Imbi Paju: ajaloost rääkimine on teraapiline protsess - Autorid - Apollo Raamatuportaal\nImbi Paju: ajaloost rääkimine on teraapiline protsess\n11. veebruar 2020, 8:53\nSolarise Apollos toimub 12. veebruaril kirjandusõhtu, kus kirjanik Imbi Pajuga mõtestavad isiklikku ajalookogemust ajaloolane ja poliitik Eerik-Niiles Kross ja Svjata Vatra laulja Ruslan Trotšinski.\n«Ajaloost rääkimine on teraapiline protsess. Kogemusi ja tähelepanekuid, teadmisi, oskusi jagades muutub see omamoodi psühhoanalüütiliseks teekonnaks ja parandab nii üksikinimese kui ka kollektiivsel tasandil ka kultuuriruumi seal, kus me elame, sest lisab teadlikkust ja empaatiat ja kaardistab ära vaimuomadused, moraali, eetika, aga ka rasketel aegadel sündinud vastuolud ja haavad, et need võiksid paraneda,» ütleb Paju.\nTema sõnul on suurepärane kompass president Lennart Meri, kes kirjutas 1976. aastal teose «Hõbevalge», et ei unustataks juuri. «Ta läks nõukogude okupatsiooni ajal soome-ugri aladele ja jäädvustas arhailist kultuuri, mis oli erinev sovetlikust kultuurist. Presidendina lõi ta 1999. aastal inimsusevastaste kuritegude rahvusvahelise komisjoni, et ajalool oleks kindlam pind meie elu juhtida ja me poleks rahvana nii haavatavad propaganda ees. Aastal 2000 oli ta Rutt Hinrikuse koostatud «Eesti rahva elulugude» patroon. Teos oli tollal midagi enneolematut, andis üksikinimese loole hääle. 2001. aastal austas Meri represseerituid Murtud Rukkilille märgiga, sõitis läbi Eestimaa ja tervitas märki isiklikult üle andes tuhandeid inimesi kättpidi. Kõik see kasvatas empaatiat ja hoolimist,» sõnab Paju.\nSõprus Eerik Krossiga on Pajule intellektuaalselt oluline\nPaju rääkis nii mõnigi kord Eeriku isaga, kui tegi filmi ja kirjutas raamatut «Tõrjutud mälestused», et kontrollida üle, kas on tõlgendanud õigesti ajavaimu.\n«Me unustame Jaan Krossi 100. sünniaastapäeva tähistades, et temast sai kirjanik hiljem. Enne sõda õppis ta Tartu ülikoolis õigusteadust ja rahvusvahelisi suhteid, tegi rahvuskomitee kaudu vastupanu Saksa okupatsiooni ajal, kuni natsid ta arreteerisid, ja hiljem selles samas organisatsioonis isamaa vabaduse eest elu kaalule pannes kommunistide vangina Gulagis,» lausub Paju.\n«Eerik on samuti diplomaat, ajaloolane ja õigusteadlane. Ta kannab oma teadvuses ja loogikas seda isa vaimset järjepidevust, millega on kaasatud kogu 100-aastane Eesti,» lisab Paju.\nKross ja Paju esinesid 2014. aastal «Tõrjutud mälestuste» esitlusel Konrad Adenaueri Fondi korraldatud üritusel Berliinis professor Peter Hanenbergiga, kelle üliõpilased uurisid «Tõrjutud mälestuste» abil kollektiivset valu ja leina.\n«Oluline on ka, et meiega on liitunud Ruslan Trotšinski, kes oma muusikaga ja laulusõnadega on justkui armastusesõdur maade vahel,» arvab Paju.\nHiljuti kuulasid Trotšinski ja Paju kirjanikemajas Nobeli laureaati Svetlana Aleksijevitši, kes pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist tegeles nõukogude inimeste kannatuste uurimisega. Aleksijevitši arvates loob Venemaa täna identiteeti sõja ja surmakultuse heroiseerimisega. Moskvat külastades näinud ta kauplust, mis müüs sõjaväeriideid lastele alates beebidest. Kui kirjanik küsis, kes neid ostavad, vastas müüja, et kõik, see on nüüd moes.\nKiievis kirjandusfestivalil suvel «Tõrjutud mälestusi» esitledes rääkis Paju noorte ajakirjanike ja kirjanikega ning teadlaste ja inimõigusteinimestega samuti leinast ja inimelu haavatavusest. «Ukrainlased on Venemaaga sõjas, aga neil on hoopis vastupidine hoiak: elu mõõdupuu on elu eest seismine, mitte surm ja sõda,» sõnab Paju, keda liigutas väga, et ukrainlased olid tõlkinud filosoof Hannah Arendti raamatu totalitarismist, mis avab kurjusesüsteemi ja näitab üksikinimese haavatavust.\n««Tõrjutud mälestused» oli neile just seetõttu oluline, et see sõnastas väikse inimese ajaloo suures kurjuseajaloos ja andis võimaluse tunda kaasa. Ukrainlased jätsid mulle väga sügava mulje ja mul on hea meel, et Ruslan annab meie vestlusesse oma panuse,» lausub Paju.\nPajut on väga inspireerinud Saksa ajaloolane ja ajaloofilosoof Reinhart Koselleck, kes kirjutab essees «Mõisteajalugu ja sotsiaalajalugu» Antiik-Kreeka filosoofile ja endisele orjale Epiktetosele viidates, et meid ei vapusta niivõrd inimeste teod kui nende tegude kohta lausutud sõnad.\n«Näiteks mõnikord öeldakse küüditamislugude kohta, et see on hala, me ei pea minevikku vaatama, see kurb minevik teeb vaid Eestile häbi, sest meie perega ei juhtunud midagi või et «meie olime hakkamasaajad». Kui seda ütlevad inimesed, kes omavad ikka veel mingit positsiooni teiste üle, on see nagu okupatsiooni jätk. Tihti nimetatakse okupatsiooni algust leebelt, nõukogude leksikasse kuulunud «juunipöördeks». Eerik on märkinud, et küüditatute kohta kasutatakse nõukogude represseerivaid sõnu «kulakud» ja «bandiid»,» mainib Paju.\nKoselleck kirjutab, et sõnadele, milleta inimene on vaevalt võimeline enda tegusid ja kannatusi kogema, veel vähem edasi andma, on omane eriline jõud. Epiktetose lause jätkab igivana traditsiooni vaagida sõnade ja asjade, vaimu ja elu, teadvuse ja olemuse, keele ja maailma vahekorda.\n«Näiteks semiootik Andres Ventsel on uurinud, kuidas mõiste «meie» võõrvõimu okupatsiooniga Eesti lähiajaloos ehk kõige traagilisemal perioodil muutus, kuidas arusaam ligimese armastusest sai teise sisu, kui kasutusele võeti Vene NFSV kriminaalkoodeks, kus esimest korda oli mõiste «rahvavaenlane», mille abil sai hävitada kõik, kes olid Eesti riiki loonud, ja panna kogu rahva hirmu alla. Hirmu all inimesed käituvad eneselegi ootamatult,» räägib Paju.\nKoselleck kirjutab, et kui ühiskonnakorraldus muutub ja väliselt muutuvad ka inimesed, jäävad nad tihti kandma totalitarismist ja kolonialismist päritud arusaama elust ja oma kultuuriruumist, seda ise teadvustamata.\n«Seega küsimuse all on empaatia, kuidas me tajume kurjust. Meie esimene reaktsioon peaks olema õlatunde ja solidaarsuse näitamine. Minevik ei muutu kunagi ise ajalooks, millele tänapäev ja tulevik toetub, vaid selle kallal on ametis mitmed inimesed, ennekõike kuus P-d, nagu on täheldanud Koselleck: pedagoogid, PR-spetsialistid, poeedid, poliitikud, preestrid ja publitsistid. Üks ajalooliik on mnemoajalugu, mille eesmärk on näidata, kuidas kujuneb ja teiseneb ühe rahva ajalugu ja mentaliteet. Need P-d on kõik kaasarääkijad, meie nende hulgas,» ütleb Paju.\nEbaõnnestumiste analüüsimine kui poliitika kunstivorm\nPsühhiaater ja analüütilise psühholoogia rajaja Garl Custav Jung on nimetanud taolisi hoiakuid ja suhtumisi «ajaloovarjuks». «Need on meie kollektiivses alateadvuses ja mõjutavad 90 protsenti meie teadvusest. Meil on oluline teada, kuidas see vari on kujunenud. Nii saame oma elujõu tagasi,» arvab Paju.\n«Ega muidu ei alustatud nõukogude okupatsiooni alguses kogu Eesti mäluvaramu hävitamisega. 1940. aastate lõpuks olid hävitatud 30 miljonit raamatut ja ajakirja, kõik see, mis meenutas lääne humaanset kultuuriruumi ja oli loodud iseseisvas Eestis. Nende teemadega tegelevad meil Eesti Mälu Instituut, okupatsioonidemuuseum Vabamu, Eesti Kirjandusmuusem, Tartu ja Tallinna ülikoolide teadlased ja paljud teised, kellega ma kirjanikuna olen teinud vähemalt 20 aastat koostööd. Kahetsusväärne, et sel aastal jäid mitmed ajaloo- ja mäluprojektid rahastuseta,» vangutab Paju pead.\nPajule on Eestis väga meeldinud see, et erinevad teadused, aga ka kultuur - filmid, raamatud, teater - esitavad humaanseid küsimusi, mida tähendab olla inimene. Sellest inspireerituna sünnib ka tema uus raamat. Sellele vaatamata on tal imelik lugeda, kui KGB propagandas loodud slogan «vaikiv ajastu» on tekitanud ettekujutuse, et Eestis olid 1930. aastatel saamatud diplomaadid ja president, kes ei suutnud sõda ära hoida.\n«Tollal mõjutas Eestit ka majanduskriis, aga sellest saadi varsti üle. Kindlasti võib arutada selle aja ja kohmakate katsete üle vaigistada vihakõnesid, nii et demokraatia kannatas. Aga miks me täna siis ei käitu paremini?» ei mõista ta. «See, kuidas me ebaõnnestumisi oskame analüüsida, on poliitika kunstivorm.»\nEesti kõnniti vabaks\nEesti diplomaadid, kes jäid pärast sõda läände pagulusse, tegelesid Eesti päästmisega edasi. Eestil oli saatkond Londonis, peakonsulaat New Yorgis, esindajad Pariisis, Madriidis, Berliinis, Kanadas ja mujal, ja nii ei tunnustanud Eesti okupeerimist enamik lääneriike. Eesti peakonsul Ernst Jaakson «kõndis» nii kaua Valge Maja ees, kuni Eesti sai vabaks.\nÜks parimaid Venemaa ja Baltimaade eksperte Paul Goble on kirjutanud ajalehes Diplomatia, kui oluline roll oli sellisel diplomaatilisel tööl. Tänu varasemale iseseisvusele suutsid Baltimaad näidata, kui palju nad erinevad teistest Nõukogude Liidu liiduvabariikidest, taastasid kõik diplomaatilised suhted teiste riikidega, pääsesid lääne mõjupiirkonda ja on täna NATO-s ja Euroopa Liidus.\n«See on meil tegelikult rahvusliku uhkuse koht, sest räägib sitkusest ja missioonist. Nii me peaksime endast ka iseendale ja lääne maailmale rääkima, mitte kordama üle KGB kujundatud lööklauset «vaikivast ajastust» ja «hääletust alistumisest». Kui me ei taju oma lugu, siis kordame teadvustamatult üle stalinistliku ajaloo müüte ja 1990. aastate lõpus infosõja vaikses hiilimises uuesti meie ajalooteadvusse poetatud poststalinistlikke järelmüüte. Ei tohi unustada, et pärast sõda ei õpetatud Tartu ülikoolis Eesti ajalugu ja ajaloolasi õpetati ideoloogilise töö tegijateks koolides. Need ajaloolased, kes tollal õppisid ja veel elavad, võiks sellest kirjutada,» lõpetab Paju.


Juhtimisstiilid: “Säästvate väärtuste” saavutamine | Personal ja HP - 2019\nAvaldatud: Personal ja HP • Vaatamisi: 33327\nMillised väärtused aitavad ettevõttel areneda?\nHiljuti jooksisin läbi E Pluribuse partnerite presidendi Michael Lee Stallardi huvitava blogipostituse, mis oma veebisaidi kohaselt pakub „juhtimiskoolitust, meeskonna loomist, kommunikatsiooni ja juhtivtöötajate juhendamisteenuseid”, mis põhinevad kõikidel „kultuuriühenduste platvormil”, „Mis suurendab iga töötaja seost oma tööga, oma kolleegidega ja nende üldise korraldusega.”\nSee on omamoodi väsitav asi, kuid mulle meeldis see üks postitus nimega „Mis on“ Säästvad väärtused ”?” On selle loetelu mõnedest väga põhiväärtustest - väärtustest, mis on kallis kogu aegade ja kultuuride vahel, kaasa arvatud vaprus, headus, avatud -mindedness, õiglus, halastust, tänu ja ettevaatust (muide on tänapäeva maailmas väga väärtuslik väärtus). Need on sellised väärtused, mida me sageli lastena õppime, kuid sageli unustame oma täiskasvanud prioriteetide täitmisel.\n„Kultuurid, millel on need väärtused, näitavad kõrgemat strateegilist joondust, töötajate kaasatust, tootlikkust, innovatsiooni ja üldist tulemuslikkust,” kirjutab Stallard. „Ameerika psühholoogilise assotsiatsiooni positiivse psühholoogia uurimistöö hulka kuuluvad teadlased tuvastasid need väärtused, et aidata inimestel õitseda ja keha suurte keharakkude uurimine areneb selle seisukoha toetuseks.”\nKogu väärtuste loend on pikk - Stallard väljendab (ja määrab) kokku 24. Kuid see on inspireeriv kokkuvõte sellest, millised võiksid olla mõned „kõrgema astme” viisid, kuidas maailmale tajuda ja neile vastata. Tegelikult ma arvan, et kavatsen selle välja trükkida ja panna selle meeldetuletuseks külmikule.


40 harjumuste arstid soovivad, et võtaksite vastu pärast 40. eluaastat\nSelleks ajaks, kui jõuate oma 40ndad , võib tunduda, et olete oma viisidesse kinni jäänud. Teil on samad harjumused - nii head kui halvad -, mida olete harjutanud aastaid, kui mitte aastakümneid. Kuid kuna teie 40-aastased on aeg, mil teie keha, huvid ja kohustused muutuvad märkimisväärselt, peaksid ka teie harjumused - eriti teie tervise seisukohalt. Seda silmas pidades on meditsiini- ja tervishoiutöötajate sõnul siin 40 harjumust, millest soovite edaspidi oma igapäevaelu osa saada.\n1. astuge vastu oma pahedele.\nTeie halvad harjumused on kahtlemata sügavalt juurdunud 40ndates eluaastates, kuid selles eluetapis on teil ka selge tunne, millist kahju nad võivad põhjustada. Teie 40-ndad on aeg oma käitumist lähemalt uurida ja oma pahed pungi näppida.\n'Kui suitsetate, joote rohkem kui peaks (regulaarselt rohkem kui üks jook naistele ja kaks meestele), mängite ülemäära hasartmänge… või võitlete muude sõltuvusvormidega, on kriitiline astuda nende halbade harjumuste vastu ja võtta tegevus, ”ütleb Lisa Doggett MD, Texases Austinis asuv perearst. 'Kontrollimata kruustangide tagajärjed võivad vananedes suureneda ja arsti, toetava sõbra või muude kogukonna ressursside poole pöördumine võib palju muuta.'\n2 Pange esikohale ennetav tervis.\nPlaneerige oma arstiga iga-aastased (või poolaastased) füüsilised vormid ja veenduge, et järgite arsti korraldusi. 'Krooniliste haiguste määr suureneb vananedes märkimisväärselt,' ütleb Doggett. 'Selliseid seisundeid nagu diabeet, kõrge kolesteroolitase ja hüpertensioon saab rutiinsete meditsiiniliste visiitide abil varakult tuvastada ning varajane ravi vähendab südamehaiguste ja muude komplikatsioonide riski. Ka vananedes tõuseb vähi määr , nii et sõelkatsed muutuvad meie 40ndates eluaastates olulisemaks. '\n3 Saage igal õhtul piisavalt magada.\nOlete kuulnud uni on oluline —Ja teate omast käest, kui õnnetu võite olla, kui te ei saa sellest piisavalt. Kuid kui olete jõudnud 40ndatesse eluaastatesse, peate võib-olla uuesti hindama, kui palju täpselt magate. 'The meie une kvaliteet kipub vanusega langema, osaliselt suurenenud elustressi ja ka hormonaalsete muutuste tõttu, mis esinevad nii meestel kui ka üle 40-aastastel naistel, 'ütleb Ivana Chapman , Torontos asuv fitnessi- ja toitumistreener. 'Soovitatud seitsme kuni üheksa tunni magamine parandab teie immuunsüsteemi, vähendab stressitaset ja optimeerib treeningust taastumist.'\n4 Ja ärka üles äratuskellata.\nKui soovite tagada, et teie head ööd ei häiritaks ebaloomulikult ja ebatervislikult, võiksite äratuskellast lahti saada. Ja see pole mitte ainult teie unetsükli huvides. Ajakirjas avaldatud 2005. aasta uuringus Tööstuslik tervis , leidsid teadlased, et kuigi vererõhk ja pulss tõusis äratuskella kasutamisel kiiresti, tõusid tasemed järk-järgult ja tervislikumalt, kui katsealused ärkasid ise.\n5. Hoidke tehnikat magamistoast eemal.\nPaljudele meist vaid mõne lühikese aasta jooksul nutitelefonid on muutunud uudsusest vajaduseks. Ja kuigi need seadmed pakuvad hulgaliselt plusse - nagu meelelahutus ja ühendus -, võivad need kahjustada ka teie vaimset tervist ja heade harjumuste arengut.\n'Une osas on 40-aastased halvimad. Enamik nende unehäiretest tuleneb tehnoloogia liigsest kasutamisest - nutitelefonidest, arvutitest ja teleritest eralduv sinine valgus rikub loomulikku ööpäevarütmi, kuna see pärsib melatoniini tootmist, 'ütleb Walter gaman , MD, raamatu kaasautor Jää nooreks: 10 tõestatud sammu ülima terviseni . 'Vältige elektroonikat kaks tundi enne magamaminekut ja valige suurepärane romaan selle asemel. '\n6. Püsti oma laua taga.\nbaona / iStock\n'Paljud neist töökohtadest 40ndates inimesed peate nõudma rasket arvutitööd. Kuigi teie sõrmed võivad minna üheksakümne nullini, istuvad teie suured lihased seisma jäänud, 'ütleb Gaman.' Istumine on tõesti uus suitsetamine sest istuva eluviisiga elamine suurendab põletikku ja põletik on enamiku krooniliste haiguste juur. '\nMida siis teha, kui peab olema kogu päeva oma laua taga ? Hankige püsti või jooksulint laud või tehke kogu päeva jooksul mikropause, et ploki ümber sirutada või ringi kõndida. Tervise ohtu seadmiseks saate teha palju väikeseid, kuid sisukaid muudatusi.\nSee 40-ndates eluaastates terveks saamise harjumus toob teile kasu rohkem kui ühel viisil. 'Raskustega treenimine kaks kuni neli korda nädalas ehitab lihaseid ja hoiab luutihedust, ”selgitab Chapman. 'See hõlbustab ka kehakaalu säilitamist, kuna rohkem lihaseid sisaldav kõhn keha on metaboolselt aktiivsem ja põletab kogu päeva jooksul rohkem kaloreid.'\n8 Söö rohkem valku.\n'Väärtuslike lihaste ehitamine ja säilitamine pole võimalik, kui te ei võta piisavalt valku,' ütleb Chapman. Ta märgib, et USDA soovitus —5,5 untsi valku päevas - on „tarbetult vähe ja need ei tähenda valkude hulka, mis on vajalik tervise ja lihaste optimaalseks säilitamiseks ja kasvuks. Ta ütleb, et 40-aastaste lihaste säilitamiseks ja kasvatamiseks peaksite püüdma saada 0,8–1 grammi valku kehakaalu ühe kilo kohta päevas.\ntraditsioonilise koi tätoveeringu tähendus\n9 Ja lisage oma dieeti veel pähkleid.\nOn põhjust, miks arstid on pähklid pähkliteks, eriti kui nende patsiendid vananevad. 20-aastase pluss aasta jooksul jälgisid Harvardi rahvatervise kooli teadlased nelja-aastaste intervallidega ligi 156 000 meest ja naist. Nende uuringud, mis avaldati Briti meditsiiniline ajakiri otsustas 2019. aastal, et uuritavatel, kes sõid iga päev mis tahes tüüpi pähkleid, oli väiksem kaalutõusu ja rasvumise oht.\n'Kui lisate dieedile ühe untsi pähkleid vähem tervisliku toidu - näiteks punase või töödeldud liha, friikartulite või suhkrurikaste suupistete - asemele, võib see aidata vältida täiskasvanuks saamise järgset aeglast ja järkjärgulist kaalutõusu ning vähendada rasvumise ohtu.' seotud südame-veresoonkonna haigused, 'uuringu autor Xiaoran Liu , PhD, ütles a avaldus .\n10 Hoolitse oma soolestiku tervise eest.\nKuigi soovite süüa mõistlikult, et hoida oma kehakaalu kontrolli all, peaksite 40ndates eluaastates muretsema mitte ainult soolestiku suuruse pärast. 'Kaheksakümmend protsenti teie immuunsusest on teie soolestikus,' ütleb Gaman. 'Mikrobiomi kaitsmine peaks olema esmatähtis. Tehke seda, vältides kunstlikke magusaineid ja suurendades prebiootiliste ja probiootikumirikaste toitude, nagu jogurt, hapukapsas ja spargel, tarbimist. '\n11 Osta tooteid kohalikult talupidajate turult.\nTänapäeval on enamikus linnades vähemalt üks talupidajate turg, kui mitte mitu. Need on suurepärased kohad, kust värskeid tooteid otsida - ja seal olles saate inspiratsiooni hooajaliste koostisosadega toitvate toitude valmistamiseks. Selliste programmide kaudu nagu Retsept tervisele , mõned arstid kirjutavad oma patsientidele isegi retseptid külastada talupidaja turgu, et tagada piisav puuvilja- ja köögiviljatarbimine.\n12 Käige igal aastal dermatoloogi juures.\nIgal aastal dermatoloogi külastamine muutub eriti oluliseks, kui jõuate 40. Vastavalt Ameerika Vähiliit , melanoom risk suureneb vanusega ja diagnoosi keskmine vanus on 65. Veenduge, et kontrolliksite oma nahka vähemalt kord aastas, nii et kui teil on Nahavähk , saate seda ravida varases staadiumis.\n13 Kandke päikesekaitset iga päev.\nSee on hea harjumus igas vanuses, kuid see on eriti kriitiline 40ndates eluaastates, nähes, kuidas teie melanoomirisk vanusega suureneb ja Haiguste tõrje ja ennetamise keskused (CDC) loetleb kokkupuudet päikese UV-kiirgusega kui üht suurimat kontrollitavat riskitegurit. Leia päikesekreem niisutajaga, et kaitsta end nahavähi eest ja nende kortsude vastu võitlema samaaegselt.\n14 Kandke päikeseprille.\nPäikeseprillid on midagi enamat kui lihtsalt moeavaldus, mis hoiab ära UV-kiirguse, [mis] soodustab nahavähki silmalaugude ja silma pinna limaskesta vähk, ”ütleb Howard R. Krauss MD, kirurgiline neuro-oftalmoloog Providence St. John's tervisekeskuses Santa Monicas, Californias. Pärast 40 aastat soovitab ta päikeseprille kanda mitte ainult suvel , aga iga kord, kui õue lähed.\n15 Kasuta spetsiaalset treeningrežiimi.\n'Tippjuhid ja maailma kõige edukamad inimesed muuta sobivus prioriteediks, ”ütleb Marcello Pedalino , fitnessitreener, tähelepanelikkuse treener ja raamatu autor Tähistage elu . 'Magamine, toitumine ja liikumine on [hea tervise] aluseks ja kõigi kolme järjepidev rakendamine on esmatähtis, kui soovite olla valmis selleks, et kõik, mis elu teile ette heidab.'\n16 Hoia head (ja positiivset) seltskonda.\nOluline on harjumus veeta aega inimestega, kes rikastavad teie elu. Teadus on näidanud et negatiivsus on nakkav, nii et positiivsete ja meeliülendavate inimestega plaanide tegemine võib minna kaugele vaimne ja emotsionaalne heaolu on mures.\nPedalino sõnul peaksite endalt küsima, millisesse rühma antud sotsiaalne side langeb: kas VIP (väga inspireeriv inimene) või VDP (väga kurnav inimene). 'Tehke endast kõik, et suhelda VIP-idega, mis inspireerivad teid, annavad teile jõudu ja toovad esile teie parima,' ütleb ta. 'Eemaldage end VDP-de seltskonnast - inimesed, kes suudavad iga lahenduse jaoks välja mõelda probleemi.'\n17 Tugevad ühendused.\n'Aja veetmine nendega, kellel on meie elus tähendus, kes tunneme end kõige mugavamalt ja kellele saame loota, võimaldab meil tunda intiimsust, usaldust ja vabaneda stressist,' ütleb Deborah Heiser , elustiili konsultant ja ettevõtte asutaja I.M.AGE ja Mentori projekt . Ja siin on veel üks lisaboonus: ajakirjas avaldatud 2010. aasta metaanalüüs PLOS meditsiin leidis, et tugevamate sotsiaalsete suhetega katsealustel oli ellujäämise tõenäosus 50 protsenti suurem.\n18 Hinga iga päev sügavalt.\nArstid vannuvad seda tervislikku ja stressi maandavat harjumust nii palju, et enamik neist isegi harjutab seda ise. 'Uuesti tsentreerimiseks kulub 30 sekundit,' ütleb Michael Sinel MD, UCLA meditsiiniosakonna kliiniline assistent. “Seda saab teha lihtsalt kolme aeglase sügava hingetõmbega, neli sekundit sisse hingates ja kuus sekundit välja hingates. See aitab mul mõtteid puhastada, et saaksin keskenduda. ”\n19 Võtke sooja vanni.\nTahad kulutada kaloreid ja puhuge auru maha ühe hoobiga? Joonista kuum vann. 2017. aastal ajakirjas avaldatud uuring Temperatuur leidis, et 60 minutit kuumas vannis istumine põletab 130 kalorit, mis on sama palju kui 30 minutit kõndides. Veelgi enam, uuringus osalejad nägid tund aega kuumas vees istudes ka madalamat veresuhkru taset ja vähendasid põletikku. Vannide eelised on tõepoolest lõputud!\n20 Naera ja naerata sageli.\nSaades harjumuseks naeratada, kui sisenete tuppa, ja naerate lihtsalt ja avatult, kui leiate midagi naljakat pole mitte ainult nakkav, vaid ka tervislik. Nagu Mayo kliinik märgib, naer tõstab teie meeleolu, vähendab stressi ja isegi parandab teie südame tervist .\n21 Kompliment inimestele.\nVõtke aega, et juhtida tähelepanu teistele meeldivatele asjadele, olgu see siis sõber, töökaaslane või Uberi draiver. Lihtsalt kiire heakskiitev kommentaar kellegi kingade või selle kohta, kuidas nad oma tööd tegid, jätavad teie mõlemad paremaks. Uuringud - nagu see ajakirjas avaldatud 2008. aasta uuring Neuron - on näidanud, et komplimentide saamine aktiveerib aju hea tunde, mis parandab meeleolu ja motiveerib teid asju ajama. Lisaks komplimentide väljaandmine on tõenäolisem, et saate teile komplimente!\n22 Seksige rohkem.\nKui sa oled pühendunud suhtes , on hea võimalus, et seks on teie mesinädalatest alates veidi kitsenenud. Kui see nii on, proovige säde taaselustada ja muuta seks sagedasemaks harjumuseks. See ei ole mitte ainult hea tunne, vaid on leitud ka orgasme vähendada stressi ja depressiooni ja suurendage oma keha immuunsust nakkuseni.\n23 Ja olge magamistoas loovam.\nMarilyn Nieves / iStock\nKa harjumus harjuda magamistoas loovamaks muutuma tugevdada oma suhet ning omakorda muudavad teid ja teie partnerit tervislikumaks, lõdvestunumaks ja täidetumaks. Üks ajakirjas avaldatud 2019. aasta uuring Psühholoogiline teadus leidis isegi, et kaheksa aasta jooksul oli õnnelike partneritega inimestel madalam suremusrisk.\n24 Reisige rohkem.\nMillal te viimati reisi tegite? Kui peaksite sellele mõtlema, on tõenäoline, et teie keha ja aju saaksid puhata. Kuigi kogumine pensioniks on oluline, peaksite mõne jaoks ka eelarvet koostama meeldejäävad puhkused vähemalt paar korda aastas. Need reisid pakuvad mitte ainult tervitatavat tempo muutust, vaid ka ajakirjas avaldatud 2010. aasta uuringud Psühhosomaatiline meditsiin leidis ka, et rahulik tegevus - nagu see, mida teete puhkusel olles - võib vähendada stressiga seotud kortisooli taset ja alandage vererõhku .\n25 Lisage oma igapäevaellu rohkem tegevusi.\nPuhkus pole ainus viis stressi vähendavate rahulike tegevuste kaasamiseks oma ajakavasse. 'Alustage [iga päev] heade asjade planeerimist, näiteks sõpradega kohtumist, matkale minekut, sugulase külastamist, keda te pole aastaid näinud,' ütleb David Bennett , sertifitseeritud nõustaja ja suhetekspert, kes haldab veebisaiti Populaarne mees . 'Leiate, et kui hakkate positiivseid asju planeerima, siis teete neid positiivseid asju rohkem ja tunnete end paremini.'\nTeine harjumus, mis pakub suurt kasu tervisele - vaimne, füüsiline ja kaugemalgi - on meditatsioon. 'Meie maailm on liiga kiire tempoga ja selles on liiga palju tajutavaid ohte, et meie amügdaleed saaksid hakkama saada,' ütleb Jonathan DeYoe , autor Tähelepanelik raha ja asutaja DeYoe varahaldus Berkeleys, Californias. 'Tähelepanelikkuse praktika, nagu meditatsioon, võib aeglustada meie loomulikku reaktiivsust ja aidata meil paremaid lahendusi läbi mõelda.'\n27 Harjutage tänulikkust.\nKahtlemata on palju asju, mis teid pettumust valmistavad või mis pole kogu päeva jooksul just teie jaoks meeltmööda, vaid teie enda meelerahu ja pikaajalise heaolu huvides, muutes harjumuseks tänulikkuse harjutamine võib osutuda tohutult kasulikuks.\n'Tänulikkus on suurepärane harjumus, mis võimaldab inimesel hinnata saadud kogemusi ja mis on teinud temast selle, kes ta täna on,' selgitab Anthony Treas , meeste tervisetreener. Uuringud on avaldatud aastal Kommunikatsiooni ülevaade 2016. aastal näitas isegi, et tänulik olemine muudab inimesed suurema tõenäosusega jõusaali jõudmiseks.\n28 Käsitsege tumedaid ringe.\nTavaline jume probleem, mis vaevab 40-aastaseid on need pundunud tumedad silmaalused. Nendest vabanemiseks peaksite silmakreemi muutma oma hommikuse rutiini tavapäraseks osaks. Täpsemalt otsige New Yorgis asuva dermatoloogina kreemi, mis sisaldab retinooli Joshua koostaja MD, selgitas Päris lihtne , see koostisosa 'stimuleerib kollageeni tootmist, et aidata silmaalust nahka tugevdada ja tugevdada naha alust.'\n29 Joo palju vett.\nNiisutamine teeb teie tervisele, vaimule ja kehale igasuguseid suurepäraseid asju ja see muutub elutähtsaks alles vanemaks saades. Nagu CDC märgib, joogivesi hoiab teie keha sisetemperatuuri, määrib ja pehmendab teie liigeseid, kaitseb teie seljaaju ja aitab urineerida, higistada ja roojata keha.\n30 Tee uinakuid.\nMitte iga arsti soovitatud tervislik harjumus pärast 40. aastat pole tingimata keeruline. Juhtum: südametervise parandamiseks soovitavad paljud tervishoiutöötajad lisades veel uinakuid oma ajakavasse. Ajakirjas avaldatud 2019. aasta vaatlusuuring Süda leidis isegi, et üks või kaks korda nädalas napsanud katsealustel vähenes südameataki, insuldi ja südamepuudulikkuse risk 48 protsenti võrreldes nendega, kes kunagi ei nakatunud.\n31 Hallake oma viha.\nKui on üks emotsioon, mille soovite 30-aastaselt maha jätta, on see viha. Lisaks teie emotsionaalsele mõjutamisele on üks 2019. aasta uuring Ameerika Südameliit leidis, et vihane olla võib põhjustada krooniliste haiguste, näiteks südamehaiguste, arengut.\n32 Kasutage elektrilist hambaharja.\nElektrilised hambaharjad on järjekindlalt osutunud tõhusamaks kui käsitsi. Vastavalt Sinine seljaosa hambaravi , Connecticuti hambaravipraksis, suudavad nad paremini naastu eemaldada, hoiavad teie igemed tervemad ja neid on lihtsam kasutada. Kuna praegu on saadaval lai valik stiile ja hinnapunkte, pole vabandust mitte uuendada - teie oma hambad ja igemed tänan teid.\n33 Veeta väljas palju aega.\nEnamik 40ndates eluaastates inimesi teab juba looduses viibimise vaimseid ja meeleolu tõstvaid eeliseid, kuid kuidas on lood füüsilistega? Üks 2014. aasta uuring Southamptoni ülikool leidis, et ultraviolettvalgus - isegi väikestes annustes - laiendab veresooni ja alandab oluliselt vererõhku. Veel üks 2018. aasta uuring Ida-Anglia ülikool järeldusele, et neil, kes veetsid rohkem aega haljasaladel, oli 2. tüüpi diabeedi risk vähenenud, südame-veresoonkonna haigus ja varajane surm.\n34 Ärka vara.\nBen Franklin teadis, millest ta räägib: Varased ärkajad kipuvad terveks saama, jõukas ja tark. Ja vastavalt 2018. aastal avaldatud uuringule avaldati Psühhiaatriliste uuringute ajakiri , nad on ka vaimselt tervemad. Nelja aasta jooksul läbi viidud uuringus, kus osales enam kui 32 000 naisõde, langesid hilinenud ärkajad sagedamini depressiooni kui need, kes ärkas varasemal küljel .\n35 Nautige igal hommikul suurt hommikusööki.\nUnsplash / Heather Ford\nHommikusöök on päeva kõige olulisem söögikord - ja mitte ainult sellepärast, et pannkoogid on maitsvad. 2018. aastal teadlased Tel Avivi ülikool leidis, et suur hommikusöök aitas rasvunud patsientidel ja patsientidel 2. tüüpi diabeet kaalu kaotama ja vähendavad vastavalt nende insuliinivajadust.\n36 Harjutus hommikul.\nOlgu selleks täieõiguslik treening või vaid mõni minut venitamist, oma hommikuse rutiini raames aktiivseks muutumine teeb teie ajule head. See annab teile kogu päeva jooksul lõdvestumise ja keskendumisvõime. Näiteks ajakirjas Spordimeditsiini ajakiri leidis, et kui vanemad täiskasvanud treenisid hommikul vaid 30 minutit, nägid nad kogu päeva jooksul paranenud tunnetust.\n37 Aktiivselt tööle.\nKui kaugus kodust töökohani pole absurdselt pikk, proovige siis pöörata oma pendelränne jalutus- või rattasõiduks, muutes selle seeläbi aktiivsemaks. Kuna hommikul aktiivne on olnud nii vaimset kui ka füüsilist kasu mis on pikaajalised, on see ideaalne viis oma päeva alustada. Lisaks uuringud, mis on avaldatud veebisaidil Briti meditsiiniline ajakiri 2017. aastal leidis konkreetselt, et tööl käimine oli seotud südame-veresoonkonna haiguste riski vähenemisega.\n38 Kasutage oma jõusaali sauna.\nÄrge kartke pärast jõusaalis higistamist saunas hüpata. 'Saunad aitavad kehal detoksifitseerida ... ning on näidanud, et need vähendavad stressi ja insuldiohtu,' märgib Richard Harris MD, asutaja Suurepärane tervis ja heaolu , Houstonis asuv tervisekliinik. 'Saunad põhjustavad kehas spetsiifilise valgu, nn soojusšoki valkude suurenemist, millel on palju kasu tervisele.'\n39 Raamat on alati pooleli.\nKas see on novell , elulugu või eneseabi käsiraamat, peaks teil alati olema raamat, mida praegu loete. Lugemine ei inspireeri mitte ainult uusi ideid, teravdab lugemisoskust ja laiendab teadmistebaasi, vaid annab ka vaimu laiendamisest vaimse kasu. Üks 2013. aastal ajakirjas avaldatud uuring Neuroloogia leidis isegi, et lugemine aeglustab vanematel täiskasvanutel täheldatud loomulikku kognitiivset langust.\n40 Varuge natuke aega endale.\n'Ükskõik millises [elu] etapis sa ka ei viibiks, on tõenäoline, et oled unustanud omaenda mina, eesmärgid või prioriteedid,' ütleb Julia Colangelo , LCSW, terapeut ja kliiniline sotsiaaltöötaja New Yorgis. 'Proovige uuesti läbi vaadata, kuidas soovite ideaalselt aega veeta ja luua päeva jooksul ruumi, et anda endale aega iseendale keskendumiseks. See võib toimuda nii hobi uuesti külastamise vormis, nagu arvasite, et teil pole aega, proovige midagi uut või alustate päikesetõusul või -loojangul uut rutiini. ' See väike, kuid oluline muudatus võib tõsiselt mõjutada teie vaimset heaolu 40ndates ja kaugemalgi! Ja rohkem võimalusi vaimseks vormiks püsimiseks on siin 20 eksperdi toetatud viisi oma vaimse tervise parandamiseks iga päev .\nParema elu elamiseks hämmastavate saladuste avastamiseks kliki siia registreeruda meie igapäevase uudiskirja saamiseks!\nKas kassid ja koerad on võltshaigused? Viiruslik Twitteri lõim tõestab vastuse jah\nSelle värvi kandmine muudab teid koheselt atraktiivsemaks, näitavad uuringud\nNii on proovida Dallase kauboide cheerleadingu meeskonda\nParimad prae marinaadiretseptid igale veiselihalõigule\nKaotasin 25 kilo. Siit saate teada, kuidas see minu abielu mõjutas.\nVaata Julia Louis-Dreyfust kell 21 SNL-is\nSiin on, mida teha kõigi tühistatud ürituste piletite tagasimaksete puhul\nKui kaua me maske kanname? Küsisime ekspertidelt\nEksperdid ütlevad, et seda tuleb teha, kui hai teid ründab\n40 raamatut, mida iga üle 40-aastane naine peaks oma raamaturiiulis olema\n33 asja, mida keegi sulle kodus olemise emaks olemisest ei räägi\n23 hämmastavat raamatut, mis tegid filme veelgi paremaks\n30 Ameerika ütlust, mis ajavad välismaalased täiesti hämmingusse\n10 asja, millest saate aru ainult siis, kui teid lapsendati\ninimesed, kes said edukaks hilises elus\nkuidas olla produktiivne pärast tööd\ntema kõigi aegade suurimad armastusluuletused\ntervislikum viis muna süüa\nkas mu mees peab mind iseenesestmõistetavaks viktoriiniks


Komisjoni määrus (EL) 2020/2097, 15. detsember 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 4 | ESTLEX\nKomisjoni määrus (EL) 2020/2097, 15. detsember 2020, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 4\nEuroopa Komisjon 15.12.2020 määrus number 2097; jõustumiskuupäev 05.01.2021\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2020/2097,\nmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 4\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised raamatupidamisstandardid ja tõlgendused.\n25. juunil 2020 avaldas Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu dokumendi „IFRS 9 rakendamisest ajutise erandi pikendamine“ (rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 4 Kindlustuslepingud muudatused).\nIFRS 4 muudatuste eesmärk on käsitleda IFRS 9 Finantsinstrumendid ja tulevase IFRS 17 Kindlustuslepingud erinevate jõustumiskuupäevade ajutisi tagajärgi raamatupidamisele. Eelkõige pikendatakse IFRS 4 muudatustega IFRS 9 rakendamisest ajutise erandi lõpptähtaega kuni 2023. aastani, et viia IFRS 9 jõustumise kuupäev kooskõlla uue IFRS 17-ga.\nKomisjoni määruses (EL) 2017/1988 (3) on sätestatud, et üksuste puhul, kes tegelevad peamiselt kindlustustegevusega, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/87/EÜ (4) kohaldamisalasse kuuluva finantskonglomeraadi kindlustussektor, on IFRS 9 rakendamise vabatahtliku edasilükkamise lõppkuupäev 1. jaanuar 2021.\nNendel üksustel peaks olema lubatud lükata IFRS 9 kasutuselevõtt edasi 1. jaanuarist 2021 kuni 1. jaanuarini 2023.\nOlles konsulteerinud Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmaga, leiab komisjon, et IFRS 4 muudatused vastavad määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud vastuvõtukriteeriumidele.\nMääruse (EÜ) nr 1126/2008 lisas muudetakse IFRS 4 Kindlustuslepingud vastavalt käesoleva määruse lisale.\nIga äriühing ja iga määruse (EL) 2017/1988 artiklis 2 määratletud finantskonglomeraat kohaldab käesoleva määruse artiklis 1 osutatud muudatusi alates 1. jaanuarist 2021 majandusaastate suhtes, mis algavad 1. jaanuaril 2021 või hiljem.\n(3) Komisjoni 3. novembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1988, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandlusstandardiga 4 (ELT L 291, 9.11.2017, lk 72).\n(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ (ELT L 35, 11.2.2003, lk 1).\nIFRS 9 rakendamisest ajutise erandi pikendamine\nIFRS 4 muudatused\nIFRS 4 Kindlustuslepingud muudatused\nMuudetakse paragrahve 20A, 20J ja 20O.\nAjutine erand IFRS 9-st\nIFRS 9 käsitleb finantsinstrumentide arvestust ja seda rakendatakse 1. jaanuaril 2018 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Ent kindlustusandjatele, kes vastavad paragrahvi 20B kriteeriumidele, nähakse käesoleva IFRSiga ette ajutine erand, millega sellisel kindlustusandjal on lubatud, kuid tal ei ole kohustust kohaldada enne 1. jaanuari 2023 algavate aruandeaastate suhtes mitte standardit IFRS 9, vaid standardit IAS 39 Finantsinstrumendid: Kajastamine ja mõõtmine. Kindlustusandja, kes rakendab IFRS 9 kohast ajutist erandit, peab:\nKui uue hindamise tulemusena (vt paragrahvi 20G punkt a) ei vasta üksus enam IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele, on üksusel lubatud jätkata IFRS 9-st ajutise erandi rakendamist ainult selle aruandeaasta lõpuni, mis algas vahetult pärast nimetatud uuestihindamist. Igal juhul peab üksus rakendama IFRS 9 aruandeaastate suhtes, mis algavad 1. jaanuaril 2023 või hiljem. Näiteks kui üksus tuvastab paragrahvi 20G punkti a kohaldades, et ta ei vasta enam IFRS 9-st ajutise erandi tegemise kriteeriumidele 31. detsembril 2018, mis on tema aruandeaasta lõpp, on sellisel üksusel lubatud jätkata IFRS 9-st ajutise erandi rakendamist ainult 31. detsembrini 2019.\nAjutine erand IAS 28 erinõuetest\nIAS 28 Investeeringud sidusettevõtetesse ja ühisettevõtetesse paragrahvide 35–36 kohaselt peab üksus kapitaliosaluse meetodi kasutamisel rakendama ühtseid arvestusmeetodeid. Üksusel on siiski lubatud, ent tal ei ole kohustust, säilitada aruandeaastatel, mis algavad enne 1. jaanuari 2023, sidus- või ühisettevõtja rakendatavad spetsiifilised arvestusmeetodid järgneval viisil:


22:07 02. Juuli 2020\n10:19 15.04.2016 (Uuendatud 10:21 15.04.2016) lühendatud link\nVälisminister Marina Kaljurand avaldas kahetsust Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) aseesimehe Martin Helme väljaütlemise suhtes, millega ta teatas, et Kaljuranna kui potentsiaalse presidendikandidaadi probleem on tema vene rahvus.\nTALLINN, 15. aprill — Sputnik. Välisminister Marina Kaljurand avaldas kahetsust Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) aseesimehe Martin Helme väljaütlemise suhtes, millega ta teatas, et Kaljuranna kui potentsiaalse presidendikandidaadi probleem on lisaks reformierakondlikule seljatagusele tema vene rahvus, ning kinnitas, et on alati seisnud Eesti huvide eest, kirjutab Sakala.\n"Jah, olen venelane, olen Eesti kodanik ja Eesti patrioot ning olen selle üle uhke. Eesti on minu sünnimaa ja kodumaa, austan ja armastan Eestit. Olen kogu oma karjääri jooksul seisnud Eesti huvide eest — ka suursaadikuna Moskvas 2007. aasta aprillis ning mais, kui tuli kaitsta Eesti seisukohti Venemaa noorteorganisatsioonide otseste ja füüsiliste rünnakute ajal," sõnas Kaljurand.\nMarina Kaljuranna hinnangul meenutabki Martin Helme poliitiline tegevus pigem eelnimetatud Venemaa niinimetatud našistide rünnakuid kui demokraatliku riigi parlamendi liikmele sobivat käitumist, teatab BNS.\n"Helme ja tema räige retoorika ei tohi muuta minu ega teiste Eesti inimeste käitumist ja suhtumist. Me ei tohi jääda kuulama nende hirmutamist ja ähvardamist. Jään Eesti Vabariigi kodanikuks, kes kaitseb ja esindab väärikalt Eesti Vabariigi huve nii välisministri kui kodanikuna," sõnas Kaljurand.\nPostimees uuris Kaljurannalt, kas ta peab vajalikuks, et Martin Helme vabandaks tema ees avalikult. "Mulle ei ole Helme vabandust vaja," vastas ta ja lisas, et tema ei kirjuta riigikogu liikmetele ette nende poliitilisi seisukohti. "Igaüks vastutab oma poliitika ja sõnade eest ise. Mina ei ründa mitte kunagi inimesi nende soo, rahvuse, päritolu jne alusel ning mõistan hukka kõik, kes seda teevad."\nKaljuranna sõnul ei mõjuta "Helme-suguste väljaütlemised" tema otsuseid, kaasa arvatud kandideerida presidendiks. "Ma kuulan, pean nõu ja arvestan nende inimeste arvamustega, kellest ma pean lugu ja kelle arvamus on mulle oluline. Helme nende sekka ei kuulu," märkis välisminister.\nMartin Helme teatas teisipäeval Viljandis peetud rahvakoosolekul muu hulgas, et Kaljuranna kui potentsiaalse presidendikandidaadi probleem on lisaks reformierakondlikule seljatagusele tema vene rahvus.\nKaljuranna puhul nimetas Helme esmalt miinusena lähedasi suhteid peaministripartei Reformierakonnaga, kuid nentis kohe seejärel, et tema põhiprobleem on hoopis see, et ta on rahvuselt venelane. Täpsemalt on Kaljuranna ema venelanna ja isa lätlane.\n"Ma ei pane Kaljurannale pahaks, et ta on venelane, aga ma ei arva, et venelane võiks olla Eesti president. Maailmas on juba üks riik, kus on venelasest president," sõnas EKRE juhtpoliitik.


💄 FDA lihtsalt keelas selle kofeiini tüübi - 2019\nEnamik meist kasutab juua teatud tüüpi kofeiini igapäevaselt, kas see on kohvi, tee või suuremahuline energiajoogi, millel on piisavalt suhkrut, et hoida kasvanud meest, kes on seinte eest mõneks ajaks hüppeline. Kuid nii põhiline kui teie hommikune tass joe võib tunduda teile, kofeiin on endiselt ravimi oma tuum, ja võib olla surmav, kui liiga palju on tarbitud.\nKahjuks juhtus see 2016. aastal, kui kaks tervet 18-24-aastast meest suri kontsentreeritud kofeiini üleannustamise eest ja nende vanemad on võitnud, et hoiatada avalikkust stimulaatori ohtude eest.\nNüüd räägib Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiamet (FDA) puhtast või väga kontsentreeritud kofeiinist koosnevate vedelike ja pulbrite keelu, mida sageli müüakse Internetis ja mida ladustatakse "lahtiste pakendite" kujul, näiteks suurtes tubades või gallonides. FDA andmetel võrdub ühe teelusikatäis puhtast pulbrilisest kofeiinist 20-28 tassi kohvi, mis on potentsiaalselt surmav annus.\nKuna vedelate ja pulbriliste preparaatide täpset kogust saab mõõta raske, suureneb märkimisväärselt ülekasutamise ja väärkasutuse oht. "Sageli ei ole tarbijatel õigeid vahendeid sellise väikese koguse korrektseks mõõtmiseks. Isegi kui nad seda teevad, on lihtsad ja tavalised vead, näiteks pulber liiga tihedalt pakitud või" tükeldamise "asemel kuhjaga kast võib suurendada kofeiini ühekordse doosi suurust ja kahjulikke tulemusi. Tarbijad võivad teha ka sarnaseid vigu väga kontsentreeritud vedelate kofeiinitoodetega. Võrdluseks võib kofeiiniga sood sisaldada ca 35 mg kofeiini, mis võrdub vähem kui poolega üks tükk kontsentreeritud vedelast kofeiinist, "kirjutab FDA avalduses.\nKuigi see keeld ei kehti teie igapäevasele kohvi või tee tassile (või isegi neile, kes hirmutavad kofeiini rikkad energiajoogid), on hea, et seda probleemi on teadlik, sest need koostisainete super kontsentreeritud vormid muutuvad üha populaarsemaks ja riskid pole nalja.


Kui tagate lepingu täitmist pandiga, võivad ühekordse tasuna lisanduda: tagatise hindamise tasu; kindlustusmakse; KredExi käenduse korral tagatislepingu tasu. Selleks võib olla näiteks maksepäeva muutmine või maksepuhkus. Intressivahetasu arvutamisel lähtume tagastamise päeval kehtivast turuintressimäärast. Omafinantseeringu määr Kui võtate laenu kinnisvara ostmiseks, peab Teil olema rahaline omafinantseering, mille minimaalse summa paneme kirja ka laenulepingusse. Vastava summa arvutame hilinenud maksetelt, lähtudes lepingus märgitud viivisemäärast. Siin on Teile abiks eluasemelaenu kalkulaator, mis võimaldab läbi mängida erinevad intressimäära muutumise stsenaariumid. Laenusaaja maksevõime vähenemise risk Mõelge läbi, kuidas tulete toime laenu tagasimaksmisega juhul, kui üldine majanduskeskkond halveneb, Teie töötasu või muu tulu väheneb ja/või Teie muud kulud kasvavad. Teie regulaarsest sissetulekust peab laenu teenindamiseks määratud kontole laekuma summa, mis katab vähemalt laenu kuumakse. Selleks et saaksite euribori tõusu riski maandada, pakume intressimäära fikseerimist kokkulepitud perioodiks. Vaidluse lahendamiseks võite pöörduda veel Tarbijakaitseameti juures tegutsevasse tarbijavaidluste komisjoni või. Kui meilt nõusolekut ei küsita, siis võime nõuda laenusaajalt leppetrahvi. Kui olete võtnud laenu koos kaaslaenusaajaga, siis on meil õigus võtta laenumakseid ka tema arvelduskontolt. Selline intressimäär võib iga poole aasta möödudes suureneda või väheneda. Intressivahetasu määr on fikseeritud baasintressimäära ja turuintressimäära vahe protsendina aasta kohta. Kindlasti pöörduge kohe meie poole näiteks juhul, kui Teie töösuhe ootamatult katkeb või kui Teie suhtes on algatatud täitemenetlus või pangakonto on arestitud. Laenu kasutamise eesmärgid Laenu anname kindla otstarbega, mille märgime laenulepingusse. Annuiteetgraafiku puhul on laenuperioodi alguses laenumakse väiksem ja intressimakse suurem. Kui soovite tagatiseks olevat kinnisasja anda üürile või rendile, siis tuleb Teil kui laenusaajal või tagatiseks antud kinnisasja omanikul taotleda meilt enne nõusolekut. Meie laenuleping ei sisalda tingimust, mis baasintressimäära tõusu korral intressimäära kerkimise mingil tasemel peataks. Negatiivse väärtusega baasintressimäära loeme võrdseks nulliga. Ainult sel juhul saate olla kindel, et leping jääb jõusse. Laenu tagasimaksmine Laenulepingu alusel tasutavaid makseid võtame maha Teie arvelduskontolt. Kaebused ja vaidlused Kui Teil on meie tegevuse kohta pretensioone, siis esmalt proovige erimeelsust lahendada meiega läbi rääkides. Laenu tagastamiseks ja intressi tasumiseks lepime kokku maksegraafiku.\n. Fikseerimata intressimäär koosneb muutuvast bassintressimäärast ehk euriborist ja individuaalsest intressimarginaalist, mis üldjuhul laenulepingu kestuse jooksul ei muutu.. Ennetähtaegne tagasimaksmine Teil on õigus kogu laen või osa sellest ennetähtaegselt tagasi maksta, kui teatate oma soovist kümme päeva ette ja maksate leppetasu. Koos leiame olukorrale sobivaima lahenduse. Laenulepingu rikkumise tagajärjed ja kulud Kui Te ei tasu lepinguga ettenähtud makseid õigel ajal, siis võime Teilt nõuda. Laenuperioodi lõpus on jaotus vastupidine. Lepingu ülesütlemine ja selle tagajärjed Meil on õigus laenuleping erakorraliselt lõpetada näiteks juhul, kui viivitate osaliselt või täielikult vähemalt kolme järjestikuse maksega. Selleks et saaksime veenduda kindlustuskohustuse täitmises, peate meile edastama kindlustuspoliisi. Soovime Teid selle otsuse teadlikul ettevalmistamisel aidata. Juhul, kui Te kindlustuspoliisi meile õigeks ajaks ei edasta või tagatiseks antud kinnisvara laenulepingu tingimustel ei kindlusta, esitame Teile leppetrahvi nõude. Laenusaaja meelespea ja täiendav info kinnisvaraga tagatud eraisikulaenu taotlejale Laenu võtmine on oluline otsus, millega kaasnevad riskid. Tutvuge ka laenude hinnakirjaga. Mitme laenusaaja solidaarne vastutus Kui laenusaajaid on mitu, siis vastutavad nad lepingu täitmisel solidaarselt: iga laenusaaja vastutab laenu tagasimaksmise ja muude lepinguga võetud kohustuste täitmise eest täies ulatuses.\nKodulaen kodu ostmiseks, ehitamiseks või …\n. SMS laen ilma palgatõendita. Tagatisvaraga seotud lisakohustused Tagatiseks antud kinnisvara peab olema laenulepingus esitatud tingimustel kindlustatud. Seetõttu on pangale makstav summa iga kuu erinev. Euroopa standardinfo teabeleht Enne laenulepingu sõlmimist anname Teile tutvumiseks personaalse Euroopa standardinfo teabelehe, millele märgime kokkuvõtliku info lepingu olulisemate tingimuste kohta. See võib tähendada laenu tagasimaksmisel suuremat kulu. Turuintressimäär on rahvusvahelistel finantsturgudel eurolaenudele noteeritud fikseeritud intressimäär, mis on jõus kuni fikseeritud baasintressimäära kehtivuse lõpuni. Otstarbega krediit. Laenusaaja meelespea ja täiendav info kinnisvaraga tagatud eraisikulaenu taotlejale Laenu võtmine on oluline otsus, millega kaasnevad riskid. Kui rikute mitterahalist kohustust, siis on meil õigus määrata leppetrahv lepingus märgitud määras. Teie soovi korral edastame lepingu sõlmimisel Teile tagasimaksete näidistabeli, kus on kirjas põhiosa- ja intressimaksed. Rahalise omafinantseeringu võib asendada pangale sobiliku lisatagatisega. Tarbijavaidluste komisjonile saate kaebuse esitada ka vaidluste lahendamise veebikeskkonnas aadressil. Meiega kokku lepitud maksepuhkuse ajal tasute ainult intressimakseid. Näiteks kuue kuu euribori uus väärtus fikseeritakse iga kuue kuu tagant. Juhul kui võlg jääb ikkagi tasumata, edastame Teile tasulise võlanõudekirja ja teavitame võlast ka lepingut tagavaid isikuid. Vastava intressivahetasu arvestame enne tähtaega tagastatavalt summalt, tuginedes intressivahetasu määrale, mis on jõus fikseeritud baasintressimäära kehtivuse lõpuni. Kui tagastate hüpoteegiga tagatud laenu fikseerimata intressimäära perioodil, siis võrdub maksimaalne leppetasu kolme kuu intressiga, mis arvestatakse tagastatavalt laenuosalt tagastamise päeval kehtiva intressimäära alusel. Kui Te laenulepingu ülesütlemise korral laenu ei tagasta, nõuame laenu tagastamist ja muude rahaliste kohustuste täitmist käendajalt või tagatisvara müügi arvelt. Intressimäär on märgitud laenulepingus. Kui muutub intressimäär või muudetakse laenutähtpäeva või kui tagastate laenu suuremate erakorraliste tagasimaksetena, siis muutub ka annuiteetmakse suurus. Võrdsete põhiosamaksetega graafiku puhul tasute kogu laenuperioodi jooksul iga kuu ühesuurust laenu põhiosa makset, millele lisandub intress. Tutvuge teabelehel esitatud infoga hoolikalt. Laenulepingu sõlmimisega seotud ühekordsed kulud Lepingu allkirjastamisel maksate lepingutasu lepingus märgitud summas ja tingimustel. Teil on õigus küsida infot meie laenutingimuste kohta ja saada selgitusi nii enne laenulepingu sõlmimist kui ka selle kehtivuse ajal. Kõik võla sissenõudmisega kaasnevad kulud jäävad Teie kanda. Pank ei maksa üldjuhul laenu välja enne, kui olete omafinantseeringu tasunud. Olenevalt finantseerimisprojektist maksame laenu välja kas ühes või mitmes osas. Ajavahemik, mille tagant euribori suurus võib muutuda, oleneb sellest, millise perioodi euribori olete lepingut sõlmides valinud. Kui Teil tekib , saadame Teile esmalt meeldetuletuse. Fikseeritud intressimäär koosneb individuaalsest intressimarginaalist ja fikseeritud baasintressimäärast, mille arvutame rahvusvahelistel finantsturgudel eurolaenudele noteeritud intressimäära alusel. Tavaliselt on laenulepingu tingimuste muutmine tasuline. Küsimuste korral võtke meiega ühendust SEB Panga üldkontaktidel. Seejuures võite taotleda laenu lõpptähtpäeva maksepuhkuse võrra edasi lükkamist. Intress ja selle muutumine Intress on tasu, mida maksate laenu kasutamise eest. Turuintressimäär on fikseeritud intressimäär, mis on jõus rahvusvahelistel finantsturgudel noteeritud eurolaenudele fikseeritud baasintressimäära kehtivuse lõpuni. Otstarbega krediit. Kui muutub intressimäär, kahaneb või kasvab ka laenu tagasimakse. Maksepuhkus tähendab seda, et katkestame laenu põhiosa maksed teatud perioodiks. Annan laenu ka arestitud kinnisvarale. Laenu vääring Väljastame laenu Teie Eestis asuva elukoha vääringus ehk eurodes. Juhul, kui Te ei kasuta laenu määratud otstarbel, võime Teilt nõuda leppetrahvi või öelda laenulepingu erakorraliselt üles, nõudes kogu laenu kohest tasumist. Vähemalt kolmekuulise etteteatamise korral leppetasu ei ole; fikseeritud baasintressimäära perioodil, kui laenu tagastamise päeval kehtiv turuintressimäär on madalam fikseeritud baasintressimäärast, on tagastamise tasu võrdne intressivahetasuga. Leppetasu suurus oleneb tagatisest ja intressimäärast. Laenulepingust taganemise õigus Laenulepingust saate pärast allkirjastamist lepingus märgitud tingimustel seitsme päeva jooksul taganeda. Kui makseraskused hakkavad tekkima, siis võtke meiega viivitamatult ühendust. Laenulepingu eritingimused Kui laenuleping sisaldab kohustavaid eritingimusi, siis tuleb Teil neid eriti täpselt järgida. Kaebuste lahendamise üldise korraga saate tutvuda veebilehel , kuid võite alati võtta ühendust ka oma erakliendihalduriga


Aabrami hobulausujad: Soone talu päevaraamat 1374\nSoone talu päevaraamat 1374\nKui sul on jõulude ajal vägaläheduses 3 Ämburit siinpool ja üks sealpool vikerkaart, võid end vaheldumisi tühjaks naerda ja nutta ja kerge südamega kirikusse tervitama minna boddhisatva Jeesust, kes ühena mitmetest just täna sündinuks on kokku lepitud\nMonica del Nortelt:\nIlusaimad jõulud seekord loodus kinkis meile.\nUnevaikus ammu laskund vetele ja teile.\nHinge valgemaks ma pühin,lausa lume sarnaseks.\nTume mõte minevikku, et see maailm vabaneks.\nHelbed aina sosistavad: mingit sorti luule vist.\nÜle lumevalge kuulen Jeesuslapse tulemist.\nLihtsalt, selgelt, ilusalt\nPühasid ja jõuluaega\nVeel ei maksa risti lüüa\nMoodne aeg küll seda proovib\nNaelad pihus, tasa püüab\nVõtab rõõmsa keskustelu\nPilgud naelutab ekraani\nIgaüks sööb jõulupraadi\nAjab suisa paabeldama\nMängivad kõik näärisokku\nIgat sorti jõulumehi\nOmi, võõraid igas letis\nJaanuaris tõded pekiks\n“Sellel aastal taas ei jõua”\nMetsatallu saabub sõnum\n“Kord me kolime kõik maale!”\nMagus vale, mis nii mõru\nMoodne aeg siis tõstab piitsa\nAjab puuri põhjapõdrad\nEt me lastele saaks öelda\nOleme kõik loomasõbrad\nKuulutades metsa maale\nPohlamoosi teiselt mandrilt\nKes siis enam ise viitsib\nMaotu kaupmees lahkelt lubas\nTema sõbrad saunas kiitsid\nTuppa hõretikud kuused\nVõtta veel mis võtta annab\nPeale hõbedat ja kulda\nNiru puu kuid küll ta kannab\nMoodsal ajal pikast kirjast\nJõulukaarte pole vaja\nÜmbrikus vaid arved-võlad\nOli ükskord ainult leib\nPiibliraamat laua peal\nPüha aja püha looga\nKirikus kas meelde jäi\nMõni õpetus või laul\nOlla külje kõrval külg\nOli inimlik ja aus\nVõi siis villasoki paar\nMustrid mida lugeda\nMoodsal aal ei osata\nKui kord saabus kauge kaart\nKandis mõtet kirjas tint\nOma lugu jutustas\nJõuluaega loodud pilt\nMõista tuli metsa keelt\nTunda maad, mis vilja loob\nPühal õhtul lauta käik\nHingekarjas käis ka loom\nSöögipalveks hoitud sai\nKõhu kõrvalt üheks õhtuks\nAh kui maitsev kodune\nÕhus oma toidu lõhnu\nPalju õnneks polnud just\nSee, mis oli, oli vähe\nRaske aga rahu suur\nAeg kord kõigest üle läheb\nMoodne ilm need sidemed\nViledaks kuid kulutab\nEi Ta taha jääda ilma\nKasumi ja tuluta\nKui saaks äkki üheskoos\nNagu toona küljes külg\nVäikse rahva olemist\nValgustada rahu sünd\nOlla võib nii kuld kui kard\nEnne neid kuid tunne tark\nPühad võivad tulla meil\nSee ei ole jõulupatt\nElu ei pea elama\nOdava ja soodsana\nMoodne aeg võiks aru saada\nEnne teda oli vana\nOlles ühes lõngakeras\nUus ja vana üks ja sama\nRisti lööma me ei peaks\nParem muudame nad jälle\nRahuks, mõistmiseks ja heaks\nMiskipärast on kõik karmid eestikeelsed sõnad õ-ga – põrgu, kõrb, põlemine, sõda, põud, jõle rõlge õõv, oh krõõp ja kõõm…\nKutsun Sind endaga kaasa matkale kõrbesse. Ei, Aafrikasse lähme hiljem, aga praegu lähme kõrbesse.\nSee on koht, kus pole taimi, on tuul, liikuv energiavoog, mis kannab endaga elujõudu, ja siis on tühjus.\nSelles on ootus oodata veelgi enam, lootus hakata ometigi kord enam lootma, viha viha pärast, kibedus kibedusest, mis on olnud, külmus külmuse suhtes, jäikus jäikuse vastu, hirm hirmu ees, tüdimus tüdimusest, kurbus kurvastuse pärast.\nAga selles on ka iha tunda iha, kirglikkus kirglikkuse suhtes, tahtmine olla tahetud, alastiolek alastuse sees, halastus halastamise suhtes, nägemine – kes on nägija.\nJa siis on selles tants, mis on tantsib end läbi Sinu. Ja laul, mis lausa pressib läbi südame üles end laulma läbi suu, ja kõrvad, mis kuulevad – ükskõik, kas tahavad või ei taha. Ent selles kohas pole Sul sõnaõigust. See on jube, kui Sul on tunnet, et Sa pole kuuldud, nähtud, tähele pandud. Aga vot see kõrb on just selline.\nTule minuga. Olen siin. Võid karta, kui tahad, ka see on lubatud.\nAga midagi halba siin pole.\nSee on üks selline koht.\nKas äkki oled siin kõrbes olnud juba väga kaua?\nKas oled nii harjunud sellega juba, et ei mäletagi, et teisiti saab?\nMa olen siin, ära karda. Ma olen siin koos Sinuga.\nVõid karta, kui soovid. Olen siin. Midagi halba ei juhtu.\nEmotsionaalne kõrb. Kui ilus on siis lõpuks näha ühte lille. Ühte õit, ühte esimest rohelist lehekest. Näha ojakest lilleni voolamas.. näha jõge, mille kallastel lokkab rohelus. Näha mägesid, kust see voolav elunektar alla voolab.\nAga Sa ei näe. Sa ei usu enam, et midagi sellist võiks üldse olemas olla. Sest Sa ei näe, Sa isegi ei vaevu vaatama, sest Sa proovisid, aga siis ei olnud. Kui enne ei olnud, siis oled kaotanud usu, et jälle võiks olla. Miks peaks? Mis on läinud, see on läinud.\nKas tahad uskuda, et talv kestab igavesti? Olgu, austan Su soovi.\nTahad, jään Sind uskuma? Sulgen silmad elu ees. Tunnetan Su valu. Tunnen väga suurt valu. Väga väga väga suurt valu. Tead, millest ma räägin, jah?!\nIstume koos kõrbes? Hea küll. Istume siis.\n*** Ma võiksin selle postituse siin ka lõpetada.\nAga vaata, ma valin avada enda silmad, enda südame, enda teadvuse. Sest ma armastan ennast.\nMuidugi, ma teadsin kohe, et tuled koos minuga.\nPolnudki ju nii hirmus see rännak?\nMida julged vaadelda, selle võim Su üle haihtub.\nOn aeg lõpetada minevikus songerdamine. Mälestused, seosed, ettekujutused, ihalused ja pettumused on osa inimesena elamise kogemusest olnud, aga praegu on aeg lõpetada selle taga nutmine, mida enam pole. See on ammu läbi. Need kogemused on läinud ja praegune hetk ootab, et Sa tal härjal sarvist haaraks. On aeg vaadelda, missugused kaardid elu on Sulle kätte mänginud ja otsustada elada nüüd ja praegu, mitte üleeilses või kümme aastat tagasi.\nTaotlus tänaseks: lasen vanal minna, tänan kõike olnut ja keskendun uutele algustele õnnistuse ja põnevusega. Tean, et elu toob mulle parima!\nJõulud on üks mu lemmik-aeg. Mulle meeldib ilu ja valgus ja kui inimesed hoolitsevad enda heaolu eest. Vahel nähakse isegi oma ninaotsast kaugemale, aidatakse ka neid, kel abi vaja. Sellises ühisvälja energias on nii palju kergem ja helgem olla.\nMinu jõulusoov Universumile on see, et me oskaks iga päeva tähistada kui Jõulusid. Kogeda iga hetke kui püha ja pühitseda oma iga hingetõmmet kui Kristuse teadvuse sündi läbi enese.\nHoida teineteist, pöörata tähelepanu, ning kui tunne on, võtta rahu aega enesele. Kingituseks kõigile ärkaks üles. Igas mõttes ärkaks ja vot olekski ärkvel, enam ei läheks teadvus magama, isegi öösel unes oleks ärkvel. Seda ma soovin meile! Oled see kõik, mis on. Ma olen ka. Ma olen Sina ja Sina mina. Me oleme ÜKS.\nSeepärast on mulle tundunud naljakas mõelda, et me peaks just jõuludeks soovima “häid pühi”, võiks ju seda soovida igal hommikul – “head päeva pühitsemist, kallis, õhtul pidutseme!”.\nMu üks unistus on olnud selline, et looks siia sellise koha, kus me saaks igal õhtul tulla kokku laulma ja tantsima. Sellise koos olemise koha. Olen avatud Universumi külluslikule inspiratsioonile ja kaasloojatele ning ressurssidele, et see teostuda saaks!\nKas mäletad – Su südames on koht, kuhu vaadates ei pea Sa iial pettuma…\nAlexiselt: Paljud on veendunud, et puudus ja piirangud on reaalsus ja raha kogus on piiratud. Jah, raha puudus on reaalne nendele inimestele, kes sellesse usuvad ja selle valivad. Me lihtsalt ei mõista küllust. Veendumus, et suur raha annab sulle turvalisust, stabiilsust, kindlustunnet just vastupidi viib sind sellest kõigest eemale. Selle asemel, et viriseda, et sul on midagi puudu, parem hakka märkama, millised külluse vormid juba praegu sind ümbritsevad, märka ilusat, loodust, tunneta külluse energiaid, seda on sinu ümber nii palju. Võib olla sind lihtsalt peatab see, et sa ei saa seda endale lubada või osta, kuid energia tunnetamine on ju tasuta. Mine ole ilusate ja kallite asjade vahel, hakka ennast seostama külluse ja raha energiaga. Ära tooda vaesust enda peas, sa oled väärt enamat – kõik piirangud on vaid sinu enda sees.\nLihtsalt tunnista, et maailm on täis küllust, sind ümbritsevad tuhanded külluse allikad ja vormid, sina oled küllus ja sellega sa laiendad oma külluse teadvust. Aru hakkab automaatselt reageerima küllusele, kui reaalselt eksisteerivale tegelikkusele, mis tasapisi muutub sinu uueks seisundiks. Mõtle küllusest, mitte puudusest ja ole tänulik oma küllusele. Esialgu hakka tänama lihtsaid asju oma elus, nagu linnulaulu, päikeseloojangut, naabri naeratust, musi põsele, et keegi teeb sulle kalli ja pai. Me seda ei märka, kuid ka need on külluse vormid ja need aitavad sul ennast ümber programmeerida ja suunavad sinu mõtted puudumisest uuele mõistele “Ma olen ja mul on”.\nKui õues vahest puhub külm tuul ja taevas pole näha Päikest, kui õues pimeduses on ebamugav, tahaks soojust ja rohkem valgust. See on illusioon, et puudub Päikese valgus. Me oleme harjunud uskuma vaid seda, mida näevad meie silmad. Praegu on teine aeg ja tuleb väljuda illusioonide piiridest. See aitab laiendada teadvust ja aitab astuda uuele tasemele. Kui ümber on tume aeg, Päike paistab alati. Lihtsalt tunneta Päikese võlu energiad. Kuskil praegu paistab Päike ja on palav. Tunneta kuidas Päikese kiired läbivad planeedi soojendavad ja valgustavad Sinu sisemist maailma. Välju oma füüsilistest piirangutest ja tunneta, et on olemas teine nägemine-energeetiline, mis suurendab ruumi ja suunab uude maailma. Tunneta Päikese energiat, ka siis kui pilved peidavad Päikest. Me saame tunnetada kõike, sest oleme seotud kõigega Jumaliku niidiga. Päike pole ainult välismaailmas, Päike on alati Sinu sees, kui Sa tunnetad sisemist soojust. Olles selles energias on rõõmsam liikuda mööda eluteed, sest Sa kiirgad valgust ja armastust nagu väike Päike. Tunneta kuidas Sa oled ühendatud kõigega ja see, mis on Sinust kaugel on tegelikult alati lähedal Sinu sees.\nAlexiselt: Detsembri Päikesepööritus ja Täiskuu tekitasid energiate liikumist. Ees meid ootavad erinevad huvitavad muudatused ja me kõik oleme nendes osalejad. Sa võid valida kas lihtsalt olla või saada kasu ja kasutata vibratsioonilist nihkumist enda kasuks selleks, et aidata endale saavutada positiivseid muudatusi enda igapäeva elus. Iga päevaga me rohkem muutume loojateks, iga päev Sul on avatud võimalus usaldada ennast ja loovutada asjad Elule ja Universumile läbi usaldamise. Tasub vaid õppida ennast kuulama ja usaldama kohalolu hetki. On tulnud aeg võtta maha oma Hingelt raskus ja rääkida sellest, mida ammu tahtsid öelda. Selleks võib olla on vaja kohtuda sugulastega, perekonnaliikmetega, sõpradega. Räägi selleest, mida kannad oma Hingel. Väljenda ennast mitte ainult sõnadega. Sinu sammud, käitumine elustiil võib paju rääkida Sinu eest. Vahest ka pisike vihje võib osutada suurt mõju. Kui sa tahad saavutada positiivset muutust, ole ise positiivne ja tasakaalus. Ole aus iseendaga, siiras ja järjepidev. Ole tähelepanelik mitte ainult selles mida Sa teed, vaid ka selles mida Sa räägid. Kuna praegu kommunikatsioon tuleb esimesele kohale, on võimalik, et oled paljude jutuajamiste osaleja, kuid ole keskendunud endal ja kuula ennast, muidu jutud võivad suunata sind võltssuunas. Väldi vaidlemist ja suhete selgitamist, ära räägi teistest vaid vaata ennast.


F O R T I U S - Doni kasakate Ansambel\n18 detsember 2014 kell 19:00\nDoni kasakate Ansambel\nDoni kasakate Riiklik Akadeemiline laulu- ja tantsuansambel\nDoni kasakate Riiklik Akadeemiline laulu- ja tantsuansambel loodi 1936. aastal Rostovis Doni ääres, siiamaani on see ansambel jäänud kindlaks oma põhimõttele – mitte muutuda pealinnas tegutsevaks kollektiiviks. Doni kasakate sajandipikkuseid ja algupäraseid kultuuritraditsioone hoitakse sellele kultuurile omase maailmatunnetuse läheduses, Doni jõe suursuguste voogude lätetel.\nAnsamblil on olnud selle loomise esimestest päevadest tormiline loomeelu. Artistide kõrget meisterlikkust on braavohüüetega tunnustanud vaimustunud vaatajad Euroopa, Aasia, Ameerika ja Aafrika riikides.\nKontserdiprogrammide keskmeks on Doni-kandi rahvalaulu traditsioonid, tantsunumbrite loomisel on aga arvesse võetud Doni-äärse kultuuri säravat ning algupärast koreograafiat. Lisaks puhtfolkloorsetele tantsudele on kavas ka koreograafilised miniatuurid ja naljatantsud – olmepildid. Kontserte saadab kõrge emotsionaalne laetus, mida vaadates on raske ükskõikseks jääda.\nKasakad on alati olnud õigeusklikud maaharijad ja sõdalased, hoides oma usku. Laulu- ja tantsuansambel demonstreerib veel ühte kasakatele omast tahku – oskust peenelt tunnetada, keevalt läbi elada ning ereda andekusega oma tundeid ja emotsioone esile tuua. Tallinna on oodata ansamblikoosseisus üle 90 artisti, nende hulgas koor, solistid, tantsijad ja orkester. Ärge magage maha – 18. detsembril NORDEA Kontserdisaalis.


aprill 2014 – Lehekülg 4 – Jooksja\n3. mail toimub esimene Jõgeva rahvajooks\n4. aprill. 2014 /\nFoto: Sander Maasing 3. mail leiab aset uue jooksuüritusena Eestis I Jõgeva rahvajooks, mille korraldamine saab teoks tänu kohalike inimeste tungivale soovile. „Eelmisel aastal korraldasime I Jõgeva rattaralli, mille käigus mitmed kohalikud inimesed andsid mõista, et sooviks kodukohas ka jooksuvõistlusel osaleda. Edukalt õnnestunud rattaralli lisas motivatsiooni ning nii sündiski mõte korraldada I Jõgeva rahvajooks. Kuna … Jätkub\nRaivo Alla sai Saksamaal Weinstrasse maratonil 5. koha\n2. aprill. 2014 /\nMaratoni juhtgrupp rajal, kuhu kuulub ka Raivo Alla (nr.1098.) Foto: erakogu Jooksuportaal avaldab 30. märtsil Saksamaal Weinstrasse maratonil 5. koha ajaga 2:35.20 saanud Raivo Alla muljed. Maratoni võitis etioopialane Yona Kine ajaga 2:23.47. Rohkem kui kuu aega tagasi küpses otsus sellel maratonil joosta. Sain oma jalanatukese ukse vahele täpselt õigel hetkel – ametlik registreerimise lõpptähtaeg oli … Jätkub


Evangeelsete Kirikute Osaduse Euroopas 7. täiskogul (Firenze 2012) menetletud dokumentidest pälvisid erilist tähelepanu õpetuskõneluste tulemused. Neid oli kaks: „Amet – ordinatsioon – episkope“ ja „Pühakiri – usutunnistus – kirik“.\nÕpetuskõneluste raames töötavad EKOE-s liikmeskirikud tavapäraselt selliste teoloogiliste küsimuste kallal, mida on nende erinevates konfessioonides ja traditsioonides mõistetud erinevalt, ilma et erinevused oleksid iseloomult kirikuid lahutavad. Ühist edasitöötamist õpetuslike erinevuste kallal nimetab Leuenbergi konkordia (LK) kirikuosaduse ülesandena ning ühine teoloogiline töö ongi olnud oluliseks kirikuosaduse teostamise elemendiks.\nEdasist tööd nõudvate küsimuste seas nimetab LK esimesel kohal „hermeneutilis[i] küsimus[i], mis puudutavad Pühakirja, usutunnistuse ja kiriku mõistmist“ (LK 39). Veel viis otse nimetatud teemaderingi on möödunud aastakümnete jooksul ühel või teisel moel juba leidnud käsitlemist. EKOE 6. täiskogu (Budapest 2006) tegi ülesandeks viia läbi õpetuskõnelus teemal „Pühakiri – usutunnistus – kirik“. Õpetuskõneluse toimumise käiku, teksti küsimuseasetusi ja põhitulemusi tutvustab dokumendi eessõna.\n7. täiskogu käsitles dokumenti nii mitmetes töörühmades kui ka mitmel plenaaristungil. Tehti ettepanek mõnede sõnastuste muutmiseks. Neid on käesolevas lõppversioonis arvestatud. Viimaks langetas täiskogu dokumendi staatuse ja edasise kasutamise osas otsuse, mis on järgnevas täielikul kujul ka ära toodud.\nNii eesti keeles juba avaldatud „Amet – ordinatsioon – episkope“ kui ka nüüd ilmuv „Pühakiri – usutunnistus – kirik“ ei ole mõeldud edendama üksnes evangeelsete kirikute üksteisemõistmist, vaid aitama ühise evangeelse positsiooni piiritlemisega kaasa ka EKOE ja liikmeskirikute oikumeenilisele suhtluse teiste konfessioonide, kirikute ja kristlike traditsioonidega. Ühisel teoloogilisel tööl on väga oluline roll kirikuosaduse süvendamisel ja kujundamisel.\nEesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) delegaadina osales õpetuskõnelusel õp prof Randar Tasmuth (kes oli toona ühtlasi EELK Usuteaduse Instituudi rektor).\nTekst koostati algselt saksa keeles ning tõlgiti kohe teistesse EKOE ametlikesse keeltesse (inglise ja prantsuse keelde). Dokument on ilmunud EKOE ametlikus kakskeelses nn Leuenbergi tekstide sarjas (Schrift – Bekenntnis – Kirche / Scripture – Confession – Church. Leuenberger Texte / Leuenberg Documents, Nr 14, Im Auftrag des Rates der Gemeinschaft Evangelischer Kirchen in Europa / Mandated by the Council of the Community of Protestant Churches in Europe, Herausgegeben von / edited by Michael Bünker, Leipzig: Evangelische Verlagsanstalt, 2013; käesolevas saatesõnas on kasutatud selle väljaande saateteksti).\nPühakiri – usutunnistus – kirik\nEKOE täiskogu otsused Firenzes, 20.–26. september 2012:\n1. Täiskogu tänab kõiki 2008. a konsultatsioonist osavõtnuid ja redaktsioonitoimkonda dokumendi „Pühakiri – usutunnistus – kirik“ väljatöötamise eest.\n2. Täiskogu tervitab dokumendi koostamisel toimunud avarat arutelu liikmeskirikutes ning on tänulik erisustega kommentaaride eest; nende läbivaatamist on võetud lõplikus sõnastuses arvesse.\n3. Täiskogu võtab dokumendi vastu ja kinnitab selle.\n4. Täiskogu palub kirikutel võtta õpetuskõneluse tulemus vastu ja arvestada sellega edasises töös kõne all olnud teemadega nii kirikusiseselt kui ka kõnelustes teiste kirikute ja traditsioonidega.\n5. Täiskogu soovitab töötada edasi dokumendi viimases peatükis nimetatud lahtiseks jäänud küsimustega uuel õpetuskõnelusel, mille teemaks on „kirikuosadus“.\nEKOE 6. täiskogu soovitas „kutsuda nõukogul kokku õpetuskõneluse rühm käsitlemaks teemat „Pühakiri – usutunnistus – kirik“. Rühma eesmärgiks on teksti koostamine, mis käsitleb Pühakirja mõistmise, usutunnistuse hermeneutika ning kiriku sõnumi ja kirikuks olemise suhte küsimusi. Teksti ülesanne on aidata kaasa EKOE kirikliku identiteeti selgitamisele ja osaduskonna selgemale paigutumisele kõnelustes teiste kirikutega.“\nSelle teema olulisus on ilmne. Alates 1973. aastast on tehtud mitmesuguseid katseid läheneda juba Leuenbergi konkordias (LK 39) edasiseks tööks soovitatud „hermeneutilist[ele] küsimus[tele], mis puudutavad Pühakirja, usutunnistuse ja kiriku mõistmist“, kuid neid pole viidud lõpule. Asjaolu, et need küsimused nõuavad pakiliselt käsitlemist, ei vaja erilist selgitamist, ning käesolev õpetuskõneluse aruanne nimetab selle põhjuseid oma esimeses lõigus.\nMetoodiliselt lähtus EKOE nõukogu EKOE täiskogu soovitusest „mõelda uuesti läbi õpetuskõneluste läbiviijate kokkukutsumise, /…/ tööviisi ja retseptsiooni senine praktika, et iga konkreetse teema käsitlemiseks – pidades silmas ka retseptsiooni – valida sobiv metoodika“ ning „tagada liikmeskirikute (ka kirikute juhtkondadest kaugemale ulatuv) osalus“.\nSelle väljakutsega toimetulemiseks valiti järgnev menetlusviis.\nEsimese sammuna töötas nõukogu poolt jaanuaris 2007 kokkukutsutud viieliikmeline rühm välja visandi ja saatis selle mitmele teoloogile erinevatest maadest ja [konfessionaalsetest] traditsioonidest. Tagasiside põhjal töödeldud sõnastuses saadeti see juba 2008. a alguses edasi kirikutele. Kirikuid kutsuti üles arutlema esialgse tulemuse üle ning saatma esindajaid konsultatsioonile sügisel 2008. Selle esimese – teadlikult viieteistkümne leheküljega piirduva – sõnastuse üle arutleti paljudes kirikutes põhjalikult juba protsessi selles järgus. Nii võisid enam kui neljakümne kiriku esindajad Berliinis toimunud konsultatsioonil (september 2008) esialgset sõnastust edasi arendada ja tuua sisse oma kirikute jaoks olulisi momente. Berliinis laiendati redaktsioonitoimkonda üheteistkümneliikmeliseks ja see töötas kevadel 2009 välja uue sõnastuse, mille nõukogu saatis edasi kirikutele. Retseptsiooni teine järk kestis sügisest 2009 suveni 2011. Septembris 2011 võis redaktsioonitoimkond, tänu kirikute tagasisidele, koostada käesoleva teksti.\nSelles protsessis ilmnes EKOE kirikute vahel valitsev avar sisuline konsensus hermeneutika küsimustes. Laialdase heakskiidu leidsid teksti kuus esimest alajaotust, mis seletavad Jumala Sõna mõistmist, Pühakirja kui tunnistust Jumala kõnelemisest, Pühakirja tõlgendamist, selle Pühakirja seost traditsiooniga ja kirikut rajavat loomust, leidsid laialdase heakskiidu. Neid võiks pidada EKOE kirikute ühiseks seisukohaks. Ka usutunnistuse tarvilikkuse ja kirikute seotuse osas usutunnistusega kirjeldati arusaamade kokkulangevust (7. alajaotus), mis tagasiside käigus osutus siiski erisusi sisaldavaks. See keerukus saab veelgi selgemaks ühenduses kohustatuse ja siduvuse küsimusega, mis puudutab ühtlasi ühist kirikuksolemist EKOE sees. Mõned kirikud oleksid oodanud, et EKOE ja EKOE sisese siduvuse küsimuse käsitlus oleks ulatuslikum. Siiski tuleb seda teha mingis teises seoses. Nii on ka teksti viimane, 8. alajaotus mõistetav pigem küsimusetõstatusena ja edasistele ülesannetele osutamisena.\nKokkuvõttena on oluline:\n– EKOE kirikud väljendavad esimest korda pärast reformatsiooni ühiselt, mida on täna võimalik öelda Jumala Sõna mõistmise, Pühakirja kui Jumala kõnelemise tunnistuse, Pühakirja tõlgendamise kohta ja suhte kohta traditsioonisse ja usutunnistustesse;\n– EKOE kirikutel on ees ühine ülesanne töötada edasi kohustatuse ja siduvuse küsimustega, kaasa arvatud kohustatuse ja siduvuse küsimused EKOE sees. Seepärast tehakse Firenze täiskogul (septembris 2012) ettepanek korraldada õpetuskõnelus teemal „Kirikuosadus“. Käesolev tekst annab aluse edasiseks ja süvenevaks tööks nende, viimselt EKOE ühtsus-mõiste jaoks oluliste küsimustega.\nAndré Birmelé, õpetuskõneluse töörühma eesistuja.\nLeuenbergi konkordia (LK 4) tuletab meelde seda, mis on reformatsioonikirikuid alati ühendanud: „/…/ nad lähtusid uuest, vabastavast ja kindlust andvast kogemusest evangeeliumiga. Astudes välja tunnetatud tõe eest, sattusid reformaatorid üheskoos vastuollu tolle aja kiriklike tavadega. Seepärast tunnistasid nad üksmeelselt, et elu ja õpetuse mõõdupuuks peab olema evangeeliumi algne ja puhas tunnistus Pühakirjas“. See veendumus on reformatsiooni ühine pärand ja ühendab meid kirikutena Evangeelsete Kirikute Osaduses Euroopas.\nMeil on konsensus ka selles, et meid juhivad Pühakirja tõlgendamisel meie kirikute põhilised usutunnistused ja õpetusdokumendid. Kuid me eristume küsimuses, millised usutunnistused on mõõtuandvad ja mil määral on nad kehtivad. Seda mitmekesisust mõistame me aga kui rikkust, sest kuulutades välja kirikuosaduse „erinevate usutunnistustega kiriku[te]“ (LK 29; vrd 37) vahel, tahab Leuenbergi konkordia sellega just öelda, et üks evangeelium Jeesusest Kristusest võib leida väljenduse usutunnistuse erinevates sõnastustes.\nKuid Piibli mõistmise ja tõlgendamise viiside osas on meil erinevusi nii üksikute kirikute sees kui ka meie kirikute ja konfessionaalsete pärimuste vahel. Seepärast nimetabki Leuenbergi konkordia „hermeneutilis[i] küsimus[i], mis puudutavad Pühakirja, usutunnistuse ja kiriku mõistmist“ ühena teemadest, mis vajavad edasist tööd (LK 39).\n(1) Meie kirikud on kogu oma ajaloo jooksul tundnud pühakirjamõistmise ja usutunnistuse hermeneutika küsimustega tegelemise vajalikkust. Tänapäeval tunneme seda vajadust mitte ainult EKOE kirikute sees, vaid ka nendevahelise osaduse teostamisel.\nKüsimus, kuidas me saame mõista Piiblit õigesti ning milline autoriteet on selle ütlustel tänapäeval, omandab meie ühiskonnas veel palju põhimõttelisema ja pakilisema tähenduse. Paljud inimesed meie kirikutes ja kogudustes ning väljaspool neid küsivad, mis tähendus saab selle vana raamatu tekstidel olla tänase elu jaoks. Paljud kahtlevad, et Piibel võib meil aidata orienteeruda kaasaegsetes eluküsimustes. Neil on raske mõista, mis seos on Piibli vanadel lugudel ja sõnumil, mida kirik kuulutab tänapäeval. Ka seatakse kahtluse alla eksklusiivne asend võrreldes teiste religioossete tekstidega. Paljudele kirikutele on väljakutseks traditsiooni katkemine. Üha vähenev piiblitundmine üldhariduses puudutab otseselt Piiblile tugineva kiriku enesemõistmise tuuma.\nSamal ajal on kristluses väga elavaid liikumisi, mille aluseks on edasiantud piibliteksti ja püsivalt kehtiva Jumala Sõna range samastamine. Sageli kõnetab see just noori inimesi, kes otsivad elus pidepunkti. See viib tihti käsujutluse vormideni, mida ohustab vastuollu sattumine evangeeliumi olemusega. Nii seisavad just evangeelsed kirikud väljakutse ees, kuidas avada ja esitada Pühakirja tähendust ja autoriteeti Jumala Sõnana, sattumata Pühakirja põhisõnumit mittetabava kirjatäheusu lõksu.\n(2) Kuid pühakirjamõistmise küsimus kerkib ka kõneluses kirikute ja liikumistega väljaspool EKOE-d. Ühest küljest ühendab meid kõigi kristlike kirikute ja rühmitustega toetumine Piiblile kui Pühakirjale ning kogu kristliku õpetamise ja tegutsemise alusele ja mõõdupuule. See Pühakirja põhjapaneva autoriteedi tunnistamine on igasuguse meie aja oikumeenilise koostöö ja kirikutevaheliste kõneluste aluseks. See kehtib nii, kohtudes väga erinevate evangeelse kristluse vormidega evangelikaalsetes, karismaatilistes või uusnelipühilikes liikumistes või nelipühikirikutes ja -kogudustes kui ka kõnelustes õigeusu ja roomakatoliku traditsioonide kirikutega.\nTeisest küljest ilmnevad Pühakirja mõistmises otsustavad erinevused. Kõneluses uusnelipühilike liikumistega, ka evangeelsete kirikute sees, on teemaks eelkõige vaimuandide, Uues Testamendis sisalduva tervendamisülesande ja Piibli õnnistuse tõotuse tähendus suhtes Pühakirja kui terviku tunnistusega.\nKa EKOE kirikute dialoogis õigeusu kirikute ja roomakatoliku kirikuga on toetumine Pühakirjale jätkuvalt lahtine küsimus. Mitmed avalikud dokumendid on viimastel aastatel meile teadvustanud, kui tugevalt Rooma ja õigeusk ikka veel eitavad reformatoorse traditsiooni kirikute kirikuks olemist. Kuna sellega on kõne all teatud kirikulooliste arengute normatiivsus, eriti just ametimõistmine, siis saab ilmseks, et Pühakirja ja pärimuse suhe vajab, vaatamata kogu vahepeal saavutatud lähenemisele, edasist selgitamist.\n(3) Piibli raamatute kaanon on kujunenud kiriku elus, kirik on neid kirju alal hoidnud ning edasi andnud. Pühakiri on kiriku ajaloo vältel andnud üha uuesti olulisi tõukeid kiriku reformiks ja uuesti kiriku üle mõtlemiseks, ning need on viinud Piibli tugevamale väärtustamisele. Ka tänapäeval õpib enamus inimesi Piiblit tundma ja hindama selle kasutamise kaudu kirikus ja koguduses ning vajab Piibli tekstide mõistmiseks nende abi.\nSee viib meid aga kiriku vastutuse küsimuse juurde Piibli tõlgendamisel, eriti nende vastutuse, kes kõnelevad kiriku ülesandel. Kas evangeelsete kirikute vallas kehtib põhimõte, et kõikvõimalike erinevate tõlgenduste vahel on loov konkurents kuulajate nõusoleku pärast? Või on ka evangeelsetel kirikutel Pühakirja siduva tõlgendamise ülesanne? See viib edasi küsimuseni, millise autoriteediga reformatoorsetes kirikutes õpetatakse ja kuidas neis kantakse ühist vastustust õpetuse eest. See küsimuseasetus kätkeb endas küsimust, mida tähendavad usutunnistused ja teised õpetusdokumendid Pühakirja tänase tõlgendamise jaoks ning missugused instantsid sõnastavad selle tähenduse.\n(4) Oma osaduse edasiarendamisel seisab EKOE üha selgemalt väljakutse ees selgitada, milline on selle kirikuosaduse siduvus ja kuidas on võimalik vastastikune kohustuste võtmine kirikuosaduses. Usu kuulutamise vallas, kuid eelkõige just eetiliselt vastutustundliku tegutsemise alal on arenguid, mis ajendavad kirikuid ühistele seisukohavõttudele. Kuidas oleks võimalik meil, reformatoorsetel kirikutel, jõuda ühise evangeeliumi mõistmise alusel ühisel vastutusel sõnastatud seisukohavõttudeni?\nKäesolev uurimus soovib käsitleda kolme küsimust:\n(1) Kuidas mõistame me Pühakirja õigesti ja tõlgendame seda evangeeliumile vastavalt?\n(2) Millist abi ja siduvat juhatust pakuvad meile seejuures meie kirikute usutunnistused ja õpetusdokumendid ning milline on nende autoriteet tõlgendamise ja kuulutuse asjus?\n(3) Milliseid võimalusi on meil kujundada sellel alusel ühist tahet teoloogilistes ja eetilistes küsimustes nii oma kirikutes kui EKOE-s tervikuna?\nKristlikes kirikutes on ühiseks usuveendumuseks, et Jumalast võime me midagi teada ja teistele edasi öelda ainult seetõttu, et Jumal ise on end meile ilmutanud. Inimesed on küll kõigil aegadel aimanud või kogenud looduses ja ajaloos midagi, mis on nende olemasolu suhtes Teine. Ka kristlik usk on avastanud looduses ja ajaloos ikka ja jälle viiteid Jumala tegutsemisele. Kuid need üksi pole üheselt selged. Kristlastena tunneme me Jumalat tema tegutsemises seal, kus ta avab end ise esmalt oma rahvale Iisraelile ja saab seejärel lõplikult avalikuks Jeesuses Kristuses.\nJumala ilmutust oma Iisraeli rahva ajaloos ja Naatsareti Jeesuse loos tunneme me üksnes selle tunnistusest Piibli raamatutes. Ajaloolisest seisukohast on need raamatud tekstide kogu, milles on talletunud Iisraeli ja algkristluse sageli väga erinevad usukogemused. Kuid üks on neil ühine: need on tunnistused kohtumistest Kolmainu Jumalaga, kes otsib kohtumist inimestega.\nSee kuulub suisa Jumala olemusse, nagu Piibel temast tunnistab, et see Jumal ei jää iseenesesse. Jumal astub enesest välja, ning luues maailma ja inimese, loob ta teise, kelle jaoks ta on olemas ja keda ta kõnetab.\nÜlimalt keskendunult ja täpselt räägib sellest Johannese evangeeliumi algus (1:1–4):\nAlguses oli Sõna,\nja Sõna oli Jumala juures, ja Sõna oli Jumal.\nSeesama oli alguses Jumala juures. Kõik on tekkinud tema läbi\ntema kaudu, oli elu,\nPidades seejuures veel meeles kreeka mõiste logos avaramat tähendust eesti sõnaga võrreldes, muutub põhiväite kooskõla veelgi sügavamaks: Jumal on oma olemuselt „dia-loogiline“ ja eksisteerib vastastikkuse osadusena (koinonia). Oma sõnaga, s.t oma olemusega, mis on suunatud teisele ja teise mõistmisele, loob Jumal maailma (1Ms 1). Sõnas Jumal loovutab end, et olla oma loodute eksistentsis elu alusena kogetav ja tunnetatav.\nNii räägib Jumal, Piibli tunnistuse järgi, inimestega algusest peale. Need tunnevad oma elu ja maailma, oma eluruumi, kui kingitust. Nad tunnevad Jumala käsku kui andi ja elavad läbi Jumala käskudes antud juhtnööride põlgamise valusaid tagajärgi. Aabrahami kutsumises ja Iisraeli väljavalimises ilmneb Jumala kõnelemine ühemõtteliselt: Jumala tegutsemine oma rahva juures ja Jumala kõnelemine oma rahvaga saab mudeliks tema päästetahtele, mida ei murra ka rahva sõnakuulmatus ega ustavusetus. Oma sõnas pöördub Jumal oma rahva poole, vabastab rahva ja juhib selle läbi muutliku ajaloo. Vana Testment tunnistab meile Jumala mõjukast kõnelemisest oma rahvaga: Sest see ei ole tühine sõna, mis teile korda ei lähe, vaid see on teie elu, ja selle sõna läbi te pikendate oma päevi (5Ms 32:47).\nJumal ei jäta, ka siis mitte, kui inimesed enese otsiva Jumala ees sulgevad ja keelduvad tema Sõna oma elu määrava tegelikkusena vastu võtmast. Ta läheb uut teed, et tuua oma armastus inimestele täiesti lähedale. Jumala ja meie, inimeste, suhtlemise lugu jõuab täiusele Naatsareti Jeesuse loos. Johannese evangeeliumi proloog kirjeldab seda 1:14j järgmiste sõnadega:\nnagu Isast Ainusündinu kirkust\ntäis armu ja tõtt.\n„Sõna“, seega Jumala meie poole pöördunud olemus – ja see on teiste sõnadega: Jumala Poeg, Jeesus Kristus – saab inimeseks ning võtab enesele looduliku olemasolu kogu kaduvuse ja piiratuse, et teha end oma hooles ja armastuses kogetavaks ja mõistetavaks. Jumala „Sõna“ on Jumala tegutsemine meie päästmiseks. Sellele vastab Johannese koguduse tunnistus kohtumisest Jeesusega: Me nägime tema kirkust. Inimeses Naatsareti Jeesuses, lihaks saanud Sõnas, saab Jumala jumalikkus avalikuks ja nähtavaks. Seda kirkust kirjeldatakse mõistepaariga, mis juba Vanas Testamendis tähistab Jumala olemust ja tegutsemist: Arm ja tõde, s.o Jumala eluandev heldus ja tema murdumatu ustavus. Naatsareti Jeesuses kohtab inimene Jumala tegelikkust ja ligiolu, ja nimelt tema halastuse ja ustavusena. Kuna Jumal peab tõesti silmas meid inimesi ja oma tingimatut jaatust meie suhtes, kätkeb see ka Jumala eitust kõige selle suhtes, mis meid temast lahutab; sellega käib koos tema kutse meile, usaldada end usus tema kätte.\nHeebrea kirja 1:1j järgi on Jumal palju kordi ja mitmel viisil rääkinud esivanematele prohvetite kaudu ja viimaks lõplikult Poja kaudu. Jeesus Kristus on Jumala otsustav Sõna. See Sõna saab teatavaks apostlite tunnistuse kaudu, mida on meie jaoks talletatud ja avatud Uues Testamendis. Selle keskmeks on tunnistus, et Jumal on Ristilöödu surnuist üles äratanud. Sellest veendumusest lähtudes mõistavad jüngrid siis ka Kristuse ristisurma tähendust. Poja eluandmine ristil meie – inimeste – eest (pro nobis) tähendab, et Jumal ise tuleb armastuses patu ja surma maailma ning võidab väed, mis meid temast ja tõelisest elust lahutavad. „Sõnast ristist“ saab evangeelium, ja selle tähendus avaneb esimestele kristlastele Iisraeli Pühakirja valguses.\nJumala kõnelemine oma Sõnas ei ole kirikus kohalolev mitte ainult „tekstina“, kirjutatud raamatu kujul. Oma Vaimu kaudu räägib Jumal kiriku kuulutuses inimestega elaval ja aktuaalsel moel. Leuenbergi konkordias öeldakse: „Evangeeliumi tunnistatakse meile põhjapanevalt apostlite ja prohvetite sõna kaudu Vana ja Uue Testamendi pühades kirjades. Kiriku ülesandeks on seda evangeeliumi edasi anda jutluse suulise sõna, üksikisikutele suunatud tõotuse ning ristimise ja armulaua kaudu“ (LK 13). Seega on kirik ühest küljest Sõna kandja ja teenija, ent ühtlasi alati ka selle Sõna poolt loodu, creatura verbi divini.\nJumala Sõna kingib end Jeesuse Kristuse kogudusele tema ajaloos mitmesugusel kujul. Seda saadakse üha uuesti kuulda kuulutuse räägitud Sõnas, mis seletab Piibli tunnistust kogudusele igal ajal uuesti. Seda kogetakse sakramentide nähtavas Sõna, mille kaudu Jeesus Kristus kohtub meiega kõnelevates märkides ja nende kaudu rajatud osaduses. See saab elavaks ka usklike vastuses, nende palves, ülistuses ja tunnistuses. Nii saab Sõna endale kuju jumalateenistuses ja terves koguduseelus.\nJumala kõnelemisest ja tegutsemisest oma Iisraeli rahva ajaloos ja Naatsareti Jeesuse loos teame me piiblitekstide tunnistusest. Et need kirjutised on meie jaoks midagi enamat kui ajalooallikad religioossete veendumuste kohta Iisraelis, varajuutluses või väikeses inimrühmas, kes 1. saj m.a.j. tuginesid Naatsareti Jeesuse nimelisele ristilöödud juudi rändjutlustajale, tuleneb sellest, et me – nagu ka kristlased enne meid –, kuuleme nende tekstide sõnades üha uuesti mõjukat ja jäävalt elavat Jumala häält.\nPiibli kaanonisse kogutud kirjutised on aluseks meie tunnistuse andmisele. Kuigi neid ei tohi lihtsalt samastada Jumala Sõnaga, on meil Jumala algsele kõnelemisele üksnes nende kaudu ligipääs.\nEvangeeliumi tunnistusena on Pühakirja sõnum päästeks piisav; seda pole vaja täiendada ega laiendada. Evangeeliumi ei saa aga ka Pühakirja sõnumist kui terviktunnistusest eraldada, ei apelleerimisega ajaloolise Jeesuse sõnadele ega viitamisega niinimetatud kesksetele kohtadele. Piibli tunnistust kui tervikut kuulates avaneb Püha Vaimu tegutsemise tõttu meie jaoks evangeelium üha uuesti.\nSellise kuulamise ja sellele toetuva tõlgenduse juures on olulised kolm vaatepunkti:\na. Piibli kirjutised talletavad kirjalikult, inimeste poolt tunnistatult ja sõnastatult Jumala elavat kõnelemist Iisraeli rahva ajaloos, Jeesuse elukäigus ja apostlite misjonis, ning inimeste vastust ülistuses, kaebuses, jutustuses, kuulutuses ja järelemõtlemises. ‘Pühaks’ tuleb neid tekste nimetada, kuna ja kuivõrd need tunnistavad põhjapanevalt ja piisavalt Jumala päästetahet ja päästetegevust ning sisaldavat kõike, „mis iganes kuulub õige õpetuse juurde õndsakstegevast usust ja Jumalale meelepärasest elust“ (Confessio Helvetica Posterior I). Selles, et piiblitekstide inimlikus kõnelemises on kõnelemas Jumal, näeb usk Püha Vaimu inspireerivat tegevust.\nb. Pühakirja tunnistust mõistetakse õigesti, küsides, mis on Pühakirja kese, ja tõlgendades Pühakirja sellest keskmest lähtudes. See kese on leitav üksnes üha uuesti Pühakirja Vana ja Uue Testamendi kui terviku eripalgelist tunnistust kuulates. Ümberpöördult avaneb Pühakirja tervik üksnes lähtudes selle keskmest. Reformatoorne teoloogia näeb seda keset Jumala tegutsemises Jeesuses Kristuses inimeste päästmiseks ja kirjeldab seda tegu erinevate rõhuasetustega. Leuenbergi konkordia tõstab Jeesus Kristust esile pääste ainulaadse vahendajana ja rõhutab, et „õigeksmõistusõnum kui sõnum Jumala vabast armust on kiriku kuulutuse mõõdupuu“ (LK 12). Tunnistus Jumala lepitavast tegevusest Jeesuses Kristuses, tema tingimusteta ja vabastavast pöördumisest patuste ja nõrkade, vaeste ja koormatute poole, on kogu oma vormikülluses Pühakirja otsustav ja kandev kese. See ei tähenda Pühakirja osade tervikust väljalõikamist ega eraldi esiletõstmist, küll aga hermeneutilise võtme leidmist, mis annab selge vaatepunkti Piiblist kostuvate häälte mitmekesisuse tõlgendamiseks.\nc. Pühakirja tunnistus saab Püha Vaimu kaudu uuesti elavaks seal, kus seda sõna avalikult kuulutatakse ja kus inimesed Piiblit loevad, selle üle mõtisklevad, seda üksteisele seletavad, ning kus seekaudu kogetakse julgustust ja manitsust. Püha Vaim sünnitab kuulajates usku ning usk kuuleb Pühakirja inimlikes sõnades Jumala kõnelemist. Seetõttu on kuulajad Jumala Sõna sündmuses osalised. Kuigi reformatoorse usu mõistmise kohaselt kõnetatakse selles sündmuses alati konkreetset inimest, ei ole see mitte isoleeritud üksikisik, kes Pühakirja mõistab; Pühakirja mõistmine leiab aset kuulajate ja uskujate osaduses.\nJumal kõnetab inimest. Ta teeb seda mitmel viisil. Juba Piibli esimestel lehekülgedel öeldakse, et Jumal annab inimesele eluruumi ja teeb talle ülesandeks hoida ja harida maad (1Ms 1:28j; 2:15). Piibel räägib aga ka sellest, kuidas Jumal järgneb eksinud inimestele, neid otsib ja küsib: Kus sa oled? ja Miks sa seda tegid? ning võtab nad nende tegude pärast vastutusele: Et sa seda tegid … (1Ms 3:9,13-17).\nJumala Sõna on sündmus, mis leiab aset uuesti erinevates olukordades ning jääb ometi enesele ustavaks, kuna on üheainsa Jumala Sõna.\nJumala Sõna on päästesõna, tema eluandva, vabastava ja andestava ligiolu tõotus. Kuna Jumala Sõna tahab hoida õiglust ja luua rahu, on see ka juhatus ja käsk.\nJumala Sõna on armu tõotus: Jumal armastab maailma nii väga, et kingib end oma armastatud Pojas ise maailmale, selleks, et kõik, kes temasse usuvad, saaksid päästetud (vrd Jh 3:16).\nJumala Sõna on ka nõue inimesele: kuna Jumal on armastus ja tema armastus aitab inimese armastusel leida suunda, ootab Jumal ka inimestelt armastust (vrd Jh 15:12). Selle nõudmise võtab Jeesus kokku armastuse kaksikkäsus, haarates kaasa 5Ms 6:5 ja 3Ms 19:18a (Mk 12:28-32).\nNõnda on Jumala sõna päästesõna ja ühtlasi kohtusõna: see paljastab inimese süü, toimides nii ometi viimselt Jumala eluhoidva ja tervendavaid piire seadva Jumala nõudena oma loodute suhtes. Piibli kohtusõnad võtavad inimesi vastutusele selle eest, et need keelduvad armastamast Jumalat ja inimesi, samuti selle eest, et nad on Jumala armuheitvat ja tervekstegevat Sõna vastu võtnud või tagasi lükanud. Evangeelium ütleb meile, et Kristuses on meie üle kohus juba mõistetud ning me oleme kutsutud ellu.\nReformatoorne teoloogia rõhutab Jumala kõnelemise erinevaid kujusid silmas pidades vajadust teha vahet seaduse ja evangeeliumi vahel. Luterlik, reformeeritud ja metodisti teoloogia näevad nende Jumala Sõna kahe toimimisviisi omavahelisi suhteid erinevalt, eriti erinevad teineteisest vaated seaduse tähenduse ja tähtsuse kohta. Siiski on seisukohtades lähenemisi, mida EKOE uurimus seadusest ja evangeeliumist sõnastab järgnevalt: „Seadus ja evangeelium kuuluvad Jumala Sõnana kokku, niivõrd kui seadus taotleb kogu inimest Jumalale, kes tahab, et inimene saaks temaga osaduses pääste osaliseks. Kuid seadust ja evangeeliumi tuleb ka eristada, kuna inimene ei saa mingil moel pääste osaliseks seaduse nõuete täitmise kaudu, vaid üksnes usu kaudu evangeeliumisse Jumala armust Jeesuses Kristuses“.\nTõotusena ja nõudena on Jumala Sõna seotud inimese kui kellegagi, keda ta kõnetab. Tema Sõna otsib vastust. Lepitussõnana tõotab Jumala Sõna meile, et Jumal on Kristuses lepitanud maailma. Kuna aga lepitust elatakse suhtena, palub see Sõna samas: Andke endid lepitada Jumalaga! (2Kr 5:20). Usu vastus on seega selle kehtida laskmine, mida Jumal on meile teinud. See usk saab tegusaks, kui elame seda, mis on Kristuses meie eest toimunud.\nUsk pole inimese saavutus. Paulus ütleb: Järelikult, usk tuleb kuulutusest, kuulutus aga Kristuse sõna kaudu (Rm 10:17). Usu aluseks on Kristuse kõnelemine meie kuulutuses. Mitte minu usk ei tee kuulutusest evangeeliumi, vaid evangeelium loob minu usu, ja minu usk laseb mul mõista evangeeliumi evangeeliumina. Selline kuulamine puudutab iga üksiku inimese eksistentsi, aga sünnib samas alati kiriku ja koguduse osaduses ning seotult sellega.\nDokumendi teine pool ilmub järgmisel nädalal (vt 2. osa).\n Gemeinschaft gestalten – Evangelisches Profil in Europa. Texte der 6. Vollversammlung der Gemeinschaft Evangelischer Kirchen in Europa – Leuenberger Kirchengemeinschaft – in Budapest, 12.–18. September 2006. Hgg. Wilhelm Hüffmeier, Martin Friedrich, Frankfurt a. M., 2007, 308 (Schlussbericht, 2.2.1.2); inglise keeles: Freedom is Binding. Report of the 6th General Assembly of CPCE, 2006, no. 2.2.1.2).\n Samas, 318 (Schlussbericht, 4.2.2).\n Gesetz und Evangelium. Eine Studie, auch im Blick auf die Entscheidungsfindung in ethischen Fragen / Law and Gospel. A study also with reference to decision-making in ethical questions, Leuenberger Texte / Leuenberg Documents, Nr 10, Herausgegeben von / Edited by M. Bünker, M. Friedrich, Frankfurt a. M. 2007, 57.


VE: Mironjuk, Ljudmila - Eestis elav ukrainlanna - www.virumaa.ee\n« Keskkonnaprogrammi projektitaotluste tähtaeg on 15. juuli 2007.a.\nVE: konteinerrong Mosvasse »\nVE: Mironjuk, Ljudmila – Eestis elav ukrainlanna\nAutor Avo | Avaldatud: 21. mai 2007\nLJUDMILA MIRONJUK: Mittevajalikud venelased ja lühinägelik Eesti\nAutor: Ljudmila Mironjuk, Eestis elav ukrainlanna\nViimase aja pea-sündmus on Eestis vaieldamatult olnud pronks-sõduri viimine sõjaväekalmistule. Selle ettevõtmise õiguslik alus oli ette valmistatud korrektselt ja õigesti.\nParlamentaarsel riigil oli selleks täielik õigus ja vajalik jõud, kuid tal oli ka kohustus toimetada seda kõike tsiviliseeritult.\nAnsipi vabandused, et “meil” ei lastud seda teha, nagu kavatsesime, “nad” jõudsid meist ette, manavad esile paralleeli Venemaa kunagise peaministri klassikalise pärliga “tahtsime parimat, aga välja kukkus nagu alati”. Valitsus ei ela ju Marsil ega Kuu peal, talle peaks olema selge, et Eesti eestlaste ja venelaste vahel on selge vaimne, etniline, kultuuriline ja religioosne vastasseis.\nSeda kõike teades olnuks valitsusel (kelle käsutuses on politsei, sõjavägi, eriteenistused, kaitseliit) kohustus tagada kord. Lisaks oli valitsuse käes ka nüüdismaailma asjaajamise peatrump – võimalus äreval ajal praktiliselt piiramatult edastada oma sõnumeid massimeedias. Nii peaminister kui ka president kui põhiseaduse garant pidanuksid väsimatult selgitama inimestele olukorda nii, et ka vii-mane tainapea sellest aru saaks. Ohuolukorras pole ju häbiasi isegi õpetajate ja vanemate kaudu paluda, et lapsed-noored ei osaleks meeleavaldustel, mille tagajärjed võivad olla ettearvamatud, olukord ise aga lihtsalt ohtlik. Seda võimalust paraku ei kasutatud, igatahes mitte siis, kui selleks olnuks õige aeg.\nPolitsei suurim möödalask oli paindumatus, mistõttu hulkade kogunemiskohtades ei suudetud õigeaegselt korda tagada, tagajärjeks oli aga marodööritsemine. Lõhkumine ja röövimine annab tunnistust kolmest asjast: esiteks monumendi juurde kogunenute madalast intellektist, teiseks Vene eriteenistuste puudulikust tööst rahutuste stsenaariumiga (nende praegust seisu on tabavalt iseloomustanud endine KGB-lane, kindral Oleg Kalugin: Vene eriteenistuste operatsioone korraldavad kapteni-leitnandi tasemega isikud, kes ei oska töötada sama peenelt kui nende Nõukogude-aegsed kolleegid, kindralid-polkovnikud), kolmandaks võimalusest (millest kõneldakse rahva seas sagedasti), et tegutses väike hulk Eesti-poolseid provokaatoreid, kellel õnnestus vene massid märatsema ajada. Pronksiöö pogrommid olid kasulikud Eesti valitsusele, aga mitte Kremlile. Politsei suurim teene sel hetkel oli tema puudumine.\nÜhe huku tragöödia\nVähemalt paljude mitte-eestlaste hulgas tekitas küsimusi ka presidendi käitumine, kes küll läkitas vigastatud naispolitseinikule sentimentaalse lillekimbu, kuid kellel samas ei jätkunud ühtki kaasatundvat sõna hukkunud Peipsi-äärse nooruki emale. Riigiisa võinuks sel hetkel meenutada Churchilli: miljonite hukk on statistika, ühe hukk – tragöödia. Selline väärtus nagu inimese elu on Eestis tugevalt allahinnatud. Siit jääb vaid sammuke Venemaani, kus inimelu ei maksa üldse midagi.\nKolmas võtmeisik peale peaministri ja presidendi on selles loos Savisaar, andekas poliitik nii eelmisel kui ka uuel ajal. Erinevalt siinsetest venelastest mõistab ta Eesti olukorda ja siinseid jõuvahekordi hästi. Kuid – kõige otsustavamal hetkel teda monumendi juures ei olnud! Oma tegevusega mahitas Savisaar siinseid venelasi meelt avaldama, kuid hülgas nad ometi. Kui ta poliitikuna toetas neid, siis miks ta ei seisnud koos nendega? Kui aga ei toetanud, siis miks ta ei rakendanud oma vaieldamatut autoriteeti, et hoida neid laamendama hakkamast?\nMida saame praegu järeldada ja mis suunas läheb asi Eestis edasi?\nEsiteks peaksid Eestis elavad venelased lõpuks aru saama, et neid ei ole vaja ei Venemaal ega ka Savisaarel. Viimati nimetatul vaid valimiste aegu, et häältesaak poliitiliseks mõjuks konverteerida. Neid on poliitilistel eesmärkidel kasutanud ära nii Eesti kui ka Venemaa eliit.\nTeiseks pole eestivenelaste enamikku sellisena, nagu nad praegu on, kuigivõrd vaja ka Eestil – tööjõuna ehk siiski, aga ei enamat. Aprillisündmused näitasid, et mingit tegelikku integratsiooni Eestis pole, nagu pole siin ka vene eliiti. Tunnistagem, et enamiku siinsetest venelastest moodustavad Nõukogude okupantide järeltulijad, kes ei samasta end Eestiga, vaid N Liidu õigusjärglusega, mille nad loomuldasa kannavad üle ka Eestile.\nKolmandaks – seekord võitis Eesti riik, valitsus, president, kogu eesti rahvas. Kuid viie-kuue-seitsme aasta pärast lahkuvad need venelased, kes seisid sõduri juures, ning need, kes olid oma mõtetes ja tunnetes seal, mujale Euroopa demokraatlikesse riikidesse tööd otsima. Siia jäävad vanad ja vananevad eestlased ning venelased, kelle ülalpidamine jääb suuremalt jaolt vaid eesti rahvusest maksumaksjate õlule. Saabub kauaoodatud aeg, mil eestlased saavad täie mõnuga, isekeskis, kõrvalisi rahurikkujaid pelgamata asuda nautima oma lemmikrooga – teist eestlast. Ja nii saab võidust jälle kaotus ning ajalugu kordub, nagu ta seda jõnksamisi on teinud kogu aeg.