Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Õigusabi - Itaalia\nEuroopa Komisjon > EGV > Õigusabi > Itaalia\n1. Mis on kohtukulud ja kes need tavaliselt kannab?\n4. Kas menetlusabi võib saada kõigi kohtuvaidluste puhul?\n5. Kas kiireloomuliste asjade lahendamiseks on olemas eraldi menetlus?\n6. Kuhu ma pean pöörduma, et saada menetlusabi avalduse näidisvorm?\n7. Millised dokumendid pean ma lisama menetlusabi avaldusele?\n8. Kus ma peaksin oma menetlusabi avalduse registreerima?\n9. Kuidas mind teavitatakse sellest, kas mul on õigus menetlusabi saada või mitte?\n10. Mida ma peaksin tegema, kui mul on õigus menetlusabi saada?\n11. Kes valib mulle advokaadi, kui mul on õigus menetlusabi saada?\n13. Kui mul on õigus saada osalist menetlusabi, kes maksab siis ülejäänud kulud?\n14. Kui mul on õigus saada osalist menetlusabi, kas see hõlmab ka kohtuotsuse võimalikku edasikaebamist?\n15. Kui mul on õigus saada osalist menetlusabi, kas selle andmine võidakse ka enne kohtuasja lahendamist lõpetada (või isegi pärast seda tagasi nõuda)?\n16. Kui mulle menetlusabi ei anta, kas ma saan selle otsuse edasi kaevata?\n(Asjaomased õigusaktid) – Kohtukulude, sealhulgas menetlusabi, liigitus ja menetlusnormid on kehtestatud presidendi 30. mai 2002. aasta dekreediga nr 115 (Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana, edaspidi „GURI” nr 139/2002), mille puhul on tegemist menetluskulusid käsitleva terviktekstiga.\nTsiviil-, kaubandus-, haldus- ja maksuasjades advokaatidele makstavad tasud on reguleeritud 13. juuni 1942. aasta seadusega nr 794 ning selle muudatustega; üksikute õigusteenuste eest tasutakse ministri 1994. aasta korraldusega nr 585 kinnitatud tariifide alusel.\n(Kohtukulud) – Tsiviil- ja kaubandusasjade menetluskulud (laiemas tähenduses) hõlmavad kohtukulusid ja õigusliku esindaja kulusid ja tasusid.\nMenetluskulud koosnevad riigilõivust läbivaatamisele tulevate kohtuasjade nimekirja lisamise eest ja muudest kuludest, mis võivad sellele lisanduda (nagu tehniline konsultatsioon ja autoriõiguse tasud).\n2002. aasta terviktekstis nr 115 nimetatud riigilõiv tuleb maksta asja lahendamise eest igas kohtuastmes ning kõikide tsiviilkohtumenetluste, sealhulgas võlausaldaja või võlgniku poolt algatatud pankrotimenetluste puhul, välja arvatud kui seaduses ei ole teisiti sätestatud.\nRiigilõivu ei tasuta perekonnaasjades või isiku perekonnaseisu või teovõimet käsitlevas menetluses, nagu on sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku IV raamatus (näiteks lahuselu, alaealisi ja abikaasade varalisi suhteid käsitlevate kohtuasjade puhul), hagi tagamise menetluses (nt vara arestimine võlgade katteks); kinnistamismenetluses, kauba tarnimiseks ja vabastamiseks kohustamise menetluses, lapsele elatise maksmist käsitlevas menetluses, kõikides lapsi käsitlevas (nt vanemlikku vastutust käsitlevas menetluses) ning kohtute pädevust ja kohtualluvuse norme käsitlevas menetluses.\nRiigilõivu tasumisest vabastamise põhjused tuleb esitada menetluse algatamise dokumendi lõpposas.\nTsiviilhagi kahju hüvitamise nõudes kriminaalmenetluses on riigilõivuvaba, kui taotletakse vaid süüdlase süüdimõistmist; hüvitise taotlemisel, isegi kui taotlus on esialgne, tuleb lõiv taotluse rahuldamise korral ära maksta.\nKohtuasja olemusest ja hagihinnast olenevalt võib selle suurus olla 62–930 eurot.\n(Maksekohustused) – Menetluse lõppedes või nõudmisel peab kumbki pool kandma menetluskulud ning maksma kõigi menetluse seisukohalt vajalike meetmete eest, kui seadus seda ette näeb või kohtunik seda nõuab (nt nõustamistasud). Kui poolel on õigus saada menetlusabi, kannab kulud riik.\nRiigilõivu peab maksma pool, kes ühineb kohtuasjaga, esitab algse hagiavalduse või kes, täitemenetluse korral, taotleb nõude loovutamist või müüki.\nHagihind nimetatakse kohtuasja algatava dokumendi lõpposas; kui pool muudab hagiavaldust või esitab vastuhagi või kui kolmas isik esitab iseseisva nõude ning seoses sellega suureneb hagihind, tuleb tasuda täiendav riigilõiv.\n(Kulude määramise kriteerium) – Reeglina jätab kohtu eesistuja kohtuasja kaotanud poole kanda ka kohtuasja võitnud poole kohtukulud.\nKohtunik otsustab kulude kandmise oma äranägemisel ning võttes arvesse kohtuvaidluse lõplikku lahendit, võib nõuda kulude osalist või täielikku tasumist. Ta peab arvesse võtma ka seda, millisel määral on nõue põhjendatud. Kõnealuse lahendi võib vaidlustada.\nKohtuasja kaotanud pool peab tasuma kohtuasja võitja poole advokaadikulud ja -tasud ning kõik kohtu määratud ekspertide või eksperttunnistajatega seotud kulud, mille eest on tasunud kohus. Samuti peab kohtuasja kaotanud pool katma ka muud menetlusega seotud kulud, mis makstakse koos kohtuotsuse kättetoimetamise kuludega kohtusekretärile.\nMenetlusabi on Itaalia “kohtus esindamiseks antava riigi õigusabi” õigusinstituudi vaste, mida antakse majanduslikes raskustes kostjatele, st riik vabastab sellised isikud teatavate kulude (riigieelarvelised kulud) tasumise kohustusest ja tasub ise muude kulude eest.\nIsik, kellel on õigus menetlusabi saada, ei pea maksma riigilõivu, tavapärast dokumentide kättetoimetamise tasu, teatavaid tasusid (registreerimistasu, kohtuliku hüpoteegi ja maa kinnistamise tasusid) ning autoriõiguse tasu.\nadvokaaditasud ja -kulud;\nkohtunike ja kohtuametnike reisi- ja muud kulud, mis on tekkinud nende kohustuste täitmisel väljaspool kohut;\ntunnistajate, kohtuametnike ja eksperttunnistajate reisi- ja muud kulud, mis on tekkinud nende kohustuste täitmisel;\nkohtulahendi kohta teatise avaldamisega seotud kulud;\nRiigil on õigus need summad tagasi nõuda ning kui kaotanud pool raha tagasi ei maksa, võib ta nõuda kõnealuse summa tagasimaksmist poolelt, kellel on õigus menetlusabi saada, kui ta võidab kohtuasja või vaidluse ning ta saab summa, mis ületab vähemalt kuuekordselt tekkinud kulud või kui kohtuasjast loobutakse või see jäetakse läbi vaatamata. Läbivaatamisele tulevate kohtuasjade nimekirjast väljajäämise korral või juhul, kui kohtuasi jäetakse läbi vaatamata seetõttu, et pooled ei täida seadusest tulenevaid nõudeid, on riigi nõuete tagamiseks kehtestatud erisätted.\nTsiviilmenetluses ja hagita asjade puhul (nt lahuselu, laste eeskostet või vanemlikku vastutust käsitlevates asjades) võivad menetlusabi saada majanduslikes raskustes kostjad, kui nende põhjendused ei ole ilmselt alusetud.\nMenetlusabi on õigus saada kõigil, kelle tulumaksuga maksustatav tulu ei ületa tema viimase maksudeklaratsiooni kohaselt 9269,22 eurot. Tulude künnist kohandatakse justiitsministeeriumi korraldusega iga kahe aasta järel, võttes arvesse Itaalia statistikaameti tarbijahinnaindeksi muutumist.\nKui asjaomane pool elab koos abikaasa või teiste pereliikmetega, arvatakse tulu hulka kogu pere, sealhulgas ka avaldaja, sissetulek.\nSissetuleku hindamisel võetakse arvesse ka seadusjärgset maksuvaba tulu.\nIsiklike õiguste vaidlustamise korral või kohtuasjade puhul, kus avaldaja huvid on teiste temaga koos elavate pereliikmete huvidega vastuolus, võetakse arvesse ainult isiklikku tulu.\nSellise olukorra või asjaolu ilmnemisel, mis võib olla alus kohtumenetluse algatamiseks, antakse Itaalias seaduslikult elavatele välisriigi kodanikele ja kodakondsuseta isikutele, nagu ka mittetulundusühingutele või -liitudele, mis ei oma äritegevust, Itaalia kodanikega samad õigused.\nMenetlusabi võib saada kõigi tsiviilvaidluste ja hagita asjade puhul.\nMenetlusabi ei anta asjade puhul, mis hõlmavad kolmandate isikute nõuete loovutamist, välja arvatud juhul, kui loovutamine leiab aset varasemate nõuete rahuldamiseks.\nKiireloomuliste asjade lahendamiseks eraldi menetlus puudub. Tuleb aga märkida, et otsused tuleb teha kiiresti (10 päeva jooksul) ning menetlusabinormidest tuleneva põhimõtte kohaselt peab menetlusabi andmise eest vastutav asutus tegema kiireloomuliste asjade puhul otsuse viivitamata.\nPärast sellekohaste uute sätete vastuvõtmist töötab justiitsministeerium välja menetlusabi avalduse näidisvormi, mis tuleb esitada menetlusabi andmise eest vastutavale asutusele.\nMenetlusabi võivad selleks näidisvormi kasutamata taotleda menetluse igas astmes kõik, kes arvavad, et nad vastavad seadusest tulenevatele nõuetele, kuid taotlus peab olema allkirjastatud.\nAllkirja peab kinnitama poole advokaat või see tuleb kinnitada presidendi dekreedi nr 2000/445 paragrahvi 38 kohaselt (avaldusele peab alla kirjutama kohtuametniku juuresolekul, kuid selle võib esitada koos allkirja omaniku isikut tõendava dokumendi kinnitamata valguskoopiaga).\nAvalduse võib saata faksi või e-posti teel, kui on täidetud vajalikud vorminõuded.\nAvalduseks peab kasutama tavalist (markeerimata) paberit ning avaldust ei võeta vastu, kui see ei sisalda järgmisi üksikasju:\nmenetlusabi saamise taotlus ning viide menetluse kohta, kui see on juba algatatud;\nasjaomase isiku ning tema perekonnaliikmete isikuandmed ja nende maksunumbrid;\navaldaja kinnitus selle kohta, et tema sissetulek annab õiguse saada menetlusabi, koos arvessevõetava kogutulu suuruse äramärkimisega;\nkinnitus selle kohta, et avaldaja kohustub kuni kohtuasja lahendamiseni 30 päeva jooksul pärast ühe aasta möödumist avalduse või varasema muutusi käsitleva teatise esitamisest teatama eelmise aasta tulude märkimisväärsest muutumisest.\nSelleks et avaldus oleks vastuvõetav, peab see sisaldama teavet asjaolude ja õigusliku olukorra kohta, mille alusel võib järeldada, et nõue ei ole selgelt alusetu, kusjuures eelkõige tuleb ära märkida esitatavad tõendid.\nVälisriigis saadud sissetuleku korral peavad Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide kodanikud sellele lisama ka asjaomase konsulaadi väljastatud tõendi, mis kinnitab avaldatu vastavust tõele.\nKohtuniku või asjaomase advokatuuri nõudmisel peab avaldaja esitama avalduses toodud andmeid tõendavad dokumendid, vastasel korral ei ole avaldus vastuvõetav.\nAvalduse võib esitada ainult menetlusabi taotleja või tema advokaat, kuid selle võib saata ka tähituna selle kohturingkonna advokatuurile, kus asja lahendatakse või juhul, kui asi ei ole menetluses, kohtusse, kus töötab kohtunik, kes on määratud asja arutama.\nTeises astmes lahendamisele tuleva kohtuasja puhul on pädev organ selle kohtu tööpiirkonna advokatuur, mille kohtunik tegi vaidlustatud lahendi.\nAdvokatuur rahuldab menetlusabi taotluse kümne päeva jooksul, kui ta on veendunud, et sissetulek ei ületa ettenähtud piirmäära ning avaldaja nõue ei ole selgelt alusetu.\nKriminaalmenetluses kahju hüvitamiseks esitatud tsiviilhagi puhul tuleb avaldus esitada asja arutavale kohtunikule või see peab jõudma tema kätte.\nAsjaomasele poolele ja kohtunikule saadetakse dokumendi ärakiri, millega advokatuur avalduse rahuldab, jätab selle rahuldamata või lükkab selle tagasi.\nKui avaldaja on vahi all, edastatakse määruse koopia vastavalt kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud korrale.\nMenetlusabi saajad võivad advokaadi valida menetlusabi raames õigusabi andvate advokaatide nimekirjast, mille on koostanud selle kohtu tööpiirkonna advokatuur, kus asub apellatsioonikohus, kus töötab kohtunik, kellele on asi arutamiseks määratud või kes kohtuasja menetleb.\nKui seadus võimaldab, võib menetlusabi saaja kaasata ka eksperttunnistajad.\nKui kohtuasi on teises astmes, valitakse advokaat nimekirjast, mille on koostanud selle apellatsioonikohtu tööpiirkonda jääv advokatuur, kus asub vaidlustatud lahendi teinud kohtunik.\nMenetlusabi raames õigusabi andvate advokaatide nimekiri koosneb asjatundjatest, kes on nimekirja kantud nende enda soovil ning omavad kliendi esindamiseks vajalikku erialast ettevalmistust.\nAdvokatuur teeb otsuse advokaadi nimekirja lisamise kohta selle põhjal, milline on advokaadi hoiak, tema vähemalt kuue aasta pikkune erialane töökogemus ning kui tema suhtes ei ole rakendatud distsiplinaarmeetmeid.\nAdvokaadid võib nimekirjast igal ajal välja arvata. Nimekirja uuendatakse igal aastal ning see avalikustatakse kõigis kohtu tööpiirkonna õigusbüroodes.\nMenetlusabi saajat esindav advokaat peab poolte tegevusetuse tõttu kohtuasja läbivaatamisele kuuluvate kohtuasjade loetelust väljaarvamisel taotlema teatist kohtuasjast loobumise kohta (tsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahv 309 alusel). Selle tegemata jätmine on distsiplinaarkorras karistatav.\nTervikteksti nr 2002/115 paragrahvi 131 kohaselt vabastatakse menetlusabi saaja teatavate kulude tasumisest ning teiste kulude eest tasub riik. Abi hõlmab kõiki seaduses ettenähtud menetluskulusid, sealhulgas abisaaja nimel tegutseva asjatundja määramisega seotud kulusid. See ei hõlma aga kohtuvälise nõustamise kulusid.\nTaotleja advokaaditasud ja -kulud maksab kohtunik kohtupidamise iga etapi/astme ja menetluse lõppedes.\nKa kohtuniku abile ja taotleja nimel tegutsevale asjatundjale makstakse välja nende tasu ja kantakse nende kulud.\nMaksekorraldusest teavitatakse menetlusabi saajat ja asjakohaseid isikuid, sealhulgas prokuröri, ning neil on õigus see vaidlustada.\nTaotleja advokaat, kohtuniku abi ja taotleja määratud asjatundja ei tohi kliendilt nõuda ega saada muud tasu ega hüvitist kui seda, mis on sätestatud seaduses. Kõik seda eiravad kokkulepped on õigustühised ning selle keelu rikkumine on raske distsiplinaarsüütegu.\nTsiviilhagi esitamisel kriminaalmenetluses reguleerib menetluskulusid tervikteksti paragrahv 108. Kuid üldiselt on menetlusabikõlbliku isiku õigused samad nagu üldnormides.\nMenetlusabi käsitlevates eeskirjades ei ole osalist menetlusabi ette nähtud.\nAbi võib anda kohtuasja igas etapis ja astmes ning kõigi sellest tulenevate või sellega muul viisil seotud menetluste puhul (nt täitemenetlus).\nKui aga menetlusabi saaja kohtuvaidluse kaotab, ei saa ta menetlusabi kasutada kohtuotsuse vaidlustamiseks, välja arvatud juhul, kui tegemist on kahju hüvitamise nõuetega kriminaalmenetluses.\nKui menetluse ajal ilmneb, et abisaaja sissetulekus on muutusi, mis mõjutavad tema abikõlblikkust, lõpetab asja menetlev kohtunik abi andmise.\nKohtunik võib abi igal ajal tagasi võtta ka siis, kui ilmneb, et abikõlblikkuse tingimusi ei ole täidetud, kui asjaomane pool on käitunud pahauskselt või eksimuse põhjustas raske hooletus.\nAbi andmine lõpetatakse alates hetkest, kui tõendati asjaolude muutumine, muudel juhtudel tehakse seda tagasiulatuvalt ning sel juhul tuleb riigi makstud summad tagasi maksta.\nKui selgub, et on esitatud valeandmeid, nõuab rahastamisasutus abi tagasivõtmist ning edastab tõendusmaterjali prokurörile, kes on kohustatud alustama kriminaalmenetluse.\nSeda, kas abikõlblikkuse tingimused on jätkuvalt täidetud, võib õigusasutuse nõudmisel või rahastamisasutuse ettepanekul menetluse jooksul korduvalt kontrollida.\nSissetuleku kohta valeandmete esitamise eest karistatakse ühe- kuni viieaastase vabadusekaotuse ja 309,87–1549,37 euro suuruse rahatrahviga. Karistus on raskem, kui isik sai või saab endiselt menetlusabi valeandmete esitamise tõttu.\nSüüdimõistva kohtuotsuse korral lõpetatakse abi andmine tagasiulatuvalt ning süüdlaselt nõutakse sisse riigi poolt makstud summad.\nKui pädev advokatuur menetlusabi avaldust ei rahulda või lükkab selle tagasi, võib avaldaja seda uuesti taotleda kohtuasja arutavalt kohtunikult, kes seejärel lahendab menetlusabi avalduse määrusega.\nHüljatud laste kaitse; vanemlikku vastutust käsitlevad menetlused\n28. märtsi 2001. aasta seadusega nr 149 (avaldatud GURI nr 96/2001) nähakse lapsest loobumise ja vanemlikku vastutust käsitlevate menetluste (vastutuse piiramisel ja selle äravõtmisel) puhul ette advokaadi määramine kohustuslikus korras.\nSelle sätetes nähakse ette täiendava rakendusakti vastuvõtmine ning see jõustus1. juulil 2003. aastal (dekreetseadus nr 126/2002).\nSeni reguleeris seaduse nr 184/1983 reguleerimisalasse jäävaid kohtuasju (lapsendamisvõimalustest teatamist käsitlevad menetlused ja lapsendamismenetlused) terviktekst nr 115/2002. Tervikteksti paragrahv 143 kohaselt peab riik maksma:\nadvokaadi, eksperttunnistajate ja avaldaja nimel tegutseva asjatundja tasud ja kandma nende kulud;\nkohtunike, riigiametnike ja kohtuametnike hüvitised ja kandma nende väljaspool kohut tehtud tööga seotud kulud;\ntunnistajate ja notarite kulud ja neile makstavad hüvitised;\nseoses kättetoimetamise ja täitmisega kohtuametnikele makstavad tasud ja hüvitised.\nVanemlikku vastutust käsitlevate kohtuasjade korral kohaldatakse hagita asjadele kohaldatavat korda.\nEuroopa Liitu mittekuuluvate riikide kodanike väljasaatmise kord\nEuroopa Liitu mittekuuluvate riikide kodanike suhtes algatatud väljasaatmismenetluste puhul kannab riik advokaadikulud ja kohtuniku abi tasud, mis on makstud asja menetleva kohtuniku poolt.\nKaebuse võib esitada asjaomase kohtu esimehele.\nProkuröri algatatud menetlused, milles käsitletakse hooldust või keeldu\nKulud kantakse üldises korras.\nSamas kannab riik keelu saanud või hoolduse alla antud isiku tehniliste konsultantide tasud.\nKui kohtunik tuvastab pärast kohtuotsuse tegemist, et esitatud dokumentide või rahastamisasutuse teostatud uurimise põhjal ületab isiku sissetulek tsiviilasjas antava menetlusabi piirmäära, on riigil õigus nõuda tagasi vastav summa eestkostjatelt.\n« Õigusabi - Üldteave | Itaalia - Üldteave »


Osteokondroos osteokondrooskreem. Chondroitiin ja glukoosamiin Kuidas osta\nLisaks on see õlaliigese liikuvuse piiramine, mida nimetatakse humeroskapulaarse periartroosi sündroomiks. Seisa sirgelt, õlad lahti. Lisaks hoiab emakakaela osteokondroosi progresseerumist regulaarne treenimine, näiteks jõusaalis. Vältige liigse kehakaalu kogunemist.\nPõletikuvastaste Antispasmodics Ägeda valu sündroom, mis on seotud osteochondrosis, esimene prioriteet on tema kõrvaldamine. Tavaliselt rakendatakse suukaudsed ravimid, nagu Analgin või Baralgin, aga kui nende ebaefektiivsus rasketel juhtudel kasutatakse novocaine blokaadi.\npopulaarsem ravimeetodit osteoartriidi artriidi\nKui spasmide kohaldatakse antispasmodics. Kõige tõhusamad osteokondroos näitab loodud vastu seda haigust ravim, kuigi võimalik on kasutada ka teisi lihaslõõgasti.\nAvaleht Laetud emakakaela osteokondroos ja osteoartriit Kaela osteokondroos võib tekkida väga lihtsalt — näiteks järsust peapöördest. Esialgu ei oska seda liigutust isegi seostada peavalude, unetuse, väsimuse. Inglise keeles on see hypoactive sexual desire disorder ja seepärast osteoartriit ja astma sest tema kolmeaastane tütar leidis autost laetud relva.\nKui põletikuvastane ja valuvaigisteid vahendid, mida saab kasutada salvid, mis sisaldavad mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega. Kui teil on sündroomid rikkumisega seotud vereringe ja verevarustus ajus — hüpertensiivsetel ja sündroom lülisamba arterid, võetakse Osteokondroos osteokondrooskreem, eemaldamine soovimatu mõju need sündroomid — vahendid, vererõhku ja nootropic vahendid. Ravivõimlemine Ravivõimlemine — kõige lihtsam ja soodsaim, millist ravi emakakaela osteohondroosi Osteokondroos osteokondrooskreem, samal ajal, piisavalt tõhus.\nNaiste osteokondroosi tunnused\nRavi trenni saab teha ka kodustes tingimustes. Osteokondroos intensiivsus okupatsioon ei mänginud otsustavat rolli, on vaja ainult nende korrektsus.\nEsiteks, kehaline kasvatus eesmärk on tugevdada lihaseid kaela, et korvata piisavalt funktsionaalsust selg ja aitavad tal säilitada nõrgestatud selgroolüli. Tugevdada lihaseid kaela soovitatavalt igapäevased tegevused.\nNad võivad olla nii päris lihtne, koosnevad pöörlemist ja tent pea lahku, nii ja keerulisemaks, mis hõlmavad abi emakakaela lihaseid poolt käest.\nNeid saab sooritada kodus ja tööl. Näiteks, kui töö on istuv, siis on kasulik teha selliseid harjutusi pärast tundi istekohad lauas või monitori. Aga teha neid saab ainult väljaspool aja jooksul süvenes haigus ja kui teil pole valu sündroom.\nMuidu nad on võimelised ainult halvendada seisukorras.\nMitte vähem tõhusalt ja õlavöötme lihaste tugevdamine, näiteks siis, kui abi regulaarne klassid kerge kangi. Aga liigsete raskuste tõstmine kaalud, vardad on vastunäidustatud.\nKasulikud on ka regulaarset ujumine, maha selg. Füsioteraapia Füsioteraapia — viis ravi, mis kasutab mõju organismile mõned füüsilised välja ja kiirgus. Positiivne omadus füsioteraapia on see, et see on minimaalne arv vastunäidustusi.\nRavi osteohondroosi kohaldatakse järgmisi tehnikaid füsioteraapia: Ultraheli mõju Mõju magnetvälja Mõju elektrivoolu elektroforees Magnetväli avaldab positiivset mõju kahjustatud koe, organismi ja on põletikuvastane ja valuvaigistav toime. Ultraheli parandab ainevahetusprotsesse kudedes, vähendab turseid.\nSama võib öelda ka laserravi. Elektroforees kõige sagedamini kasutatakse kamp koos ravimitega, sest kohaldamine elektrivoolu kiirendab nende omastamist organismi poolt. Massaaž Massaaž vähendab suurenenud lihastoonus, helistaja spasm, ja vähendab lümfi juurdevool põhjustab turse.\nEt vähendada koormust kaela osakonna kehtib spetsiaalne seade — krae Kraavi, mis fikseerib kaela pidevas normaalasendis. Seda on Osteokondroos osteokondrooskreem osteokondrooskreem riietuda ajal ägenemisi kui valu sündroom või kui pikaajaline istuv töö. Selleks, et vältida ägenemisi tuleb korraldada ka koht, kus magada.\nPadi ei tohi põhjustada kõveruse kaela, aga madrats peab olema jäik ja Sulgeb eakatel ravile haiget. Mõnel juhul võib Osteokondroos osteokondrooskreem spetsiaalsed seadmed une — orthopedic madrats ja padi.\nArtiklid Emakakaela lülisamba osteokondroos: haiguse kirjeldus, arengu põhjused ja riskifaktorid, haiguse oht, sümptomid raskusastme järgi, diagnoosimine, raviomadused, ennetamine. Haiguse diagnoosimine ja ravi.\nPõletikuvastaste Antispasmodics Ägeda valu sündroom, mis on seotud osteochondrosis, esimene prioriteet on tema kõrvaldamine. Tavaliselt rakendatakse suukaudsed ravimid, nagu Analgin või Baralgin, aga kui nende ebaefektiivsus rasketel juhtudel kasutatakse Osteokondroos osteokondrooskreem blokaadi. Kui spasmide kohaldatakse antispasmodics. Kõige tõhusamad osteokondroos näitab loodud vastu seda haigust ravim, kuigi võimalik on kasutada ka teisi lihaslõõgasti. Kui põletikuvastane ja valuvaigisteid vahendid, mida saab kasutada salvid, mis sisaldavad mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega.\nMillise arsti juurde peaks pöörduma? Seljavalu põhjused. Küsitlemine ja läbivaatus arsti vastuvõtul.\nMärgid, millele tähelepanu pöörata. Alaseljavalu ravi.\nLülidevaheline hernias ja eendid.\nSäilitage aktiivsus ja liikuvus.


Sirje Rank • 29. detsember 2015 kell 7:00\nVEBi roll oli olla Venemaa presidendi riigikapitalismi rahaliseks hoovaks, mis sai riigi garantiiga lääne turgudelt odavat laenu, et need siis Kremli soovitud projektidesse pumbata.\nLääne sanktsioonid keerasid aga juurdepääsu odavale laenurahale kinni ja mitmed projektid on "hapuks" läinud. Oludes, kus rubla odavneb, oli panga valuutavõlg 16 miljardit dollarit. Panga päästmine võib maksma minna kuni 1,3 triljonit rubla ehk 18 miljardit dollarit, hindavad Venemaa valitsuse kõrgemad ametnikud. See süvendab veelgi riigieelarve defitsiiti ajal, mil nafta hinna langus sunnib kulusid koomale tõmbama.\n„Valitsus ei saa panka finants- ja majandusolukorrast tingitud probleemidega üksi jätta – või otse välja öeldes, sanktsioonidest tekkinud erineva survega,“ ütles Venemaa peaminister Dmitri Medvedev läinud nädalal, kui panga päästmist arutati.\nPanga päästmise tingimused võivad selguda veel sel nädalal.


arnetsirna: juuli 2017\nRUUDUKUJULISE KUU PRINTSIIP.\nMa ei tea kui paljud teist on lugenud seda ajakirja, kuid mulle on see ainuke ajakiri mida ma poest igal kuul otsin. Ajakiri - „Müstilised faktid“.\nKui tõesed need faktid tegelikult on – me ei tea seda, kuid tänapäeval on hea see, et kõike saab googeldada või ise kohapeal vaatamas käia. Viimases ajakirjas oli vahva artikkel, millest ma trükin siia osa.\nMeie päevil on massiteadvuse psühholoogiat küllaltki hästi uuritud ning see lubab väga efektiivselt inimestega manipuleerida, levitada teatud paradigmasid ja tõsta need vääramatu tõe auastmesse. Kujutage ette, et kõikidel telekanalitel teatatakse äkki sensatsioonilisest avastusest; Maa kaaslane Kuu on tegelikult … ruudukujuline. See tähendab kuubikujuline. Ümmargusena tundub see päikesekiirte peegelduse eripära tõttu, nende murdumisel atmosfääris, kuubi pöördenurga tõttu jne. Teaduslikud väljaanded täituvad artiklitega ja võltsfotodega kuubist, millele on kaevatud kraatrid. Esinevad autoriteetsed astronoomid, professorid, akadeemikud. Informatsioonilaine katab kogu maakera. Kuskil peale miljonilist kordust: „Kuu – on kuubikujuline!“, võib-olla ka varem, peavad inimesed seda kinnitust millekski tavaliseks, iseenesest mõistetavaks ning lõppude-lõpuks puhtaks tõeks. Nii nagu kunagi peeti Maad lamedaks ainult seetõttu, et „kõik räägivad sellest“. Miks räägivad, kas silmad petavad neid? Aga sellepärast, et palju kergem on elada, kasutades valmis teese ja kontseptsioone, mida ümberringi kasutatakse.\nRahvamassist mitte eralduda, olla kõigi jaoks oma, mitte aga mingisugune veidrik või „valge vares“. Võõraste hulka satuvad need vähesed „ebanormaalsed“, kes teatavad, et televiisoris aetakse jama, ruudukujulisi planeete ei ole olemas, need ei saanud põhimõtteliselt selliseks formeeruda ning, et inimesi lollitatakse.\n…. (vahepeal on veel huvitavat teksti) …\nMida nüüd teha.\nKogemustest õppinud uurijad saavad suurepäraselt aru, et milliseid tõendeid nad ka ei leiaks, kui ilmekad oleksid nende faktid, miski ei suuda vastu pidada laimamise ja pilgete laviinile.\nMida peaksid uurijad tegema?\nMiljardeid skeptikuid ei ole võimalik ümber veenda. Nad ei vabane stereotüüpidest isegi siis, kui maaväline kosmoselaev nende nina ees maandub. Leiavad, et nendest said illusiooni ja lollitamise ohvrid. Tõestada neile midagi on mõttetu. See on sama, kui pilvi lehvikuga laiali ajada. Parem on hoida lehvik (soovitavalt mitu tükki) palavateks suvepäevadeks.\nTuleb koguda fakte, visuaalseid materjale, vahetada informatsiooni nende väheste mõttekaaslastega, kes on võimelised mõtlema väljaspool stereotüüpide raame.\nTegeleda teadusega teaduse pärast, mitte ennast reklaamides.\nSäilitada hoolikalt terasid, mis on leitud umbrohu vahelt.\nKui Ufo fenomen eksisteerib, siis ei ole võimalik seda nähtust igavesti välja naerda. Lõpetati ju kunagi naermine nende veidrike üle, kes oletasid, et Maa on sfääriline.\nKes teab, ehk on kunagi vajalikud uurijate poolt kogutud materjalid, mis aitavad paremini mõista seda, millega inimkonnal varem või hiljem kokku tuleb puutuda.\nPostitaja: ELUKULG kell 02:07 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: ELUKULG kell 00:43 1 kommentaar:\nOn öö. Valge ja külm. Väljas sajab laia valget lund, tähed säravad ja aiateibad pauguvad. Rehetares on soe, koldes põleb suur tuli ja tuba on talvise pööripäeva lõhnu täis. Pere on õhtust söönud, joonud ja mängind rahvalikke mänge. Noored ja lapsed on pikast õhtust väsinud ning kaks pesamuna juba magavad oma hällides.\n„Vanaesä, om sul viil lugusi,“ nuruvad kümneaastane Liisa ja kaheteistne Markus.\n„Latse, latse, ärr nakake jälle vanaesä kiusma omi nurumistiga,“ noomib ema.\nPereisa jääb hetkeks ringi vaatama ja sõnab. „Aga miks ka mitte. Nagunii me enam midagi ei tee ja kallil peoõhtul ei tahaks nii vara magama ka minna. Isa, on sul midagi veel rääkida. Oled sa ju aastate jooksul rääkinud igasuguseid lugusid ja muinasjutte. Kas sul on veel mõnda sellist lugu, mida isegi mina ei ole kuulnud?“\nVana isa, kortsus tšuudi rahvatark, jääb mõttesse ja alustab väga vaikselt.\n„Mul on tõesti lugusid, mida ma ei ole veel kellelegi rääkinud. Need on sellised lood, millest inimesed ei ole kuulnud ja ilmselt ei usukski.“\n„Tohoh, isa! Kas on tõesti midagi sellist, mida minagi ei ole, sinu pika elu jooksul, kuulnud,“ imestas isa.\n„On, ja neid lugusid ei ole mitte üks, vaid üsna mitmeid. Ma olengi pikka aega mõelnud, millal oleks õige aeg neid lugusid rääkida. Need lood ei ole just laste jaoks, kuid need ei ole koledad, vaid pigem sellised, et nad ei pruugi aru saada, millest jutt käib.“\nVanaisa oli terve õhtupooliku istunud oma armsas kiiktoolis, kolde ees piipu popsutanud ja nüüd küünitas käe laua poole, haaramaks õllekappa. Taat võttis astjast suure sõõmu kosutavad märga, toppis piibu sisse uue laari oma põllu tubakat ja alustas jutustamist.\n„Kuulake lugu ja ärge enne lõppu vahele segage. Selle loo peab lõpuni kuulama ja väga normaalne see, mida te nüüd kuulete, ei ole.“\nHiljem selguski, et pere kuulas lugu pärani silmi ja hinge kinni hoides.\n„Seda ei tea keegi, kes oli see mees, kes kohtas külalisi esimest korda. Kindel on, et see oli meie esiesiesivanem. Minu vanaisa ütles, et ta nimi oli Jakob ja nii see ka jääb. Mis ajal see lugu juhtus, ei ole ka enam teada, kuid kindlast juhtus see vähemalt viis põlve tagasi. Jakob, tema naine ja päris mitu last elasid ilmselt ikkagi kuskil siin Eestimaal või siis vanal Liiwimaal. On juttu kohast nimega Wende. Ma olen isegi uurinud ja see asus üsna meie lähedal. Tänane õhtu on just õige aeg seda lugu rääkida, sest sellest loost käib läbi ka päev, millal kohtumine toimus. See on tänane õhtu ehk talvine pööripäev.“\nVana mees rüüpas sõõmu õlut ja jätkas.\n„Jakobi pere pidas samasugust peoõhtut nagu meie täna. Isegi aeg võis olla sama. Oli öö ja paukus pakane. Kõik pereliikmed olid juba magama läinud, vaid Jakob toimetas veel midagi. Ta oleks justkui kuulnud väljas mingeid vaikseid hääli. Nagunii oli tal veel plaanis minna loomadele leiba ja muud head-paremat suupoolist viima. Nii nagu kombeks ikka oli. Ajas ta siis kasuka selga, paksud saapad jalga ja läkiläki pähe. Õues oli külm ja vaikne, tähed särasid ja hingeõhk auras. Jakob tahtis just avada laudaust kui kuulis imelikku häält. Sellist häält polnud ta kunagi kuulnud. Sellist häält ei olnud keegi kunagi kuulnud. See oli nagu sääskede sumin ja kostis lauda tagant. Jakob pani oma kandami laudatrepile ja jalutas ümber nurga. Lauda taga oli neil juba aastaid olnud karjamaa, mida ümbritses kõrge kuusemets. Nüüd siis seisab Jakob lauda nurga peal ja ei suuda aru saada. Mingil hetkel lähevad Jakobi jalad nõrgaks,nii et ta toetab selja vastu lauda seina.\n„Mis see võiks olla?“ imestas vana mees mõttes. Kuid kartust temas ei olnud. Ta ei oskagi midagi karta, sest elu jooksul on ikka ühtteist nähtud ja nii mõnegi naabrimehega käsipidi tülisid lahendanud. Pilt, mida ta heinamaal näeb, on aga selline, mida talumees peab kirjeldama selliste sõnadega, mis olemas on. See mis seisab tema heinamaal, selle kohta sõna ei olegi olemas. Seal seisab suur, valge, imelikes tuledes, jalgadel seisev savikauss. Aga mitte ainult savikauss, vaid ühe kausi peal on teistpidi kauss ka. See ei ole ümmargune, vaid nagu plötsakas pall. See ei ole puust ega savist, pigem on see rauast. Tollel ajal oli rauda vähe, seda oli nii vähe, et vaid väga tähtsad tööriistad olid rauast. Niipalju rauda ei suutnud Jakob ettegi kujutada. Sellist valgustki ei suutnud Jakob ette kujutada. Raud oli täis pisikesi päikesi. Kaua Jakob seda asja vaatas, ta enam ei mäletanud. Ei mäletanud ta ka seda, kas ta läks ise „kausi“ juurde või miski kutsus teda. Mingil hetkel oli ta aga „kausi“ lähedal ja ta nägi selle külje peal valget avaust, justkui lauda ust.\n„Astu lähemale maalane,“ kostis kuskilt Jakobile.\nMis see oli, ta ei teadnud, kuid astuski vanamees valgest avausest sisse. Naljaks, kuid see mis seest paistis, ei erinenud sugugi tema enda rehetare suurest toast. Kõik asjad olid samasugused ja samamoodi.\n„Kuidas see saab olla?“ imestas taat ja katsus oma lemmik tooli.\n„Saab olla ja palun maalane, istu selle tooli peale ning oota. Me räägime veidi, enne kui ise välja tuleme.“\nTaat siis ootas ja vaatas ning rahuneski tuttavas keskkonnas. Jälle tuli kuskilt võõraste juttu.\n„Taat, tubli mees. Me teame, et sa oled julge ja teadja mees. Seepärast me saamegi sulle rääkida lugu, kes me oleme ja mida soovime,“ tuli Jakobile jutt.\nTa ei saanud üldse aru, kas keegi räägib temaga või mitte, kuid see mida ta kuulis oli arusaadav.\n„Me tuleme nüüd teisest ruumist ja näitame ennast.“\nJa sel hetkel avaneski rehetare tagakambri uks ja seal seisis mees. Mees oli suur, tugeva kondiga ja täpselt samasugustes riietes nagu ta ise. Tema tagant astus ruumi kena noor naine, samade riietega nagu tema Linda. Jakob oleks justkui näinud oma armast naist sellisena kui nad esimest korda kokku said. Linda oli siis noor, sale ja kraps tüdruk.\n„Sa, taat, ära väga imesta. Me lihtsalt panime sinu aja riided selga ja tegime siia ka sinu elamu sarnase ruumi. Et sul hirmu ja üllatust nii suurt ei oleks,“ sõnas võõras mees. „Ära kohe imesta, et sa meie häält ei kuule. Me räägime erinevat keelt ja rääkides ei saakski me teineteisest aru. Räägin sinu keeles ja pisut võõrapäraselt. Hiljem saab teistmoodi olema.“\nVõõras mees ja tema kaunis kaasa istusid Jakobi vastu toolidele. Mis Jakobiga edasi juhtus, ei teadnud tema ja see pole ka meieni jõudnud. Sellel ööl ta ise seda ei mäletanud, kuid ta ärkas hommikul oma sängis. Esiti pidas Jakob lugu unenäoks. Hing ei jäänud rahule ja juba varavalges läks ta heinamaale. Imestus oli suur, kui ta nägi umbes samas kohas hiiglasuurt heinakuhja. Imestuse ja ärevusega astus mees lähemale ja katsus heinu. Need olid täitsa ehtsad heinad.\n„Mis imelik kuhi ja uni see öösel oli,“ mõtles taat ja edasi mõelda ei jõudnudki.\n„Hea Jakob, astu edasi ja tule sisse,“ kostis hääl samamoodi kui öösel.\nAstus siis Jakob, heinakuhilasse tekkinud avausest, tuttavasse rehetuppa. Nüüd aga oli vana mehe üllatus suurem. Sisemine rehetare tundus kordades suurem kui heinakuhi väljast paistis. Imelikult kombel Jakobile meenus midagi ja paljud asjad olid tuttavad.\n„Hea Jakob, andsime öösel sulle juba mõndagi tarkust, vähe küll, kuid ega korraga palju või anda,“ tuli seekord hoopis naise häälega jutt. „Me teame ja näeme, kui sinu pere hakkab ärkama ja anname sulle märku. Nüüd räägime sulle oma lugu ja näitame ka seda, kus sa praegu oled. Me anname informatsiooni. Oi vabandust, sa ju ei tea, mis sõna see on. Peame rääkima sulle lugu jupphaaval ja just niimoodi, kuidas sa sellest hakkad aru saama. Jakob, kas sa vahest vaatad öisesse taevasse ja näed neid vilkuvaid tulesid taevas. Siis sa oled ka ilmselt mõelnud, mis need on. Jah, sa oled kuulanud ka oma õpetaja juttu, hoones kus te käite hingamispäeval, kirikus. Need lood, mida papp seal räägib, ei olegi väga valed, kuigi enamus teie inimestesi ei saa paljust aru. Nii nagu on kirjas Piiblis, asjad päriselt ei käi. Piibel on meie ilmade kirjeldus ja meie ilmadest ka tulnud. Me kirjeldamegi paljut just nõndamoodi kui on teie pühakirjas, nii on sulle alguses lihtsam.“\nJärsku jäi Jakob vaikseks, silmad läksid kinni ja ta hakkas nägema pilte. Väga erilisi lugusid ja kohti. Kus ta kõik ära käis ja mida kõike nägi!\n„Ärka Jakob. Sinu pere hakkab ärkama. Mine oma asjatoimetuste juurde ja tee nii, nagu poleks midagi näinud ja ära edasi räägi. Ka heinakuhja pärast pole vaja muretseda. Kui sa tagasi minnes vaatad siiapoole, siis seda näed ainult sina. Me teeme selle teistele nähtamatuks. Siis kui sul aega ja tahtmist tuleb, võid jälle meid külastada.“\nMöödusid päevad, Jakobile väga huvitavad päevad. Külalised olid teinud nii, et kui Jakob asjatas oma igapäevaste toimetustega, siis ta ei mäletanud midagi neist unenäolistest ja muudest imelistest maadest. Talle jäeti vaid teadmine, et heinamaal on võõrad. Need võõrad ootavad teda ja vaid seda ta mäletas. See ei seganud Jakobi igapäeva toimetusi. Aeg ja tegevused, mis Jakob heinakuhjas veetis, muutis tema olemust aga põhjalikult. Võõrad näitasid talle unenägusid, selgitasid maailma asju ja ajapikku näitasid talle ka oma elukohta. Jakob oli teada saanud ka külaliste nimesid. Mister Saint Claus ja missis Bab Jag. Aja möödudes õppis Jakob palju erilisi sõnu, kirjeldusi ja kummalisi oskusi. Ta sai teada, et rändajad, nagu nad ennast pideval kutsusid, huvituvad kõigest, mis Maal on ja ka kõikidest muudest maailmadest ehk tähtedest. Jakob nägi kujutlusi kosmosest ja planeetidest ning isegi teiste planeetide inimestest. Enam ei imestanud Jakob neid kirjeldusi, mis piiblis ja müütides kirjas on. Väga paljud ongi sellised. Claus tutvustas talle ka nende lennumasinat. Läks palju lennukordi, enne kui Jakob ei tundnud enam hirmu, kui ta nägi kõrgelt oma kodukohta, helesinist palli sügavmusta kosmose taustal. Kui mitmeid kordi käis ta lähedastel planeetidel jalutamas ja sealseid tegevusi vaatamas. Võttis väga palju aega kui põllu ja metsamees hakkas taipama, mis on tehnika ja kõvast materjalist masinad, sest temaaegne kõige keerulisem masin oli tuuleveski.\n„Claus, miks sa seda kõike mulle näitad, miks just mulle?“ küsis Jakob ühel korral. Just nimelt küsis, sest rändajad olid väga kerge vaevaga õpetanud Jakobi nende keeles rääkima ja ka nad ise oskasid rääkida eesti keeles. Lihtsalt alguses suhtlesid nad mõtte teel, et lihtsam oleks. Jutustamisele lisaks näidatakse Jakobile pilte mõtte teel ja ka suuremaid informatsiooni kogumeid laadivad rändajad Jakobile mõtte teel. Arutelud olid aga alati häälega.\n„Kosmos peab arenema. Mitte peab, vaid ta ise tahab,“ vastas Jag Jakobi küsimusele.\nAlati kui on arutelud, siis enamasti rääkis Jag.\n„Kas kosmos on siis elus, kui sa ütled, et TA tahab areneda,“ küsis Jakob seekord teisiti.\n„Kosmos ehk Kõiksus on nii keeruline ja mitmepalgeline, et võin öelda; igal inimühiskonnal on selle ehitusest ja olemusest iselaadne arusaam. Vastavalt arengule ning oma tehnilisele ja tehnoloogilisele arengule. Nagu sinulgi praegu. Kuidas sina hetkel tajud kõike seda, mis on? Ja kuidas sa teadsid varem ning teavad sinu elukorralduse inimesed.“\n„Aga mulle tuli üks selline küsimus,“ jätkas Jakob. „Kui kaua te üldse siin olete ja mind õpetate. Mis saab siis kui te ära lähete ja mida ma nende teadmistega peale saan hakata?“\n„Sellepärast me siin olemegi. Miks just sina, küsisid. Kuid vahet ju ei ole - kes. Oled see sina või keegi teine. Me lihtsalt lasime oma taldrikul huupi koha valida ja siin sa nüüd oled. Pole vahet kellega suhelda, inimesed on kõik õppimise võimelised. Kaua me ei peakski siin olema, sest me saaksime sinu sisse kogu informatsiooni ühe korraga salvestada. Kuid kogemused näitavad, et sellisel juhul lähevad inimesed lihtsalt lolliks. Neid hakatakse ravima ja vaime välja ajama. Inimene peab muutuma selle käigus ise targaks, et suudab omas ühiskonnas elada ka nii, et tal ei ole iga päev unustuse programmi peal. Teadmistega on aga sedaviisi. Kosmos tahab areneda, et erinevate planeetide arengutasemed pidevalt ühtlustuksid ehk jagataks kogemusi. Sa tead juba isegi kui keeruline see on ja kui võimatu oleks sul teistele midagi kirjeldada. Võime sulle öelda, et ka mitmeidsadu aastaid hiljemgi veel, inimesed ei suuda uskuda kõike seda, mida sina oled näinud ja kogenud. Selleks, et saaks ajapikku inimestesse seda informatsiooni lisada, tuleb see info tuua Maa peale ja leida inimesi, kes seda hoiavad ning vähehaaval rahvale selgitavad. Kuna kõiksusest tuleb infot juurde väga suurtes kogustes, siis ei ole võimalik pidevalt käia siia juurde lisamas. Periooditi me käime siin, leidmaks uusi inimesi ja nende arusaamisi ümberkirjutamas. Kahjuks on teie eluiga aga nii lühike. Info säilitamine on väga raske ja enamus kipub pidevalt kaotsi minema või moonduma. Täpselt nii nagu teie kirjeldused tontidest ja kuraditest. Nägid ju ise neid, olid täiesti reaalsed ja üldse mitte nii nagu piiblis. Kosmose rahvad kasutavad erinevaid tehnoloogiaid informatsiooni säilitamiseks Maa peal. See ongi see, mida me tahame sulle õpetama hakata. Selleks, et sa ise saaksid informatsioonile ligi ja seal on kõige viimane versioon. Kulub veel mitusada aastat kui inimesed jõuavad sellise tehnilise tasemeni, mis oli meil tuhandeid ajaühikud tagasi. Siis nad hakkavad suhtlema kuvarite ja kõlarite abil. Hiljem saavad isegi lihtsad inimesed suhelda teistega, kellel on taskus väga väike aparaat. Kuid kõik see on veel üsna mannetu ja algeline. Sellist tehnoloogiat saab kasutada ka kurjasti. Seda valu, vaeva ja hävingut saavad näha miljonid Maa elanikud. Kuid tuleb aeg, kus kosmos tahab kõigest sellest jamast vabaks saada. Kosmose rassidel on tehnoloogiad, millega me näeme ja tajume ka pikki aegu ette. Need ajad ja arengud ei ole kindlad ja jäävad. Tead nüüd ise ja ka näitasime, kuidas kõike võib alati muuta olenevalt sellest, mida planeedi inimesed otsustavad teha. Kas areneda või taandareneda, valik on nende. Kuid taandarengu vastu aitavad teadmised. Jutt ongi teadmiste salvestamisest. Ka sellel ajal, kui inimesed räägivad väikese aparaadiga taskus, teab enamus inimesi juba, et kogu informatsioon talletatakse kivisse. Ränikivisse. Informatsiooni saab säilitada ja töödelda madalal sagedusel vibreerivas, võib öelda isegi – elavas, mineraalses kristallis. Kui tolleaegsetes telefonides ja arvutites kasutatakse üsna väikest killukest ränikivist, siis kas sa suudad ette kujutada kui palju mahub informatsiooni kogu teie planeedi igasse mineraalse kivimi tükikesse. Kogu universumi informatsioon ongi seal salvestatud. Lihtsalt teil pole tehnoloogiat, kuidas seda sealt kätte saada. Ka kakssada aasta hiljem ei saa inimesed veel selliseid õpetusi, kuidas seda informatsiooni kätte saada. Läheb veel aega. Kuid me saame anda oskuse nii sulle, kui ka neile, „kakssada aastat hiljem“ inimestele. Kuidas saada seda teavet, kui väga vaja on? Sellega kaasneb aga ohtlikkuse moment. Algeline inimene ei tohi seda informatsiooni omada, sest meie ju teame kuidas inimesed on loodud. Neisse on pandud sisse süsteem ideaalseks arenguks. Paljud teie ja hilisemaaegsed inimesed imestavad – miks maailmas on nii palju kurjust. Kurjust ei ole palju. Inimestes on täpselt ühepalju headust ja kurjust. See on arengu, ehk siinse planeedi arengu üks variantidest. Teistes kohtades on väga, väga teistmoodi variante ka. Summaarselt on alati kurjuse ja headuse tasakaal paigas. Isegi siis, kui kuskil maailma osas on meeletu kurjus ehk sõda, siis mujal seda ei ole ja sealne headus tasakaalustab kõik ära. Ka küsimus – „Miks just sina“, on väga tähtis. Alati toimub inimestele informatsiooni jagamine komplektselt. Osad rändajad on siin, ja paljud teised on mujal. Ka praegusel hetkel on see nii. Meie oleme siin, et õpetada eestlasi. Eestlased on eriline rahvas, samuti on ka teised rahvad. Kuid eestlased ja see väike maalapike, vastab teatud vajadustele. Kui võrrelda inimese kehaga ja tema organitega, siis need on erinevad ning erinevate otstarvetega. Näiteks inglased on käed, ameeriklased jalad ja nii edasi. Nad tegutsevad, ja paljus ise ei saagi aru, miks nad midagi teevad. Eestlased oleks justkui käbinääre, mis mõtleb ja võtab vastu otsuseid. Eestlasi on vähe ja maa on väike. Eestlased ei ole loodud sõdimiseks. Nad on loodud iseseisvateks ja ise mõtlevateks ning ise tegutsejateks. See on see – eestlase jonn. Ka sõna „eestlane“ räägib lugu – ees/eest mineja. Kui tahad teada, miks eestlased vahest isegi sõdivad, siis see on neile õppetunniks ja tegelikult need inimesed, kes sõdades surma saavad, ei ole puhtad, tõupuhtad eestlased, vaid sõdijate omadustega. Millalgi nimetavad inimesed seda geneetikaks. Eestlaste kood on rahuarmastav ja teistega arvestav. Oma laste eest hoolitsev ja eriti just - õpetav. Eestlased on õpetajad. Sadade aastate jooksul tuleb aegu, kus paljud nende hulgast peavad oma kodudest lahkuma. See on kohati kurb, kuid see pole ilma asjata. Need kes lahkuvad, on puhta eestlase koodiga ja nad lähevad siinseid teadmisi ning oskusi teistele jagama. Siis imestatakse – miks eestlane ei jää kunagi võõrsil jänni. Need on inimesed, kes teavad teadmisi, oskavad teadmisi leida ja lahti tõlkida. Seda, lahtitõlkimise kunsti, tulimegi me siia sulle õpetama. Praegusel ajal nimetatakse eestlast matsirahvaks. Nad teevad seda, mida neilt nõutakse ja ei oska enda eest seista. Sinu eesmärk on hakata seda muutma. Õppida informatsiooni leidma ja õpetama.“\nJa kaua rääkis Jag veel Jakobile, mis kõik on ja mis tuleb. Rääkis ka seda, et väga kaua nad koha peal enam ei ole. Õpetavad Jakobile informatsiooni hankimise meetodi ja liiguvad edasi.\nRehetares oli aeg möödunud. Mitu tundi oli rehetaat lugu rääkinud. Noored ja lapsed olid juba ammu magama jäänud, sest nad ei saanud millestki aru. Vaid pereisa ja tema naine kuulasid. Ema viis lapsed magama, vanataat toppis uuesti piipu ja siis küsis poeg oma vanalt isalt.\n„Kas see tähendab, et sina ja mina oleme Jakobi järeltulijad ning peaksime ka midagi teadma.“\nTaat alustas oma juttu ning mees ja naine kuulasid teda peaaegu härdalt.\n„Ma ei ole teile saanud kõike seda siiani rääkida, kuid varsti tuleb aeg, kus teie peate seda oskust ja tegevust jätkama. Ei ole meie ainsad Jakobi teadmiste edasikandjad. Neid on palju. Sellest ajast on Jakobi oskuste ja teadmistega inimesi aina juurde tulnud. Iga poeg on, oma pojale, seda edasi andnud. Paljud on ka enne ära surnud, kui oleks olnud õige aeg pärandust avada. Paljud pojad pole seda uskunud ja vaimunõtruseks pidanud. Kuid eestlase vaimsus edeneb ja peatada seda ei suuda mitte miski. Ükski sõda ega muud kurjused. Ei ole ükski valitseja suutnud eestlasi alistada ega jäänud siia meid valitsema. Meie maa energeetika, no ütleme tundlikkus, on nii kõrge, et selle kannatavad välja vaid eestlased. Nüüd ma siis pärandan teile oma teadmised ja oskused. Need teadmised antakse edasi ka kirjalikult. Mul on raamat, mis käib käest kätte. Jah, see on see sama raamat, minu kirstus. Sa oled mitmeid kordi minu käest küsinud. Mis raamat see siis on? Too see siia. Selleks et seda lugeda, pean ma õpetama selle keelt. Raamat sisaldab enamuses praktikaid, see on võõras sõna. Praegusel ajal me kasutame sõna – loits. Need on tegelikult võtmed, saamaks teadmisi. Selles raamatus on aga sellised võtmed, mis ei võimalda inimestele kurja teha. Siin on ainult terveks tegemise võtmed. Nii inimeste tervise parandamise võtted ja ka maailma parandamise võtmed. Raamatus on need vaid sellepärast, et kurjad inimesed ei saaks nende teadmistega jamasid korraldada. On aga teine ka võimalus ehk meetod, kus saab ligi kõikidele teadmistele, ka neile mis võivad kurja teha. Kahjuks on aga nii, et osad Jakobi järglased on pannud kirja ka need teadmised, eraldi raamatusse. Nende teadmiste teadmine võib viia maailma valesse suunda ja vabastada võimsad jõud. Maailma vanemas ajaloos on ka olnud sarnaseid aegu. Õnneks on maailm loodud nii nagu emand Jag kirjeldas, hea ja halva täiuslikus tasakaalus. Kuid see raamat ei ole peamine. Kui teadmisi saaks edasi anda vaid raamatuga, siis oleks maailm ilmselt juba ära hävinenud. Raamatud saab ära hävitada ja kurjus saaks headuse üle võtta. Jakob õpetas inimestele, kuidas nad saavad alati juurde kogu informatsioonile. Nii tõesele kui ka halvale. Halb ei ole kunagi halb. Halb on see, mis inimestele õpetab, mis kõik võiks juhtuda kui ei tea, mis halb tähendab ja milleni see viib. Mitte kunagi ei sünni planeedile nii palju lolle ja ahneid inimesi, kes suudaks teha nii palju kurja, et maailm häviks. Alati on selliseid inimesi, kes tahavad teada, kuidas teha head ja kuidas selliseid teadmisi hankida. Ma räägin teile kuidas see käib ja kui aega täna ei jätku, siis seletan ka edaspidi, mida tegema peab. Rändurid õpetasid Jakobile mõtteid ehk mõttemaailma. Kogu meie tegevus toimub mõttemaailmas. Mõttemaailmas on aga selline seis või ala, kus mõtted ei liigu. Nemad nimetasid seda, mõtete vaheliseks alaks ehk teisiti, muutunud teadvuse seisundiks. Ma tean, et need on teie jaoks keerulised sõnad ja mõisted, kuid pole viga, küllap harjute. Täielik informatsioon on kogu maailma kivides. Selleks et selliseid teadmisi kätte saada, peab oskama korraks oma mõtted ära vaigistada ja seadistada oma keha samale sagedusele kiviga. Ühesõnaga, istud kivi kõrvale, paned selja vastu kivimürakat ja enam mitte midagi ei mõtle. Jah, ma tõesti oskan seda teha. Seda oskavad paljud. Tegelikult oskavad seda kõik inimesed, kuid praegu, ja ka hilisematel aegadel, on inimesed selle võime unustanud või alles õpivad meelde tuletama. Kõik need ajad, mis on olnud enne ja mis tulevad, kasutavad inimesed kivide informatsiooni. Kuningad panevad kive oma kroonide külge ja tavalised inimesed pistavad näppudesse kividega sõrmuseid. Kuningad ehitavad oma lossid kividest ja ka maarahva majad on kividest alustel. Selleks et kividega suhelda, peab olema hästi tasa ja ilma oma mõteteta. Kui õppida ja harjutada, hakkab inimene tajuma kivist tulevat informatsiooni. Kuid selle me jätame hiljemaks. Praegu ma tahaks rääkida hoopiski lühidalt, kuidas Claus ja Jag meile teadmisi jagasid. Ma ei tea, kas nad juba enne teadsid või olid sel korral uurinud, kuid nad rääkisid Jakobiga meie maa taimedest. Neil oli lennuaparaadis mingi tuba, mida nad kutsusid laboratooriumiks. Rändajad olid praktiliselt läbi uurinud kõik Maa taimed ja nende omadused. Nad olid väga üllatunud, kui erinevad taimed siin on ja kuidas need inimestele mõjuvad. Tervendavatest taimedest teame meiegi üsna palju, kuid nemad leidsid teistsuguseid taimi. Need taimed, mis aitavad minna sellesse kummalisse, mõtete vahelisse kohta ja hakata tajuma, meid ümbritsevat informatsiooni. Aastatuhandeid on planeedil olnud šamaanid ja taimetargad. Ka siit kandist leidis Saint Claus ühe huvitava taime. See on punane kärbseseen. Selle seenega juhtus üks naljaks lugu. Nad tahtsid selle seene mõju Jacobile tutvustada, kuid oli talve aeg. Selleks nad lendasid kaugemale, lõuna poole, seda otsima. Suur lennumasin oli paksu heinakuhja sees ja uurimistel käisid St. Claus ja Bab Jag hoopiski väiksemate masinatega. Need olid sellised, jalgratta sarnased lendavad aparaadid. Kõik need päevad sadas väga palju lund ja tagasi tulles oli nende heinakuhi väga paksu lume all. Siis nad mõtlesid, kuidas oma elamisse sisse saada. Nad sulatasid kuhja tippu avause ja kõik ülejäänud päevad tulidki sealt välja oma väikeste lennumasinatega, et inimesed ei hakkaks liigselt huvi tundma. Sellest ajast saidki Jakobi järglased kasutada erilise väega taimi. Need aitavad meil saada ühendust, nende kummaliste teadmistega. Need taimed ei olegi niivõrd mürgised, kui just ohtlikud liiga suurte koguste tarvitamisel. Kõike mida katsetada ja tarbida, selleks tuleb teada, kuidas.“\nPalju päevi, kuid ja aastaid õpetas vanataat oma pojale ja miniale kõiki neid tarkusi, mida ta teadis. Ja nii need teadmised jõudsid kõikidele Jakobi järglasetele.\nOn aasta 2016 ja on jõuluaeg. Istun nüüd mina arvuti taga ja kirjutan seda lugu.\nKirjutan sellepärast, et maailmas on olemas üks eriline kategooria inimesi, kes mõtlevad välja kummalisi lugusid. Nende kummaliste lugude kirjutajad on ühinenud üheks väikeseks grupiks ja nimetavad endid ulmekirjanikeks.\nEi saa paljud inimesed aru, kes nad on ja miks nad endid vaevavad selliste absurdsete lugudega. Miks, sellest saavad aru ainult need inimesed ise. Ulmeinimesed korraldavad oma kirjelduste võistlusi. Ilmselt selleks, et elavdada fantaasiat ja sünnitada uusi lugusid.\nToksin neid sõnu selle loo sisse ja püüan oma haritud peaga aru saada, mis maailmas on toimunud, toimub ja mis tulevate aegade jooksul veel võiks tulla. Mind peetakse imelikuks ning küsitakse pidevalt. Miks ma selliseid lugusid räägin ja kirjutan. Nad arvavad, et mina olen imelik ja nemad on normaalsed. Jälgin oma lähikondseid ja imestan. Telekast tulevad jõulufilmid ja ilmselt tuleb ka meie peresse õhtul jõuluvana. Kes??? Mingi punase kuuega papi, kes tahab kangesti kinke jagada ja teada saada, kas lapsed on aasta jooksul ikka head olnud ning mida nad on aasta jooksul juurde õppinud.\nTuleb ta mingi kummalise ja tundmatu lennumasinaga. Lennumasinal on kuue põdrajõuline mootor, see on ülikiiruse ning vertikaalse tõusmise ja laskumise võimega. Mida see meenutaks, kui me teame, et igal lennukil on pardatuled nagu ka Rudolfi punane nina.\nJõuluvanal on ka võimas kingituste tehas. Sellise koguse kinkide tegemiseks peaks olema Lapimaa suurune ala paksult tehaseid täis ja ikkagi ei mahuks kõik kingid saani ära. Kas see on ikka muinasjutt?\nEnne kui Saint Claus lahkus planeedilt Maal, siis ta valmistas oma „lendava kausi“ printeris erinevaid asju. Pani omale selga paksu punase mantli, kleepis ette tiheda valge habeme ja hakkas pere lastele huvitavaid kinke jagama.\nAjad möödusid ja inimesed ei suutnud kirjeldada lendavaid seadeldisi. Jäid vaid mälestused punasest Santa Clausist, vahest ka teda saatvast „Snegurotškast“ või siis lendavast Baba-Jagast.\nMillist muinasjuttu ma peaks uskuma?\nKuidas meie taskus ja ka selle arvuti see on „tark kivi“, mis liidab ja lahutab „ühtesid ja nulle“?\nKuidas enam ei ole sellel pisikesel vidinal isegi nuppe ja kas tuleb „Star Treki“ aeg, kus meil on laua peal karbike ning me suhtleme oma laste hologrammiliste kujudega. Vaevalt paarkümmend aastad tagasi oli telefonis teise inimese elusa pildi nägeminegi, ulmekirjaniku fantaasia.\nKas inimene, kes õppis rääkima ja kirjutama ning unustas ära telepaatia; kes leiutas looma seljas sõitmise ja unustas ära teleportatsiooni; kes unustas ära rahu ja hakkas sõdima – on nüüd arenenud või taandarenenud?\nEi mahu tavalise ega isegi ulmekirjaniku pähe küsimus – miks on maailmas taimsed „narkootikumid“? Miks keelatakse aineid, millest midagi ei teata – või teatakse!! Kuid teadmised ongi ohtlikud ja kõigil pole vaja saada ühendust infoväljaga. Miks neid tarbitakse ja kuidas nende ainetega käivad ümber teadjad inimesed. Miks vaevalt kuuskümmend aastat tagasi oli kuusepuul jõulueheteks, ja jõulukaartidel, massiliselt punased kärbseseened (googelda – punane kärbseseen jõuluehe).\nEi saa paljud aru, mis on Piibel, Saatana piibel, Tarkuseraamat või mis seade võis olla Seaduselaegas. Miks paljud inimesed vaevlevad muinasjuttude ja mütoloogiaga? Saatana ja muude põrguvürstidega. Miks minu lapselapsed ja isegi nende isad on vaadanud kümneid kordi sellist „absurdsust“ nagu „Sõrmuste isand“.\nMiks kästakse koolis õppida eepost „Kalevipoeg“? Kõikides, absoluutselt kõikides, maades on eeposed - mis ei ole normaalsed.\nKui teadlased ja õpetlased ütleksid kõva häälega välja, et kõik, kes selliseid lugusid loevad – EI OLE NORMAALSED. Siis ma isegi usuks, et Saint Clausid ja Bab Jagid ei ole siin kunagi käinud. Mina näen aga iga päev hoopis teistsugust pilti.\nSee lugu on pikk. Seda lugu võiks kirjutada veelgi pikemaks, sest kirjutada lubatakse viisteisttuhat sõna. Mul on siin aga natukene üle nelja tuhande.\nKas väga pikk ja põhjalik lugu on parem või piisab sellest, kui hakata ise uurima – veidi teistmoodi ja teistsuguseid asju. Kas me saame kunagi teada, kust kohast lõpeb normaalsus ja algab ulme.\nKas on üldse keegi kunagi kirjutanud tõelist ulmet. Mina pole seda kohanud.\nUlmelised lood on tegelikult tavalised lood, mis planeedil Maa toimuvad, panduna kunstlikult kuhugi mujale, mingi muu planeedi peale või kummalisse situatsiooni.\nMulle meenub vaid kaks kohta, mida võiks ulmeks nimetada. Need on Hieronymus Boschi joonistused ja Voynitchi manuskipt. Ja nüüd ma mõtlen.\nKas keegi on saanud reisida koos Saint Clausi ja Bab Jagiga, ning on näinud neid maid?\nOn sellised inimesed olnud lihtsalt mingite ainete mõju alla.\nVÕI ON VEEL MIDAGI.\nKüsimustele ei tule kunagi lõppu.\nPraegu on jõuluaeg ehk pööripäev.\nTeadmiste ja headuse väravad on veel nädal aega pärani lahti.\nPS. Selle looga on veel üks kummaline seik. Ma olen enamuse oma elust elanud Võnnus. Kuna mul on nii haruldane perekonna nimi, et sellise nimega inimesi Eestis väljaspool minu peret on vaid paar inimest ning ma pole kunagi teadnud, kust see pärit on. Mingi aeg tagasi aga sattus minu kätte ühe Võnnu inimese sugupuu ja oma üllatuseks leidsin sealt terve suguvõsa sellise nimega aastast 1670. Ja esimeseks nimeks oli Jakob Tsirna. Mina olen sündinud Harjumaal ja täitsa "juhuslikult" sattusin elama Võndu. Võnnu valla tunnuslauseks on - Juurtest jõudu ammutades. Kas see siis tähendab, et ma olengi jõudnud oma juurte juurde tagasi. Ma ise loodan et nii see on, sest mulle see elamise koht sobib.\nPostitaja: ELUKULG kell 12:40 Kommentaare ei ole:\n„Hommikust kallis! Ärkasid? Kas sa oled juba päris ärkvel?“\n„Miks sa seda küsid?“\n„Olid täna hommikul üsna imelik. Sa pole varemalt magades nii palju keerutanud ja väherdanud. Mis toimus?“\nJäin hetkeks mõttesse ja vastasin. „On jah kummaline! Ma nägin und.“\n„Sina ja und! Pole sa ju kunagi und näinud, ise oled öelnud.“\n„Aga nägin ja nägin kohe niimoodi, nagu see poleks mitte uni olnud, vaid päris reaalsus. Ma võin kõike täitsa täpselt jutustada.“\n„Aga räägi siis, täna on pühapäev ja meil pole kuhugi kiiret.“\n„Ma sattusin „Eesti Rahva Muuseumi“. Täpselt samasugune suur maja. Tohutult palju ruume ja kogu maja oli klaasist. Mitte ühtegi akent ei olnud. Kõik oli klaasist. Esimesel hetkel ma sattusin tuppa ja ei saanud aru, kas on mingi üritus või pidu. Kõik olid eesti prominendid. Toimetasid ruumis justkui valitsuskabinetis ja kohal olid absoluutselt kõik, keda me teame. Mingil erilisel hetkel märkasin, et osad lähevad uksest välja ja teisest uksest tuleb uusi inimesi juurde. See oleks olnud nagu arvutigraafika, kuidas ühest ainsast ruumist juhiti terve riigi majandust ja ka kõike muud. Seda on üsna raske kirjeldada kui intensiivselt ja kiiresti kõik toimus. Igas ruumi osas istus ise minister ja ministrite juurest astusid läbi erinevad ametnikud. Oli pankureid, õpetlasi, arste ja tootmise inimesi. Uurisin tükk aega, millest keegi oma ministriga rääkis ja ma ei saanud millestki aru. Ei jagatud mingeid materjale. Iga inimene oleks justkui telepaatiliselt jaganud oma infot ja täpselt samuti said ka vastuseid. Ka mina sain kõiki vastuseid kuulda, täpselt sealt, kuhu oma tähelepanu pöörasin. Ühel hetkel hakkasin uurima, mis imelikud uksed need on. Astusin siis läbi sellest uksest, kuhu kõik inimesed läksid. Sattusin hoopis teise ruumi, kuid üllatav oli see, et sellesse ruumi ei tulnudki ühtki neist inimestest, kellega ma koos uksest läbi astusin. Selles ruumis olid hoopis teised inimesed. Rääkisid hoopis teises keeles, kuid toimetasid täpselt sama skeemi ja sama tempoga. Otsustasin korraks tagasi minna ja sattusin samasse kohta. Rõivaslased, Rataslased, Kallaslased ja Savisaarlased ajasid entusiastlikult omi asju edasi ja kuulsin, üsna ukse juures, kaitseministri ja ühe suure sõjaväe ülemuse infovahetust. Teemaks oli Venemaa. Ma ei saanud aru, miks nad räägivad Venemaast ja näitavad näpuga ukse poole. Sealt tulevat okupatsiooni oht. Hetk hiljem läks aga sõjaväelane välja samast uksest. Otsustasin siis minagi minna ja samal ajal oli peas küsimus. „Kuidas saab selle ukse taga Venemaa olla?“ Astusin siis teise tuppa ja pidin üllatusest ära minestama. Oligi Putin. Ja kõik teised ka, kes vähegi võisid olla. Asjaajamine ja tempo möllas ruumis samamoodi. Karjuti üksteise peale ja vehiti kätega ühe teise ukse poole ja põhiteemaks oli Ukraina. Tead, ma ei julgenud enam ühestki uksest edasi minna, sest tekkis hirm, et äkki ei oska tagasi minna. Astusin uuesti uksest Eesti poole tagasi. Ma ei osanud kohe midagi tarka ette võtta, kui äkki nägin ühte tuttavat. Tead küll, seda suure lobaga professorit. Võtsin talt nööbist kinni ja tirisin ruumi nurka.“\n„Kuule mees, tunned mind?“\n„Tunnen, tunnen, miks ei tunne. Mis sina siin teed?“\n„Mis teen? Ega ma isegi ka ei tea, mida. Miks kõik sebivad nii hullusti?“\n„Aga mis nad siis tegema peaksid, see on ju elu.“\n„Elu, mis moodi elu. Miks kõik toimub ühes ruumis? Miks kõik liiguvad sisse-välja vaid kahest uksest? Miks keegi välja ei lähe?“\nMees jäi imeliku näoga mulle otsa vaatama. „Kuhu välja? Me oleme omas riigis ja riigist välja minekuks peab mingi vajadus olema. Reisidel me ikka käime.“\n„Ma üritan ju küsida, et miks te ei lähe siit klaasist ruumist välja, õue?“ Selle peale vajus mehel suu lahti ja keerutas nimetissõrmega oma meelekoha peal. Sahmas käega ja jalutas minema.\nSiis nägin veel ühte tuttavat meest, näitasin käega klaaside suunas ja küsisin. „Kas nende klaaside taga on ka midagi?“\nMees raputas pead. „Ei sealt algab kosmos ja sinna lendavad ainult kosmoselaevad.“\nSelle peale tormasin ma akende poole ja põrkasin peaga vastu klaasi. See tekitas minus paanika ning hakkasin klaase kätega peksma. Ühel hetkel need purunesid ja klaaside tagant kuulsin sinu häält - „Tere hommikust kallis“.“\n„Jaa, üsna huvitav unenägu. Mida see peaks tähendama selles kontekstis, et sa pole ju varem unenägusid näinud?“\nSellest päevast läks mööda nädal aega. Iga jumala öösel nägin ühte ja sama unenägu, veidi omamoodi. Nädalaga katsetasin unenäo uksest läbiminemist, kui ma olin eelnevalt soovinud minna erinevatesse riikidesse. Erinevates riikides kasutasin mõnikord ka seal olevaid uksi, soovides külastada mõnd looduslikku paika. Need olid huvitavad kogemused. Kuid selline, mõistetamatu, uneseiklus hakkas mind ja mu naist huvitama. Mis see võiks olla?\nNaine oli uurinud tuttavate käest ja nii mõnigi soovitas pöörduda mingi ekstrasensoorse inimese poole. Naine leidiski hüpnotisööri kontakti.\nPaari päeva pärast saime ka seansi. Läksime kohale pool tundi varem ja kohapeal selgus, et enne meid on veelgi inimesi ootamas. Hüpnotisööril oli paari kliendiga pikemalt aega läinud. Naisel ei olnud nii palju aega oodata ja ta läks oma asjatoimetust tegema. Jäin siis ootama.\nVaatlesin neid, paari inimest ooteruumis, ja ei märganud midagi erilist, mis oleks võinud aimu anda, milleks need inimesed siin on.\nLäksin õue suitsu tegema. Minuga liitus ka üks ootajatest.\nAlustasime juttu niisama siit ja sealt, kui viimaks tihkasin mehelt küsida.\n„Kas teil on esimene kord sellist seanssi teha?“\n„Ah, mis sa ikka teietad. Ei, mina olen siin tihe klient. Ma ei saaks üldse oma eluga hakkama kui ei saaks vahepeal teada, mis on siin ja mis on seal.“\n„Seal. Kus seal?“\n„Mis sulle endale probleemi valmistab, siis seletan oma anomaaliat.“\n„Mina näen unenägusid. Imelikke unenägusid.“\n„Oo see on üsna huvitav, milliseid?“\n„Mina näen ühe kindla struktuuriga unenägusid,“ ja siis seletasin lühidalt.\n„Sellele saad hüpnotisöörilt täitsa kindlasti vastuse, pole probleemi. Mul endal on pisut teistsugune kummalisus. Olen lugenud palju raamatuid ja lugemine ongi mu põhiline hobi olnud juba lapsest saadik. Enamuse elust ma ei olnud midagi märganud, kuid aasta jagu tagasi hakkasid toimuma huvitavad muutused. Nimelt, hakkasin märkama, et raamatu lugemisel hakkas muutuma ka minu enda elu, samas suunas kui oli raamatu süžee.“\n„Mis moodi see saab võimalik olla?“\n„Esimestel kordadel, kui seda märkama hakkasin, olid need äratundmised väga väikesed. Nii väikesed, et pidasin kõike seda juhuseks. Hiljem juba, aasta pärast, muutusid äratundmised kindlamateks, kuid siis ma pidasin neid juba suuremateks juhusteks.“\n„Kuidas sa neid märkasid ja kas saaksid tuua mõne näite, et seda hoomata?“\n„Oi, neid on nüüdseks nii palju, et kohe ei tea, millist rääkida. Hästi, ma räägin paarist. Kui ma lugesin ühel korral Agatha Christie kriminaalromaani, siis toimus majanaabril suur vargus. Politsei, nagu ikka, selliste vargustega eriti palju vaeva ei näinud. Keda see, võõra vara kaotamine, ikka huvitab. Öeldi vaid, et ise ei teinud ennetamiseks kõike vajalikku. Ja minust sai hetkega detektiiv. Kolme päevaga oli vargus lahendatud ja vargad koos kraamiga käes?“\n„Kuidas see võimalik sai olla?“\n„Just täpselt. Samuti küsisin ka eelnevatel kordadel, kui need väikesed juhused hakkasid tekkima. Ma lihtsalt olekski olnud nagu Holmes, Poirot või Siberi Võmm. Kõik oli lihtne ja loogiline, justkui oleks ise raamatut lugenud või kirjutanud.“\n„Äge, ja mis veel on toimunud.“\n„Teine lugu, mida räägin, oli aga sootuks hullem. Lugesin mingit raamatut, mis ei olnud puhas seiklus, vaid nagu pingeline romaan, näiteks „daVinci kood“. Seiklus, mõistatused ja palju muud, kuid igast romaanist käib läbi ka armastuse teema. Loen ja loen, ning minu ellu tuli naisterahvas. Ma ise olin abielus olnud juba mitukümmend aastat ning ma poleks eladeski arvanud, et midagi sellist võib juhtuda. See naine hakkas mulle pinda käima. No pihta panema nagu öeldakse. Mis sa arvad, mis edasi juhtus?“\n„Ma küll ei tea, äkki sa alguses ei võtnud kohe vedu. Oli ka ilus naine?“\n„Kummaline oli see, et see naine ei olnud täpselt selline, nagu ma oleks ette kujutanud selle raamatu tegelast. Kuid nüüd hiljem, ma võin täie kindlusega öelda. Ta on täpselt minu maitse.“\n„On. Sa ütlesid on.“\n„Just nimelt. Meil tekkiski armastus, mille oma naisega olin juba unustanud. Naine sai muidugi teada, sellega ei leppinud ja nüüd me elamegi juba pool aastat koos.“\n„Huvitav. Kuid mis on kõigel sellel pistmist hüpnotisööriga?“\n„Vaata, siis kui ma selle uue naisega sellistest asjadest rääkisin, siis see tekitas talle huvi ja me hakkasime uurima. Viimaks jõudsimegi siia.“\n„Ja millised tulemused oled nüüdseks saanud?“\n„See hüpnotisöör viis mind nende lugude sisse ja selgus, et minul on mingi eriline võime muuta oma elu vastavalt sellele, mida ette kujutan. Ta selgitas seda. Mina sulle selgitama ei hakka. Äkki muutub see sinu probleemi lahendamisel takistuseks.“\n„Hästi, kuid miks sa seekord siin oled?“\n„Küsimus on asjakohane ja siin käimata ei saaks ma enam tegeleda oma lemmiktegevuse, lugemisega. Kui ma olen ära lugenud mingid raamatud, siis pean käima siin mälu kustutamas, et raamatust tulevad tegevused ei hakkaks minu elu jälle ümber kujundama.“\n„Oot, kas ma saan aru õigesti. Sa ei soovi selliseid kogemusi, mida ise ei ole teinud, vaid need on tulnud raamatust.“\n„Täpselt nii, siin seisabki konks. Me oleme naisega pidanud pikki arutelusid. Kas sellised muutused on õiged. Kui me tunneme, et mingid muutused võiksid teha meie elu paremaks, siis jätame need alles ja siin kustutamas ei käi.“\n„Kuid see on ju absurd. Kuidas sa saad niimoodi elada kui sa ei tea, kas sa elad oma elu või raamatukangelaste omi.“\n„Mina seda ei tea. Nii ma olen oma eripäraga ära harjunud ja elu see keeruliseks ei tee, pigem just vastupidi. See laseb elada nii, et elus on probleeme väga väheks jäänud. Vaat, vahest tuleb juba ketserlik mõte, midagi vussi keerata, et põnevust juurde tekitada."\nJärsku pöördus meie jutu vahele see kolmas meesterahvas, kes samuti järjekorras ootas.\n„Teate mehed, ma kuulan teie juttu ja mitte ei saa vahele sekkumata jätta. See, millepärast mina siin olen, on summa neist kahest jutust, mida teie räägite. Mina näen unenägusid, erinevaid, need ei ole küll samad ja need ei lähe ka täide, kuid neis on see üks eriline omapära, mis on hakanud mind vaevama.“\n„Räägi ja me kuulame huviga.“\n„Mul on unenäod, kus ei ole mingeid probleeme ja kõik on ilus.“\nMe vaatasime mehele otsa ja hüüatasime justkui ühest suust.\n„Milles probleem siis on!“\n„Kohe seletan. Ka teile on see alguses arusaamatu. Peale seda kui ma hakkasin selliseid unenägusid nägema, siis algul ma isegi ei märganud neid. Mul endal läks elu hästi ja polnud mingeid eriliselt suuri probleeme. Väikeseid ikka oli, kuid kellel neid ei oleks. Vahel kuulsin ma tuttavate ja sõprade käest, milles nemad enamalt vaevlevad ja millised on inimeste suured mured. Teil endil on ju ka selliseid tuttavaid või sugulasi, keda külastavad sellised hädad nagu tööpuudus, haigused; ma mõtlen ikka tõsiseid haigusi. Paljudel on pereprobleemid või mõned muud suhete sasipuntrad. Viinavead või vanglatrellid. Nendel puhkudel peetakse seda mingiks karmaks või saatuseks, mina ei tea. Siis ma hakkasingi märkama, et kui mul probleeme ei ole, vaba aega on palju, raha ka nagu on, palju erinevaid hobisid ja reisimist naudinud. Kuidagi igav on, midagi uut ja põnevat ei juhtu. Siis hakkasidki tulema minu „kohutavad“ unenäod, kus elu on veelgi ilusam. Saate ikka aru! Elu, kus ei juhtu mitte midagi negatiivset. Kõik on positiivne ja magus nagu tort või mesi.“\n„No see on küll pöörane. Millised need unenäod välja näevad?“\n„See ongi hetkel minu küsimus teile, mitte hüpnotisöörile. Kas teie suudate ette kujutada, milline on probleemide vaba elu, lihtsamalt öeldes – paradiis. Teid vaadates, ma oleks justkui küsinud midagi üle mõistuse võimatut?“\n„Ei, ei. Esimese hooga ei ole väga pöörane.“\n„Alguses oli mulle ka kuidagi lihtne. Midagi on ju alati puudu,“ mõtiskles paradiisimees.\n„Alguseks võiks olla suure toa täis raha.“\n„Vot täpselt, selline meie mõttepiirang ongi. Saaks kapitäie raha, aga mida sellega peale hakata?“\nKolm meest olid pea pool minutit vait ja siis hakkas „raamatumees“ rääkima.\n„Alguses tundus selline mõte - totruse tipuna. No kas saaks kellelgi olla midagi selle vastu, kui tal – ei oleks millestki puudu. Veel rohkem, kui tal oleks pidevalt üle! Mulle tuleb see teema küll väheke tuttav. Mingil hetkel hakkab igav.“\n„Teate mehed, asi on veel hullem. Kui teie mõtlesite selle küsimuse peale, siis mingil hetkel sattusite tupikusse, on nii?“\n„See on tõesti tõsi.“\n„Kui mõelda nii, et mul on absoluutselt kõik olemas ja kõik võimalused olemas, mida ma siis teeksin. Kuhu tormaks või mida juurde soetaks? Seni kui kogu selle varanduse alla ära kaoksin. Nagu ütlesingi, alguses pole probleemi. Ostad suure maja, minu pärast otsid kas või uue naise. See ilmselt mõistab aastaid raha kuhugi kulutada. Tööl ei käiks ja reisiks mööda maailma. Kaua! Täpselt nii kaua, kui ma jaksaks. Tuled koju ja jälle ei ole midagi teha. Siis peaks ilmselt inimesel olema mingi väga eriline hobi. Kas sellestki piisaks elu lõpuni?“\nVahepeal oli kabineti uks lahti läinud ja raamatumees läks seansile.\n„Ja mis on siis sinu küsimus hüpnotisöörile?“\n„Ma ise ka ei tea.“\n„Kui tegelikus elus on kõik hästi ja unes on veel paremini, siis peaks ühe neist ära kustutama.“\n„Õige mõte iseenesest, kuid kumma?“\n„See ongi probleem.“\n„Algul oli mõte, et kustutaks uneparadiisi ära. Pärast aga mõtlesin, et sellest ei lähe midagi paremaks, sest ilmsi läheb ju ka igavaks.“\n„Siis jääbki kaks võimalust, tekitada parajate probleemidega päris elu, või lasta unedesse suuri.“\n„Nii ongi, tahaks teada mida spetsialist asjast arvab ja teha suudab.“\nMehed olid nii jutuhoos olnud ja nad ei olnudki märganud, et ooteruumis istus uus mees ning ilmselt oli nende juttu kuulnud.\n„Suur tänu teile. Siia tulles ma pidasin ennast hullumeelseks.“\n„Aga kes teie üldse olete?“\n„Mina olen ülikoolis füüsika professor. Olen elu aeg õpetanud füüsikat ja äkki läksin lolliks. Ei, ärge ehmuge, nüüd juba ma ennast enam nii lolliks ei peagi. Minuga juhtus selline kummaline muutus. Hakkasin valemeid nägema. Mitte just nii, et näeksin mingeid nägemusi või valemeid. Kuid on juhtunud mitmeid kordi, kus kirjutan tudengitele, tahvlile, valemeid ja õppurid peavad mind parandama, kuna olen kirjutanud valemeid valeks. Alguses pidasin seda eksimuseks ja isegi vanaduse nõtruseks. Aga mingil hetkel kui tegelesin ühe teadusartikliga ja seda parandades leidsin massiliselt „valesid valemeid“. Tahtsin need ära parandada, kuid neisse süvenedes märkasin üllatusega, et need nagu ei olekski valed.“\n„Mis valemid need siis olid?“\n„Ohh, füüsikavalemid on nii keerulised, et teile selliste peensuste seletamiseks kuluks päevi või nädalaid. Lihtsamalt öeldes, asi läks ulmeks. Te olete ju ilmselt näinud ulmefilme. Seal on vinged tehnoloogiad. Autod, rongid ja lendavad kosmoselaevad. Selleks, et mingi kosmoselaevaga kuhugi lennata, tuleb kaasa vedada kütust. Olete te ulmefilmides näinud suuri kosmoselaevu, mis veavad endaga kaasa tsisternideviisi üliohtlikku kütust. Ja kui kaugele me suudaksime sellise tsisterniga lennata, kui arvestada veel ka seda, et koju tagasi tahaks ka jõuda. Võimatu, nii ei lenda mitte kuhugi. Füüsikas on postulaadid ja põhivalemid, mis kirjeldavad - kuidas miski siin Maa peal on võimalik.\nSeda ei suuda veel keegi seletada, mis kütusega planeedid liiguvad. Eesti esimesest satelliidist olete kuulnud. Seal ei ole kütust. Pigem tahetakse katsetada „päikesepurje“. Nende põhivalemite hulgas on neli põhikonstanti, mitmeid lahendamata võrrandeid ja üks neist on selline, mis ei lase meil tõusta maapinnalt kõrgemale ehk siis lennata ilma kütust kaasa võtmata. Eirata gravitatsiooni.“\n„No ja mis siis sellest, kus see hullumeelsus siis on?“\n„Ma näen, või õigemini mu käsi kirjutas, selliseid valemeid.“\n„Ei saa aru!“\n„No ma ei hakka siinkohal kirjeldama mingeid väga suuri ulmekirjanikke, kuid ühte meest peaksite ikka teadma. Jules Verne.“\n„Oleme kuulnud ja isegi lugenud.“\n„Siis te teate tema „ilma kütuseta“ allveelaeva „Nautilus“. No ei olnud sellel laeval kütust, kivisütt või puuhalge. See laev võis teha veealuse reisi ilma pinnale tõusmata. Tänapäeva mõistes tuuma-allveelaev. Aga 19. sajandi lõpul ei olnud tuumatehnoloogiat. Kes siis oli see kirjanik? Oli ta hullumeelne, fantasöör või veel keegi.“\n„Tulnukas, tahad öelda või,“ pakkusin mina.\n„Nüüd leidsid, füüsikaprofessor ja tulnukad,“ muigas paradiisimees.\n„Jah, aga las see olla. Ma näen oma märkmetes selliseid valemeid, mis kõike seda võimaldaks.“\n„Võimas, kuid mida sa sellega peale nüüd hakkad?“\n„Kas te mehed siis ise aru ei saa. Ma ei saa nendega mitte midagi peale hakata. Meie planeedi mitte ükski füüsik ei mõista neid. Kui nendega välja tuleksin, siis nad rebiks mu lõhki. Kõigepealt kadedusest.“\n„Aa, see on siis see jutt, et sellised tegelased, kes ei mahu hetkel kehtivasse maailmapilti, tuleb lolliks kuulutada, naeruvääristada ja isegi ära tappa, kui ohtlik element.“\n„Nikola Teslast olete kuulnud, kui ei ole, siis vahet pole. Nüüd ma olengi dilemma ees, mis sellise „kingitusega“ peale hakata. Kui ma ei suuda sellist fenomeni kinni panna või ära kustutada, siis on minu töö ja leivapaluke otsas. Ma ei saa ülikoolis selliseid eksimusi lubada.“\nHetkeks jäi mehed mõtlema.\nMulle tuli üks huvitav mõte. „Kulla professor aga mis oleks kui! Kuidas sulle endale tundub see elu, mida sa praegu elad ja kuidas õpetad teisi, kas see on sinu jaoks huvitav. Oled sa selle elu eest nõus loobuma neist nägemustest, sellisest tarkusest?“\nFüüsik vahtis nüüd mulle juba üsna „imestava hullumeelsena“ otsa.\n„Ma pean sind, sõber, tänama sellise küsimuse eest. Siia tulles, ma oleks ilmselt olnud nõus loobuma. Nüüd ma aga seda ei suuda. See tundub nii põnev. Kuid mis ma edasi peaks tegema?“\n„Edasi peaksid sa hoopis tagasi minema. Mine koju ja mõtle. Tööle sa minna enam ei saa. Või siis tiksud seal ülikoolis niikaua kui keegi märkab sinus „skisofreeniku“ või „Altchaimeri“ tunnuseid ja siis võid ära tulla. Sinnamaani kirjuta neid valemeid ja paned uusi teooriaid või isegi praktilisi teadmisi kirja. Kirjuta, leiuta ja arhiveeri kuhugi. Kui keegi tulevikus need leiab, siis pole su elu asjatult elatud ja võib-olla isegi vähem kui saja aasta pärast, on kõik linnad sinu pronkskujusid täis ja su oma ülikooli koridori ehib järjekordne kipskuju“.\nFüüsik oli sõnatu ja hüüatas: „Mehed, mulle polegi mingit hüpnomeest vaja, ma põrutan joonelt koju ja hakkan„fundamentaalteadust“ looma.“\n„Oot-oot, ära kohe mine. Ootame raamatumehe ka ära, kuulame mis tal rääkida on, vahetame kontakte. Siis on hea kunagi veel juttu puhuda ja uurida, kuidas meil läheb.“\n„Täpselt, ma ei tea kuidas sinul, aga mina ühinen ka füüsikuga ja pole mulle mingi posijat tarvis,“ hõikas paradiisimees.\n„Sama siin, ega minulgi pole enam sinna asja,“ lisasin ka mina.\nMehed vestlesid ja ootasid raamatumeest. Siis kui uks avanes ja uksele tulid kaks meest ning hüpnotisöör kutsus järgmist „patsienti“, siis kargasin kärmelt püsti. Läksin raamatumehe juurde. Võtsin tema õlast kinni ja laususin: „siin ruumis ei olegi enam ühtegi klienti. Meie kõik tulime lihtsalt oma sõbraga kaasa ja nüüd me läheme kõrtsi ning võtame kuusteist kannu õlut ja uurime, mis tema hullusest edasi saab.“\nSuur oli raamatumehe üllatus, kuid ma suutsin ta sõnad ära summutada ja kiiresti ukse poole tüürida. „Head töötamise jätku ja kena päeva.“\nKuu aja pärast oli meid kõrtsilaua taga juba viis. Kahe kuu pärast kümme. Kes meie hulgas kõik käinud on. Üks pankur, kaks direktorit, kolm poliitikut, neli inseneri, viis ajaloolast, kuus lihtsat töölist, seitse naisterahvast. Kuid siiani ikkagi, vaid üks füüsika professor. Pankur käib ikkagi veel tööl, kuid joonistab skeeme ja diagramme, kuidas saaks raha luua ilma intressideta. Direktoritest üks, tegi juba oma firma ja teine teeb äriplaani. Insenerid ja ajaloolased on kokku „istunud“ ja uurivad ajalugu. Kas ajalugu ikka on selline nagu meile kirjeldatakse. Hetkel on nad teema juures – „Kas egiptlased ikka ehitasid püramiide suurtest kiviplokkidest, pronksist meislite ja puust haamritega“. Nii mõnigi tööline on muutnud maailmavaadet ja uurib kvantfüüsikat. Ja meie seltskonna naiste hulgas pole ühtegi esoteerikut, inglite uskujat ega rituaalide korraldajat. Vaid poliitikutega on jama. Nad ei taha enam poliitikat teha, kuigi peaks, sest häid ja mõtlevaid poliitikuid oleks väga vaja.\nÜks poliitikutest käis välja naljaloo. „Ma tahtsin poliitikaga edasi tegeleda, kuid ükskord läksin kapi juurde, et vaadata kui suur on minu luukere. Siis sain aru, et minu kapi luukere on nii väikene, võrreldes teiste omadega. Teiste poliitikute luukered paneks minu oma silmapilkselt nahka.“\n„Tere hommikust kallis. Kuidas magasid? Und ka nägid?“\n„Ikka nägin, kuid peale seda, kui ma hakkasin unenägude tegelastele asju teistmoodi seletama, nagu sa mäletad, on seal palju muutunud.“\n„Tead, tänaöises unenäos oli juba üsna palju muutunud. Klaasruumis on värvid vahetunud. Lipul on uued värvid. Sinine, must ja valge on muutunud – hõbedaseks, kuldseks ja violetseks. Vappi enam ei ole.“\n„Kas neid, kolme sinist lõvi, punaste küüntega, keda põhjamaades pole kunagi nähtud.“\n„Just, ja ruumi nimeks on tänasest - Estopia.“\n„Mida veel ei ole?“\n„Sa tead ju, et esimesena kadusid ära kaitseministrid, ka kõikidest naaber klaasruumidest. Siis tuli uus rahandusminister ja raha hakati jagama kõigile, kõrgema kosmilise seaduse järgi – „kõigile tema vajaduste järgi ja kõigilt nende vaba loomingu tulemusel“. Seejärel kadus ka siseminister koos vanglate ja politseiga. Sotsiaalminister koos vanadekodudega. Tervishoiuminister vahetus välja ja inimesed on nüüd tervemad. Jääb vaid oodata, millal ka see minister ära kaob. Mõned ministrid veel on, kuid nüüd valmistatakse pinnast uue ruumi sündimiseks – Estparadiisia.“\n„Kas igavaks ei lähe!!!“\n„Ei lähe, sest selleks annab mulle nõu „paradiisimees“. Aga nüüd kallis, ma läheks oma igapäevasesse reaalsusesse ehk tööle. Ka meie firmas levivad muutused. Kui ma igapäevaselt ei paneks kirja kõiki muutusi, mida näen meie kodumaal ja ka klaasmaailmades, siis ma ei märkakski neid. Väikeste sammudega paradiisi poole.“\n„Musi sullegi, õhtul näeme.“\n„Kus mu auto võtmed on?“\n„Siin kallis, palun.“\n„Aga need on ju „Bentley“ võtmed!!“\n„No ja mis siis. Kas sa oled unustanud, et meil ongi lendav „Bentley“. Head päeva.“\nJa naine sulges minu nina ees kodu ukse. Ta ei kuulnud mu sõnu.\n„Kuid eile sõitsin ma koju ju ratastel „Mercedesega“!!!“\nPostitaja: ELUKULG kell 11:42 Kommentaare ei ole:


Korterelamu: need lisakulud tekivad - takistustetaLoe Edasi\nPõhiline takistusteta Korterelamu: need lisakulud tekivad\nLisaks on nn majatoetus, mis on ette nähtud maja korrashoiuks ja hooldamiseks. Siin arvestatakse keskmiselt kolm eurot elamispinna ruutmeetri kohta. Reeglina on nii, et mida vanem maja, seda suuremad on kulud. Kui ostate korterelamu, kuulute tavaliselt koduomanike ühingusse. Koos otsustate omanike koosolekul investeeringud ja vajalikud hooldustööd, milleks majaraha kasutada. Lisaks tuleb kogutud summadest tasuda ka jooksvad kulud, mis puudutavad kogu maja. Nende hulka kuuluvad näiteks:\nElekter esikusse või sisetelefoni valgustamiseks\nTrepi ja aia hooldus\nKinnisvaramaks ja laenu osamaksed\nÄra unusta, et igal aastal tuleb tasuda ka kinnisvaramaksu – see varieerub olenevalt korterist. Lisaks tuleb finantseerimisel tasuda igakuiselt laenu osamakseid.\nMis on hooldusreserv?\nMajaomanike ühistu tasub kinnisvara haldamise hooldusreservi, mida nad säilitavad eraldi kontol. See tagab, et nii väiksemate kui ka suuremate renoveerimistööde või remonditööde korral on piisavalt raha. Hea teada: administratsioonil ei ole lubatud kasutada reserve jooksvateks kuludeks. Kuigi seadusest tulenevat kohustust ülalpidamisreservi säilitada ei ole, soovitab seda Korterielamuseadus (WEG). Reegel on: parem on panna natuke rohkem kõrvale, kui teha hilisemaid makseid.\nArvutamiseks on erinevaid võimalusi. Üks võimalus on Peetri valem, mis aga eeldab, et ehituskulud on teada. See eeldab, et 80 aasta jooksul tuleb hooldustasusid tasuda 1,5-kordses ehituskulude väärtuses. Maksimaalselt 70 protsenti tuleks tasaarveldada ühisvara arvelt ja ülejäänud 30 protsenti peavad omanikud ise tasuma.\nMis saab reservist, kui vara müüakse?\nKorterelamu müümisel läheb reserv ostjale.\nKuidas määratakse lisakulud?\n"Majatasu suurus sõltub vähem elamukompleksi suurusest kui selle seisukorrast ja sisseseadest," selgitab Haus & Grund Saksamaa omanike liidu konsultant Julia Wagner. Eriti suured võivad kõrvalkulud olla vanemate, renoveerimata kortermajade puhul. Muide, uutes hoonetes ei ole kulukäivitaja ainult lift, viimistletud aed või suured aknapinnad trepikojas, mille eest peavad hoolitsema professionaalid, on ka oma hind. Korterelamu eeldatavate ekspluatatsioonikulude arvutamine ja äriplaani koostamine on kinnisvarahalduri ülesanne. "Aastakoosolekul otsustavad omanikud äriplaani ja selle alusel arvutatakse majaraha," selgitab Wagner. Kui palju üksikomanik maksab, sõltub enamasti tema kaasomandiosast. See tähendab, et suurte korterite omanikud kannavad vastavalt suuremaid kulusid kui väikeste korterite omanikud. Jagamise deklaratsioon reguleerib täpselt, kuidas kulud jagunevad ja mis kuulub ühisvara hulka. Kui aga omanike ühisus kasutab näiteks ühist küttesüsteemi, siis arveldatakse küttekulude määruse alusel. Hea teada: Isegi kui korter on tühi, peab omanik maksma igakuist majatoetust.\nKorterielamut ostes kontrollige, kas kaasomand on õigesti määratud ja notariaalselt tõestatud.\nMillal tuleb tasuda eritoetus??\nSamuti võib juhtuda, et kinnisvarahaldur nõuab eritasusid. See on raha suuremate projektide jaoks, mis maksavad näiteks tagantjärele arvatust rohkem. Erilist sissemakset võidakse nõuda ka siis, kui teine omanik läheb pankrotti ega suuda enam majaraha maksta. Näpunäide: Korterelamut ostes kontrolli, kas valitsejale on antud õigus erisoodustusele. Kui jah, siis majaomanikuna peate olema valmis kõrgemateks nõudmisteks.\nOmanikud maksavad majatasu trepikoja koristamise eest.\nKas kõrvalkulud saab edasi lükata üürniku kanda?\nKui annate oma korteri üürile, on teil omanikuna võimalus kanda osa igakuisest majarahast üürnikele. Täpsed kulud on loetletud tegevuskulude määruses (§ 1 BetrKV). See hõlmab näiteks hooldaja või hoone koristamise kulusid. Halduskulusid ja eriti hooldusreservi aga üürniku kanda ei saa.\nSamuti võib teid huvitada kinnisvaraalane oskusteave Kuidas omanike ühendused leiavad õige kinnisvarahalduri Seadus ja maksud Isiklike vajaduste tõttu lõpetamine: Olulisemad hinnangud Kinnisvaraalane oskusteave Seda teeb omanike ühistute juhatuse nõuandekogu\nKuidas lisakulusid kokku hoida??\nKui soovite maksta vähem majaraha, peate vähendama kinnisvara kasutuskulusid. "Tihti tasub üle vaadata ka teenusepakkujatega sõlmitud lepingud," soovitab Wagner. Kas käsitöölised ja hooldusfirmad nõuavad õiglast hinda? Või on sama sooritus konkurentidega odavam? Odavamale gaasipakkujale üleminek annab võimaluse ka kõrvalkulusid vähendada. Vanemates hoonetes võib vananenud küttesüsteemide väljavahetamine end ära tasuda. Kuna kaasaegne süsteem ei tööta mitte ainult säästlikumalt, on ka hoolduskulud väiksemad. Kinnisvarahaldajate vahel on ka hinnaerinevusi. Kulude kontrolli all hoidmiseks ja parimal juhul ka vähendamiseks on vajalik omanike pühendumus. Sest teie otsustate oma elamukompleksi üle.


Ozarki 2. hooaja finaalikokkuvõte: Marty kavandab lahkumisstrateegiat - Netflix Originals\nOzarki 2. hooaja finaalikokkuvõte: Marty kavandab lahkumisstrateegiat\nOzark - krediit: Tina Rowden / Netflix\nDraakoni prints: uus treiler näitab, miks sõda algas Netflix teeb EL-i kvoodi täitmiseks Euroopas rohkem saateid ja filme\nKuldranniku 2. hooaja Ozarki 10. osas valmistab Marty ette põgenemise, Darlene mängib jõumängu ja Langmore'i pinged tulevad pähe.\nOzarki 2. hooaeg jõuab lõpule üllatava ja aeglasema tempoga finaaliga The Gold Coast. Tegevus ei olnud nii intensiivne kui eelmise hooaja lähemal, kuid selle ümbersuunamise kaalumiseks võib olla lihtsalt veelgi murettekitavamaid küsimusi. Rihm sisse.\nTegevus algab Marty ettevalmistusega riigist lahkumiseks. Ta näitab Ruthile, kuhu tema raha on peidetud, kõik sellest kokku 43 miljonit dollarit. Ta tuletab talle meelde, et naine saab sellega hakkama.\nHiljem õnnitleb pahaaimamatu Helen Byrdesid isemajandava kuritegevuse keskuse väljatõmbamise olulisuse puhul. Ta soovib rääkida viieaastastest plaanidest, kuid Marty soovib, et ta saaks selle asemel lihtsalt operatiivkonto tööle panna.\nVahepeal jätkab Cade Petty vigu, et Martyga sammu teha, kuid Petty on hammustamiseks liiga kõrini. Raevuhetkel lööb Cade Petty. Ta peksab teda halastamatult, visates lõpuks oma keha järve. Mida?? Nagu Jacobi surm sel hooajal, olen ma ka üllatunud, nähes Petty lahkumist sellistes oludes.\nSnellidest rääkides kiigub Darlene Byrde kodu juures Wendyle, et Jacob suri ja tema surev soov oli kasiino peatada. Wendy lükkab tagasi, et ta teab, et midagi on üleval. Darlene teeb ettepaneku, et Byrdes laseks tal Zeke omaks võtta ja siis jääb ta kõrvale.\nKuum:Ozarki naised valitsevad 2. hooajal\nVahepeal tuleb Cade Ruthi juurde alibit vajama. Ta tunnistab, et tappis Petty, kuid naine ei taha aidata. Ütle talle, Ruth!\nMarty uurib Zeke võimalusi. Lapsendajad ei usu, et nad saaksid teda ~ 8 nädalaks paigutada, kuid kui ta loodab põgeneda, peab ta teda varem koju viima.\nDarlene arvab, et tal on lahendus olemas. Naine võtab Joona peale, kui ta rattaga väljas on, ja ajab suured juuksekarvad maha. See on selge sõnum, et ta tahab Zeket.\nHiljem lõbustab Darlene külalisi, kes on tulnud Jakobi leinama. Marty üllatab teda, näidates end Zeke järel. Riik on tema ajutiselt heaks kiitnud Zeke ülalpidamiseks. Marty teeb vahetuse tingimusel, et Darlene ei puutu enam kunagi Byrde last. Kõigist traumadest, mida see vaene beebi on saanud, võib see olla kõige hullem.\nLakeside, politseinik leiab Cade'i auto ja palub tal lahkuda. Cade on ärritunud, et politseinik võib teda Petty kadumise külge kinnitada. Ta tuleb koju lõbusalt ja nõuab, et Ruth teda aitaks. Ta ähvardab rääkida Wyattile, mis juhtus Russiga, kui too koostööd ei tee.\nparem kutsu saul hooaja 4 putlockers\nRuth võtab asjad enda kätte ja ütleb Wyattile, et ta tappis Rusi. Ta ei võta seda hästi ja stseen on südant valutav. Ta ütleb, et ta on ainus asi maailmas, mida ta kunagi armastab. Palun ärge vihake teda, Wyatt.\nWendy tuleb koju Byrde majja ja saab aru, mida Marty Zekega tegi. Nõrkuse hetkel ütleb ta talle lõpuks oma lahkumisplaanid. Hiljem valmistab ta ette oma põgenemislennuki.\nKuldgloobused 2021: Josh O'Connor võidab filmi 'The Crown' parima meesnäitleja Kuva Snob\nLennuabiline ja Ted Lasso pälvivad Critics Choice Awardsi nominatsioonid Kuva Snob\nViis golfiprognoosi, mis kindlasti juhtuvad 2021. aasta PGA Touri hooajal Pro Golf kohe\nSuur seeder särab Pro Golf kohe\nOzarki 4. hooaeg lisab viimasesse peatükki viis uut meeskonnaliiget Kuva Snob\nOzarki Julia Garner näitab veatut Britney Spearsi ja Gwen Stefani muljet Eile õhtul sisse\nHelen peatub maja juures, kui ta on eemal, et Wendyle öelda, et Jacob on surnud. Nad vestlevad juhuslikult, Helen rõhutab, kui muljet avaldanud tema tööandja nende kasiinost.\nFrank Kosgrove peatub Marty kontoris, mis on tõenäoliselt seotud järgmise hooaja esimese olulise küsimusega, millega tegeleda. Vaatamata Marty rahustustele ei usu Frank, et Marty teda tõsiselt võtab.\nVahepeal naaseb Charlotte Langmorese juurde. Seal läheneb Cade soovile teada saada, kus on Marty raha. Ta lohistab teda juustest, kuid Ruth päästab ta viimasel hetkel. Ta toob Charlotte'i koju ja Marty nõuab, et ka tema ööbiks.\nWyatt kutsub Charlotte'i maja juurde. Ta ütleb talle, et on kinnitanud, et Marty pole kunagi kedagi tapnud. Hiljem suhtleb ta veel kord oma isa vaimuga. Ta armastab endiselt Russit, hoolimata isa pattudest. Võib-olla on seal ka Ruthile andestamisruumi.\nByrdes arutavad, mida teha Ruthi olukorraga. Nad ei jõua suurte järeldusteni ja järgmine päev kulgeb plaanipäraselt, Marty vaatab pärast hommikusööki Ruthiga puhkuseplaani üle.\nTundub, et Wendy on Langmore'i olukorra enda kätte võtnud. Naine toob Cade'ile pool miljonit vastutasuks tema viivitamatu lahkumise eest. Raha võtab ta muidugi, aga kui ta üritab linnast lahkuda, tulistatakse ta maha.\nJärgmine:Netflixis 20 parimat uut filmi, mida septembris vaadata\nTema mõrtsuka paljastamist ei oota ootuspärasus. Pärast Heleni peenet noogutamist kasiinosaidil kinnitab näiliselt, et tema ja Wendy kavatsesid ta lahti lasta.\nWendy on ilma aruteluta teinud veel ühe suure otsuse: avamisel ütleb ta Martyle, et tema ja lapsed ei kandideeri. Ta ütleb talle, et ta on käitunud emotsioonidest ja et paigal püsimine on loogilisem valik.\nTa maalib Ozarksi pildi võimalustest, kus Heleni ülemus on nende töö eest igavesti tänulik. Kas Byrdesi edu saab olema (võib-olla lühike) 3. hooaja osa? Nende õnnestumine võib osutuda sama huvitavaks kui konfliktid.\nMuidugi on palju küsimusi, mida arvestada, kui jätame 2. hooaja seljataha ja suundume uuele territooriumile. Kuldrannik suletakse mõne eriti kummitava pildiga. Darlene laulab beebi Zekele. Cosgrove tõrvab Marty kontorit. Ruth jätab isa kehaga hüvasti. Ja lõpetada asjad? Byrdesid teevad läbi aegade kõige süngema perepildi. Nendes rahututes vetes toimub palju. Me murrame alles pinda.\nKuldrannik Ozark 2. hooaeg, 10. jagu\nmiks pole suure paugu teooriat netflixis\nmillal algab bones 11. hooaeg\non suurepärane Briti küpsetussaade võrgus Netflix