Lebed - Ohrid - Hotels.com\nKEJ MARSHAL TITO, 112, Ohrid, 6000 OHD MKD\n4 tärni hotell restoraniga, läheduses asub Ohridi järv\n1 - Lebed, Ohrid, Terrass\n2 - Lebed, Ohrid, Restoran\n3 - Lebed, Ohrid, Restoran\n4 - Lebed, Ohrid, Restoran\n6 - Lebed, Ohrid, Fuajee\n7 - Lebed, Ohrid, Koosolekuruum\n8 - Lebed, Ohrid, Restoran\n9 - Lebed, Ohrid, Terrass\n10 - Lebed, Ohrid, Vaade hotellist\n11 - Lebed, Ohrid, Vaade hotellist\n12 - Lebed, Ohrid, Vaade hotellist\n13 - Lebed, Ohrid, Tuba\n14 - Lebed, Ohrid, Hotelli baar\n15 - Lebed, Ohrid, Tuba\n16 - Lebed, Ohrid, Tuba\n17 - Lebed, Ohrid, Tuba\n18 - Lebed, Ohrid, Tuba\n19 - Lebed, Ohrid, Tuba\n20 - Lebed, Ohrid, Tuba\n21 - Lebed, Ohrid, Tuba\n22 - Lebed, Ohrid, Tuba\n23 - Lebed, Ohrid, Tuba\n24 - Lebed, Ohrid, Tuba\n25 - Lebed, Ohrid, Tuba\n26 - Lebed, Ohrid, Tuba\nPühade Cyrili ja Methodiuse ausammas – 13 min jalgsi\nSaint Sophia – 17 min jalgsi\nSveti Kliment Ohridski – 18 min jalgsi\nPüha Sofia kirik – 19 min jalgsi\nVarosh Old Town Ohrid – 21 min jalgsi\nOhridi vabaõhulava – 22 min jalgsi\nPlaošnik – 26 min jalgsi\nPüha Paneteleimoni kirik – 2,2 km\nLebed – joonealune jutt\nKokkupandavad voodid maksavad 10.00 MKD öö kohta\nLebed – KKK\nKas Lebed võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Lebed pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Lebed pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Lebed lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Cuba Libre Beach Club (6 min jalgsi), Belvedere (13 min jalgsi), Cun (15 min jalgsi).\nMida majutuskohas Lebed ja selle ümbruses teha saab?\nNaudi soojematel kuudel tegevusi nagu kalastamine. Lebed pakub ka järgmist võimalust: aed.


Isegi rubla langus ei kõiguta: Putini miljardäridest lähikondlased jäävad endiselt ulmeliselt rikasteks - ärileht.ee\nIsegi rubla langus ei kõiguta: Putini miljardäridest lähikondlased jäävad endiselt ulmeliselt rikasteks\nVene rikkad on sel aastal kaotanud enam kui 50 miljardit eurot, sellest 10 miljardit kõigest selle nädala jooksul. Kokku on neil vara aga enam kui 141 miljardi euro väärtuses.\nVenemaa 20 rikkaimat inimest kaotasid sel nädalal 10 miljardit dollarit, kui Venemaa keskpank tõstis intressimäära 17% varasemalt 10,5%-lt, võitlemaks Lääne sanktsioonidega, kirjutas Bloomberg kolmapäeval. Vene keskpangale oli baasintressimäära järsu tõusu otsus juba kuues kord tänavu rubla kaitseks intressimäärasid tõsta.\nRubla on hiljuti olnud raskes languses. Selle üheks põhjuseks on naftahinna langus, mis üle poole oma riigi eelarvest gaasi- ja naftatööstuselt teenivale Venemaale suurt peavalu tekitab.\nSelle aasta jooksul on Venemaa rikkad kaotanud enam kui 50 miljardit. Hinnanguliselt ulatub nende vara aga kuni 141,7 miljardi euroni. Soome üks tuntumaid Venemaa eksperte, majandusprofessor Pekka Sutela rääkis ajalehele Ilta Sanomat, et Vene rikastel on võimalik oma vara kaitsta kaht moodi: mitte hoida kogu vara ühes kohas & võimalusel hoida tulud ja kulud samas valuutas. „Naftast ning maagaasist rikastunud on aga praegu kõige haavatavamad,“ lisas Sutela, kelle sõnul säästab neid siiski tõsiasi, et enamasti on nende väljaminekud rublades, kuid sissetulekud dollarites.\nKõige otsesem mõju Venemaa ülirikastele on aga riigi aktsiaturu kukkumisel. Näiteks Ališher Usmanov omab 20% MegaFoni aktsiatest ning aktsia hind on aastaga kukkunud 60%. Tema enda varandus on kahanenud 25%. Samuti kaotas ta hiljuti Venemaa rikkaima inimese tiitli.\nNimekiri viiest suurimast kaotajast (võrdlus 1. novembri seisuga):


Mihkel Raud: "Superstaarisaates Olen Selline Kuri Võõrasema" | MinuAeg\nMihkel Raud: “Superstaarisaates olen selline kuri võõrasema”\n«Me planeerime ja tahame eesti muusikas pildil olla ja olla osa kaasaegsest muusikast. Teha seda nii kaua, kui jumal või loodus päevi annab,» rääkis Mihkel Raud, kes on pannud kokku uue ansambli.\nMuusika juurde tõi ta enda sõnutsi tagasi tunne, mida musitseerimine pakub. «Muusika tegemine täidab su tundega, mida pole kuidagi muud moodi lihtsalt võimalik kogeda,» selgitas Raud. Kas ta püüab uue looga ka aastahiti tiitlit? «Ma saan ju aru, et see on noorte inimeste värk,» tõdes ta, lisades, et tema publik on pigem Vikerraadio ja Elmari kuulajaskond. «Elmari edetabelis võiks meie lugu ju olla mõne nädalakese.»\nLisaks muusika tegemisele on ta olnud ligi kümme aastat TV3 saate «Eestis otsib superstaari» kardetuim kohtunik, seda otsekohese ütlemise pärast. «Superstaarisaates olen selline kuri võõrasema, nagu ma enda kohta selles tuhkatriinu loos armastan öelda,» tunnistas Raud. «Selline pahur vanamees, kellele mitte miski mitte kunagi ei sobi, isegi kui see on maailma kõige parem.»\nEelmine Raekoja plats Tallinnas ootsib jõulupuud.\nJärgmine Seda ma ei saa teha, sest ma kardan\n22.a mees on veendunud, et teda piinavad menstruatsiooni sümptomid.\nPoliitik Jürgen Ligi: Lase ennast vaktsineerida, muidu läheb vaktsiin koertele või kraanikaussi.\nVIDEO: VAADAKE JA JAGAGE, OBJEKTIIVSET JA KALLUTAMATA KAJASTUST VABADUSE PLATSILT!


Ostujuhend - Salongipood.ee\nKõik veebilehel salongipood.ee avalikustatud hinnad sisaldavad käibemaksu.\nSalongipood.ee jätab endale õiguse teha veebipoe müügihindades muudatusi. Muudatused kajastuvad salongipood.ee hinnainfos.\nSalongipood.ee kaubavalik, hinnad ja sooduspakkumised kehtivad ainult meie veebipoes.\nValige sobiv toode ja vajutage nuppu „Lisa ostukorvi”.\nTellimused, mille eest ei ole tasutud, tühistatakse, kui tellimuse vormistamisest on möödunud 24 tundi.\nKauba postitame alates tellimuse vormistamisest / arve laekumisest kahe tööpäeva jooksul (v.a laupäev, pühapäev ja riiklikud pühad). Võimalikest viivitustest teavitame Teid kohe.\nKauba kohaletoimetamine Eesti piires SmartPOSTi ja Omniva pakiautomaatidesse on TASUTA.\nMugav, kiire ja täiesti ilmastikukindel!\nSmartPOSTi pakiautomaadid asuvad peaaegu igas Eesti linnas. SmartPOSTi pakiautomaadid töötavad nagu iseteeninduslikud postkontorid, mis asuvad kaubanduskeskustes ja on avatud ka õhtuti.\nKohe kui Teie tellimus on jõudnud sihtkoha SmartPOSTi pakiautomaati, saadetakse Teie mobiiltelefonile SMS-sõnumiga uksekood, mille abil saate pakiautomaadi avada.\nPakiautomaatide asukohad leiate meie veebilehelt, kui valite kohaletoimetamise viisiks SmartPOSTi.\nEesti suurim pakiautomaadivõrgustik!\nOmniva pakiautomaadid asuvad peaaegu igas Eesti linnas. Omniva pakiautomaadid töötavad nagu iseteeninduslikud postkontorid.\nOmniva pakiautomaadi kasutamiseks pole Teil vaja siseneda kaubanduskeskusesse. Pääsete pakiautomaadile kergelt ligi ööpäev läbi nii auto, jalgratta kui ka lapsevankriga.\nKohe kui Teie tellimus on jõudnud sihtkoha Omniva pakiautomaati, saadetakse Teie mobiiltelefonile SMS-sõnumiga uksekood, mille abil saate pakiautomaadi avada.\nPakiautomaatide asukohad leiate meie veebilehelt, kui valite kohaletoimetamise viisiks Omniva pakiautomaadi.\nUksest ukseni kulleriteenus! Hind: 4,95 eurot\nTellimuste kiireks kohaletoimetamiseks kasutame ELSi kulleriteenust. Tegemist on kogu Eestit katva kulleriteenusega, mille korral toimetatakse saadetis kohale otse koju või kontorisse.\nKauba kohaletoimetamine – rahvusvaheline transport\nTäidame tellimusi rahvusvaheliselt\nSoome – tähitud maksikiri, SmartPOSTi pakiautomaat.\nRootsi – tähitud maksikiri.\nLäti – tähitud maksikiri, Omniva pakiautomaat.\nLeedu – tähitud maksikiri, Omniva pakiautomaat.\nRahvusvahelise transpordi hinnainfo kuvatakse tellimuse vormistamisel.\nTähitud maksikiri – rahvusvaheline transport\nTähitud maksikiri väljastatakse saajale tema elu- või asukohas allkirja vastu. Väljastamiseks tehakse üks katse. Juhul, kui saadetist ei õnnestu väljastada, jäetakse saaja postkasti postisaadetise saabumise teade, mille alusel väljastatakse saadetis saajale teatel kirjas olevas postiasutuses.\nSalongipood.ee ei vastuta kauba kohaletoimetamise viibimise eest juhul, kui kaup on logistikapartneritele üle antud õigel ajal, kuid kohaletoimetamise viibimine on tingitud asjaoludest, mida Salongipood.ee ei saanud mõjutada ega ette näha.\nSalongipood.ee veebipoest ostetud kauba kohta kehtivad Eesti Vabariigi seadustes ettenähtud garantii ja tagastamise kord.\nKlient peab oma tagastamissoovist teada andma e-posti aadressil info@salongipood.ee 14 päeva jooksul pärast kauba kättesaamist.\nKauba tagastamise kulud kannab klient, välja arvatud juhul, kui tagastamise põhjuseks on mittevastavus tellitule või praakkaup.\nSalongipood.ee tagastab kliendile raha 10 kalendripäeva jooksul alates kauba kättesaamisest.


VIDEO | Puust ette ja punaseks, kuidas esimest korda verivorsti teha ja õnnestunult! | Toidutare\nVIDEO | Puust ette ja punaseks, kuidas esimest korda verivorsti teha ja õnnestunult! (13)\nManona Paris, Video: Tatjana Iljina, 18. detsember 2019 10:30\n"Veri, ei mingit kahtlust! Ja soolikad ka! Mu elu on päästetud! Libistan end kergel sammul toimetuse uksest sisse ja asetan kalli turusaagi ehk verivorstide võtmekomponendid õrnalt toimetuse külmkappi. Ja siis kuulen röögatust: "Paris!!!""\nNimelt mitte kõik kallid kolleegid Õhtuleht Kirjastuse katuse all pole päri sellega, et nende muidu nii hõrgult igasorti kõdu järgi õhkav ühiskondlik külmkapp on eelpoolmainitud subproduktide kandjaks. „See... See on sama hea, kui sa paneks toimetuse külmkappi kakaproovi,“ ahastab üks tundmatuks jääda sooviv osakonnajuht. „Mhm,“ lausub Tatjana, meie videoeksperimendi ülesvõtja kaameraid korrastades. „Seal akna peal on üks kakamäng.“ Ta peab silmas teleprogrammides põhiajal jooksnud WC-potimängu, aga see on juba hoopis teine lugu.\nMeie, see tähendab et mina olen võtnud nõuks teha elus esimest korda ise verivorsti. Ma pole seda kunagi ise teinud, olen vaid kaks nädalat tagasi olnud Evelin Ilvese assistent verivorstiteemalises töötoas. Siis oli kõrval kolm vorstispetsialisti: Evelin, Markovka toidutoa perenaine Inga Paenurm ja Ilse Metsamaa. Ja imeilus tulipunane Kitchenaidi köögikombain, mis peenestas ja toppis. Sellest jäi kokku nii vinge kogemus, et ma tegin otsuse – tänavu teen ise verivorsti!\nSest vaadake, mulle tegelikult verivorst ei maitse. Enamasti söön ma neid jõulude ajal pool juppi – kui vägisi topitakse taldrikule ja abikaasa keeldub endale võtmast. Ent Evelini käe all tehes oli vorstil hoopis teine maik! Ja nüüd, kui ma teeks vorsti algusest lõpuni enda maitse järgi? Kunagi ma ei söönud ju ka sülti, kuniks hakkasime seda Moskvas elades abikaasaga ise tegema. Avastasime, et sült ei peagi olema kahtlastest lihakamaratest koosnev ollus, vaid maitsekas kallerdis, kus on vaid parimad lihatükid tihedalt koos. Ning et sülditegu, nagu kunagi hoiatas mu eksämm, pole üldse maailma raskeim asi. Tegelikult lihtsalt palju aega võtab, protsess on ise ju kerge – keeda, peenesta, tõsta vormi. Ja siis jahedasse.\nSoolikad veavad alt\nVorstiga on vaja kindlasti ka proovi teha! Seal ka ju lihtne – keeda, peenesta, topi! Eriti kuna netist saab tellida soolikaid ja verd! Ent siin komistasin ma esimese takistuse otsa. Jaa, pulbriks kuivatatud veri oli olemas, aga mingi meelesegaduse ajel klikkasin ma ostukorvi veisesoolikad. Vaja on seasoolikaid! Või muidu tulevad vorstide asemel hiidkäkid!\nNeid ma aga teha ei tahtnud. Videovõte oli aga juba paigas ja nii ma jooksingi Facebooki-sõprade soovituse peale Balti jaama turule. Voilà, soolikad! Kodumaised ka! Eee... Aga kas need on ka ohutud? Kuminaga meenub eelmisel vorstikoolitusel räägitud: targem on kasutada sisseostetud soolatud soolikaid, sest Eestis on parasiidiprobleem. Kas ma julgen osta Eesti soolikaid? Esitan sama küsimuse müüjale, kes kaupleb turu kõige kallima lihaga ja saan pahase pearaputuse osaliseks. Ta on vaat et solvunudki. Ei ole siin mingeid parasiite!\nOkei, palun siis mulle 10 meetrit! „Ja verd ka,“ küsib proua veidi rahunenult. „Mul on pulber,“ teatan rõõmsalt vastu ja saan järjekordse laitva pearaputuse. „Te teete esimest korda, jah? Verepulbrist ei saa häid. Siis tuleb nagu poe-omad. Näete, siin on värske veri, viimane liiter.“\nOkei, okei, ostan siis verd ka! Nagunii selle pakivere lahjendamine (1 kilo, vaja neli osa vett lisada – mida ma teen nelja liitri verega!) tekitas pisukest ärevust. Hiljem kuulen tuttavalt gurmaanilt, et õigesti tegin. Ka tema tellis pulbrivere, ent sai siis pärisasja. Pulbriga kavatseb ta nüüd kevadel lilli väetada.\nMuude koostisosade hankimine läheb lepase reega – peenem tang, suitsusealiha, musti ploome, veidi pastinaaki. Vorstipäeva hommikul panen tangud rõõmsalt keema suurde potti ja taandun tuppa tööd tegema.\nVeri matab kõik\n„Kuule, kas see peakski sul kärssama?“ Lapsi appi hoidma tulnud ema nägu on murelik. Pagan! Minu tangukesed on hiigelveekoguse ära „joonud“ ning suitsevad hirmuäratavalt. Päästan, mis päästa annab, aga alumist kolmandikku tangudest söögiks kasutada ei julge. Ema kõrvalt täheldab – selletõttu hakkas ka vanaema vorsti ostma. Tema veel mäletab, millal tema ema tegi vorsti. Ja tema tõi ka mulle ehtsa vorstilehtri, mida kasutas juba vanavanaema. Kitchenaidi ma nimelt Õhtuleht Kirjastuse arvele ostma ei hakanud. Teised variandid vorsti toppida oleks olnud soetada tanklast bensiinilehter või lõigata pooleliitrine limonaadipudel pooleks.\nOkei, tang on nii- ja naakujul olemas. Tuleb abikaasa ja maitseb ning mainib, et suitsumekk on kenasti juures. „Pudruna ma seda ei sööks, aga vorstis äkki ei sega, veri matab kõik,“ irvitab ta. Karistuseks määran konkureeriva väljaande jaoks töötava mehe hakklihamasinat opereerima. Nimelt tuleb lihakraam, sibulad, küüslauk ja pastinaak kenasti pudruks lasta. Seda saaks teha ka tavalise köögikombaini või veidi tõhusama nuimikseriga, ent mul hakkab enda omast kahju. Sestap laenan emalt lisaks lehtrile ka nõukaaegse hakklihategija.\nAbikaasa Krister väntabki entusiastlikult vajamineva massi läbi, juurde seletades: „Näe, ussikesed kukuvad.“ Mul hakkab sel hetkel veidi iiveldama. Krister: „Tead, mis on demokraatia ja vorstiteo sarnasus? Mõlema sünniprotsesse ei taha sa näha.“ Tatjana kaamera taga üritab naeru pidada.\nPohlamoos on verest rõvedam\nMul aga on tunne, et nüüd on minu arvelt juba piisavalt nalja saanud ja otsustan mängu viia järgmisele tasandile. Avan demonstratiivselt külmkapi ja võtan hoolikalt jahedas hoitud verepudeli välja. Vorstimass on juba suures kausis ja maitsestatud. Maitstud ka. Nüüd tuleb veri sisse segada. Meenuvad Evelini sõnad: „Verd tuleb alati panna tunde järgi. Kui on paras tume mass, siis pole rohkem vaja.“\nValan ja segan, abiks teise vanaema puulusikas. No nii, nüüd aitab küll, isegi kui verd on pool pudelit alles. „See pole üldse õudne,“ täheldab Tatjana vaikselt. Ega pole jah. Pohlamoosi keetmine on selles osas rõvedam vaatepilt – kõik need punased mullikesed lõhkemas ja podisemas.\nAeg järgmise etapi käes – toppimine. Soolikad on juba paar tundi leos olnud, nagu soovitatud. Vaarema lehtri ots on õlitatud, enda näpuotsad ka. Nüüd tuleb paras jupp soolt saada lehtri ümber, et siis lehtris sellesse sisu toppida. Kõik oleks nagu imelihtne, ainult et lehter on siiski vana ja krobelise äärisega ning sool õrnem kui 15-DENine sukk. Mitmel korral peame võtte katkestama, sest kuniks mina vapralt topin ja jutustan, röögatab Tatjana: „Lõhki!“\nEsiemade hinged, appi!\nJa meil tuleb kõik uuesti alustada. Laud näeb välja nagu Ümera lahing – täis vereputru. Tatjana pobiseb midagi akude tühjenemise kohta. Hingan tugevalt sisse ja välja. Sulen korraks silmad ja esinen mõttes palvega. Kui kuskil on mingid müütilised esiemade hinged, nüüd on paras appi tulla. Eriti sel, kes töötas president Pätsi köögis virtinaabilisena.\nOkei, rahu, ainult rahu. Teeme käed uuesti õliseks, lehtri ka. Seest ka. Sool uuesti kätte ja hoolikalt lehtriotsa peale, tõstes krobelise ääre pealt natuke üles. Ja nii edasi ja edasi... „Kuule, seda on üsna palju juba peal,“ ujub kaugustel Tatjana hääl mulle ligi. Okei, nüüd siis puder. Kaks lusikatäit lehtrisse, kolm sopsu lihavasara varrega (kõige sobilikuma suurusega) ning siis annad näppudega soolt lehtriotsast järele. Korda. Korda. Kuniks on laual meetrine tumepunane soolikas.\nNüüd vajuta vorst lapikuks. Liiga palju ei saa täidist olla, muidu rebib soole katki. Ja nüüd keeruta vorstid. Nagu kompvekke. Ja nüüd tõsta vorstid risti. „Oota, ma tahan seda liigutust kaameras ka näidata,“ palub Tatjana.\nJa juba keeb vesi, kuhu tuleb panna veidi vürtsiterasid ja loorbereid. Ja siis vorstid, 20 minutiks õrnalt keevasse vette. Et kõik kahjulik häviks. Ja alles siis saab need ahju lükata. „Kuulge, teil lõhnab siin nagu päriselt,“ tuleb Krister köögiuksele. Muidugi, sest vorstid on valmis. Meie enda päris verivorstid, ise algusest lõpuni tehtud.\nVähem tangu, rohkem liha\nProovin ka ise. Tõesti, maitsev! Tatjana avaldab esimest ampsu arvamust, et põhjus on selles, et tangu ning liha vahe on poe omadega pöördvõrdeline.\nKarmima vooru läbivad mu vorstikesed järgmisel päeval toimetuses. Olen korraks oma vorstikeste pärast mures – tõesti, kodunduseksamit need vist ei läbiks – ebaühtlase suurusega, osad on end keetes siiski lahti keerutanud. Praen neid pannil ning köök täitub lõhnapeale kohalejalutanud kolleegidega.\nMaitsev, on üldine arvamus, kuigi soolikas olla suhteliselt vintske. Selles viimases on arvatavasti süüdi ka asjaolu, et tööl polnud ahju, milles neid krõbedaks küpsetada. „On see siis seda mässamist väärt,“ küsib üks kolleeg, ise kolmanda vorsti järgi asja tehes.\nTeate mis? On küll. Kuigi vorstitegemise päeval tegelesin nendega hommikust õhtuni, kokku 14 tundi. Midagi keerulist pole. See pole raketiteadus. Ent tulemuseks oli ka neli suurt kausitäit vorste, ehk minu pere saaks nendega hakkama kogu jõuluhooaja ning jaguks ka jõululaupäeval suguvõsa pühadelauale pirakas vaagen sättida.\nNing ei ole rõve, ei ole vastik, ei aja iiveldama. Hoopis väga maitsev tuleb.\n700 gr keedetud peenemat tangu\n0,5 liitrit seaverd\n200 gr kuivatatud musta ploome\n700 gr suitsusealiha (läbikasvanumat sorti)\n1 suur keedetud pastinaak (300 gr)\n2 spl kuivatatud tüümiani\n2 spl kuivatatud majoraani\nVideoeksperiment ilmus esmakordselt 22.12 2018.\nTAHTSITE VERIVORSTI? Kolm uut ideed, kuidas need keele alla viivad\nPEAKOKA ANKEET | Endine presidendi kokk Inga Paenurm õpetab tegema kõige kiiremat leiba\nEesti grilliliidu žürii valis 32 verivorsti seast parimaks just need


Kastepunkt. Ilm ja kliima (Mikro- ja megamaailma füüsika)\nKastepunkt. Ilm ja kliima\nSelle, kui palju veeauru maksimaalselt õhus võib olla, määrab eelkõige temperatuur. Eelneva peatüki näites oli 25°C õhus 1 m3 kohta 15 g veeauru, mis on 65% küllastusest. Kui seesama õhk jahtub, siis jääb absoluutne niiskus samaks, ikka endiselt 15 g/m3. Aga suhteline niiskus enam sama ei ole, sest madalamal temperatuuril on küllastunud auru tihedus väiksem. Näiteks 20°C juures on küllastunud auru tihedus 17,3 g/m3. Suhteline niiskus on nüüd 86,7%. Ilmselgelt saabub temperatuuri edasisel langemisel olukord, kus küllastus ja tegelik auru tihedus on võrdsed. Suhteline niiskus on siis 100%. Kui temperatuur veelgi langeb, siis tekib olukord, kus õhus peaks olema rohkem veeauru, kui seal antud temperatuuril saab olla. Ei ole midagi parata, osa veeaurust peab kondenseeruma vedelaks veeks. Looduses kohtame me seda olukorda üsna tihti, tegemist on udu ja kastega. Temperatuuri, mille juures veeaur hakkab kondenseeruma, nimetatakse kastepunktiks.\nJoonis 1.4.1 Sinise joonega on tähistatud küllastunud veeauru tiheduse temperatuurist sõltuvuse graafik, st veeauru absoluutse tiheduse väärtused, mis erinevate temperatuuride korral tähendavad suhtelist niiskust 100%. Punktis A on õhutemperatuur 25°C ja absoluutne õhuniiskus on 10 g/m³. Suhteline niiskus on sel juhul 43,5%. Temperatuuri langedes õhu absoluutne niiskus (õhu tegelik veesisaldus) ei muutu, küll aga suureneb suhteline niiskus. Punktis B on temperatuur 11°C, absoluutne õhuniiskus on endiselt 10 g/m³, aga suhteline niiskus on nüüd 100%. Edasisel jahtumisel osa veeaurust kondenseerub või härmatub. Õhu tegelik veeauru sisaldus väheneb seeläbi, aga suhteline jääb ikka 100%. Kui seesama õhk jahtuks näiteks 0°C, oleks 1 m³ veeauru juba alla 5 g, ja suhteline niiskus ikka 100%. Igast kuupmeetrist oleks kondenseerunud üle 5 g vett. Joonis 1.4.2 Veepiisad külmal pudelil. Külmad kehad jahutavad lähema õhukihi nii palju maha, et kastepunkt saab ületatud ja piisad tekivad jahedale pinnale. Tegemist on sama nähtusega, mis põhjustab kaste langemist rohule ja lehtedele, kui õhutemperatuur maapinnal kastepunktini langeb. Kui mõni keha on väga külm, siis jõuab ta õhku natuke laiemalt jahutada ja võib näha tekkimas väikest udupilve, mis soojas õhus kiiresti hajub, st tekkinud udupiisad aurustuvad uuesti (joonis 1.2.4.).\nKastepunkti on väga lihtne märgata. Kui suveõhtul paljajalu murul käies tunnete, et varbad saavad märjaks, siis ongi temperatuur maapinnal langenud kastepunktini. Kui õnnestub sel hetkel määrata temperatuur maapinnal, siis see ongi kastepunkt. Kastepunkti kaudu kalibreeritakse tihti õhuniiskuse mõõteriistu, hügromeetreid.\nKui kastepunkt jääb alla 0°C, siis vedelat vett muidugi tekkida ei saa. Ka seda nähtust me tunneme ja armastame. See on härmatumine.\nPilved. Õhuniiskusel on oluline roll pilvede moodustumisel. Väga üldiselt öeldes saavadki pilved moodustuda ainult õhus olevast veeaurust. Pilvede moodustumiseks ja sademete langemiseks on siiski vaja täita mitu tingimust.\nA) Õhus peab olema piisavalt veeauru, et kondenseerumine saaks alata (meie kliimas sellest tavaliselt puudust pole).\nB) Õhk peab jahtuma alla kastepunkti.\nC) Kondenseerumise algamiseks on vaja kondensatsioonituumi. Tuumadeks kõlbavad soolakristallikesed, tolm, tahm, bakterid ja muu õhusaaste. Tuumosakeste puudumisel võib õhk nii palju jahtuda, st suhteline niiskus tõuseb tublisti üle saja protsendi, aga kondenseerumine ei alga.\nD) Erinevate pilvede tekke ja sademete seisukohalt on oluline ka jääkristallide teke.\nKui õhk on piisavalt niiske, on pilvede tekkeks vaja jahtumist. See võib toimuda mitmel moel: erinevate õhumasside segunemisel, õhu jahtumisel kiirgumise või aurustumise tõttu, õhu paisumisel. Rünkpilved (mida üldiselt peetakse kõige ilusamaks ja õigemaks pilveliigiks) tekivad tihti just sellest, et niiske õhk tõustes paisub (rõhk langeb) ja seepärast jahtub alla kastepunkti. Seepärast on rünkpilved enamasti altpoolt tasased - sama niiskusega õhumassi tõusmisel saabub kastepunkt ligikaudu samal kõrgusel.\nJoonis 1.4.3 Pilvevaatlemine on meteoroloogias tähtis oskus. Kaasaegne pilvemääraja eristab kümme põhiliiki. Lisaks kirjeldatakse pilvede looduslikku mitmekesisust paljude erikujudena ja pilvevormidena. Tähtis on pilvede moodustumise viis ja kõrgus. Pilved pakuvad huvi ka paljudele harrastusmeteoroloogidele ja ilmatarkadele, sest teatud määral võimaldab pilvetundmine lühiajaliselt ilma ennustada.\nKõrbelise kliimaga aladel ei saa sajupilved tekkida just õhu kuivuse tõttu. Kui absoluutne niiskus on väga madal, siis ei vii isegi päris korralik jahtumine kastepunktini, pilvi ei teki ja sademeid ei ole. Kohaliku kliima kujunemisel on olulisemad tegurid õhutemperatuur ja -niiskus, aga ka tuuled, õhurõhk jm. Seepärast päris otsest seost õhuniiskuse ja sademete vahel ei ole. Näiteks maailma kõige kuivemaks kohaks peetavas Atacama kõrbes (Lõuna-Ameerika idarannikul) ei saja peaaegu kunagi, ometi on taevas pilves ja õhk võrreldes teiste kõrbetega suhteliselt niiske. Sademeid arvestatakse seal pikaajalise keskmisena umbes 1 mm aastas, paljudel aastatel ei saja üldse. Eestis sajab tavaliselt 520–820 mm aastas. Atacama vihmapuuduse põhjuseks loetakse ümbritsevate mägede ja püsiva hoovuse mõju õhurõhule ja õhumasside liikumisele. Kuigi seal vihma ei saja, võimaldab niiske õhk mõnikord udu ja kaste tekkimist, millest piisab samblike ja isegi mõnede kaktuste eluspüsimiseks.\nTuleb tunnistada, et kuigi pilvede teket on palju uuritud, ei ole tänaseni lõpuni selged biosfääri ühendite, õhureostuse (sh lennukite heitgaaside) ja kosmilise kiirguse seosed pilvetekkega.\nÕhu jahtumisel suhteline niiskus suureneb. Temperatuuri, mil suhteline niiskus jõuab saja protsendini, nimetatakse kastepunktiks. Kui temperatuur langeb kastepunktist madalamale, hakkab õhus olev veeaur kondenseeruma.\nÕhuniiskus ja kliima\nÕhuniiskus on oluline näitaja igapäevaelus ja mängib olulist rolli kliima kujunemisel.\nKas õhu jahtumisel 30°C kuni 20°C ületatakse kastepunkt? Suhteline niiskus enne jahtumist on 60%.\nAurusauna õigeks (heaks) temperatuuriks on umbes 45°C. Kui palju veeauru on aurusauna õhus?\nKülma, aga eriti külma ja niiske ilmaga kondenseerub veeaur inimeste ja loomade väljahingatavas õhus. Öeldakse, hingeõhk on näha. Mis tegelikult toimub (küllastumine, kastepunkt)?\nKui teekann pliidil soojeneb, hakkab tilast tihedat valget „auru” tulema. Miks on aur jutumärkides? Mis tegelikult toimub?\nAutomootorid tossavad, kui nad ei ole päris korras. Suits on siis sinine või veel hullem – see on must. Aga ka täiesti korras ja nõuetele vastaval autol on külma ilmaga valge tossupilv taga. Miks nii?\nPärast pikemat külmaperioodi, esimese sulailmaga lähevad paksult härma kütmata hooned, kivist aiapostid, müürid jms. Miks just need?\nKüsimused ja ülesandedLisamaterjalid


Juhtkiri: ka ajakirjanik võib valida poliitikukarjääri - Tänane leht\nEesti astub Balti riikide ühisest miinitõrjeüksusest välja\nSeeneliike arvatust vähem\nTaavi Rõivase ründaja haihtus öösse\nMuuli läheb «karja»\nKirikutorni pikkune jumalamees Majandus\nTäiuslikud mänguväljakud igale vanusele Välismaa\nChirtoacă: jääb mulje, nagu kandideeriks Putin meie parlamenti\nMoldova valib ida ja lääne vahel\nMoldovlased eelseisvatest valimistest ja riigi tulevikust\nPostimees 1924. aastal\nKalle Muuli: IME Kremlis\nTõnu Viik: essee valitsemise nutikusest\nKirikutorni pikkune jumalamees\nJuhtkiri: ka ajakirjanik võib valida poliitikukarjääri\nMarti Aavik: Must reede ja Eesti viga\nMart Kivastik: seletuskiri Kultuur\nLapini ilmumine rahvale\nMaksimov! Jätke meelde: füsikokeemia on kõikvõimas! See mõjutab ka laisku!\nNädala plaat. Monarhi dub\nNädala plaat. Hullumaja puhvet\nAja auk. Band Aid 30\nKui tallinn oli maailmalinn Sport\nKas Alaveri süsteem töötab? Poltoranin annab vastuse\nVigastustest räsitud Rock alistas lisaajal Tarva, Kalev samuti hädas vigastustega\nHull naine ja eesti keel Tarbija\nMis on «edukas» vananemine? AK\nKas roos on parem kui gerbera või iiris?\nKooselu meesterahvaga, Raul Rebase näitel\nPeeter Langovits: Tipp-TV juhtum\nVahur Kersna advendisõnum Eesti rahvale\nKui tallinn oli maailmalinn\nHomod kolivad kokku\nEdward Lucas: Putinile tuleb selgeks teha, et Baltimaadesse tal asja ei ole\nVahur Laiapea: Afganistani projekt\n1. detsembri riigipöördekatse verine jälg Arter\n«Laulukarussell» saab taas hoo sisse\nPolpo heategevuslik õhtusöök\nÖise Lasnamäe uusromantika\nEksootilise sugulasena Tadžikistanis\nRatastel koduga ümbermaailmareisile Meelelahutus\n29. november 2014, 10:40 2 min lugemist\nViktoria Ladõnskaja, Andrei Hvostov, Mihkel Raud, Kalle Muuli… Loetelu võiks jätkata. Nimekiri riigikokku kandideerida otsustanud ajakirjanikest on seekord tähelepanuväärselt pikk.\nSelles pole midagi ennenägematut – ajakirjandusest on poliitikasse varemgi mindud, minnakse edaspidigi. Erakonnad võtavad ajakirjanikke oma ridadesse samal põhjusel, miks kõiki teisigi ühiskondlikult aktiivseid, laia silmaringi ja ärksa meelega kodanikke.\nSelles, et inimesed siirduvad poliitikasse, pole midagi taunimisväärset, olgu nad arstid, insenerid, õpetajad või siis ajakirjanikud. Seadus lubab riigikogusse kandideerida igal vähemalt 21-aastasel hääleõiguslikul Eesti kodanikul. Põhiseadus kaitseb igaühe õigust määratleda vabalt oma poliitilist vaadet ja erakondlikku kuuluvust ning mitte saada selle eest diskrimineeritud.\nPoliitikat ei maksa demoniseerida. Eesti on parlamentaarne riik ning poliitikat ja poliitikuid a priori sarjates sarjame iseennast. Meie teostame valimiskasti juures oma kodanikuõigust, pealegi vajab esindusdemokraatia, selleks et olla elujõuline, pidevalt uusi ideid ja seega ka uusi inimesi. Kuid see ei tähenda, et kandidaatide ja hiljem juba valituks osutunute suhtes ei tohiks olla kriitiline. Vastupidi. Mida rohkem argumenteeritud arutelusid, seda kvaliteetsem tulemus, olgu siis esinduskogu saadikute või nende otsuste näol.\nKui väljaanne tahab olla sõltumatu mitmekesiste ühiskondlike arutelude tanner, peab ta olema oma auditooriumi silmis usaldusväärne. «Ajakirjandus teenib avalikkuse õigust saada tõest, ausat ja igakülgset teavet ühiskonnas toimuva kohta. Ajakirjanduse üks peamine kohustus on ühiskonnas kriitiliselt jälgida poliitilise ja majandusliku võimu teostamist.» Nii sätestab Eesti ajakirjanduseetika koodeks. Eneseregulatsioon ehk hea ajakirjandustava järgimine ning järelevalveorgani – pressinõukogu – otsuste täitmine tagabki ajakirjanduse usaldusväärsuse.\nEneseregulatsiooniga tegeleb nii iga ajakirjanik ise kui ka iga väljaanne. Kui ajakirjanik on otsustanud end siduda poliitilise erakonnaga, seab see tema ajakirjanduslikule tegevusele piirid. See on paratamatu, sest kõike, mida ta teeb, kirjutab või räägib, tõlgendatakse nüüd uues kontekstis, iseäranis valimiste-eelsel ajal.\nAjakirjanikud, kes on otsustanud viimastel kuudel poliitilist karjääri kasuks, teavad seda kahtlemata väga hästi. Nagu sedagi, et tagasitee ajakirjandusse pole kindlasti võimatu, kuid on siiski konarlik. Ajakirjanikust võib saada hea poliitik, kuid kord juba poliitikas olnust enamasti taas ajakirjanikku ei saa. Päris kõik rajad pole enam kunagi endist viisi lahti.


Kristjan Ilves sai MK eelviimasel etapil elu parima – 14. koha – Jooksja\nKristjan Ilves sai MK eelviimasel etapil elu parima – 14. koha\n18. märts. 2017 /\nKristjan Ilves. Foto Tairo Lutter/POSTIMEES/SCANPIX\nKristjan Ilves saavutas täna kahevõistluse eelviimasel maailmakarikaetapil Saksamaal Schonachis oma karjääri parima tulemuse, lõpetades selle 14. kohal, kuigi andis pärast hüppevooru suusasõiduga ära kümme kohta.\nNormaalmäel toimunud hüppevoorus sai Kristjan Ilves kirja 102 meetri pikkuse õhulennu ja startis 10 km murdmaarajale jaapanlasest Yoshito Watabest 11 sekundit hiljem. Enne Ilvest pääses suusasõidule veel austerlane Wilhelm Denifl ja poolakas Adam Cieslar.\n“Hommikul aknast välja vaadates tundus, et täna on raske väljas püsti seista. Meeletu tuul ja vihm. Õnneks asub hüppemägi metsa sees ja tuul ei mõjutanud üldse. Pigem tegid olud raskeks vihma- ja lörtsisadu. Suutsin need enda kasuks pöörata. Hüppemäe 4. koht on kindlasti õnnestumine,” ütles Ilves pärast võistlust. “Kuna punt suusarajal oli suur, sain tuuleefekti ära kasutada. Võtsin täna endast maksimumi,” lisas Ilves.\nKahevõistlejatel tuli täna suusatada kümme 1,4 km pikkust ringi. Esimesel ringil püsis Kristjan Ilves kolmeses grupis viimasel kohal, kuid tagant tulnud jälitajad püüdsid nad kinni. Edasi jätkati juba kümnemehelises pundis, mida vedas jaapanlane Yoshito Watabe. 2,2 km peal suusatas Ilves kõrvuti maailmakarikasarja liidri sakslase Eric Frenzeliga. Kolmandaks kilomeetriks kasvas grupp 14 liikmeliseks, Ilves püsis endiselt 4. kohal.\nKui kahevõistlejatel sai läbitud pool maad, langes Ilves 11. kohale, kuid suutis endiselt grupis edasi suusatada. 7. kilomeetril hakati ees tempot tõstma. Viimasel kilomeetriks rebis end grupis üksi lahti austerlane Wilhelm Denifl, kasvatades edumaa 7,8 sekundiile. Ilves jätkas grupis viimasel ehk 14. kohal. Finiši lähenedes püüdsid võimsat tempot teinud sakslased Eric Frenzel ja Johannes Rydzek asusterlase kinni ja põrutasid tast koha ka mööda.\nFinišisirge algul teisel kohal suusatanud Rydzek kukkus ja kaotas seetõttu oma positsiooni. Etapivõidu võttis MK-sarja liider Eric Frentzel ajaga 28.14,0. Teisena lõpetanud austerlane Wilhelm Denif kaotas talle 3,4 sekundiga. Pärast kukkumist end püsti ajanud ja lõpuni suusatanud Johannes Rydzekile kolmas koht (+7,1). Kristjan Ilves jõudis üle finišijoone 14. kohal, kaotades võitjale 43,9 sekundiga. Pärast hüppevooru liider olnud Yoshito Atabe lõpetas Ilvesest 19 sekundit tagapool 17. kohal.


Elektroonikas müügitulu kolm korda suurem - Tööstusuudised\nTööstuses kasvas tänavu teises kvartalis enim müügitulu elektroonika- ja optikaseadmete tootmises, kus oli müügikäive ligi kolm korda suurem kui möödunud aasta samal perioodil.\nStatistikaameti andmetel oli tänavu teises kvartalis arvuti-, elektroonika ja optikaseadmete ettevõetete müügitulu 465,35 miljonit eurot. Eelmise aasta teise kvartaliga võrreldes on seda 190% enam. Tänavu esimese kvartaliga võrreledes jäi elektroonikasektoris müük siiski mõnevõrra väiksemaks. Esimese kvartali müügitulu oli 476,9 miljonit eurot.\nSuurem müügitulu kasv oli töötlevas tööstuses teises kvartalis võrreldes eelmise aastaga ka kemikaalide ja keemiatoodete tootmises, kus tulud oli suuremad 50,4%, ehk olid kokku 133,8 miljonit eurot. Kokku oli töötleva tööstuse müügitulude kasv eelmise aasta teise kvartaliga võrreldes 36%.\nTänavu esimese kvartaliga võrreldes oli teises kvartalis tööstuse müügitulu suurem 11%. Suurimad kasvud olid transpordivahendite tootmises (+105%), joogitootmises (+65%) ja mittemetalsetest mineraalidest tootmises (+51%).


Vooremaa Õppimisvõimalused tulid koju kätte\nÕppimisvõimalused tulid koju kätte\nMöödunud nädalal peeti Jõgevamaa gümnaasiumis kolmandat korda infopäev “Vaade tulevikku”, kus Jõgevamaa gümnaasiumide ja kutseõppeasutuste õpilased said tutvuda õppimisvõimalustega kõrg- ja kutsekoolides.\nKohal olid mitmed koolid ja organisatsioonid, kes tutvustasid õppimisvõimalusi ning viisid läbi töötubasid. Infopäeval osales kokku 21 organisatsiooni ning kõrg- ja kutsekooli.\nHaridusliku infopäeva juhatas sisse ettevõtja ja Vanalinna Hariduskolleegiumis ettevõtlust õpetav Ville Jehe. Ta rääkis oma kogemuste põhjal, mida ta õpetaks 17-aastasele Villele, just sellisele noorele, kel gümnaasium peagi lõppemas ning tähtsad küsimused seoses elu ja haridusega nõuavad vastuseid. Jehe rõhutas, et hariduses ja õppetöös on oluline osa koostööl. Ta nentis, et kahjuks hinnatakse koolides õpilasi ikkagi individuaalse töö põhjal.\n“Päris elus, pärast kooli hinnatakse meid aga eranditult meeskonnatöö alusel,” kinnitas Jehe. Kuid siis jääb noor inimene tema sõnul oma individuaalsete teoreetiliste teadmistega hätta, sest ei oska neid rakendada ning tal puudub meeskonnatöö kogemus.\nKoolitaja näeb mitmeid võimalusi, kuidas haridussüsteem saab väikeste muudatustega noori eluks paremini karastada. Ta tõi välja, et kool võiks lubada ka vigade tegemist, sest oma eksimustest õpitakse kõige paremini. Üldjuhul karistatakse koolis eksimist.\n“Vigade otsimise asemel tuleks vaadata hinnatavaid töid positiivse poole pealt – lugeda kokku õigesti ja hästi tehtud asjad ja anda plusspunkte. Nii näeb õppur, mis hästi välja tuli, mitte seda, mis ei õnnestunud,” sõnas koolitaja.\nJehe hinnangul peaks koolisüsteem võimalikult varakult õpetama ettevõtlikkust ja ettevõtlust. Ettevõtlusõpe annab parema ettevalmistuse eluks ning teadmised sel alal on kasulikud nii tulevasele ettevõtjale kui palgatöötajale.\nJõgevamaa gümnaasiumi infopäeva korraldanud gümnasistid Silva Lill ja Sigrid Laurikainen on mõlemad veendunud, et lisaks sellistele üle-eestilistele haridusmessidele nagu Teeviit ja Intellektika, on vaja tuua info maksimaalselt lähedale, sest kõigil ei ole võimalik suuri messe külastada. “Minu suurim eesmärk oli tuua noorteni võimalikult erinevad koolid, et kõik leiaksid oma koha,” ütles Sigrid Laurikainen.\nSilva Lill lisas, et gümnaasiumi infopäev on kõigi Jõgevamaa õpilaste kodudele palju lähemal. Tänu nende korraldatud transpordile polnud ka kohalesaamine probleem.\nSigridi sõnul ootas ta gümnaasiumiõpilasena, et saab päevaga selgust oma tuleviku osas, kuid seda kahjuks ei juhtunud. Samas sai tüdruk piisavalt infot teda huvitanud Euroopa vabatahtliku teenistusest ning sisekaitseakadeemia päästekolledžist.\n“Mina ootasin eelkõige seda, et päev kulgeks viperusteta ning osalejad leiaksid neid huvitavat informatsiooni. Isiklikult tundsin kõige rohkem huvi kõrgema sõjakooli ja sisekaitseakadeemia vastu. Leidsin piisavalt infot ning sain oma plaanidele kinnitust,” oli Silva nii korraldamise kui osalemisega rahul.\nTüdrukud rääkisid, et infopäeva korraldamisel lähtusid nad varasemate aastate tagasisidest ja kaasõpilaste arvamusest. Näiteks just õpilaste huvi tõttu olid sel aastal esmakordselt esindatud kõrgem sõjakool, sisekaitseakadeemia ja Viljandi kultuuriakadeemia.\nLisaks sellele, et organisatsioonid ning kõrg- ja kutsekoolid oli ennast gümnaasiumi kolmel korrusel sisse seadnud, said õppurid osaleda mitmets töötubades, et oma tulevikuplaan praktiliselt läbi proovida. Nii oli näiteks töötubades võimalik arendada oma kuulamisoskust, programmeerida riistvara, tutvuda tervisliku kiirtoiduga, määrata oma veregruppi, õppida tegema meremehesõlme, saadi nippe selle kohta, kuidas olla ettevõtlik ja jõuti koos Rajaleidjaga selgusele, kui palju peab praegu selleks tööd tegema, et tulevikus edukas olla, ning kuidas hoida ennast motiveerituna.\nLisaks jagas töötukassa nõu, millised on praegused trendid tööturul. Tutvuda sai ka Tartu ülikoolist toodud 3D printeriga, mis trükkis mõne tunni jooksul välja täiesti kasutuskõlbliku kollase mobiilihoidja. Viljandi kultuuriakadeemia töötoas said huvilised teada, millega tegeldakse etenduskunstide osakonnas, mida teeb valgustaja, kes on butafoor ning mida kujutab endast multimeedia õppimine.\nJõgevamaa gümnaasiumi 11. klassi õpilane Sten Taim jäi infopäevaga rahule. “Eriti hea oli, et sai koolis ringi käia ning paljude õppeasutustega tutvuda. Sai küsida seda, mis mind huvitab. Nad jagasid materjale ning tegelesid iga huvilisega personaalselt,” rääkis noormees.\nTa kinnitas, et tuleviku planeerimisel on igati kasulikud ka Rajaleidja testid ning nõuanded karjääri planeerimiseks. Sten avaldas naerdes arvamust, et kõige toredamad olid ikka mereakadeemia esindajad. “Tegin ühe meremehesõlme, see läks küll kähku,” jagas ta muljeid. Steni sõnul on merendus küll põnev, kuid teda huvitab rohkem ajalugu. “Uurisin ajaloo õppimise võimalusi nii Tallinna kui Tartu ülikoolis. Praegu kutsub rohkem Tallinna,” tunnistas noormees.\n11. klassi õpilane Märt Puusta käis infopäeval ringi kunsti ja filminduse mõtetega. Meeldiva üllatusena avastas noormees, et lisaks Tartu kõrgemale kunstikoolile saab õppida ka Tartu kunstikoolis. “See on hea alternatiiv, kui kõrgemasse kunstikooli sisse ei saa,” märkis ta. Lisaks kunstile on Märdil mõttes Balti filmi, kunstide, meedia ja kommunikatsiooni instituut, kus võiks filmindust õppida. Kuigi huvipakkuvad valdkonnad on noormeestel teada, käsid mõlemad ka Ida-Virumaa kutseharidusekeskuse puidutöötoas. Kiirelt nokitsedes valmisid puidust relvad. Sten tunnistas, et soovis põnevusest minna Tartu tervishoiukõrgkooli töötuppa oma veregruppi määrama, ent teema oli nii populaarne, et kohad said seal kiiresti täis.\nKunstiakadeemia töötoas sinisele ja punasele lõuendile joonistusi teinud Kadri Mehide sõnul sai ta teada palju põnevat. “Mind huvitab animatsioon, olen joonistanud tegelasi ja mõelnud välja lugusid. Nüüd võiksin tegelased ka liikuma panna,” rääkis ta. Kadri näitas oma joonistatud tegelasi ka kunstiakadeemia esindajatele, kes senise töö heaks kiitsid. Kadri sõnul on eeldused animatsiooni õppima asuda olemas, kindlasti tuleb rohkem vaeva näha tehnilise poolega, kuidas programme kasutada ja filmitegelasi liigutada.\nSuur huvi riigikaitse vastu\nVarasemate aastate kogemus ning õpilaste soov on kujundanud koolide valikut kõige enam, seda oli märgata tänavusel infopäeval, kus oli võrreldes varasemaga rohkem õppeasutusi. Sigridi ja Silva hinnangul jagub õpilaste huvi kõigile osalenutele. Korraldajad tõdesid, et paljud noored ei tea veel, mida edasi õppima minna, seepärast uuritakse kõikvõimalike koolide taustu ja sealseid võimalusi.\n“Tänavu oli märgata suurenenud huvi riigikaitsega seotud õppeasutuste vastu, see võis olla tingitud sellest, et nad osalesid esimest korda meie infopäeval. Üheks põhjuseks on kindlasti meie riigikaitseõpetaja Viktor Nõmm, kes on tekitanud noortes huvi Kaitseliidu ja riigikaitse vastu ning kasvatab õpilastes isamaalisust,” märkis Silva.\n“Kõrg- ja kutsekoolide ning organisatsioonide poolest tuleb järgnevatel aastatel kindlasti lisa, kuid sel juhul on järgmistel korraldajatel tööd rohkem, sest juba sel aasta oli ruumipuudust tunda,” rääkis Sigrid. Silva lisas, et kindlasti on edaspidi oodata uusi ja huvitavaid ning hoopis teistsuguseid töötubasid.\nKooli poolt olid tüdrukutele korraldamisel abiks õppejuht Anti Alasi ning projekti- ja noorsootööjuht Nele Graverson. Infopäeva toimumist toetas Jõgevamaa Omavalitsuste Liit.\nJõgevamaa gümnaasiumi infopäeval osalesid\n*Tartu Ülikool, TÜ Viljandi kultuuriakadeemia, TÜ Pärnu kolledž\n*TTÜ Eesti mereakadeemia, TTÜ Tartu kolledž\n* Eesti Maaülikool\n*Tallinna Ülikool, TLÜ Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituut\n*Tartu tervishoiu kõrgkool, Tartu kutsehariduskeskus, Luua metsanduskool, Ida-Virumaa kutsehariduskeskus\n*Kõrgem sõjakool, sisekaitseakadeemia\n*Jõgevamaa Rajaleidja keskus, töötukassa Jõgevamaa osakond\n*SA Archimedes noorteagentuur, Bellnor ja Dream Foundation.


Azarenka esimene karikas pärast Wta012021. aastat - Wta - (2021)\nAzarenka esimene karikas pärast 2013. aastat\nVigastuste epideemia algus\nSel nädalal algas uus tennishooaeg. Aasta algus on alati nii fännidele kui ka tennisistidele meeldiv aeg. On tunne, et kõik algab puhtalt lehelt, uudsusest ja et uuel aastal on kõik võimalik.\nAasta alguses läksid peaaegu kõik tüdrukute esikümme lahingusse. Mitte\nmängis ainult Lucy Shafarzhova , kes on endiselt toibunud bakteriaalse infektsiooni tagajärgedest ja on isegi Austraalia lahtistel meistrivõistlustel taandunud, samuti Flavia Pennetta , kuid siin üldiselt on kõik lihtne - itaallane on oma karjääri lõpetanud.\nHea nädal oli vaid kahel kümne parema esindajal. Kuid me räägime Angelica Kerberist ja Agnieszka Radwanskast , kuid praegu paar sõna neist, kelle jaoks nädal pole olnud hea. Brisbane Premiere'i koosseis on sel aastal olnud tugev. Kuid sõna otseses mõttes tunni aja jooksul kaotas võistlus kaks tähte. Maria Šarapova ebaõnnestus esimeses ringis koos Ekaterina Makarovaga mängida vasaku küünarvarre vigastuse tõttu. Simona Halep pidi hooaja avama koos Victoria Azarenkaga , kuid teises voorus toimuvat finaali ei toimunud, kuna Simona eemaldati Achilleuse vigastuse tõttu. Mõlemal juhul olid need vigastused, mis mullu tennisiste muretsesid, mis on mõnevõrra murettekitav. Mõlemad tüdrukud suhtuvad kiivris osalemisse siiski positiivselt ja teevad juba trenni. Ja Simona peaks üldse Sydneys mängima.\nTeine seeme Garbinier Mugurus ei viibinud ka kaua Brisbane'is. Oma turniiri esimeses kohtumises mängis ta koos Varvara Lepchenko ga. Ameeriklane venitas algusmängu ja suutis tasavägises seisus selle isegi võita. Teises setis hakkas hispaanlanna oma jalale tähelepanu pöörama, kuna teda häirisid kallused. Ja sel juhul juhtus sama temaga ka varem. Garbinier ise tunnistas, et lootis matši lõpetada, kuid mõistis siis, et parem on enda eest hoolitseda, ja keeldus.\nSerena Williams esines Hopman Cupil. Räägime teile selle turniiri üksikasjadest teises artiklis. Serena ei jõudnud esimesse jalasse ja tõmbus teise põlvkonna keskelt põlveliigese probleemide tõttu tagasi. Ja jällegi trauma, mis juba juhtus, kuid ameeriklane ise ütles, et need kõik on pisiasjad, on ta Melbourne'iga täiesti korras. Ja ainult Petra Kvitova puhul ei olnud keeldumine seotud millegi kroonilisega. Shenzhenis mürgitati teda tugevalt, ta ei saanud mitu päeva isegi trenni teha ning seetõttu ei olnud tal esimeses kohtumises jõudu mängu Zheng Sisai ga lõpule viia.\nTrend on murettekitav, arvestades, et kõik 6 parimat mängijat, välja arvatud Agnieszka Radwanska, kogesid mingeid vaevusi. Kuid eelvooru saab alati ohverdada lõppeesmärgi nimel, milleks on antud juhul Australian Open, seega on naiste tenniseeliidi tervise pärast paanika paanika. Eelmisel aastal oli Aasias ka üldisi keeldumisi, kuid lõpuks mängisid kõik Singapuris, välja arvatud Serena, kellel oli siis pigem staaphead põhjused hooaja varakult lõpetamiseks.\nAzarenka mäletas võidu maitset\nHülgamisest hoolimata osutus Brisbane'i turniir huvitavaks. Ühe Venemaa derbi (Šarapova - Makarova) asemel saime teise (Gasparyan - Makarova). Kvalifikatsiooni viimases voorus kaotanud Margarita nägi välja korralik, kuid kaotas kolmes setis. Makarova oli teisel kohal\nBrisbane International. Brisbane, Austraalia. Raske. Naised.\nVictoria Azarenko (Valgevene) - Angelica Kerber (Saksamaa, 4) - 6: 3, 6: 1.\nASB Classic. Auckland, Uus-Meremaa. Raske. Naised.\nSloane Stevens (USA, 5) - Julia Görges (Saksamaa) - 7: 5, 6: 2.\nElise Mertens / An-Sophie Mestach (Belgia) - Danka Kovinich / Barbora Strycova (Montenegro / Tšehhi) - 2: 6, 6: 3, [10-5].\nShenzhen avatud. Shenzhen, Hiina. Raske. Naised.\nAgnieszka Radwanska (Poola, 1) - Alison Riske (USA) - 6: 3, 6: 2.\nVanya King / Monica Niculescu (USA / Rumeenia) - Yifan Xu / Saisai Zheng (Hiina, 1) - 6: 1, 6: 4.\nring, kus sai hakkama Andrea Petkovich iga.\nKena hooaja algus Anastasia Pavljutšenkova . Algusmängus alistas ta maailma 12. reket Tim Baczynski . Siis peatas ta pingelises matšis Alize Korne. Ametlikult peetakse turniir Brisbane'is avatud väljakutel, kuid kuna nädala jooksul häiris tennisiste nii kuumus kui vihm, peeti paljud matšid varikatuse all. Ja viimase paari hooaja siseväljakutel esines Anastasia väga hästi. Veerandfinaalis kaotas ta siiski Angelica Kerberile . Sakslanna nägi esimesel nädalal suurepärane välja. Poolfinaalis tegeles ta väga enesekindlalt Carla Suarez-Navarro ga.\nHooajal tegeles sakslanna peamiselt servimisega, samuti kaitselt rünnakule üleminekuga. Lisaks lisas Angelica ka füüsilise ettevalmistuse osas. Uuel hooajal üritab Kerber suurtel turniiridel paremini esineda. Eelmisel aastal ei läbinud ta teist nädalat kiivritel, nii et siin peab ta lisama.\nVictoria Azarenko töötas palju ka füüsilise vormi kallal. Valgevenelane ise tunnistas, et tal oli sellest eelmisel hooajal puudus. Aasta alguses märkis ta, et pole end pikka aega nii tervena tundnud. Ja valgevenelane nägi väljakul välja hoopis teistsugune. Oli märgata, et ta oli sihikindel ja väga motiveeritud. Tõsi, tema ruudustik ei osutunud nii keeruliseks, kui võis pärast loosimist tunduda.\nEsimeses ringis alistas ta kvalifikatsioonist väljas olnud Elena Vesnina . Seejärel mängis Halep Simone asemel Yvonne Bonaventure'iga. Veerandfinaalis oli edetabeli esimene rivaal - Robert Vinci . Kuid isegi seal ei olnud Victorial probleeme. Poolfinaalis mängis ta üsna ootamatult koos Samantha Crawford iga. American pidas Karis parima turniiriere. Veerandfinaalis mängis ta inspireeritult Petkovici vastu, võites teise seti sakslase vastu nulliga. Parimat mängu Azarenkaga ta siiski ei näidanud. Muidugi olin närvis. See ei ole iga päev, kui lähete pärast Federerit kohtusse, ”tunnistas Crawford. Alles teises setis andis ta suurepärase tagantkäe, kuid ei muutnud üldpilti. Seega jõudis Azarenka finaali, kaotades vaid 13 mängu!\nOtsustavas matšis mängis Azarenka Kerberiga. Eelmisel aastal pidasid need tennisistid suure lahingu USA lahtistel. See matš oli selle artikli autori sõnul eelmise hooaja parim. Mida ma sellest matšist mäletan? See oli stressirohke, mängisime mõlemad väga hästi. Mulle meeldis see mäng. Angelica ja mina teame, kuidas panna üksteist parimat mängu näitama, ”sõnas Azarenka enne finaali.\nJa otsustav matš ei valmistanud kvaliteedis pettumust. Stardikomplekti esimene pool oli väga kõrgel tasemel. Mõlemad liikusid hästi, proovisid aktiivselt mängida. Ja mõnda aega tundus mäng võrdne. Kerberil aga nii kõrget taset hoida ei õnnestunud, samas kui Azarenka mängis kogu kohtumise vältel väga hästi. Ta võttis hästi vastu, kaitses vajadusel hästi ja lõpetas võrgus hästi. Kogu matši jooksul lõi Victoria 23 lööki ja tegi vaid üheksa sundimatut viga. Esimese seti Kerberil oli positiivne löökide ja vigade saldo, kuid teises setis oli ebatäpsusi rohkem. Azarenka nägi terve nädala vältel suurepärane välja ja finaalis ei jätnud ta ka oma vastasele võimalust, edestades Kerberit kuues kohtumises kuues kohtumises - 6: 3, 6: 1.\nVictoria võitis oma esimese karika alates augustist aasta 2013. Sellest ajast on möödas pea 900 päeva. See võit on Azarenka aktiivse töö tulemus väljaspool hooaega. Alati on meeldiv, kui saate oma töö tulemuste üle järele mõelda. Lisaks oli psühholoogiliselt valgevenelasele oluline ka selle kauaoodatud võidu võitmine, et võita enesekindlus enne Austraalia lahtisi turniire, kus ta on pärast sellist hooaja algust pikas perspektiivis selge pretendent.\nStevens tuli topeltkoormusega toime. finaali päeval\nVenus Williams tuli Uus-Meremaal Aucklandi turniiril tiitlit kaitsma. Kuid esimeses kohtumises alistati maailma seitsmes reket. Tema\nVictoria Azarenka (18) kõik tiitlid: 2016 - Brisbane; 2013 - Cincinnati, Doha, Australian Open; 2012 - Linz, Peking, Indian Wells, Doha, Australian Open, Sydney; 2011 - Luksemburg, Marbella, Miami; 2010 - Kremli karikas, Stanford; 2009 - Miami, Memphis, Brisbane.\nAgnieszka Radwanska (18) kõik tiitlid: 2016 - Shenzhen; 2015 - WTA finaalturniir, Tianjin, Tokyo; 2014 - Montreal; 2013 - Seoul, Sydney, Auckland; 2012 - Brüssel, Miami, Dubai; 2011 - Peking, Tokyo, Carlsbad; 2008 - Eastbourne, Istanbul, Pattaya; 2007 - Stockholm.\nKõik tiitlid Sloane Stevens (2): 2016 - Auckland, 2015 - Washington.\nogOrchila venelanna Daria Kasatkina. Sellest kohtumisest rääkisime lähemalt artiklis Kasatkina avas hooaja võiduga Williamsi üle . Tõsi, Kasatkinal ei õnnestunud võidukat kõnnakut jätkata. On uudishimulik, et päev pärast favoriidi võitu pandi venelanna ikkagi kaugemale väljakule, kus ta kaotas jaapanlannale Nao Khibinole. Pealegi kandideeris Daria matšile ja jäi võidust kahe punkti kaugusele, kuid ei suutnud vastast pigistada. Kasatkina on jõudnud juba mängida Sydney kvalifikatsioonis, kus teises voorus ebaõnnestus kohtumine Lara Arruabarrena vastu.\nAna Ivanovich oli eelmisel aastal Brisbane'i finaalis kus ta kaotas ilusas matšis Šarapovale. Sel aastal valis serblane tagasihoidlikuma Aucklandi. Kuid nagu ka Veenus, lahkus ta ka võistluselt esimeses voorus. Ta peksis kvalifitseeritud Naomi Broedy.\nBriti naine sattus järgmises voorus ebaharilikku olukorda. Teise seti tie-breakil lõi tema rivaal Elena Ostapenko reketiga palli. Kas see oli õnnetus, teab kindlalt ainult Elena. Sellest hoolimata tulnuks reeglite kohaselt sellises olukorras Ostapenko matšist eemaldada. Just sellele nõudsid britid. Kuid vaidlused kohtuniku ja juhendajaga ei viinud milleni. Lätlasele anti tavapärane hoiatus ja mäng jätkus. Otsustavas setis põrkas Broedy 1: 5-ga tagasi. Ja pärast matši jätkas ta vastasega sõnalist tüli. Tennisekogukond asus Naomi poolele. Teda toetasid paljud tennisistid, samuti kaasmaalane Andy Murray . Lisaks märkisid teised sportlased eelmisel hooajal Ostapenko kohatu käitumise juhtumeid.\nTurniiri lõpus oli favoriidiks Caroline Wozniacki . Tal oli stardis Danka Kovinichiga raskusi, kuid siis jõudis ta enesekindlalt poolfinaali. 8. jaanuaril polnud tal aega esimest setti Sloane Stevens iga lõpetada. Vihma tõttu lükati matš järgmisele päevale. Samal ajal oli esimene poolfinaal selleks ajaks juba lõppenud. Selles võitis Julia Görges Tamira Pazhekit. Kunagi väga paljutõotavaks peetud austerlane on nelja hooaja jooksul andnud parima tulemuse. Ta kvalifitseerus ja teel poolfinaali lõi venelanna Svetlana Kuznetsova. Yulia jaoks oli see aga parim turniir alates 2012. aastast. Siis oli sakslanna viimast korda WTA turniiri finaalis.\n9. jaanuaril oli Görges suurepärases seisus, kuna tema rivaal pidi kaks korda kohtusse minema. Stevens suutis Wozniacki vastu esimeses setis eelise säilitada, mis tal reedest saadik oli. Teises mängus üritas ta initsiatiivi taanlannale mitte loovutada. Mäng oli endiselt võrdne, nii et tie-break, mida ameeriklane paremini mängis, otsustas kõik. Sloane'il oli finaali jaoks piisavalt jõudu. Görges ei suutnud kunagi vastase servi ära võtta ning lõpuks kaotas ta 9 geimi viimasest 11 - 5: 7, 2: 6. Kaotada ei saa vihma pausi jaoks ette valmistuda ja järgmisel hommikul matši välja mängida. Peate lihtsalt proovima näidata parimat, mida ma teha saan. Ja see õnnestus mul- ütles Stevens. Ameeriklane on viimasel ajal pingereas mõnevõrra soiku jäänud. Pärast Serena Williamsi alistamist Australian Openi veerandfinaalis - 2013 tundus, et temast saab peagi staar, kuid seni pole seda juhtunud. Sloane vahetab jätkuvalt treenerit, olles enne seda hooaega teed Nick Savianoga lahku läinud. Sellegipoolest võitis ta viimase kuue kuu jooksul oma teise tiitli, nii et vähemalt selles suunas on tehtud edusamme.\nRadwanska kerge jalutuskäik Hiinas\nSelle nädala kõige vähem sündmusterohke turniir oli Shenzhen. Hiinas võistles ainult üks venelanna - Irina Khromacheva, kes pääses baasi spetsiaalse kutse alusel, kuid kaotas esimeses ringis. Oleme juba maininud teise seemnega Petra Kvitova keeldumist. Ka esimeses ringis kaotasid kolmanda ja neljanda seemnega - Irina Begu ja Monica Niculescu. Märgime ka Eugenie Bouchardi esimest võitu alates 2015. aasta septembrist. Kanadalane jõudis Hiinas veerandfinaali.\nKuid tervikuna oli turniirist kasu Agnieszka Radwanskale . Polka kõndis võrgus väga lihtsalt. On selge, et ka temal polnud ühtegi karmi rivaali. Siin on tema tee tiitlini: Krunich, Shuai, Qiang, Fridzam ja Riske. Polka ei kaotanud ühtegi setti ja andis vaid ühe korra rohkem kui neli geimi. Agnieszka lõpetas eelmise aasta WTA finaalturniiri võiduga, nii et tal oli kaheksa kohtumise võiduseeria. Muide, detsembris mängis Radwanska IPTL-is, kus temast sai kogu liiga tõhusaim mängija. Kõik läheb selleni, et see hooaeg võib polka jaoks olla tõeline läbimurre, kui ta jätkab samas vaimus. Hiinas võidust sai Radwanska karjääri 18. tiitel. Nüüd tõuseb ta WTA edetabelis neljandale kohale. Seega on ta Australian Openi 4 parima seas, samal ajal kui Sharapova saab viienda koha.\nEelmisel nädalal enne turniiri Melbourne'is on Austraalias kaks võistlust - Premier Sydneys ja Intertnational aastal Hobart. Sydney koosseis on üsna hea: Halep, Kvitova, Radwanska, Kerber ja paljud teised.\nEelmine postitus Isegi Ljubicic ei aidanud Federeril Raonicit võita\nJärgmine postitus Šarapova rikastas kogemata Brisbane'i kohviku omanikke\nHiljuti avaldas Menjoy Jaapani väljaanne kõige kaunimate vene naiste hinnangu. Nimekirja esikoha võttis endine tennisist Maria Šarapova. Ta teatas...


Hiina Flying VR vibreeriv simulaator mängu masin Tootjad ja tarnijad ja tehas - kohandatud lendav VR vibreeriv simulaator mängu masina hulgimüük - virtuaalse reaalsuse tehnoloogia\nKodu > Toote > Vive mängu masin > Vive mängu alaline lennus masin\nFlying VR Vibrating Simulator Game Machine Toote nimi: Flying VR Vibrating Simulator Game Machine Toote atribuudid: Interaktsioon, dekoratiivne ja meelelahutuslik pealkiri: vr flying vr vibreeriv simulaator mängu masin 9D VR vibratsiooni platvorm Toote tutvustus: aja ja space shuttle ...\nToote nimetus: Flying VR Vibrating Simulator Game Machine\npealkiri : vr flying vr vibreeriv simulaatori mängumastri 9D VR vibratsiooniplatvorm\nAja- ja kosmosesülekande simulaatori mängumasin on kahetasandiline lennusimulaator, mis on varustatud kõrgtehnoloogilise kristalliseerimisega. Sfäärilise kapsli mängijad võivad lahingu ajal absoluutselt ohutu olukorras ja pöörata 360 ° kahe vertikaalse suuna vastavalt mängu lennusündmustele.\nMitmed põnevad stseenid, kaasa arvatud seiklus kosmosesse, kiirelt võidusõit, reisi aeg, katastroofist põgenemine jne. See on suurepärase rõõmuga saavutatav erinevate nurkadega 180 °, 360 ° ja 720 ° sfäärilise lennusimulatsiooniga.\nSee on kõrgekvaliteetne ja täpne mehaaniline struktuur, millel on vähene tõrge ja turvaline disain, sealhulgas turvavöö eksam, hoobade kaitse, dünaamiline juhitav käigukang ja käetugi.\n1. Meie tehase tootmise ja töötlemise võimsus on stabiilne ja usaldusväärne.\nHot Tags: lendav VR vibreeriv simulaator mängu masin, Hiina, tootjad, tarnijad, tehas, hulgimüük, kohandatud\nVR mängu kaitsjate masin


Allikas: Hansaplant (Südajas vahalill)\nKasvab Kagu-Aasia vihmametsades epifüüdina. Tema kodumaa on Indias, Birmas (Myanmar) ja Hiina lõunaosas.\nHarilik vahalill on oma välimuselt väga sarnane stephanotisega, vahet on võimalik teha õite järgi. Tema harud võivad kasvada mitme meetri pikkuseks ja vanemas eas need puituvad. Valge vahalille lehed on tumerohelised ja nahkjad. Südaja vahalille lehed on südamekujulised, helerohelised ja ka heledama alaküljega.\nPerekonda kuulub 70 liiki. Saksa botaanikute andmeil on vahalille liike üle 200.\nharilik vahalill ehk portselanlill (H. carnosa)\nsüdajas vahalill (H. kerrii)\nvalge vahalill (H. bella)\nkäänd-vahalill (H. archboldiana)\nlõuna-vahalill (H. australis)\nlokkis vahalill (H. compacta)\nkeiser-vahalill (H. imperialis)\nKenti vahalill (H. kentiana)\nlohk-vahalill (H. lacunosa)\nlaialehine vahalill (H. latifolia)\nkarvane vahalill (H. linearis)\npikalehine vahalill (H. longifolia)\nsuureõieline vahalill (H. macgillivrayi)\nmindoro vahalill (H. mindorensis)\nkollane vahalill (H. multiflora)\nlaose vahalill (H. nummularioides)\nmust vahalill (H. pubicalyx)\nShepherdi vahalill (H. shepherdii)\nväike vahalill (H. minima)\nTemperatuuri osas ei ole nõudlik, paarikümnekraadine toasoojus on paras. Talvel võib hoida jahedamas (10-15 kraadi), nii puhkeb taim suvel kergemini õide.\nSelleks, et lehtedevahe ei veniks pikaks, on soovitav hoida valges, samas aga vältida otsest päikesevalgust. Aknalaual hoidmine on ruumipuuduse tõttu keeruline, kuna taim tavatseb kasvada suureks ja vajab toestust. Väiksema taime võib panna ida- või läänepoolsele aknalauale. Suvel võib tõsta õue.\nVahalille väikesed vahajad õied paiknevad kännasõisikutes mitmeaastastel, ainult õisi kandvatel lühivõsudel. Taime avanevad õied on roosakasvalged, omapärase läikega, justkui portselanist. Sellepärast on vahalille kutsutud ka portselanlilleks.\nÕitseb kord aastas suvel kolme nädala vältel. Õied on väga aromaatsed ja ei pruugi allergikutele sobida. Tugev lõhn võib tekitada isegi peavalu ja uimasust. Eriti intensiivselt lõhnavad õied õhtuti. Õitsenud õisikuvarsi ei tule eemaldada, sest nendest arenevad uued õiepungad.\nTuleks olla mõõdukas, suvel paar korda kuus ja talvel üks kord kuus või isegi harvemini õitsvatele taimedele mõeldud väetisega (lahja täisväetise lahus).\nLõuna-vahalille ümberistutamist võiks vältida.\nLadvapistikutega: võtta 1-2 lehepaariga varrelõik, mis panna sooja vette (20-25 kraadi) või kohe liiva-freesturba segusse. Soovitav on seda teha kevadel või peale õitsemist.\nVilltäi ja kilptäi. Kahjurite hävitamiseks kasutada (0,1-protsendilise) piirituse või rohelise seebi piimjat lahust. Taime tuleks pesta nii kolmel korral.\nVanemad taimed ei kannata hästi asukoha vahetust.\nParemini kasvab alt üles, mitte vastupidi.\nVältida silma, limaskestadele ja katmata nahale sattumist. Õitsemise ajal nektaariumitest tilkuv nektar ei ole mürgine.\nVahalill (U. Laansoo)\nVahalill (T. Niiduviir)\nVastupidavad vahalilled (T. Niiduviir)


Valnes Kaba lukusüsteem - turvalisus eelkõige! - Valnes\nValnes Kaba lukusüsteem – turvalisus eelkõige!\nValnes Kaba lukusüsteem on lisaks turvalisusele ka mugav ja võimaldab igale võtmele määrata unikaalsed õigused erinevate uste avamiseks.\nValnes Kaba võtmesüsteemi saab liita erinevat tüüpi lukusüdamikke (ovaalseid, ümmargusi, euroopa standardi südamikke, taba-, mööbli- ja postkastiluku südamikke), nii et kõik need südamikud on avatavad ühe ja sama võtmega. Kõigil kasutajatel on küll üks võti, kuid õiguseid, kes millist lukusüdamikku avada tohib, saab jagada vastavalt vajadusele. Näiteks koduses kasutuses võib õigused jagada nii, et kõik kasutajad saavad oma võtmega avada maja välisust ja kuuriust ning postkasti, kuid töötoa kirjutuslaua ülemist sahtlit saab oma võtmega avada ainult isa. Analoogsest õiguste jaotamisest on veelgi rohkem kasu suures kontorihoones, tänu 270 miljonile erinevale võtmekombinatsioonile on õiguste jaotamiste võimalused tohutud. Lukusüsteemile saab ka hiljem vajadusel uusi lukusüdamikke liita.\nKaba võti on mugav\nVõtmed on nägusad ning erineva tasemega võtmeid saab tellida erinevat värvi võtmepeadega. Võti on ergonoomiline ja sümmeetriline st mõlemat pidi kasutatav, mis on väga mugav, eriti just laste jaoks. Võtmel puuduvad sakid, mis lõhuksid taskuid või kriibiksid käekotis asju.\nKaba võtmed on turvalised\nValnes Kaba võtmeid saab tellida ainult võtmekaardi alusel. Ilma võtmekaardita ei saa neid kopeerida, sest erinevalt sakkidega võtmetest, mille kopeerimiseks piisab vaid füüsilise jäljendi võtmisest, loovad siin võtmekombinatsiooni erinevad augukesed, nende arv, suurus ja sügavus. Teie isikliku turvalisuse tagamiseks võivad lisavõtmeid valmistada üksnes Kaba poolt selleks volitatud äripartnerid, Eestis on selleks partneriks Valnes AS, kus võtmekaardi alusel valmistatakse teile võtmeduplikaat 1-3 tööpäeva jooksul.\nUuele uksele on võimalik osta Valnes Kaba lukukomplekt. Kui uksel on juba lukk, piisab lukusüdamiku vahetusest. Lukusüdamiku paigaldusega saab igaüks ka ise hakkama, selleks tuleb kõigepealt välja selgitada, millise lukusüdamikuga on tegu. Soovi korral saab paigalduse ka tellida koos uue võtmepesaga Valnesest.\nIse paigaldamiseks on abiks järgnevad juhised:


2004. aasta maakondlik programm\nMaakondliku programmi koostamise aluseks on:\n- SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) ja MTÜ Läänerannik vahel sõlmitud koostööleping;\n- KIK maakondlikule keskkonnateadlikkuse programmile laekunud projektitaotlused;\n- Läänemaale maakondliku programmi täitmiseks eraldatud baassumma.\nMaakondliku keskkonnateadlikkuse programmi peamiseks eesmärgiks on toetada nii noorte kui ka täiskasvanute keskkonnateadlikkust tõstvaid projekte maakonnas. Tulenevalt vabariiklikust programmist, on 2005. aasta programmi üldisteks eesmärkideks:\n- avalikkuse teavitamine keskkonnaprobleemidest ning vajadusest ja võimalustest käituda keskkonnasäästlikult;\n- avalikkuse kaasamine ja aktiveerimine keskkonnaseisundi parandamisel;\n- elanike käitumise, väärtushinnangute ja tarbimisharjumuste muutmine keskkonnasõbralikumaks;\n- konkreetsete sihtgruppide suunatud mõjutamine (lapsed, omavalitsused, tarbijad jne).\n- keskkonnateabe kättesaadavuse, keskkonnahariduse ja täiendkoolituse parandamine ning edendamine.\nProjektide hindamine viiakse läbi eelnevalt KIK-i poolt kinnitatud vastava kuueliikmelise töörühma poolt. Nimetatud spetsialistidel on seoses oma igapäevatöö või tööalase kogemusega olemas hea ülevaade keskkonnahariduse probleemide hetkeseisust meie maakonnas kui ka Eestis laiemalt ning kogemusi keskkonna- ja/või haridusalaste projektide läbiviimisel ja nendes osalemisel. Hindamise aluseks on KIK vabariikliku keskkonnateadlikkuse programmi hindamiskriteeriumid.\n2004. aasta I voor\nKIK maakondlikule keskkonnateadlikkuse programmile laekus 37 projektitaotlust, KIK – poolset rahastamist taotleti 531 621 krooni. Läänemaale 2004. a. maakondliku programmi I vooru täitmiseks eraldatud baassumma 140 000 krooni. Rahastamist sai 15 projekti.\n2004. aasta II voor\nKIK maakondlikule keskkonnateadlikkuse programmi II vooru laekus 19 projektitaotlust. Läänemaale 2004. a maakondliku programmi II vooru täitmiseks eraldatud baassumma oli 65 000 krooni. Rahastamist toetati 10 projekti osas.\nMõttetalgud loodushariduse edendamisest maakonnas 25. oktoobril\nSügisese koolivaheaja alguses toimus Vormsil Keskkonnainvesteeringute Keskuse keskkonnateadlikkuse maakondliku programmi Läänemaa partneri mittetulundusühing Läänerannik korraldusel õppepäev Läänemaa õpetajatele ja loodusharidusega tegelevate organisatsioonide esindajatele. Päeva eesmärgiks oli seatud välja selgitada vajalikud sammud ühises tegevuses ning pakkuda projektitaotlejatele võimalust partnerite leidmiseks. Loodushariduslik tegevus maakonnas on küllaltki heal tasemel, tublisid tegijaid on palju. Maakondlikku programmi on laekunud alati mitu korda rohkem rahataotlusi, kui on võimalik rahuldada. Seni on aktiivsemad ja tulemuslikumad KIK-i projektide kirjutajad ja elluviijad olnud Lihula Gümnaasium ja Metsküla Algkool.\nPäeva esimeses osas kuulati ettekandeid, algselt lepiti kokku, et töö toimub arutelu vormis. Matsalu Rahvuspargi asedirektor Kaja Lotman andis oma ettekandes põhjaliku ülevaate säästva arengu idee ning selle haridusliku aspekti kujunemisest maailmas ja Eestis. Mitmed rahvusvahelised lepped nõuavad riikidelt suurema tähelepanu osutamist säästva arengu ideede rõhutamisele haridusteel. Peame enam pühendama aega, et koolitada tulevast põlve kohanema kiiresti muutuva ühiskonnaga, mis on tulvil erinevaid huvisid ja konflikte looduslike ressursside kasutamise osas. Eestis on nii Haridusministeerium kui ka Keskkonnaministeerium algatanud oma töörühma loodushariduse edendamiseks. Keskkonnainvesteeringute Keskus eraldab üha rohkem miljoneid keskkonnateadlikkuse tõstmiseks. Kuid kas oleme tulemusega rahul? Tegelikult vajaksime süsteemsemat korraldust ja paremini läbimõeldud tegevusi ka loodusharidusliku huvitegevuse osas ning mida saaks edukalt siduda riikliku õppekavaga.\nLääne Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna nõuniku Mall Vainola sõnul on Riiklikus õppekavas sätestatud läbiv teema Keskkond ja säästev areng kajastatud maakonna kõikide koolide õppekavades. Ometi on koolid oma tegevuse ja aktiivsuse osas väga erinevad. Läbiva teema tulemuslik käsitlemine eeldab ainetevahelist integratsiooni, õpetajatepoolset väga head koostööd ja selget visoooni ning toetust kooli juhtkonna poolt. Edukamad on need koolid, kes osalevad erinevates keskkonnaalastes- ja koostööprojektides, mille eelduseks on samuti koostööoskus ja ainetevaheline integratsioon.\nHaapsalu Linna Algkooli õpetajad tõid näiteid oma koolist, kus eesti keel ja loodusõpetus on oma kodukoha ja Läänemaaga seotud. Õpetajad rõhutasid, et eelkõige on ju õpitulemused tähtsad ja õpetaja saab vabamalt valida, milliseid meetodeid ta selle saavutamiseks kasutab. Loomulik on looduse tundmaõppimine looduses ja pole ju õige küsida lapselt raha, et teda tunnis välja viia. Eks siin saaks appi tulla KIK keskkonnateadlikkuse maakondliku programmi rahalised võimalused. Tegelikult leidsime, et loodusharidus ei peaks kohe mitte olema vaid projektipõhine.\nLeiti, et vajame rohkem teavet selle kohta, kus mida tehakse, milliseid retki loodusesse, millist programmikeskset õpet ning õpetajad saaksid abi nn loodushariduslikest tugikeskustest õppekavade rakendamiseks. Tugikeskusteks Läänemaal saaksid olla näiteks: Matsalu Rahvuspargi Penijõe keskus, Silma Looduskaitseala keskused Saare mõisas Noarootsis ja Rumpos Vormsil, Kullamaa Arboreetum, Riigimetsa Majandamise Keskuse Nõva Looduskool, ettevõte Kumari Reisid, Läänemaa Linnuklubi, Läänemaa Keskkonnateenistus jt. . Läänemaa osas otsustati koostada nn loodushariduse tugikeskuste andmetabel, mida siis pidevalt täiendatakse ja mis on kätesaadav internetis. Koostöös õpetajatega täiendatakse tabelit nii, et saab lihtsalt leida seoseid looduses pakutava ning õppekava ja ainekavade teemade vahel.\nVormsi lasteaia juhataja Jana Kokk tutvustas laste enda tehtavat Vormsi aabitsat ja kutsus teisigi seda mõtet järgima. Antud aabits kodukohast sisaldab saare ajalugu, loodust, põnevamaid paiku ja olulisemaid asutusi. Aabitsa tegemise käigus käiakse kohaliku giidiga bussiekskursioonil ning jalutuskäikudel lasteaia lähiümbruses. Selle protsessi käigus õpib laps paremini tundma ja mõistma oma kodukohta, looma seoseid, vahendama saadud teadmisi ja elamusi oma aabitsat illustreerides. Valitud teema -kodusaar Vormsi - läbib tervet õppeaastat ning seda on võimalik siduda erinevate ürituste ja ettevõtmistega. Varasematel aastatel on Vormsi lapsed koostanud oma Ametiaabitsa, Muinasjutuaabitsa, Kodu - aabitsa.\nRocca al Mare Kooli käsitööõpetaja Kristina Rajando rääkis oma koolist ja kogemustest loodushariduse edendamisel. Väga tähtsaks tuleb pidada just juhtkonna toetavat hoiakut, usaldust aineõpetajate suhtes. Sellest aastast on koolil oma loodusekool Järvamaal Esnas. Loodusharidust käsitletakse elulisema tervikuna ning protsessi haaratakse palju erinevaid õppeaineid. Hea näide sellest koolist on ka ülekooliline kalenderplaan. Kalenderplaani vahendusel õpetajad jagavad omavahel teavat, mille alusel lähedast temaatikat integreerida. Õpetajad panevad sinna kirja oma märksõnad; sellest kalenderplaanist tuleb hästi välja see, mida kool ja õpetajad väärtustavad.\nSiit tuli hea mõte – koostada maakondlik keskkonnaürituste ja ühiste keskkonnaalaste koolituste kalender.\nEt panna ka koolide juhte tundma vastutust keskkonnahariduse edendamise osas koolides, otsustati kutsuda koolijuhte kevadisele loodushariduse konverentsile kogemusi vahetama. Kuidas saaks kohustada koolide juhte sellel üritusel osalema ja ka sõna võtma? See küsimus jäi vastuseta. Aga konverentsi läbivaks teemaks valiti Minu parim kogemus. Et kokkusaamine rohkem asja ette läheks, otsustati samal ajal läbi viia ka õues õppimise kursus. Selles osas on õpetajatel huvi teada saada Skandinaavia riikides rakendatavast metoodikast – kõikide õppeainete lõimumisest loodusega.\nReisikorraldusfirma Kumari Reisid juht Marika Mann tutvustas oma ettekandes firma poolt praegu pakutavaid võimalusi ja tulevikuplaane teemalaagrite läbiviimise osas. Marika sõnul korraldab Kumari Reisid koolidele õppeekskursioone juba mitmendat aastat. Kuna ekskursioonide eesmärgiks on tutvustada õpilastele Eestimaa kaitsealade erisust, minevikku ja tänapäeva ning õpetada nägema seoseid inimtegevuse ja looduse säilimise vahel, näeb Marika siin suurepärast võimalust koostöö osas erinevate osapoolte vahel. Skeem oleks lihtne: rahastusallikas – õpetaja – Kumari Reisid. Õpetajate koormus on niigi liiga suur, pole vaja tegeleda loodushariduslike projektide kirjutamisele kaasneva eelarve ja programmi koostamisega, kui selleks on olemas taolist teenust pakkuv firma. Õpetaja mureks jääb sellisel juhul vaid rahastusallikate leidmine, Kumari Reisid vastutab ka projekti tegevuste asjatundliku läbiviimise eest. Igati teretulnud on õpetajate endi ideed ja vajadused, Kumari Reisid on valmis programme vastavalt vajadusele teostama. Pikaajaline töökogemus Matsalu Looduskaitsealal ja head kontaktid Eestimaa looduskaitsealade administratsioonide ning parimate spetsialistidega annavad teostusele lisagarantii.\nJärgmiseks kevadeks valmivad uued valmisteenused. Pisut süvenenud teemadega õppelaagrite märksõnadeks on ranna- ja puisniitude taimestik, kahepaiksed ja nahkhiired, lindude ränne ja rõngastamine jne.jne. Parimad spetsialistid on läbiviijatena oma nõusoleku andnud.\nKeskkonnahariduse alase koostöö osas on Läänemaal heaks näiteks olnud koostöö Väinamereäärsete koolide vahel, kus näiteks Vormsi säästupäeval ja GreenSpots ühise keskkonnatemaatilise väljaande koostamisel osalesid ka Muhumaa ja Hiiumaa koolid. Rahvusvahelist koostööd on edendatud rahvusvaheliste programmide, näiteks GLOBE raames.\nPärastlõunal korraldasid Vormsi põhikooli õpetajad õppepäevast osalejatele maastikumängu. Mitut võistkonda ei moodustatud, sest otsustati, et rada ühiselt läbides saab mõnedki asjad ka looduses koos selgeks rääkida. Veel oktoobri lõpupäevadel leidsime Vormsi männimetsa sambla seest seeni ning nenditi, et jäätmemajandus saarel on hästi korraldatud. Ornitoloogid Tarvo ja Marko Valker näitasid koolituskeskuses slaide meie lindudest ja andsid juurde selgitusi – eks seegi ole üks võimalus loodushariduses.\nTähtis on, et kujuneks koostöövõrgustik koolide ja loodushariduslike tugikeskuste vahel, mis toetaks lapse õpitegevust ja igakülgset arengut.\nÜhise arutelu kokkuvõte\n1.Koostada andmebaas Läänemaa nn. keskkonnahariduse tugikeskustest (asutustest, mittetulundusühingutest ja ettevõtjatest), kes pakuvad õppekäike loodusesse, kus on võimalik saada keskkonnaalast teavet jms õpilastele.\nKoolid ja õpetajad saaksid infot selle kohta, kes pakuvad õppeekskursioone loodusesse. ja kontakt et koolid ja õpetajad võiksid olla huvitatud kõigist Läänemaa asutustest, MTÜ-dest ja FIE-dest, kes pakuvad õppeekskursioone loodusesse, programmikeskset õpet.\nKoostöös õpetajatega täiendada nimekirja nii, et leida seoseid pakutava ning õppekava ja ainekavade teemade vahel.\nKoolid lisavad sellesse tabelisse käimasolevad keskkonnaalased projektid ja nende juhendajate kontaktid, et saaks teha koostööd.\nTabel on kõigile kättesaadav Internetis ja seda täiendatakse pidevalt.\nEks edaspidi võib selle ju ka trükisena välja anda.\n2. Koostada maakondlik keskkonnaürituste ja ühiste keskkonnaalaste koolituste kalender (looduskaitsekuu, metsanädal jne.) . Kalender oleks Internetis kõigile huvilistele kättesaadav.\nSeda kalendrit täiendatakse pidevalt maakondlike üritustega: nendega, millest ollekse huvitatud ja mida keegi on nõus pakkuma. Rahalisi vahendeid saab küsida KIK keskkonnateadlikkuse programmist. Kalendris oleksid nähtaval ka koolides korraldatavad keskkonnaalased üritused.\n3. Loodushariduse konverents ja õues õppimise kursus\nLooduskaitsekuu raames. Märksõnadeks:\n-- minu parim kogemus\n-- kooli juht annab aru.\nSelleks, et rõhutada kooli juhtkonna olulisust, võiks koolijuhte osalema kutsuda ja paluda mõne juhi ka paremast kogemusest rääkima (näit Metsküla Algkool ja Pille Kaisel). Paremad kogemused ja ideede pank - sellest kasvaks välja konverentsi teema idee (näit: mõni huvitav esineja, loodusgiidid ja mida nad pakuvad, uue interaktiivse õppekava idee, võib-olla mõned soovitused läbiva teema Keskkond ja säästev areng avamiseks kooli õppekavas jne jne).\nKonverentsiaegne õues õppimise kursus võiks olla osa pikemast kursuste seeriast.\nKeskkonnahariduse tugikeskused Läänemaal\nLäänemaa loodushariduse tugikeskused on asutused, mittetulundusühingud, ettevõtjad, kes pakuvad õppekäike loodusesse, programmikeskset õpet, kus on võimalik saada keskkonnaalast teavet jms. Koostöös õpetajatega peaks tabel täienema, et leida seoseid pakutava ning õppekava ja ainekavade teemade vahel.\nMaakondlik keskkonnaürituste kalender


Bottengarn Resort - Bottengarn\nMeil on au esitleda uut puhkekompleksi Bottengarn Resort, mis asub privaatsel saarel Soomes Turu saarestikus, poolel teel Ahvenamaale.\nMiks selline asukoha valik?\nNimelt on meie pere juba aastaid olnud vaimustuses ja nautinud Turu saarestiku ilu ja looduse puutumatust, seda siiani tänu Turu saarestikus tekkinud sõprade külalislahkusele. Aja jooksul süvenes aga sümpaatia piirkonna vastu niivõrd, et asi lõppes otsusega soetada endale saar ja ehitada sinna pelgupaik maailma müra eest. Hiljuti tekkis aga harukordne võimalus laiendada valdusi saarestikus, mis ei ole kaugel meie enda saarest ning tänu sellele hargnes idee, et pakkuda seda tõeliselt eksklusiivset ja ainulaadset keskkonda ka teistele ning tulemus on teie ees.\nSaar asub Turu ja Ahvenamaa vahel paiknevas saarestikus ja on täiesti privaatne keset puutumata loodust. See on eemal tsivilisatsioonist, mis annab suurepärase võimaluse nautida imelisi vaateid ja puhast loodust. Turu saarestikus on kokku umbes tuhat saart, paljudel neist on asustust, aga paljud on ka inimestest puutumatud ning asuvad looduskaitsealal. Bottengarn Resort asub looduslikult kaitstud piirkonnas teiste saarte vahel, seega oleme tuule ja lainetuse puhul kaitstud vetes. Võimalusi saarestikus ringi uudistada meritsi on tõesti palju – piirkonnas asjub mitmeid sadamaid, restorane ja toidukohti, sõltub vaid milline ilmakaar ja suund valida. Liiga kaugel pole ka Ahvenamaa saarestik.\nDetailsemalt me kompleksi asukohta avaldada ei soovi, las see jääda saladuseks, et säilitada külastajate täielik diskreetsus ja privaatsus.\nSaare kompleksi kuulub:\n2 korralikku suurt kaid erinevatel saarte külgedel, süvisega ligikaudu 4 meetrit.\nKeset saart asuv peamaja suurte terrassidega.\nKlaasist talveaed (söögitoa-elutoa laiendus), mis asub samuti keset saart ning kus on 360 kraadi vaade üle saare igas suunas merele.\nSaunakompleks, koos terrasside ja kümblustünniga, mis asub saare loodeküljel kõrgemal merekaldal, 5 meetri kaugusel merepiirist. Sauna lavalt on läbi klaasseinte otsevaade merele ja ümbritsevale saarestikule. Sauna ees on liivane abajas kaljude vahele ujuma minekuks ja otse merre ujuma minekuks saab kasutada kai tipus olevat treppi, mis laskub merre.\nKaljude peal asuv terrass / istumiskoht vaatega loojuvale päikesele.\nSaare eri osad on ühendatud komposiiterrasilauast käiguteede, treppide, platvormide ja terrassidega. Eesmärk on liigelda vaid mööda käiguteid ja treppe, et mitte rikkuda teede kõrval olevat puutumatut loodust, kus asetsevad samblikud, mustikad, kõrrelised jms. Kai ääres ootab paat elektrimootori ja aerudega.\nBottengarn Resort hinnakiri\nMinimaalne periood 7 päeva, maksumus 15 000 EUR.\nTäpsem info saarele mineku logistika ja muude detailide osas vaid konkreetsetele huvilistele broneeringut planeerides.


Semjon Tsvigun Me tuleme tagasi, Eesti Raamat 1981 | vanaraamat.ee\nSemjon Tsvigun, Me tuleme tagasi, 1981 Eesti Raamat\nRAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL.010 veidi kulunud ja küljelt määrdunud, sisult terve ja korralik raamat. Raamatu peateemaks on Suure Isamaasõja päevil piiramisrõngast väljamurdnud nõukogude sõjameeste ja partisanide võitlus vaenlase tagalas. Ilmekalt kirjeldatakse luurajate ohtlikku tegevust side loomisel suure maaga ja vaenlase sõjaliste objektide väljaselgitamisel. Paljastatakse Saksa fašistide kuritegusid rahulike nõukogude inimeste kallal ja mõningate reeturite närust osa vaenlase abistamisel. Neil kodumaale rasketel päevadel avaneb erilise selgusega inimese tõeline olemus, tema õige mina. Märksõnad: maailma ajalugu sõjalood Originaali tiitel: ''Mы bepнeмcя'' eesti keeles\nRaamatu autoriks on Semjon Tsvigun kasutatud raamatud pealkirjaga Me tuleme tagasi on raamat kirjastuselt Eesti Raamat aastast 1981\nmille on kirjutanud Semjon Tsvigun antud 1981 aasta raamat Me tuleme tagasi on Semjon Tsvigun oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Semjon Tsvigun, Me tuleme tagasi vanaraamat.ee raamatupood Semjon Tsvigun, Me tuleme tagasi\nRaamat "Me tuleme tagasi",\nPealkiri: Me tuleme tagasi\nAutor(id): Semjon Tsvigun\nSeisukord: veidi kulunud ja küljelt määrdunud, sisult terve ja korralik raamat


VALAMUSEGISTI HANSA POLO HIND | kaup24.ee e-pood\n› Hansa köögisegistid\nValamusegisti Hansa Polo\nToote kirjeldus: Valamusegisti Hansa Polo\nValamusegisti Hansa Polo New\nSegistit Hansa Polo tehti vähemalt üks aasta. Pikemas perspektiivis on paranenud disain, otsides uuemaid, moodsamaid vorme.\nKaasaegne, nooruslik disain. Pehmed jooned.\nMugav, ergonoomiline, lihtsalt kasutatav käepide.\nÖkonoomne keraamiline kassett. Kuni 50 protsenti väiksem veekulu.\nSegisti töötab eriti vaikselt. Vastab 1 mürataseme klassile.\nVeevoolu tugevus umbes 3 bar - 12 l/min.\nPöörlev kraan 150°. Kraani pikkus: 220 mm.\nPaindlik ühendusvoolik G3/8.\nTootja: Hansa, Saksamaa.\nSee on 18 korda järjest Saksamaal Hansa poolt antud "Nr.1 paigaldajate valik" tiitliga, tunnustatud parim Hansa segistite tootja. Septembris 2013 Hansa METALLWERKE AG omandas Soome firma Oras. Mõlemad ettevõtted moodustavad praegu uue rühma Oras Group, kus töötab 1400 töötajat.\nKauba ID 631864\nKauba kaal koos pakendiga 2.0800 kg\nVaade Hansa, kroom köögisegistid


Kodu: Kuidas Teha Ruffled Ottoman Slipcovers - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Teha Ruffled Ottoman Slipcovers\nOttomanlased saavad palju armastavat kasutusviisi ja aja jooksul saavad hakata näitama mõnevõrra liiga armastatu mõju. Slipkatmine on tõhus ja odav viis, kuidas anda oma otomanile uus välimus. Ruffles pakub liikumist ja visuaalset huvi ning lisab pisut romantika igasse ruumi.\nMõõdige oma otomani ülaosa esimest korda tagasi ja lisage 1 tolline. Mõõdetage oma otomani kõrgus ülaosast 2 kuni 3 tolli kõrgusele põrandast. See mõõtmine ei pea olema üsna täpne, sest alumine rätik katab poksiku põhja. Lisage 1 tolli. Lisage oma kaks kokkuvõtet kokku ja see on kangas kogu pikkus, mida vajate, et katteta kostüüm katta.\nMõõdutsege oma otomani ülaosaga küljelt küljele ja lisage 1 toll. Lisage see kogukõrguse mõõtmiseni, mille olete juba arvutanud, et saada riide laiust, mida peate kattekihi katmiseks.\nMõõdige ottomani põrandast kuni see, kuhu soovite rifflesi alustada. Lisage 2 tolli iga rätiku jaoks, et võimaldada hemiksaavutusi ja 1-tolliste ümbersulatamist. Mõõda otomani väliskülge. Korrutage seda numbrit 1 1/2 võrra. Need numbrid on riide jaoks vajaliku kanguse pikkus ja laius.\nLõigake oma kangast välja võetud mõõtmiste järgi. Võite kasutada mistahes kangast, mis sobib nahkpolsteri püstimiseks, kuid libisemismaterjali jaoks on kõige sobivam keskmise kaaluga pestav kangas.\nPaigaldage suur tükk kangast üle otomani, trükitud pool all. Veenduge, et see on keskel. Asetage nurgake õmblused, et märgistada kangas vertikaalselt kangid. Lõigake ära üleliigne kangas, jättes vähemalt 1 tolli.\nÕmble nurk õmblused. Veenduge, et teie nõelad, niidi ja keerme pinge oleksid riie jaoks sobivad. Enamiku keskmise kaaluga kangas saate kasutada üldotstarbelist lõnga ja 14/90 nõela, kuid kontrollige oma käsiraamatut lõngade pingestamiseks ja õmblege mõnda katsevõtet, et olla kindel.\nKeerake kangast parempoolne külg ja asetage see ottomanile. Vajaduse korral kohandage sobivust.\nÕmble oma riffle ribad kokku lõpuks lõpuks, kui vaja, nii et teil on üks pikk kangast iga ruffle.\nKoo 1/2 tolli alla iga rätiku ülemine ja alumine serv, libistage klambrid. Õmble õmblõike, et hoida iga voldik paigal.\nKui kasutate õmblusmasinat, kasutage riffleri seadet, et koguda kumminutihvtide pealmisid. Kui ei, siis vahetage löömisele ja õmblege lahtiste õmbluste rida piki iga rätiku pikkust. Peatage vahetult enne rätikriba lõppu nõelaga allapoole. Keerake kangast 90 kraadi ja õmblege õmblema. Peatage nõel all ja keerake kangast veel 90 kraadi. Õmble paralleelne joon tagasi, kus sa alustasid. Kui kangast masinast eemaldate, jäta 4 tolli lõnga niidist. Kergelt libistage kangast möödaviigu õmblusi, et seda kummutada.\nKinnitage alumine rätik otamaani libisemiskindlale, nii et selle alumine ots ainult põrandab. Kasutage mõõteketti või joonlauda, et hoida ülemine ots otse ja olge ettevaatlik, et mitte kleepida kangast ottomanile.\nÕmble rätik libisemiseks. Korda ülejäänud rätikud, töötades alt üles. Eemalda kõik õmblusniidid.\nÕmble rihmade otsad kokku, kus nad kokku puutuvad.\nAsetage räsitud libisemine ottomanile ja reguleerige sobivust.\nLisage veelgi dekoratiivse efektiga torujuhtmeid või teisi kummipaelu.\nÄrge kunagi kasutage masinaruumit ilma katsetusteta, et tagada, et teil on piisavalt kangast, et minna täielikult läbi otomani.\nKuidas Hävitada Ragweed


Harjutused intiimlihaste arendamiseks | Delia\nPinguldage lihaseid nagu uriinijoa peatamiseks. Te peate sees tundma meile vajalike lihaste pinget.\n2. Pange puhas trenažöör/yoni muna (enne ja pärast igat kasutamist tuleb trenažöör ära puhastada) umbes 2 cm sügavusele tuppe. Trenažööri nöör jääb väljaspoole keha.\n3. Leidke võimalikult mugav asend. Algajatel või neil, kellel on nõrk vaagnapõhi, soovitatakse alustada lamavas asendis, et anda lihastele minimaalne koormus. Parimate tulemuste saavutamiseks peate olema võimeline kasutama trenažööri seistes, sest see soodustab lihaste maksimaalset kokkutõmbumist ja trenazööri ülespoole liikumist.\n4. Leidke oma treeningurütm. Efektiivse treeningu võti on oma liigutusrütmi kindlaks tegemine.\nTe peate oma keha vastu õrn olema ja tundma end mugavalt harjutuse igas etapis. Tavalise harjutuse sooritamisel on oluline kulutada 4. sammu jaoks sama palju aega kui 2. sammu jaoks.\nTeisisõnu, kui te hoiate pinget 6 sekundit, peate ka lõdvestuma 6 sekundit. Sellegipoolest võite puhata nii kaua, kui vajalikuks peate, enne kui harjutust kordate.\nEsialgu soovitatakse oma võimete hindamiseks hoida pinget ja puhata vastavalt 2 sekundit. Lihaste tugevnedes, kui te olete hakanud end mugavamalt tundma, on vajalik järk-järgult pikendada seda aega 2-sekundilise sammuga. Kõige efektiivsemateks treeninguteks peate olema võimeline lihaseid pingul hoidma 10 sekundit.\n5. Kontrollige hingamist. Hingamine kergendab sujuvaid liigutusi ja võimaldab luua sujuvat rütmi palju efektiivsemaks treeninguks kogu harjutuse vältel.\nTrenažööri/Yoni muna kasutamise lühike skeem-instruktsioon\nPinguldage vaagnapõhjalihaseid ja tõstke trenažöör ülespoole.\nHoidke lihased pingul 2-10 sekundit, hingake rahulikult ja sügavalt.\nEnne harjutuse kordamist lõdvestuge ja puhake vähemalt sama kaua, kui pinguldasite, või nii kaua, kui vaja.\nHarjutust tuleb korrata 10 korda. Kui see on Teile raske, võib kordi vähendada Teile mugava arvuni.\nEfektiivseks treeninguks sooritatakse harjutuste kompleksi 3 korda nädalas, näiteks argipäevadel.\nTähtis! Harjutuste õige soorituse korral ei pea Te kuul-trenažööri liikumisele kaasa aitama kõhtu pingutades ja tuharaid kokku surudes.\nVastunäidustused intiimlihaste harjutuste puhul\nVäikse vaagna organite põletikuliste haiguste ägenemise periood\nSamal teemal: Yoni Muna


Homsest on Pärnumaal merejääle minek keelatud - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nHomsest on Pärnumaal merejääle minek keelatud\n25. veebruar 2015, 16:48\nKalastajate päästmine merejäält.\nJääolude halvenemine Pärnu lahel on muutnud sealsel jääl liikujatele eluohtlikuks, mistõttu keelab politsei homsest Pärnumaal kaldaäärsetel aladel merejääl liikumise.\nAlates 26. veebruarist ei tohi Pärnumaale jääval merejääl sõita kõrgema kui A-kategooria mootorsõidukiga, lisaks sellele on keelatud liikuda kaldast kaugemale kui poolteist kilomeetrit. Keeld ei puuduta kutselisi kalureid, kellel on ette näidata kalapüügiluba. Ka keelu kehtimise ajal tagab politsei valmisoleku päästetööde läbiviimiseks, teatas Lääne prefektuuri pressiesindaja.\nPärnu politseijaoskonna juhi Andres Sinimeri sõnul tingisid keelud jätkuvalt halvenevad jääolud ja sellega mittearvestamine. «Olukorras, kus iga nädal tuleb jäält päästa inimesi ja hetkel on üks inimene ikka veel kadunud, pole võimalik inimesi merejääle lubada. Loomulikult ei tähenda see, et hättasattunud abita jääksid. Pärnu politseijaoskonna merepäästepatrull on ööpäevaringses valmisolekus ka kogu keelu aja. Lisaks sellele teevad Pärnu politseijaoskonna ametnikud ka järelevalvet keelu täitmise osas,» rääkis Sinimeri.


🏅▷ Henrique de Castro lahkus Google'ist ja sai Yahoo!\nHenrique de Castro lahkus Google’ist ja sai Yahoo!\nPortugallane Henrique de Castro, siiani üks Google’i tippjuhtidest, lahkub Mountain View ettevõttest Yahoo! Marissa Mayeri kutsel. Ettevõtja on ettevõtte uus tegevjuht (COO).\n47-aastaselt hõivab Henrique de Castro ettevõtte hierarhias number 2 positsiooni ning juhib Yahoo !’s operatsioonide, müügi ja ärimaailma. Tööandjad saavad aastas 600 000 USA dollarit ja lisaks on neil õigus saada ettevõtte väärtpaberitele hüvitist 36 miljonit USA dollarit.\n„Henrique on karm ja uskumatult edukas ärijuht ning mul on isiklikult väga hea meel, et ta on Yahoo tugevas juhtmeeskonnas. Tema kogemus muudab ta ettevõtte kasvu järgmisse faasi ideaalselt sobivaks, ”kommenteeris ta. Marissa Mayer ametlikus avalduses.\nKa Portugali ärimees reageeris värbamisele, öeldes, et “see on oluline hetk Yahoo!” ajaloos! ” ja kes tõesti “sellesse võimalusesse” usuvad. “Ma ei saa oodata, et saaksin Marissa ja meeskonnaga liituda, et alustada,” lisas ta.\nHenrique de Castro alustab “uues majas” tegevust kuni 22. jaanuarini 2013. Yahoo! on jätkuvalt üks veebireklaamide ja -teenuste globaalseid hiiglasi, kuid selliste ettevõtete nagu Google ja Facebook konkurents on ettevõtte tulusid vähendanud.\nHenrique de Castro veetis üle kuue aasta Google’is, kus ta oli ka meedia, mobiilside ja platvormide ülemaailmne direktor. Varem esindas ta Delli kaks aastat Lääne-Euroopa müügi- ja äritegevuse juhina.\nTags:Castro, Googleist, Henrique, lahkus, sai, Yahoo\nAveiro ülikooli projekt õpetab sisserändajate lastele portugali keelt\nSuhtlusvõrgustikud on alaealiste privaatsust käsitlevate uute ettepanekute vastu\nKuo: Apple’i jälgijatel on eriti täpne asukohatehnoloogia; 2020. aasta iPhone on uue disainiga


Väikeste paatide regati võitsid Jaanson ja Kushteyn - Eesti Sõudeliit\nVahur Mäe, toimetaja | 15. okt. 2017, 17:07\nTänavune sõudehooaeg liigub vääramatult lõpu poole. Läinud nädalavahetusel, 14.-15. oktoobril peeti Tartus tavapärast väikeste paatide regatti. Ühepaatidel võidutsesid Greta Jaanson ja Mihail Kuštein.\nJuba ammu pole regatt jõuprooviks, millest võtaks osa täiskasvanute eliit. Küll on aga võistlus oluliseks noortele, kes saavad hooaja lõpus omavahelises konkurentsis mõõtu võtta. Võistluse formaat näeb ette, et esimesel päeval läbitakse 4000, teisel 2000 meetrit. Üldparemuse selgitamiseks mõlema distantsi ajad summeeritakse.\nMeeste ühepaadil valitses mõlemal distantsil narvalane Mihail Kuštein, kes sai aegadeks 13.38 ja 6.43 ning brutoajaks 20 minutit ja 21 sekundit. Üsna napi vahega järgnes Pärnu noormees Johann Poolak (20.26) ning tema järel kolmandana Joosep Laos (20.41). Teiste seas tegi kaasa ka kahekordne olümpiahõbe Jüri Jaanson, saavutades 63 sõudja seas 18. koha (21.01).\nNaiste ühepaadil oli 25 osaleja rivaliteedis võidukas äsja rahvusvahelise Baltic Cup’i võitnud pärnulanna Greta Jaanson, kel kulus pika distantsi läbimiseks 14.51 ning klassikalise võistlusmaa peale 7.15 (22.06). Järgnesid narvalanna Uljana Borodatšova (22.25) ja Tallinna sõudeklubi noorsõudja Irena Budanova (22.46).\nMeeste roolijata kahepaadil rändas võidutrofee Martinš Blumbergsi ja Peteris Vilumsi panusel Lätti. Majori-nimelise sõudeklubi kasvandikud läbisid distantsid vastavalt 13.23 ja 6.38ga (brutoaeg 20.01). Lõunanaabritele järgnesid viljandlased Joonas Toom ja Hugo Mengel (20.16) ning Tartu Ülikooli Akadeemilise spordiklubi ning Viljandi sõudeklubi segapaatkond Rasmus Tensing – Rain Laidma (20.18). Ühtekokku käis veel seitse ekipaaži.\nNaiste samas paadiklassis valitsesid Tallinna ja Viljandi duo Erli Mat – Karmen Alnek (ajad vastavalt 15.44 ja 7.41 ning kokku 23.25). Teise ja kolmanda koha viisid Pärnusse sealse Kalevi klubi esindajad Karoliina Turkova ja Kristel Gustavson (24.00) ning Pärnu sõudeklubi duo Kelli Järvoja – Merili Rohelpuu (24.52). Võistlusklassis tegi kaasa viis paatkonda.\nEestis on tänavu jäänud pidada veel vaid üks võistlus, peale mida stardib sisesõudmise hooaeg. Juba eeoleval laupäeval, 21. oktoobril sõidetakse taas Tartus, kus on kavas kaheksapaatide sügisregatt.\nVasakult paremale, Uljana Borodatšova, Greta Jaanson ja Irena Budanova. Foto: Rait Merisaar\nKategooria: Uudised Sildid:Greta Jaanson, Mikhail Kushteyn, Väikeste paatide regatt\n← Eesti Sõudeliit kuulutab välja IV ja V astme sõudetreenerite tasemekoolituse Kaheksapaadid tõmbasid Tartus hooajale joone alla →