Burnsi õhtusöök, mis üle kogu maailma jaanuarikuus aset leiab, on ainulaadne, kuid põhikava on kõigil üks ja seesama - nautida šoti armastatuima rahvuslauliku Robert Burnsi loomingut, elavat muusikat, šoti toitu, joogipoolist ja keilitantse.\nKavas traditsioonilised Robert Burnsi õhtusöögi tegevused::\nTorupill - Arvo Haasma\nViski degusteerimine - AS Tridens\nKolmekäiguline traditsiooniline õhtusöök šoti rahvustoitudega\nLuule ja laulud\nMuusika, keilitantsud ja lõpulaul - Eike Urke, Jaagup Kippar\nRiietus pidulik (soovitav omada mõnd šoti ruudulist elementi).\nLisainfo: partsiveski@gmail.com, 5150319\nRobert Burns maailmaluuletaja\nAlustuseks peaks veidi kirjutama ”kõige suuremast šotlasest”.\nRobert Burns (25. jaan. 1759 - 21. juuli 1796) oli šoti luuletaja, šotimaa rahvuspoeet. Burnsi peetakse üheks esimeseks romatistlike kirjanike seast. Pärast surma inspireeris ta nii liberalismi kui ka sotsialismi rajajaid. Šotimaal ja välisšotlaste seas on ta tänini tähtis kultuuriline sümbol, tema mõju šoti kirjandusele on tugev. Burnsi mälestamine ja tema teoste ülistamine võttis 19 – 20. sajandil peaaegu rahvusliku kultuse mõõtmed. 2009. aastal valiti ta šoti telekanali STV korraldatud avalikul hääletusel suurimaks šotlaseks (”Greatest Scot”).\nRobert Burnsi sünniaastapäeva tähistatakse 25. jaanuaril kõigi šotlaste hulgas üle kogu maailma. Esimene Burnsi õhtusöök leidis aset 1802. aastal. Seda õhtusööki iseloomustab kindlate protseduuride järgimine. Toidulaua aukülaliseks on šoti kõige kuulsam toit haggis ja joogilaua vallutab šoti kõige kuulsam jook – viski. Söömamaega alustatakse alati palvega ja enne haggise lahtilõikamist loetakse ette Burns`i ”Ood haggisele”. Lisaks toidule-joogile on õhtusöögi eesmärgiks nautida Robert Burnsi loomingut, muusikat ja tantsu.\nImetlust tekitab šotlaste järjekindlus ja visadus saada tuntuks kogu maailmas nii mõnegi nähtusega. Ja need nn. nähtused ongi koondatud Burnsi mälestusõhtusse – haggis, viski, kilt, torupill ja šoti rahvatantsud.\nNagu juba mainitud, ehib toidulauda šoti toit haggis, mis on leidlikkuse ja kokkuhoiu sümbioosina tekkinud hõrgutis. Haggis on täidetud lambamagu, mille täidise mooddustavad lambarupskid, hakitud lambaliha ning see tehakse veelgi suupärasemaks rohkete vürtside ja maitseainetega. Ja loomulikult viski.\nSiit mõttelõng, kas ka Hiidlastel on mõni selline inimene, kelle auks võiks igal aastal korraldada ühe tseremooniga õhtusöögi?!\nÕhtusöögi ja toitude kohta saab lugeda siin:\nMTÜ Pühalepa Jahimees, partsiveski@gmail.com


Otsus nr 369 - Eesti Meediaettevõtete Liit\nOtsus nr 369Bruno Lill3. nov. 2011 2. märts 2020\nKaebus nr 369\nPressinõukogu otsus 03.11.2011 | TAUNIV.\nPressinõukogu arutas Meeskond OÜ juhatuse liikme Eigo Sõsteri kaebust Õhtulehes 23. augustil 2011 ilmunud artikli „Liikluse reguleerijad ei tulnud massiüritustel taas toime“ peale ning otsustas, et leht on rikkunud head ajakirjandustava.\nArtiklis on kirjas, et turvateenistus Meeskond ei osanud liiklejaid abistada ega lasknud inimestel isegi oma koju sõita. Artiklis viidatakse kahele üritusele – 20. augustil Tallinna Lauluväljakul toimunud „Vabaduse laulule“ ja 21. augustil peetud rattarallile.\nMeeskond OÜ juhatuse liige Eigo Sõster kaebas Pressinõukogule, et artikkel oma ebaselge ülesehitusega moonutab tegelikku olukorda ja on täis faktivigu. Artikli lõpuosas on mindud sujuvalt üle rattaralli liikluse reguleerimise kirjeldamisele, millega Meeskonnal kaebaja kinnitusel mingit seost ei olnud. Kaebaja ei ole rahul, et artiklist on välja jäetud Meeskond OÜ vastus.\nÕhtuleht selgitas Pressinõukogule, et artikli eesmärk ei olnud välja tuua konkreetse firma puudujääke liikluse reguleerimisel. Õhtuleht möönab, et artiklist ei ole üheselt aru saada, et Meeskond tegeles ainult „Vabaduse laulu“ liikluse korraldamisega. Samas on leht seisukohal, et Meeskonna tööle ei ole artiklis osaks saanud ebaõiglast etteheidet. Õhtuleht lisas, et nägi juhtunus pearolli Tallinna linnal ja konfliktis teise osapoolena Tallinna linnavalitsust ning just seetõttu küsis toimetus seisukohta Tallinna transpordiametilt.\nPressinõukogu otsustas, et Õhtuleht rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 1.4., mis näeb ette, et ajakirjandusorganisatsioon kannab hoolt selle eest, et ei ilmuks ebatäpne, moonutatud ja eksitav info. Antud juhul oli artiklis kaebaja kohta esitatud eksitavat infot, sest artikkel jätab mulje, et Meeskond vastutas ka rattaralli liikluse korralduse eest ja ei tulnud sellega toime.\nSamuti rikkus Õhtuleht eetikakoodeksi punkti 5.1., mis näeb ette, et kui kellegi kohta avaldatakse tõsiseid süüdistusi, tuleb talle anda võimalus kommentaariks. Pressinõukogu hinnangul oli üks konflikti osapooltest ka Meeskond ning kuna artiklis oli otseselt nende kohta esitatud süüdistusi, oleks pidanud andma võimaluse oma seisukoha avaldamiseks.


Teie korteris prügi käitlemine ja ringlussevõtt - korteriideedLoe Edasi\nPõhiline korteriideed Teie korteris prügi käitlemine ja ringlussevõtt\nTeie korteris prügi käitlemine ja ringlussevõtt\nKõik, kes kolivad uude korterisse, vajavad prügikastide ja taaskasutatavate materjalide paigutamiseks sobivaid kohti, enne kui nad koridoris või hoonest välja visata.\nKuid milliseid anumaid oma korteri jaoks vajate ja kuhu peaksite need panema ">\nKorteri prügikasti ja ringlussevõtu juhised\nTeie korteri jaoks vajalike mahutite tüübid ja asukoht sõltuvad selle suurusest ja paigutusest, samuti teie harjumustest.\nSiin on mõned üldised juhised, mis võivad teile enne prügikasti ostmist abiks olla:\nNeid vajavad magamistoad, vannitoad, kodukontorid, köögid ja lasteaiad. Magamistubades, vannitubades ja kodukontoris (kui teil neid on) sisalduvad prügimahutid ei pea aga olema palju muud kui vanapaberikorv. Samuti ei viitsi paljud inimesed nende ruumide jaoks prügikotte ega voodreid kasutada, kuna nende ruumide tavaline prügikast on paberikaubad või muud tüüpi räpane prügikast. Sellisena on piisavalt lihtne prügi nendest mahutitest hiljem hiljem suuremasse kotti visata, et seda lõplikult kõrvaldada.\nEsikud, esikud, kapid, pidulikud elutoad ja pidulikud söögituba ei vaja neid. Tavaliselt ei leidu prügimahuteid koridorides, sissesõiduteedes jms, kuna need blokeerivad kiiret läbipääsu, saavad hõlpsalt lüüa ja lihtsalt pole neid vaja. Kapid, piiratud ruumiga, on mõeldud ladustamiseks, mitte prügiks. Kui teie korter on piisavalt suur, et seal oleks ametlik elutuba ja / või söögituba, peaksite sinna prügikastid vahele jätma. Kui teil või külalistel on elutoas või söögitoas olles esemeid, mille ära visata, on kombeks kasutada lihtsalt köögi prügikasti.\nKöögid vajavad erilist tähelepanu. Kõige räpasema, lõhnavaima ja räpasema prügi hulgast saab kahtlemata köögijäätmeid, kuna sinna viskad kasutamata toidud ära. Veenduge, et saaksite prügikotti, mis on kas peidetud kapis (kuhu pääseb madala sahtli avamisega) või eraldi kaanega mudeliga.\nKöök on prügikastide jaoks ilmselt parim koht. Kui osalete ringlussevõtus, on köök kõige mõistlikum koht prügikastide hoidmiseks, eelistatavalt köögi prügikonteineri kõrval.\nPuukoolid vajavad mähkmete utiliseerimise süsteemi. Suurem osa lasteaia prügist tuleb lapse või väikelapse vahetamisest - nimelt räpased mähkmed ja salvrätikud. Turul on mitmeid mähkmete utiliseerimise süsteeme, mis aitavad teil sellised esemed võimalikult väikese visadusega välja visata, samal ajal lõhna sisaldades või minimeerides. Kui otsustate sellist süsteemi mitte kasutada, peaksite kaaluma lõhnastatud köögitüüpi prügikottide ja kaetud prügikonteineri ostmist (nagu teie köögi jaoks soovitatav). Kui kasutate mähkmete utiliseerimissüsteemi, siis võib-olla pole teil vaja toas vaja minna väikest lisakorvi.\nLisaks prügikonteineritele peaksite ostma kasti suuri (30-gallonilisi) prügikotte. Need on kasulikud, kui on aeg koguda oma korteri erinevatest mahutitest (välja arvatud köögis asuvast mahutist, mis peaks olema juba kotti, mille saate ära visata) prügikaste, et esikust või väljast alla viia. Hoidke neid kotte hõlpsaks ligipääsuks sahverriiulil või köögivalamu all.\nEelmine ArtikkelKontrollige tiibadega puusepat\nJärgmine ArtikkelVanemate juhend magusa viskamiseks 16\nStockbyte / Getty Images Kõik, kes kolivad uude korterisse, vajavad prügikastide ja taaskasutatavate materjalide paigutamiseks sobivaid kohti, enne kui nad koridoris või hoonest välja visata. Kuid milliseid anumaid oma korteri jaoks vajate ja kuhu peaksite need panema "> Korteri prügikasti ja ringlussevõtu juhised Teie korteri jaoks vajalike mahutite tüübid ja asukoht sõltuvad selle suurusest ja paigutusest, samuti teie harjumustest. Siin on © Copyright 2019


Distantsõppe korraldamine | Haridus- ja Noorteamet\nKuni kestab koroonakriis, peaksid kõik haridusasutused olema valmis korraldama õppetööd vajadusel distantsilt. Sellelt leheküljelt leiad juhiseid, materjale ja nõuandeid distantsõppe korraldamiseks.\nHetkel kehtivad riiklikud juhised õppetöö korralduse kohta leiad alati: hm.ee/et/koroona\nKüsimustega laste koroonakriisi ajal õppetöös toetamise kohta saab pöörduda Rajaleidja õppenõustajate poole kriisitelefonil 7350 750 (tööpäeviti kell 12–16)\nSiit leiad Haridus- ja Noorteameti koondatud info ja materjalid distantsõppe praktiliseks korraldamiseks:\nE-õpe ehk õpe digitehnoloogia abil\nMis vahe on distantsõppel, koduõppel ja e-õppel?\nDistantsõppe puhul korraldab õpet kool, kuid õpilased ei viibi koolimajas – õpetajad suhtlevad õpilastega tehnoloogia abil. 2020. aasta kevadel olid kõik Eesti koolid koroonakriisi tõttu täielikul distantsõppel, kuid distantsõpet saab korraldada ka osaliselt. Näiteks: mõned õpilased on kodus, teised koolis; osad ained toimuvad digitaalselt, osad koolimajas; mõned nädalapäevad tuleb käia koolis, mõned on distantsõppepäevad jne. Mõnikord on distantsõpet nimetatud ka kodusõppeks.\nHübriidõpe (ka põimõpe) on õpe, kus osa õpilasi on klassis ja teine osa jälgib sama tundi video vahendusel (distantsilt) ehk ühe klassi õpilastest osa on kontaktõppel ja teised distantsõppel.


Donald Trump: miks surra Montenegro eest? - DELFI\nUSA president Donald Trump näis eile telekanalile Fox News antud intervjuus seadvat kahtluse alla USA kohustuse kaitsta NATO liitlasi. Ta väitis ka, et kui USA tuleks mõnd väikeriiki päästma, oleks tagajärg kolmas maailmasõda, vahendab Euractiv.\nFox Newsi ankur Tucker Carlson küsis Trumpilt kõigepealt, mis on praegu NATO eesmärk.\nTrump rääkis taas, kui palju riigid peaksid maksma, ja ütles: „See ei ole uus asi. See on miski, mida inimesed on pikka aega teadnud.”\nÜhel hetkel esitas Carlson Trumpile järgmise küsimuse: „NATO liikmelisus kohustab liikmeid kaitsma iga teist liiget, keda rünnatakse. Nii et ütleme Montenegrot, mis liitus eelmisel aastal, rünnatakse. Miks peaks minu poeg minema Montenegrosse, et seda rünnaku eest kaitsta?”\nTrump nõustus ja ütles: „Ma mõistan, mida te ütlete, ma olen küsinud sama küsimust. Montenegro on pisike riik väga tugeva rahvaga. Nad on väga agressiivsed inimesed, nad võivad muutuda agressiivseks ja palju õnne, teil on kolmas maailmasõda. Aga see on viis, kuidas see kokku pandi.”\nSotsiaalmeedias võrreldi Trumpi kommentaari kuulsa 1939. aasta 4. mai artikliga „Miks surra Danzigi eest?” Rahustamistaktika julgustas tollal Adolf Hitlerit 1939. aasta septembris Poolale kallale tungima.\nMontenegrost sai vaatamata Venemaa vastuseisule NATO 29. liige 2017. aasta juunis.\nTeadete kohaselt püüdis Venemaa isegi organiseerida Montenegros riigipööret, et NATO-sse astumine nurjata.\nTrump taganes presidendivalimistesse sekkumise kohta öeldust ja kinnitas, et usub USA...\nMarko Mihkelson: maailm pole peale Trumpi ja Putini tippkohtumist pahupidi pööratud....\nVIDEO | Kokkuvõte Putini ja Trumpi kohtumisest: Baltikumi maha ei müüdud, seega võib öelda,...


Eesti Filharmoonia Kammerkoori sügis tuleb erakodselt välisesinemiste rohke - Eesti Filharmoonia Kammerkoor\nEesti Filharmoonia Kammerkoori sügis tuleb erakodselt välisesinemiste rohke\nEesti Filharmoonia Kammerkoor (EFK) alustab täna tihedat turneedeperioodi, kui oktoobri ja novembri jooksul antakse 13 kontserti 6 erinevas riigis – Belgias, Prantsusmaal, Soomes, USA’s, Ungaris ja Poolas. Programmides pakutakse eelkõige Eesti muusikat, millega tähistatakse vabariigi 100. sünniaastapäeva.\nTäna alustab EFK reisi Belgiasse, kus Kaspars Putniņši juhatusel antakse kolm kontserti. Valloonia festivalide juhid kuulsid EFK esinemist eelmisel aastal Tenso päevadel Mechelenis ning pakkusid kammerkoorile võimalust esineda nende kahel olulisel festivalil. 5. oktoobril esineb EFK Hainaut’ festivalil Saint Nicolas’ kirikus Tournai’s, kus esitatakse Johann Sebastian Bachi ja Arvo Pärdi loomingut organist Ene Salumäe osalusel. Sama festivali raames toimub järgmisel päeval kontsert Monsi Arsonic kammesaalis, mis on kohandatud kaasaegseks kontserdipaigaks endisest tuletõrjedepoost. Seal kõlab Veljo Tormise, Arvo Pärdi ja Cyrillus Kreegi muusika, millele on lisaks võetud teoseid Jean Sibeliuse loomingust. 7. oktoobril esinetakse aga taas Bachi ja Pärdi kavaga, seekord Liège’i Filharmoonia amfiteatri-laadses uhkes saalis festivalil „Septembriööd“.\nJärgnevad kontserdid toimuvad Arvo Pärdi loominguga 20. oktoobril koos Tallinna Kammerorkestri ja Tõnu Kaljustega esmakordselt Pariisi Filharmoonias ja 21. oktoobril Nantes’i kongressikeskuses. Viimases kontserdipaigas on EFK esinenud ka varem. Oktoobri lõppu jääb esinemine Helsingi Aleksandri Teatris Teet Kase-Timo Steineri-Sander Mölderi balletis „Keres“.


42 tolline Panasonicu plasmateler Veaotsing - Tips for you - Tipsed.Com\nPanasonic toodab koduse meelelahutuse seadmeid nagu kodukinosüsteemid, Blu-ray mängijad, DVD-mängijad ja televiisorid.Kui teil on 42-tolline Panasonicu plasma teleri, kuid on probleeme vaadates seadme, saate teha mõned lihtsad tõrkeotsingusamme tagada, et teler on töökorras ja et teil on see ühendatud.Kui televiisor ei tööta ikka peale põhjalikku tõrkeotsingusamme, Panasonic soovitab nõu kohaliku Panasonicu esindajaga remont informatsiooni.\nOtsige punane tuli mööda alumist serva esipaneelil tagada, et teler on sisse lülitatud.Kui ei, siis vajutage "Power" nuppu kaugjuhtimispuldil või vasakul pool televisioon omakorda televisiooni.\nVeenduge televisiooni toitekaabel ühendatakse seinakontakti.Kontrolli oma kaitsmekarp või kaitselüliti ja proovige ühendada alternatiivse seade seinakontaktist veenduge, et pesa on sisse.\nVajuta "sisend" nuppu puldil, liikuge allapoole ja valige soovitud sisend nimekirja.Valige "TV" normaalseks RCA ühendus, valige "HDMI 1-3" sead\ne, mis on ühendatud TV läbi üks kolmest HDMI porti, valige "Component 1-2" seade, mis on ühendatud TV läbi ükskaks komponenti sisendid, valige "Video 1-2" seade, mis on ühendatud TV läbi üks kahest komposiit sisendid või valige "PC" seade, mis on ühendatud DVI sisend.Vajuta "OK" kaugjuhtimispuldil, et valida soovitud sisend.\nVeenduge, et ühendatud seade, nagu teie DVR, DVD-mängija, Blu-ray mängija, mängu süsteemi või arvuti on sisse lülitatud ja korralikult ühendatud õige sisend tagaküljel või vasakul pool televisioon.\nkeelake lähedal on elektrilisi komponente, mis võivad põhjustada häireid nagu päevavalgus tuled või raadiod\nLülita serveri üle ja vajutage sakile akupesa kaas ja eemaldage see, kui televisioon ei reageeri kaugjuhtimispuldi.Eemaldage patareid ja lisada uusi patareisid pesasse pärast trükitud skeemiga all patareid sees kauge.\nVeenduge, et Etherneti kaabel ühendab "Ethernet" port tagaküljel televisiooni kui üritab pääseda Panasonic Viera Cast režiimis.Veenduge, et teine ots ühendab oma kaabel või ruuter.\nKui punane tuli allosas teleri ees vilgub, see annab märku, et Panasonic televiisor vajab sisemist remont.


Kas üldse tasub saada mootorratturiks, mootorratta omanikuks? Elukoht TLN kesklinn. - Leht 2 - Biker.ee foorum\nLugemata postitus Postitas Bogser » 07 Veebr 2018, 09:03\nKõik see, millest räägid, on omal nahal algusest lõpuni läbi käidud. Kui ikka tahtmist on, siis leiad kõigile sinu poolt püstitatud küsimustele normaalse lahenduse.\nPS Ostsin ka alguseks kasutatud ratta, nüüd läheb sellega 12 aasta...\nLugemata postitus Postitas Bogser » 07 Veebr 2018, 09:12\nwylde kirjutas: head soovitused, veel võiks neid lugusid keegi pajatada, kuidas tööle-koju varustusega hakkama saavad; kuidas kolleegid suhtuvad lukustatud WC-sse ja et siis kosmonaut sealt välja jalutab. Kas keegi käib rattaga ka päeval lõunal - sama rutiin siis, et saapad jms?\nHooajal käin igapäevaselt tsikliga tööl- panen kodus varustuse selga, vantsin parklasse, sõidan tööle, vahetan riided (mitte keegi ei vaata viltu!). Õhtul on protsess vastupidine- sinna mahub ka toidupoe külastus. Ja lõunal käin ka tsikliga kui vaja. Ajan kaherattalisega ka tööasju- käin klientide juures, kui just pole vaja 30 kilo tööriistu kaasas vedada. Töö on Tallinnast Valgani ja Kärdlast Narvani. Saab hakkama kui tahtmist on! Hakkab oma toimetustele veidi teisiti vaatama- jälgisd rohkem ilmateateid, mõtled läbi, mida selga panna ja kaasa võtta (kõik ei mahu ka kohvritesse alati- kuigi olen käinud mootorsaega ka metsa tegemas).\nLugemata postitus Postitas pühak » 07 Veebr 2018, 09:27\nwylde kirjutas: Tundub, et tuleb ikka tsikli teema omal käel ära proovida. Siin ka läbi käinud, et elu ongi lühike ja kohati mõttetu, nii lendasin ka naisele peale kui ta taunis mu eesmärke Ütlesin, et fine, kui ma ratturiks ei hakka, siis dont worry, mõtlen midagi hullemat välja.\nStabiilselt kulgemine ei ole mulle. Vahetan ka 3-4 aasta tagant töökohti ja spordis muudan eesmärke, sest kui tunnen, et siit midagi uut ma ei saavuta, siis on veel vaja kasutada eluks alles jäänud aastaid, mitte jääda paigale, kinni oma hirmudesse. Ma endale ka selgeks mõelnud, et eks ta luksus on ja mitte väga praktiline otsus, samas ei saa vaadata ühe aasta kontekstis eesmärke. Võib-olla ühel suvel tulebki kilomeetreid tagasihoidlukult, ehk mõnel teisel jälle rohkem. Suur unistus on ka Sotimaale tsikliga ring peale teha (mitte 2018 kohe aga mõni järgnev aasta) ja mõned muud kohad veel sügelevad ajusopis. Teisiti kui tsikli seljas ma neid vallutusi ette ei kujuta. Jalgrattaga on juba Iirimaale ring peale tehtud ja Prantsusmaad vändatud.\nKui naine mul tsikliostmist keelata üritas, siis ma ähvardasin, et kui hakkab mu hobisid piirama, viskan talle seda surmatunnini nina peale. Ütles seepeale, et eks sa osta siis. Seda võimalust ei saanud muidugi kasutamata jätta ja järgmine päev oli mulle sobiliku tsikli müüjaga juba kaubad koos. Naine muidugi kratsis kukalt kommentaariga, et ta ei uskunud, et ma nii kähku asja ära teen.\nAga räägi talle vaimustusega paraplaanidest ja langevarjuhüpetest. Siis on tsiklivärk äkki juba vägagi odav ja ohutu.\nLugemata postitus Postitas wylde » 07 Veebr 2018, 10:07\nwill111 kirjutas: "Ega mootorrattas selles osas (ummikud, kehv ilm) ju midagi oluliselt paremaks ei muuda, tõenäoliselt isegi halvemaks"\nOlen ka 20 aastat jalgrattur olnud ja näiteks kui punane on ülekäigu raja ees ja inimesi teed ületamas ei ole, siis ma ei seisa autode tossus vaid liigun edasi (lisaks mul on turvalisem hakata liikuma ennem autosid kui nendega ühel ajal). Eks on olnud kogemusi, et mõnda autos istuvat ahvi ajab see närvi ja tuututab või suisa rammib järele jõudes. Kas mootorrattal on samasugust liiklusraevu kogeda või kuna seal autojuht ei saa lihtsalt minema kiirendada, siis jätab oma solvumise välja elamata? Ma ise autojuhina lasen suurima rõõmuga mootorattureid vahele ja teen ka teel ruumi neile võttes paremale/vasakule nii kuidas vaja aga enamus autojuhte vist nii empaatilised ei ole?\nKui taunitav on jalgratta ribal tsikliga sõitmine ( Pärnu mnt südalinnast Tondile; telliskivi jt analoogsed kohad)?\nLugemata postitus Postitas Snuffit » 07 Veebr 2018, 11:00\nPanen ka kirja paar rida.\nEsiteks, kui ikka kihk on, siis loomulikult võta tsikkel ligi. Need paar miinust (vihmase ilmaga sõit, jahe, limited cargo space jne) ei ole mitte midagi võrreldes kõikide nende plussidega ja eelkõige selle emotsiooniga, mis sa saad, kui seda gaasirutskat väänad. Võid sõita kümme aastat ja ikka on hea tunne kui tsikli selga saad. Tsikkel on ainuke masin näiteks, millega ma käin sõitmas niimoodi, et ei ole vaja otsest sihtkohta või plaani, lihtsalt kulgen kuhugi.\nTeiseks - kiirus, lihtsus, mugavus. Ehk siis punktist A punkti B läbi igasugu ummikute, kitsaskohtade ja ka praamide jõuad tsikliga ikka palju kiiremini ja lihtsamalt. Ja mugavus eelkõige parkimise tõttu - saad alati suhtpunktile lähedale parkida ning seda ka tasuta. Jäta kasvõi tallinna kaubamaja peaukse kõrvale - no problemo!\nKolmas punkt - varustus. Kuna tsiklisõit on sama vana tegevus kui aeg ise, on leiutatud igasugu erinevat varustust, kust hulgast leiad endale kindlalt sobivaima. Ise käin tööl näiteks kevlarteksadega ja tsiklitossudega, pealt võtan ära vaid kiivri ja tagi ja teiste asjadega saab ilusti terve päeva veeta. Ostes suurema tsikli, saad külge panna ka kohvid ning siis tsiklilt maha astudes mittevajaliku varustuse sinna samma panna. Ning nagu eelpool öeldud, on tsikli püksid ja tagid enamasti piisava varuga, et sinna alla mahuks ka teised püksid jne. Alati saad tavariietele peale tõmmata lihtsalt vihmariided ja kaitsmekomplekti, polegi riideid vahetada vaja\nTsikli koha pealt niipalju, et kui sa oled täitsa algaja, siis pigem vaata jah ikka kasutatud tsiklit, sest küsimus ei ole kas sa kukud, vaid millal sa kukud\nJa pildi järgi kena tsikkel (või tsikli tüüp) võib sulle isiklikult päriselus hoopis üldse mitte sobida. Esimeseks ei peagi bike´i ostma, palju on ka muid variante ja seda igas hinnaklassis. Oota kevadet, küll siis kuulutusi juurde tuleb ja leiad kindlasti midagi sobivat ka oma maitsele. Soovitan uurida fooorumlastelt ka proovisõidu võimalusi, saad enda jaoks pildi vast ka selgemaks. Jama variant oleks ju ka uus tsikkel osta ning hooaja lõpus mitme tuhandese kahjuga maha müüa, sest sõiduasend vms ikkagi ei sobinud.\nJa jalgrattateedel mina ei sõidaks - pole ka vajadust, mahud tavaliselt ka mujalt mööda.\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 07 Veebr 2018, 11:32\nEi sellist eelist nagu jalgrattuirl ei ole, et vahepeal oled üldliikluses siis jalakäia ja sisi jälle üldliikluses. Liiklusraev tekib siis kui inimene üritab n.ö. perse pugeda ilma vasekata. Isenesest kui oskad mõistlikult asju teha, siis ei ütle sulle keegi midagi välja arvata kui mõni debiil satub.\nJalgratturitega on mul oma teema. Tiptunnil üritada sporti teha ummikutes või maanteel parves sõita tinast näoga nagu oleks surematu ka ei sobi mitte kuskile. Siis vahepeal sulle ette keerata ja pärast ohkida, et kõik ümberringi on pahad. Tsikliga paned veits gaasi ja oled esimesena minema ja ei sega kedagi. Kui sa ikka koperdad autode vahel nagu tüdrug suurte meeste vahel ja üritad peegleid kaas viia siis selle kothta on ütlus, et saad ka kirikus peksa.\nKui sul juba sellised kahtlused üleüldse on, siis ma soovitan ikka edasi muude aladega tegeleda. Vaata kasvõi oma autot peale maantesõitu suvel ja siis mõtle kas sa ikka julged nii mustaks saada? Osta endale S.O.A. DVD, paar T-särki ja ole õnnelik.\nTsiklisõit ongi üks suur müüt. Emased ei lähe niiskeks ära isegi arva. Neil on sügavalt pohhui millega keegi sõidab, kui see ei ole just auto BMW. Põlved hakakvad valutama, koguaeg oled sääskedega hammaste vahel ja perse, peab veel parandama ka koguaeg. Kord üks kord teine probleem.. Seljakotiga on üldse piin sõita ja teed on nii lühikesed.\nOsta endale maksimum mingi maxirollu ja ole selle üle õnnelik, saad kuskil Tööstuse linnakus käia ilusad mokasiinid jalas viigipükstes ja avatud kiivriga kohvitamas. Ja oled palju õnnelikum kui kogu selle pläustiga tegelemine. Päevalõpuks pool euroopat teeb nii ja miks sina teistmoodi peaks olema?\nLisaks selle, kui lugeda kogu seda sousti siis võta uus pill ja ära kuula kedagi ja talveks pane see lihtsalt talvehoidu ära. Või siis ära võta. Pävalõpuks, see on siin küll väga vale koht selliste küsimuste esitamiseks. Head vastust siit ei saa\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 07 Veebr 2018, 11:47\nLugemata postitus Postitas Jesper » 07 Veebr 2018, 11:52\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 07 Veebr 2018, 12:17\nLugemata postitus Postitas ElectroMoto » 07 Veebr 2018, 12:33\nLiikluses olen tähele pannud, et kui ma käitun ja sõidan ise nagu idioot, siis näen liikluses ainult idioote. Nii kui teadlikult liiklen teisi-arvestavalt, siis märkan ainult mõistlikke liiklejaid.. Pole kunagi tekkinud (ptüi-ptüi-ptüi) mingit seisukorda kaasliiklejatega, et keegi oleks tahtlikult probleeme tekitanud. Pigem ikka tehakse ruumi. Foori alt esimesena ära liikudes ei jää teisi järgi ootama. Jalgratta-radu kasutan ainult viimases hädas ja siis ka pigem mitte.. või siis kui foori ees on ainult paar-kolm autot. Olen ise pidanud passima rattarajal jalgrattaga tipptunnil mingi laia monstrumi taga, kuna see ei mahtunud seal liiklema. Suht nõme oli. Elik ära tee teistele seda, mida sa ei taha, et sulle tehtaks ja vastupidi. Ja kõik on ilus. Ja lill!\nLugemata postitus Postitas rannamees » 07 Veebr 2018, 15:37\nTee oma unistus teoks, kõik need küsimused on lahendatavad!\nAinuke asi, mida ei soovitaks, on uus liisingupill ja nimelt seetõttu, et esimene ratas ei pruugi enam üldse mingi aja möödudes meeldida/sobida.\nLugemata postitus Postitas wylde » 07 Veebr 2018, 17:51\nKuna mul kindel soov on tänaseni veel vähemasti Kawasaki Vulcan S, siis pole palju variante. Kasutatuna hind algab 6k, tutikana 7k. Teist tüüpi tsiklite seljas tean juba ette, et ei meeldiks istuda. Olen Aasias reisidel kärutanud erinevate variantidega. Ka Honda Rebel ja Triumphi mudelid visuaalselt meeldivad, ent vähemasti googeldades on kõige paremaid hinnanguid Vulcan S saanud. Fast; nimble, real joy to ride. Good for a first bike and can surprize even serious motorcyclists. Lisaks kuna olengi algaja, siis ABS tundub ka minu jaoks "must be" lisa. ABS-iga on aga vaid uuemad mudelid. Ja kui hinnavahe uue rattaga on vähem kui 50%, siis kuumaksetena seda hinnavahe ei tunnetagi, küll aga võib see vanem pill olla murelapseks hiljem. Tutika rattaga tean, et täiendavaid kulusid esialgu ei ole.\nLisaks iga teine kommentaar on, et küll sa kukud. Ma ei suuda mõista, miks peaks tsiklil kukkuma? Vale kiirus ja rattad blokki pidurdamine või muu põhjus? Ega ABS pole mingi imeloom, aga olen ka ralliautoga lapatsit vajutanud ja tõesti oli keeruline kurvides autot teel hoida. Kas see kukkumise statistika võib ka olla ABS puudumise põhjus?\nPS, Kawasakil saab seadistada lenksu ja jalgade asendit 3 astmeliselt, ehk enda pikkuse järgi saab mugavalt asendi paika sättida aga seda siis tutikana ostes.\nIgaljuhul, igal sõiduvahendil;tehnikal on tohutu vahe mugavuses jms kui tootmisvahe on 5 aastat. Normaalne järelturu hind oleks -10-15% iga aasta kohta tootmisest. No way alla 2010 ratta eest tuhandeid hakkaks välja käima ja alla selle oleks hind samuti kahtlaselt odav. Kui ise sõidutehnikaga riske võtan siis see teadlik valik, peaaasi et tehnika ei tekita riske minu eest\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 07 Veebr 2018, 18:38\nrannamees kirjutas: Tee oma unistus teoks, kõik need küsimused on lahendatavad!\nLugemata postitus Postitas reimps » 07 Veebr 2018, 18:45\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 07 Veebr 2018, 19:07\nArdilla kirjutas: Mina võtaks uues. (Hetkel ei ole tegemist sarkasmiga)\nega se Kawa nüüd nii palju ka ei Saki samas kes ma olen, et kaasa rääkida, mul pole peale süzäkide muud miskit olnud. Siiani vaid Ilastanud nende uute Apriliate ja Bemmide peale... aga tuleb see päev. Tuleb Aprilia ka minu garaazhi,tuleb selline ka ära proovida. Ja Yamu ja Bemm.\nLugemata postitus Postitas pühak » 07 Veebr 2018, 19:31\nega se Kawa nüüd nii palju ka ei Saki samas kes ma olen, et kaasa rääkida, mul pole peale süzäkide muud miskit olnud.\nSiiani vaid Ilastanud nende uute Apriliate ja Bemmide peale... aga tuleb see päev. Tuleb Aprilia ka minu garaazhi,tuleb selline ka ära proovida. Ja Yamu ja Bemm.\nGaraažiga tegelen. Võtab aega ja raha nii, et pole mahti ilastada ja uue tsikli tulemine peab uue garaaži ära ootama.\nLugemata postitus Postitas Ardilla » 07 Veebr 2018, 20:34\nLugemata postitus Postitas Dusterx » 07 Veebr 2018, 20:42\nMina olen 2x võssi sõitnud just tänu sellele, et unustasin abs'i välja lülitada...Kukud, on sul abs või mitte, ka kohapeal külili vajumine on kukkumine, lahtine liiv kurvis, pigi, märg muru, variante ja põhjuseid on n+1. Kui rahanumbrid on juba nagunii suured, siis võtaks ka juba uue, järgmine loogiline valik oleks vana ja soodne ratas ning kui oled lõpuks selgeks saanud, et jaa, tegelt ka olen mootorrattur, siis lähed tutika järgi. Palju nähtud neid "uusrikkaid", kes teevad load, sõidavad esimese suvega terved 1000km ja siis paar aastat ei puudu ja müüvad 3 aasta pärast ratta kommirahaga sõbra pojale.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 07 Veebr 2018, 21:04\nMa käisin külili oma garaazi ees. Omast arust olin jala alla lükanud, astusin ratta selajast maha ja ratas pani ka mu kõrvale end küljeli. Küljeplast kraabitud ja esimene suunakas katki.No juhtub ka peale mitmekümne aastast kogemust omades.\nABS sind kukkumast ei päästa,selles suhtes pole mõtet isegi kahelda. Kui algajana hakkad nii kallama,et ABS rakenduma peab, oled üsna kiirelt oma rattast lahti.\nLugemata postitus Postitas morse » 07 Veebr 2018, 22:12\nraske kirjeldada. pärast seda kui oled juba elu jooksul mitmekümnendat korda ratta pikali visanud või kusagil kehva pidamisega teel risu tõmmanud, ei saa yldse aru, et kuidas jälle\n(OK, ma enduuromees, ei ole päris normaalne inimene - aga siiski)\naga jah, eks on laias laastus 3 laiemalt levinud keissi:\n1. kohapealt kukutad ümber. eelpool õnnelikke juhuseid kirjeldatud. näiteks oled ratta kõrval, läheb tasakaal liiga palju teisele poole, ei jaksa tagasi tõmmata. ja muud toredad lood nagu näiteks jalg vajus maa sisse.\n3. erinevad sõidu pealt kukkumised. kuuma ilmaga suland tõrv - kui alles paar aastat sõitnud, siis ei ole võimalik ette kujutada kui libe see on. lahtise killustiku peal pidurdamine/kallutamine/kiirendamine (kui alles kogemusi kogud, siis ei aita ka ABS). Ehmatavad olukorrad liikluses, mis panevad järsult pidurdama vmt ja seejärel risu panek on suht lihtne (ma ei ole kindel, et ABS mingit hiilgelsuurt abi pakub, kuna faktoreid lisaks pikalt blokeerunud rattale on palju).\naga räägitakse, et on inimesi, kes saavad läbi ilma kriipimata. võibolla sa oled üks neist.\nLugemata postitus Postitas pühak » 07 Veebr 2018, 23:12\nLugemata postitus Postitas wylde » 08 Veebr 2018, 08:45\nEelnevad kukkumise kirjeldused on sellised, mida usun, et oskan vältida. 20 aastat jalgratta võistluspordi kogemusi maanteel ja metsas on selgeks teinud kõikides tingimustes kaherattalise käitumise, õpitud ka rehvirõhu valikut vastavalt teeoludele muutma jne. Ja MNT ratta kumm on 23mm, ehk et kui libisema hakkab, siis ka läheb - võistlustel pead alalhoiu maha suruma kuid trennis kukkumine kord 5 aasta jooksul. 2017 hooaeg oli ülimart märg, kõik maastikuratta võistlused olid mudased ja isegi sirgeid otsi vändates oli iga pedaalivajutusega tunda, et osa jõudu rakendub tühja kuna vedav ratas ei pea. Keerata sai tavapärase kallutamise asemel vaid keerates - ilmselt ka tsiklil sama märja ja libedaga (madalal kiirusel muidugi). Ei tea kas need kõik tsikli seljas kasuks tulevad kuid arvan, et pigem jah. Loodetavasti püsib alateadvuses jalgratturina kogetud füüsikaseadused/instinktid, et kurvis ei pidurda; silmad vaatavad alati teed ette; näed ka kurvi taha jne. Jalgratturina saanud mnt marrastusi; luu murru ja ka ühe organi kaotuse kuid iga seik neist on õpetanud ja valsamaks teinud. Loodetavasti ei sõida gaasi vajutades katus kohe ära\nPS, ma loodan et külili ei lase rattal enda all vajuda; enda valitud ratta üldmassi suudan saalis x 5 maast rebida. Kui tsiklil oleks kusagilt mugavalt kinni haarata, siis oleks võimeline seda ka maast nt treilerile tõstma\nLugemata postitus Postitas Tort » 08 Veebr 2018, 09:27\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 08 Veebr 2018, 10:49\nMa olen ka noorena rattaspordiga tegelenud ja sõidan ka siiani rattaga,aga võin sulle kinnitada,et teoorias on asjad sarnased ,aga praktikas mitte nii väga.Eriti suure vahe teeb sisse sinu valitud tsikkel ja selle isteasend.Ma suudan siiani veel mingi aja jalgrattaga kohapeal seista(vanast kogemusest lihtsalt),aga tsikliga see pole nagu üldse sellisel moel teostatav.Vahe teeb sisse see,et jalgatas on sinust kordi kergem ja seal sa hoiad ennast tasakaalus ja jalgratas seisab koos sinuga. Tsikkel on sinust ,aga tublisti raksem ja sinu valitud rattal püsti asend ei ole ka loomulik asend.Kui sa ,aga püsti ei ole,siis raskuskese sinu ja tsikli suhtes sinu kahjuks ehk sa pead pigem tsiklit tasakaalus hoidma ja siis ka ise seal peal püsima.Keeruline seletada,aga ei ole kohe kindlasti päris sama asjaga tegemist.Sinu füüsiline võimekus ei mängi tsikli puhul ka erilist rolli,jumala väiksed kilud teevad raskete ratastega imetrikke,aga seda peab õppima ja ma küll kedagi ei tea,kes pole algajana kukkunud.Kaasarvatud ma ise.\nLugemata postitus Postitas AzA » 08 Veebr 2018, 10:58\nKas tasub moosisaia süüa, kui ise nisu ei kasvata?\nLugemata postitus Postitas Peet » 08 Veebr 2018, 11:04\nKui sulle peol tüdruk hakkab meeldima, siis lähed ju ligi ja teed juttu...või pigem esmalt uurid teiste meeste arvamust, kes juba 20a abielus olnud? Saab vist väga erinevad arvamused. Sama on tsikliga. Unistus ja soov on olnud lapsest saati ja nüüd on võimalus ratas soetada, siis teegi seda! Ratas võta see, millest kaine mõistus ja rahakott üle käib...ning mis meeldib omale. Uurida teiste arvamusi teemal uus või vana- jälle sõltub tegelikult rahast ja enda soovist. Mina ei raatsi täna uut osta, samas paljud just tahavadki uut. Jalgratas on muhe asi ja tervisele kasulik, aga tsiklist erineb nagu aerupaat allveelaevast. Ometi vees liikuda saab mõlemaga. Oskad vältida kukkumisi? Kukkuma ei lähe meist kunagi keegi, sest kõik me oleme sisimas parimad ratturid. Ütled kodus ka, et "lähen sõitma" või keegi meist hõikab kaasale teise tuppa "Kallis, ma lähen kukun korra linna vahel...!" ? ABS on äge asi, aga gravitatsioon on vägevam. Tõmbab raibes ratta ümber ka koos ABSi ja muude lühenditega\nPS: Jutu mõte polnud kuidagi iroonitseda või sarkastiline olla, juhuks kui kellelegi tundus\nViimati muutis Peet, 08 Veebr 2018, 12:20, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus Postitas RasmusL » 08 Veebr 2018, 11:14\nwylde kirjutas: Eelnevad kukkumise kirjeldused on sellised, mida usun, et oskan vältida. 20 aastat jalgratta võistluspordi kogemusi maanteel ja metsas on selgeks teinud kõikides tingimustes kaherattalise käitumise, õpitud ka rehvirõhu valikut vastavalt teeoludele muutma jne. Ja MNT ratta kumm on 23mm, ehk et kui libisema hakkab, siis ka läheb - võistlustel pead alalhoiu maha suruma kuid trennis kukkumine kord 5 aasta jooksul. 2017 hooaeg oli ülimart märg, kõik maastikuratta võistlused olid mudased ja isegi sirgeid otsi vändates oli iga pedaalivajutusega tunda, et osa jõudu rakendub tühja kuna vedav ratas ei pea. Keerata sai tavapärase kallutamise asemel vaid keerates - ilmselt ka tsiklil sama märja ja libedaga (madalal kiirusel muidugi). Ei tea kas need kõik tsikli seljas kasuks tulevad kuid arvan, et pigem jah. Loodetavasti püsib alateadvuses jalgratturina kogetud füüsikaseadused/instinktid, et kurvis ei pidurda; silmad vaatavad alati teed ette; näed ka kurvi taha jne. Jalgratturina saanud mnt marrastusi; luu murru ja ka ühe organi kaotuse kuid iga seik neist on õpetanud ja valsamaks teinud. Loodetavasti ei sõida gaasi vajutades katus kohe ära\nMa suudan enda ratta massi nt rinnalt suruda, seega kui käna panen ja alla jään siis saan korraga ka trenni ära tehtud. Nii et see hobi on 2in1. Sellepärast see mulle nii meeldibki.\nLugemata postitus Postitas Krl » 08 Veebr 2018, 12:02\nMis ratastest ja massidest siis jutt käib, mida keegi rinnalt surub, maast üles sikutab, või millega biitsa treenib?\nLugemata postitus Postitas iSlanderEST » 08 Veebr 2018, 13:15\nLugemata postitus Postitas Raki » 08 Veebr 2018, 13:26\nKui kõhkled siis ei soovita osta. Või siis oota 2 kuud ja kui ikka veel tahad eks siis osta. Ostu soov peab olema sul endal 100% kindel, mitte et saad tuhhi juurde foorumlaste soovitustest. Ise jätsin just uue 1200GSA ostmata, kuna ei tundunud ikkagi see päris õige. Peab tunduma õige ja kõik ja peab olema isu. Ettekäändeid tsikli ostmiseks ei tasu välja mõelda ala jõudad kiiremini tööle jms, ei jõua.\nSama nagu keegi võtab koera ettekäändega et siis hakkab rohkem väljas käima . ei hakka, koer situb varsti rõdule. Käi kõigepealt 3x päevas niisama väljas iga ilmaga ja siis vaata kui väga meeldib.


Mängutööstus mõistab hukka Donald Trumpi väite, et videomängud põhjustavad massitulistamisi | Diktor\nMängutööstus mõistab hukka Donald Trumpi väite, et videomängud põhjustavad massitulistamisi\n7. aug. 2019 kell&nbsp08:49\nDonald Trump ei näe vägivalla katalüsaatorina lihtsalt kättesaadavaid tulirelvi, vaid videomänge.Foto: CNN\nMõne päeva eest leidis USA-s aset kaks massitulistamist, milles hukkus kokku 29 inimest. Donald Trump ja tema aatekaaslased leidsid, et juhtunus saab süüdistada vägivaldsete videomängude negatiivset mõju. Mängutööstuse juhtivate firmade esindajad sellega ei nõustu.\nÜhendriikide president Donald Trump sõnas pärast massitulistamisi toimunud pressikonverentsil, et on aeg lõpetada vägivalla ülistamine ja tõi välja, et videomängude mõju noortele peab drastiliselt vähendama või sootuks kaduma.\nMaailma suurimaid mängutootjaid koondav Entertainment Software Association (ESA) sellega ei nõustu. “Videomänge mängib enam kui 165 miljonit ameeriklast ja miljardeid inimesi üle maailma,” väideti ESA avalduses. “Ometi ei pea teised ühiskonnad, kus mänge mängitakse sama aktiivselt tegelema nii traagiliste sündmustega kui ameeriklased.”\nSarnase avaldusega tulid välja ka mänguorganisatsioonid IGDA ja IGDAF. “Mängude süüdistamine vägivallapuhangutes ignoreerib tegelikku probleemi. Tohutu hulk uuringuid kinnitab, et mängude ja vägivaldse käitumise vahel ei ole seost. Mängud ei põhjusta vägivalda ja me toetame selle väärinformatsiooni leviku peatamist.”\nAsjaolu, et USA poliitikud süüdistavad pärast massitulistamisi videomänge vägivallale õhutamises ei ole uudne. Sel korral valab õli tulle aga laupäeval El Pasos 20 inimest maha lasknud kurjategija manifest, mille ta avaldas internetis enne veretööd. Seal mainitakse, et “ärge rünnake tugevalt turvatud kohti, et oma “COD” (“Call of Duty”, toim.) supersõdalase fantaasiaid välja elada. Rünnake väheturvatud sihtmärke.”\nDonald Trumpi mängutööstuse vastu suunatud sõnavõttudel on juba olnud ka laiemaid tagajärgi. Mitmete juhtivate mängustuudiote ja-levitajate aktsiate väärtus on langenud mitme protsendipunkti võrra.\nMärksõnad: donald trump, mäng, massitulistamine, poliitika, usa, videomäng


Kunst imiteerib elu: Kristel Aaslaid avaldab, kas ekraanilt nähtud abieluettepanek oli ikka fiktsioon? - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n15. oktoober 2018, 19:06\nKunst imiteerib elu: Kristel Aaslaid avaldab, kas ekraanilt nähtud abieluettepanek oli ikka fiktsioon?\nHumoorikas esinejateduo Kristel Aaslaid ning elukaaslane Mattias Naan jahmatasid fänne, parodeerides saates «Su nädal kõlab tuttavalt» Beyoncé ja Jay Z tuntud lugu. Video lõppes üllatuslikult abieluettepanekuga. Kristel avaldab, kas ekraanilt nähtu oli fiktsioon või imiteerib kunst siiski päris elu?\nKristel ja Mattias on algaval telehooajal ühise paarina juba mitmel korral pildile sattunud. Kuigi fännide südames pretendeerivad nad kuulsate paaride edetabelis kindlasti esikümnesse, kui mitte esikolmikusse, on oma suhet hoitud parajalt varjus ning parajalt avalikuna. Saates «Tunnen sind läbi ja lõhki» võidutsenud paar tõestas, et üksteise näol on leitud mõttekaaslased ja hingesugulased, kes üksteist tõesti lausa poolelt sõnalt mõistavad. Kristel avaldas intervjuus Reporterile, et ka vaimse tervisega võitluses on just Mattiase tugi, kohalolu ja armastus teda teel positiivsuse poole edasiviivaks jõuks olnud.\nSaates «Su nädal kõlab tuttavalt» parodeerisid elukaaslased Jay Z ja Beyoncé ühiselt avaldatud lugu «Apes**t» nime all Naanslaid. Pulma- ja pereteemaline räpp kulmineerus sellega, et Mattias võlus taskust välja uhke sõrmuse. Seejärel video lõppes ning jahmatuses fännid jäeti juurdlema: oli see nüüd nali, või on noored tõesti astunud suhtes ühise suure ja julge sammu edasi?\nKristel Aaslaid sõnas Elu24le, et tegemist oli siiski vaid paroodiaga, mis sai inspireeritud ühiskonnas leivivast survest ja trendist, et pulmamõtetega peab tuli takus olema. Ning tavaliselt on initsiaator siiski ikka naispool. «Paratamatult on naine tavaliselt see, kellel on rohkem tuli takus selle kihlumise, abielu ja pulmadega. See, et oleme seda maailmas tähele pannud, meile sellise väikse augu kaevaski,» naerab ta.\nEt naistel on tanu alla saamisega kiirem kui meestel võib Kristeli sõnutsi olla tingitud sellest, millist sõnumit edastatakse juba noorest peale läbi filmide ja meedia: «See on lihtsalt mingi romantiliste komöödiate töö ja filmimaailma muinasjuttude värk. Sotsiaalselt on koguaeg justkui olnud nii. Ja mitte, et rääkida kõikide tüdrukute eest, kuid kuidagi on jäänud selline mulje, et tüdruk peab tahtma kleiti ja pulma ja seda kõike, aga ma arvan, et see on ühiskonnas muutumas.»\nSee, et paljud noored näiteks Eestis, ei soovi abielluda, või isegi oma kooselu registreerida on tingitud arusaamisest, et koos olemiseks ning üksteise armastamiseks ei ole vaja paberit, mis seda kinnitaks või tõestaks, arvab ta. Möödunud aastal registreeriti abielusid 6447 abielu ning 3323 lahutust, ehk 4,89 pulma 1000 elaniku kohta (allikas). 2015. aastal läbi viidud uuring Euroopas enim levinenud leibkonnatüüpide kohta selgitas, et Eestis on enim levinud vabaabielu ning ka üksikemade osakaal on võrreldes lähiriikidega märgatavalt kõrgem. See võib olla tingitud seetõttu, et lapse saanud naised elavad registreerimata kooselus või vabaabielus.\nKa oma elus võtab Kristel väga rahulikult, üheskoos oodatakse õiget aega. «Kindlasti ma olen mõenud, milline võiks mu pulm olla. Vaatan TLC pealt saadet «Say Yes To The Dress» ja siis paratamatult mõte läheb sinna,» tunnistab ta. Kuid nendib, et praegusel eluhetkel mõtleb ta tulevikuplaanidele väga kaine mõistusega, ega pea kiirustamist vajalikuks.\nHmmm ? @jaankalmus #sunädalkõlabtuttavalt\nA post shared by Kristel Aaslaid (@kristelaaslaid) on Sep 22, 2018 at 7:04am PDT\n«Kui mõtlema hakata, siis juba pulmapeo korraldamine on nii suur väljaminek, et kui teha, siis tasub seda teha korralikult,» peab noor naine õige aja ootamist ka materjaalses mõttes loogiliseks. «Kui teha, siis teha õigesti. Kiirustamisel pole mõtet, sest keegi ei jookse selle pulmaga sul ju eest ära,» naerab ta. «Ei ole mingit tähtaega, et noh, nüüd olete juba paar aastat koos olnud, nüüd on aeg hakata abielluma.»\nKui see kurikuulus «õige hetk» lõpuks saabub arvab Kristel, et omaette eesmärki selle uudise saladuses hoidmisest ei oleks mõtet teha. Samas tunnistab, et hoolimata sellest, et fännid nüüd enam muust kui Naanslaidi pulmadest ei mõtlegi, pole ta ise sellele kõigele kuigi pikalt mõtlema jäänud. Kokkuvõtvalt jääb Kristeli jutust kõlama, et vooluga minnakse rahulikult kaasa, nii indiviidi, kui paarina. Tuleb, mis, millal ja kuidas tuleb, üks päev korraga, siis on kõik hästi!\nJõudu Kristelile ja Mattiasele nii koos- kui argielus!


Moegalerii: Tommy Hilfigeri jõulukollektsioon särava Eda-Ines Ettiga\nÄra tee teisele seda, mida Sa ei soovi, et Sinule tehtaks.\nMillist rolli mängib Sinu elus ja esinemistel mood?\nRiiete valimine on minu puhul rohkem instinktiivne tegevus - tunnen kaugelt ära oma valikud. Hea nõuandja on mulle olnud ka stilist Karolin Kuusik. Olen igapäevaselt pigem mugavuse pooldaja, kuid üritustel eelistan pidulike kingade ning kleidi kooslust.\nSee on alati väga keeruline küsimus. Kipun ise kirjeldades arvama, et olen üsna monokroomne – kannan üpris palju musta, halli ning neutraalseid toone. Leidub loomulikult ka hetki, kui soovin olla silmapaistvam ning nendeks puhkudeks on mu garderoobis säravamaid värvivalikuid. Mulle meeldib katsetada ja miskida. Olulisteks märksõnadeks on kindlasti mugavus ning materjal, mis oleks nahasõbralik ja pehme.\nMis on Su kõige lemmikum rõivaese?\nKindlasti teksad, sest nendega on kõige lihtsam kombineerida, on mugavad ning need õiged leides on justkui teine nahk! Veel tooksin välja mõned kevad-sügisesed jakid, mis on kvaliteetsed ja mõnusad ning saab hästi ka kleitidega sobitada. Kõik käib üldiselt vastavalt tujule.\nMilline on kõige erilisem kingitus, mille kunagi saanud oled?\nEi oska ühte välja tuua – iga kingitus, mis on kallite inimeste poolt ja südamest tehtud, on mulle kõik võrdväärselt armsad. Oleks ebaõiglane, kui ma ainult ühe välja tooksin! Villane soki- või kindapaar valmistab ka suurt rõõmu!\nKuidas plaanid oma lähedasi üllatada?\nTaktika, mida olen viimastel aastatel kasutanud, on elamuskingitused – kinkida elamust! Kontsert, teatrietendus või midagi seikluslikku, kuhu saab kasvõi kogu perega minna. Emotsiooni kinkimine on hea mõte, sest asju on meie ümber nii palju ning tore mälestus jääb veel kauaks eredalt meelde. Tasub juba aasta vältel vaikselt uurida ja kõrva taha panna, millest keegi unistab, et õige kingitus õigesse kohta läheks!\nMida kannad selle aasta jõulupidustustel?\nSamet on alati kindla peale minek – mõjub elegantselt ning on meie külmas kliimas mõnus ja soe.\nMida sooviksid saabuvaks pühadeajaks?\nÜmbritsege end kallite inimestega, tundke rõõmu pisiasjadest ning palju hoolivust, positiivsust!\nShoppa Tommy Hilfigeri jõulukollektsiooni meie e-poes SIIT:\nFotograafid: Külli Rummel, Lilika Võsu, Grete Maria Kesa, Helen Killandi\nStilistika: Mari-Liis Medar\nTäname: Neiseri Grupp AS\nCopyright © 2016 AS Põldma Kaubanduse. All rights reserved


KRISTEN STEWART ROBERT PATTINSON VIIMASED UUDISED: EXES TAASÜHINEB LENNUKIL LAX! - MUUD\nRobert Pattinson ja Kristen Stewart taasühendati kõigi aegade kõige ebamugavamal viisil\nRobert Pattinson sõitis otsa oma endisele tüdruksõbrale Kristen Stewartile ja tema uuele tüdruksõbrale Stella Maxwellile ühes kohas, kus ta ei suutnud teda vältida - lennukis! Endine Videvik staarid pidasid reedel, 7. juulil Prantsusmaalt Los Angelesse toimunud lennul mitteametlikku taaskohtumist - näis, et nad üritasid kõigest väest üksteist eirata.\nKirsten (27) ja tema supermodellist sõbranna tundusid mõlemad ülimalt närvilised ja vabaaja rõivastuses, mis näitasid mõlemat ülitoonilist kõhulihast. Kristen raputas oma lühikest blondi suminat, samal ajal kui tema 27-aastane tüdruksõber kujundas tema pikad blondid lukud lahtiste lainetena - ja mõlemad daamid hoidsid LAXist lahkudes päikeseprille.\n(Foto krediit: Splash)\nROHKEM: Photoshoppisime teie lemmikkuulsuspaare koos, sest #Reasons\n31-aastane Robert üritas minna nii inkognito kui võimalik sinise pesapallimütsiga, mis oli ühendatud pintsaku, T-särgi ja teksadega. Lennujaamast lahkudes hoidis ta ka päikeseprille ja kõrvaklappe.\nOn ebaselge, kas Robert ja Kristen istusid lennul kõrvuti ja neid ei nähtud koos lahkumas, kuigi allikad ilmusid eranditult Elu ja stiil et suhtlusliinid on nende vahel hiljuti avanenud alates nende 2013. aasta lõhestumisest.\nRobi uus klõps, Hea aeg , on pärast Cannes'i filmifestivali palju kõmu saanud, avaldas siseringi esindaja. Ta helistas, et küsida Kristenilt, kuidas saaks seda hoogu jätkata, kuna paljud filmid, milles ta viimasel ajal mänginud on, pole eriti tähelepanu äratanud.\nROHKEM: Robert Pattinson vihjab „Videviku” taaskäivitamisele - lisaks kogu aeg, kui näitlejad on taasühinenud!\nTundub, et nende äsja taastatud sõprus on kahjutu, eriti kuna Kristenil on Stellaga pühendunud suhe ja Robert käib praegu inglise laulja FKA okstega - kuid kuigi Stellat ei näi see häirivat, on FKA kindlasti häiritud ja ta tahab Robertit kontakti katkestamiseks Kristeniga.\nFKA on nii armukade, jätkas allikas. Kuid endise endaga ühendamine on Robi jaoks viimane asi.\nReklaam Veebist Powered by Tristan Thompsoni petmisväited lähevad ainult hullemaksWonderwall.com Shiloh Jolie-Pitt rokib teismelisena hoopis teistsugust pilkuNickiSwift.com Rasedat Meghanit nähti esimest korda pärast Harry naasmist USAssePageSix.com Todd Chrisley topeltelu on lõpuks avatudNickiSwift.com Kas sellepärast pole Miranda Lambertil ja Blake Sheltonil kunagi lapsi olnud?TheList.com Teri Hatcheri tragöödia muutub lihtsalt kurvemaksNickiSwift.com Powered by ZergNet More sisseMuud Rupert Sanders tunnistas suhet Kristen Stewartiga. See oli viga! Kristen Stewarti soeng: vaata näitlejanna uut raseeritud pead Instagrami parimate kuulsuspaaride lõplik edetabel (matemaatika on seotud, poisid) Parimad lood\nkas selena gomezil on rinnaimplantaadid?\nmida saavad hääletreenerid võidu korral\non william ja kate jälle ootamas\nmiks derek ja taylor lahku läksid