Eksperdid selgitavad: millised on sagedased vead korstna puhastamisel? - Kodu - Tarbija\nEksperdid selgitavad: millised on sagedased vead korstna puhastamisel?\nKorstnaeksperdid Aleksander Ljubajev ja Jaanus Variku rääkisid, mis on peamised vead, mida inimesed korstent pühkides teevad.\nKortermajade ja ridaelamute küttesüsteeme ei tohi ise pühkida, vaid seda peab korra aastas tegema üksnes kutseline korstnapühkija. Eramaja korstent võib puhastada aga ka majaomanik ise, ent vähemalt kord viie aasta jooksul peab seda siiski seaduse kohaselt tegema kutsetunnistusega korstnapühkija. See, et kord viie aasta jooksul tuleb eramajja kutsuda korstnapühkja, ei tähenda aga kindlasti, et neli aastat võib olla korsten puhastamata, selgitasid MTÜ Eesti Pottsepad juhatuse esimees ja korstnapühkja Aleksander Ljubajev ning moodulkorstnate tootja Schiedeli müügijuht Jaanus Variku.\nAastaringse puiduga kütmise korral tuleb kütteseadmeid ja lõõre puhastada kaks korda aastas, hooajaliselt kasutatavaid küttesüsteeme aga kord aastas. Gaasi- ja õlikütteseadmed vajavad puhastamist vähemalt korra aastas.\nLisaks korstnapühkimisele tuleb enne iga kütteperioodi algust üle kontrollida ka kütteseadmed: ahjud, pliidid, kaminad ja keskküttekatlad.\nKeerukad kohad jäävad amatööril pühkimata\nNii korstnapühkija kui ka pottsepa kutsetunnistust omava Aleksandr Ljubajevi sõnul on majaomaniku enda tehtud korstnapühkimise kõige sagedasem viga töö puudulik kvaliteet. «Esiteks ei hõlma korstnapühkimine ainult korstna puhastamist, mis on suhteliselt lihtne,» rääkis Ljubajev. «Puhtaks tuleb saada kogu küttesüsteem ning kütteseadmed nagu ahjud, pliidid, soojamüürid. Neis on palju n-ö nurgataguseid, mille puhastamisega kiputakse ise pühkides hätta jääma. Kui inimene ütleb mind kohale tellides, et on ise neli aastat korstent pühkinud, siis planeerin lähtuvalt enda kogemustest tööle 1,5–2 korda suurema ajakulu.»\nMTÜ Eesti Pottsepad juhatuse esimees ja korstnapühkja Aleksander Ljubajev.\nKorstnapühkijate tähelepanekute kohaselt jäävad sageli korralikult puhastamata erinevad sõlmpunktid: üleminekud, kütteseadmete ja lõõride ühendused, lõõride pöördekohad jne. «Kui lõõr pöörab, tuleb spetsiaalse luuaga teha teatud kindlad liigutused, et see korralikult puhtaks saada,» selgitas Ljubajev. Samuti on tal töö käigus ette tulnud juhtumeid, kus inimene on võtnud küll tahmaluugist tahma välja, kuid pole märganud, et luugi kohal lõõris on suur hulk tahma hunnikusse kleepunud ning korstnajalg on tegelikult umbes. Sellised vead korstnapühkimisel on tema sõnul äärmiselt ohtlikud, sest võivad viia telliskorstendesse läbivaid pragusid tekitava tahmapõlenguni. Samuti võib ummistuse tõttu inimestele eluohtlik ving puhastusluukidest tuppa pressima hakata.\nValitakse valed töövahendid\nKorstnatooja Schiedeli müügijuhi Jaanus Variku kinnitusel eksitakse sageli ka nõude vastu, et moodsaid metallist moodulkorstnaid tuleb puhastada plastikust harjadega. «Kui kasutada tavapärast terasharja, siis kriibib see metallist suitsulõõri sisepinda ning vähendab lõõri rooste- ja kondensaadikindlust ja tervikuna korstna eluiga,» tõi ta esile. «Kui ka keraamilisel või laavakivist plokk-korstnal on roostevabast terasest elemente nagu siiber või vihmamütsi sisetoru, ei tohi samuti puhastamiseks kasutada terasharja,» lisas Variku.\nSamuti võib inimestel meelest minna, et puhastada tuleb ka kondensaadi eemaldamise süsteem, kui see on korstnale paigaldatud. «Eriti oluline on, et kondensipoti põhjas olev äravooluava oleks puhas ja avatud, kuna selle põhja sadestuv tuhk ja põlemisjäägid võivad takistada happelise kondensvee äravoolu korstnast,» rõhutas Variku.\nKorstnapühkijad teevad perenaised õnnelikuks\n«Sageli kutsub korstnapühkija just perenaine, kes on pärast tööd kõige õnnelikum selle üle, kui vähe mustust tekitab tahmaimurit kasutav meister võrreldes sellega, kui peremees ise kord aastas korstnapühkimise ette võtab,» avas Ljubajev oma töö telgitaguseid ja selgitas, et korstnapühkimine on oluline tegevus, millega ka tubade soojustamist parandada.\n«Kui korsten ja kogu küttesüsteem on puhas, kulub ka vähem küttematerjali tubade soojendamisele. Kuiva halupuiduga kütmine on äärmiselt keskkonnasõbralik ning vähendab igaühe ökojalajälge, ent inimesed kipuvad küttekoldesse toppima kõiksugu prahti nagu toidupakendeid, klantsajakirju, hügieenitooteid ja isegi vinüülplaate, enne seda, kui need jälle popiks muutusid. Neis sisalduvad naftatooted ja teised keemilised ühendid tekitavad suitsulõõridesse kleepuva ja põlemisohtliku kihi ning jõuavad atmosfääri, kust me selle kõik sisse hingame,» rääkis Ljubajev, et kõik, mis põleb, ei ole siiski mõeldud ahjukütmiseks.\nKorstnapühkija peab üle käima kogu küttesüsteemi\nKutsetunnistusega korstnapühkija ei puhasta ainult korstent, vaid vaatab üle kogu küttesüsteemi ahjuuksest korstnatipuni ning väljastab selle seisukorra kohta akti. See tuleb kindlasti alles hoida, sest küttesüsteemist alguse saanud tulekahju korral nõuab seda dokumenti kindlustusselts. Selle dokumendi puudumisel võidakse kindlustushüvitist vähendada või selle maksmisest koguni keelduda.\nOmanikud peavad tagama katuse ohutuse\n«Kui varem on majaomanik suhtunud pehmelt öeldes väga leigelt katuse turvavarustuse paigaldamise nõudesse ja arvanud, et korstnapühkijad on vabal ajal ametis ämblikmeestena, siis ise katusel turnimine aitab seda suhtumist muuta,» rääkis Variku. «Tuleohutusnõuete järgi peab omanik tagama ohutu ja aastaringselt kasutatava juurdepääsu korstnani. Vastasel juhul võib korstnapühkija tööst keelduda ning halvimal juhul jääb ilma katuse turvavarustuseta ehitatud uus maja sootuks kasutusloata, kui päästeamet selleks kooskõlastust ei anna,» kinnitas ta.\nKorstna juurde tuleb paigaldada seisutasapind, millele saab minna mööda katuseastmeid või -redelit kas räästast või katuseluugist. Soovitav on paigaldada korstna lähedale turvakonks ning veenduda, et seisutasapinnast korstna ülaservani ei oleks vahemaa rohkem kui 1,2 m. Samuti peab korstnal olema lumetõke.


TatyRoss profiil | FreeVideoChat69.com\nViimase sisselogimise aeg: 27.02.20 20:09:01\nKlõpsates nupul, tõstad TatyRoss esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. TatyRoss hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja TatyRoss kohta\nKasutaja TatyRoss tööaeg\nKasutaja TatyRoss amatöörvideod


Keelele kippuvad küsimused\nSellele leheküljele hakkavad kogunema igat sorti küsimused. Ja vastused loomulikult. Alati võib ju midagi ebaselgeks jääda ja vahel tahaks mõnest asjast rohkem teada. Siis võibki küsida: viimaselt leheküljelt saab võistluse toimkonnale meilida. Küsi julgesti! Kuid alustada võiks ikkagi juba olemasolevate küsimuste-vastuste läbilugemisest, ehk leiab oma küsimusele vastuse siit.\nVõistluse korralduse ja reeglitega seotud küsimused\nKas posti teel saatedavate piltide puhul on 22. september «postitempli kuupäev» või peavad pildid selleks ajaks teil käes olema?\n22. september on viimane piltide üleslaadimise ja saatmise päev. Kui ümbrikul on 22. septembri tempel, lähevad pildid arvesse.\nKas piltide võib üles laadida ja saata ka mitmes jaos?\nJah võib, kuid osaleja peab juba laaditud või saadetud fotode arvu ise meeles pidama, võistluse korraldaja selle kohta teavet ei anna. Rõhutame veel kord, et igalt osalejalt läheb arvesse kuni 10 fotot. Üheteistkümnendana, kaheteistkümnendana jne laekunud foto jääb igasuguse tähelepanuta, olgu see nii hea kui tahes. Samuti pole võimalik juba saadetud fotosid «paremate» vastu ümber vahetada.\nKas eemalt merelt, näiteks praamilt Vormsist tehtud pildid lähevad arvesse?\nKui ma pildistan pilvi või lilli, mis tähtsust on siis pildistamise kohal?\nTõepoolest, kuid huvitav on ju teada sedagi, mis paigus keegi Vormsit avastamas käis.\nKas saatetekst läheb pildi hindamisel arvesse? See oleks natuke ebaõiglane, kõik ei oska nii ilusti kirjutada.\nEi lähe, žürii ei näegi seda. Saatetekst lisatakse näitusepiltidele ja fotodele, mis avaldatakse võistluse lõppedes meedias.\nKas võistluse logol olevatel märkidel on ka mingi tähendus?\nJah. Vasak- ja parempoolne pärinevad keskaegsest skandinaavia ruunikalendrist ja tähistavad vastavalt suve- ja talvepoolaasta alguspäeva, millele eesti rahvakalendris vastavad künnipäev ja kolletamispäev – «Avasilmi»-võistlus toimubki nende päevade vahel. Keskmine rõngasrist on iidne päikese sümbol, kuid see võib samuti tähistada oma ainulaadse rõngasristikogumi poolest kuulsat Vormsit.\nKas võistlusel tuleb ka internetihääletus?\nSee ei ole veel otsustatud ja sõltub suuresti sellest, kas kõrraldajal õnnestub leida selline internetihääletuse läbiviimise viis, mis tagab tulemuste tõsiseltvõetavuse.\nKuidas te mõtlete tagada võistlustööde anonüümsuse nende hindamisel?\nVäga lihtsalt: saadetud piltide vastuvõtmisega tegeleb võistluse toimkond, hindamisega aga žürii, ja nende kahe hulga ühisosa on null.\nNägin, et galeriis on üks pilt justkui kahest fotost kokku pandud. Kas nii võib kokku panna ka kolm või enam fotot?\nVõib küll. Mitu fotot võib liita nii panoraamiks kui ka omamoodi seeriaks. Aga mõistagi hinnatakse sellist pilti visuaalse ja sisulise tervikuna.\nVormsist, Vormsile tulemisest, Vormsil olemisest\nKas Vormsil mobiililevi ikka on?\nJah, ka saare kõige kaugeimais paigus.\nKui ma tulen Vormsile telgiga, kus ma saan kaamera akut laadida?\nSeal, kus mõni lahke inimene lubab seda teha. Küsija suu pihta ei lööda, Vormsil eriti.\nMul ei ole oma autot, kas Vormsile bussiga ka saab?\nBussiga saab Rohuküla sadamasse, sealt edasi tuleb sõita praamiga. :)\nSobivaid bussiliine ja -aegu saab otsida siin. Kui sobivat Rohukülla sõitvat bussi ei leia, võib sõita Haapsallu ja sealt edasi linnaliiniga nr 1 (väljumisajad ) Rohukülla. Praamiaegu näeb siin.\nKuidas külanimede lõpus olevat y-d õigesti hääldada, kas i või ü?\ni, seega [sviibi], [saksbi], [diibi] jne\nVõistlus: reeglid ja muu\nKui ma teaksin, kuidas head pilti teha, talitaksin ma nii iga kord.


Näitus “Ruum kahele” | Haapsalu Kunstikool\nNäitus “Ruum kahele”\nNäitus „Ruum kahele“ Haapsalu Kunstikooli hoovigaleriis võtab kokku kahe eesti klaasikunstniku Peeter Rudaš’i ja Mare Saare viimaste aastate loomingulise protsessi tulemused, kus, töötades koos Laugu klaasikojas Saaremaal, kindlasti ollakse vastamisi üksteist mõjutanud, jäädes siiski kindlaks oma käekirjale ning uskumustele.\nLaugu klaasikoda Saaremaal on külastajaile avatud olnud juba 25 aastat, seda alates 1995. aastast, mil Peeter Rudaš loomevabaduse otsinguil selle rajas. Suvekodu õuele ehitatud väiksesse hoonesse mahuvad klaasisulatus- ja lõõmutusahi, trummelahi ja paar lihvimispinki, lisaks klaasseintega galerii. Töö Laugu klaasikojas toimub suviti ning on seetõttu äärmiselt kontsentreeritud ka ajalises mõttes.\nPeeter Rudaš’i loomingus on oluline osa klaasist kuumalt vormitud ja valatud skulptuursetel teostel. Tehnika ja töövõtete mängulisus ja spontaansus sobivad kunstniku töömeetodite ja eesmärkidega suurepäraselt ning tulemuseks on näiliselt justkui liikuvad ja iga sekund muutuvad, oma vabadusega võluvad vormid ja värvide pillerkaar, mis ühtlasi annavad võimaluse mängida nüansseeritud või kontrastsete üleminekutega.\n„Loodus on minu peamine inspiratsiooniallikas,“ on Peeter Rudaš ütelnud. Lisades siia ka ulmeliste ning maaväliste nähtuste osa, saamegi ehk pildi kunstniku mõttemaailmadest.\nMõlema kunstniku inspiratsiooni allikana on oluline roll olnud ka rändamistel. Nii näiteks on Peeter Rudaš loonud sarja vaasivorme teemal „Murano“, mis põhineb tööreisil Veneetsiasse 2018. aastal, kust ammutatud tehniliste ja visuaalsete võtete sümbioosis on sündinud kuuma klaasi mosaiiktehnikas värvirohked teosed.\nFotodel („modell“ Peeter Rudaš; autor Mare Saare) näeb näitusekülastaja klaasi kuumtöötlemise protsessi elemente, rõhutatud on äärmist keskendumisvajadust kuumale hõõguvale klaasile, millelt vaid hetkeks tähelepanu hajumine võib resultaadi nullida. Puhudes klaasi on nähtav esmane hõõguv kera, mille oranžidesse toonidesse ainult eelnev kogemus ning kasutuselolevate värviliste klaaspurude tootjafirma värvitabel selgust toovad. See on hetkeline palang, millele järgneb vaatlemine, arupidamine ja vältimatu külmtöötlus. Ja alles seejärel lõplik nimetamine, äratundmine.\nPeeter Rudaš (s. 1942 Tallinnas) on töötanud tehases Tarbeklaas kahel perioodil: 1959 – 1962 mustrilihvijana, seejärel 1970 – 1978, pärast Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi lõpetamist klaasikunsti erialal eksperimentaalgraveerija, kunstniku ja klaasipuhujana. Ta on tuntud unikaalteoste loojana, kuid jõudis kujundada ka mitmeid Tarbeklaasi toodangusse kuulunud esemeid. Üks tema tuntumaid töid Tarbeklaasis oli joogikomplekt “Alfa”. Alates 1977. kuni 2018. aastani oli Peeter Rudaš üks hinnatumaid joonistuskateedri õppejõude tänases Eesti Kunstiakadeemias. Tegelnud nii klaasi külm- kui kuumtöötlusega, rajas ta 1995. aastal oma loominguliste ideede teostamiseks Laugu klaasikoja. Ta on osalenud arvukatel näitustel nii kodu- kui välismaal, samuti rahvusvahelistel sümpoosionitel.\nMare Saare’t tuntakse peamiselt tema habraste lilli meenutavate objektide järgi. Samas on tema mustale klaasile graveeritud detailid äärmiselt tundlikud ja pealiskaudsel vaatlemisel pea hoomamatud Teemad on filosoofilised, abstraktse väljenduslaadiga tööde vaatlejale jäetakse ruumi oma arusaamade kujundamiseks.\nHeili Sõrmus on kunagi kirjutanud (Sirp 27. 03. 2015): „Need teosed on justkui elus ja jääb tunne, et kunstnik on kinni püüdnud sekundi pulbitsevast protsessist. Taiesed ei mõju niisiis millenagi, mis on valmis. See on justkui mäslev mateeria maailma tekkimise ajast – miski, millel on kõige olemasoleva potentsiaal, ehmatav sisemine elujõud“.\nMare Saare Jaapani-vaimustus väljendub ennekõike wabi-sabi põhimõtet järgivates elementides, kus puudub algus ja lõpp ning oluline on ajatu ringkäigu, kadumise ja uue tekkimise lõpmatuse printsiip, kus hääbumine ei ole vastuolus ilu ja väärtuslikkusega.\nMare Saare: “Klaasil on loendamatu hulk nägusid, loendamatu hulk tehnikaid, loendamatu hulk võimalusi. Tänaseni olen võlutud selle mulle omaseks saanud materjali kapriissusest ja nõudlikkusest, aga ka ootamatustest, millega ta mind ikka ja jälle üllatab. Teadmine pole ühene ja lõplik instrument klaasiga töötades. Olen õppinud klaasi usaldama. Naudin katsetamist ja spontaansust, millele järgneb pikaldane töö ihaldatud tulemuse vabastamiseks üleliigsest – lihvimine, söövitamine, graveerimine, poleerimine.”\nLõpetanud ERKI 1979. aastal klaasikunsti erialal on Mare Saare (s. 1955 Tallinnas) alates 1985. aastast töötanud tänases Eesti Kunstiakadeemias klaasikunsti osakonnas, olnud 1993 – 2018 eriala juht, praegu emeriitprofessor. Viljelnud klaasi erinevaid tehnikaid – graveerimist, sulatustehnikaid, kuumtöötlust, vitraaži, hapesöövitust. Esinenud näitustel alates 1978. aastast nii Eestis kui väljaspool, korraldanud mitmeid erialanäitusi ja -üritusi. Alates 2016. aastast tegev Laugu Klaasikojas Saaremaal.\n<< Eesti Moekunstnike Ühenduse suvise workshopi moejooniste näitus\tHaapsalu Kunstikooli galeriid on suletud 20. augustil! >>


Asteroidilöögi tolmupilv levis ülikiiresti üle maakera - Alkeemia\nKriidiajastu lõpul 66 miljonit aastat tagasi tabas maakera suur asteroid. Plahvatuse tolm ja puru levisid üle Maa, saurused surid välja ja kriidiajastu sai läbi. Nüüd on teadlased senisest paremini aru saanud, kuidas on plahvatusest ülespaiskunud materjali jõudnud päris suures koguses meie planeedi kaugeimatessegi soppidesse, vahendab Novaator.err.ee.\nTegelikult saadigi Chicxulubi asteroidikatastroofile alguses jälile just selle materjali järgi, kui mitmel pool maailmas avastati settekivimitest õhuke savikiht, mis sisaldab rohkesti iriidiumi - metalli, mis on Maal muidu palju haruldasem. Kuidas saab iriidiumikiht aga nii üleilmselt ühtlane olla, kui asteroid kukkus ju ometi ühte konkreetsesse kohta tänapäeva Mehhiko ranniku lähedal? Ükski senine arvutimudel ei ole seda seni rahuldavalt seletanud.\nNatalia Artemieva Ameerika Ühendriikidest Arizona Osariigist Tusconi linnas asuvast planeediteaduse instituudist ja Joanna Morgan Inglismaalt Londoni Imperial College'ist mudeldasid nüüd arvutil, kuidas täpselt võis plahvatuse puru õhus levida.\nMudel näitas, et puru vastastiktoimes atmosfääriga moodustus sellest tihe tolmupilv, mis sööstis suurel kiirusel üle maade ja merede. Kiirust oli sel lausa mitu kilomeetrit sekundis. Sellise tiheda ja kiire pilvena suutiski iriidiumirikas asteroidipuru nii tõhusalt üleilmastuda.\nArtemieva ja Morgan kirjutavad oma mudelist ja sellest ilmnenust ajakirjas Geophysical Research Letters.\nÜlivõimas plahvatus rebis kosmosesse galaktikate-suuruse tühemiku 29.02.2020\nSaurusetapja asteroid lõi mere happeliseks (2) 25.10.2019\nLoe lisaks: Maal on juba mõnda aega lisakuu, mille olemasolu märgati alles nüüd


august | 2019 | tavainimene\nAias külmetavad floksid\nPosted in * by tavainimene on 05/08/2019\nPuhkus sai läbi. Puhkuse ajal said raamaturiiulid lõpuks ometi seina, raamatud riiulisse ja raamatuülejääk vanapaberisse. Päris taaskasutusega on meie kandis halvasti. Teoreetiliselt võetakse vastu küll nii raamatuid, riideid kui lauanõusid, aga praktikas lähevad loosi ainult bestsellerid, antiik ja brändikraam, “Maaelektrimontööri käsiraamatut” ja “Rahvusvahelise kabe avamängu” ei soovi keegi. Pööning sai igatahes palju puhtamaks; muuhulgas tuli segaolmejäätmete ladestuste alt välja vana õlleankur, mille siseehituse ja tehnilise seisukorraga pole ma veel jõudnud tutvuda.\nLisaks pööningule koristasin ära ka sahvri, ladusin puud kuuri ja sorteerisin suure hulga fotosid karpidest albumitesse. Kolimise, pakkimise, sorteerimise ja ära viskamise käigus olen ma paraku hoogu läinud ja ära visanud või liiga kindlasse kohta ära pannud (või liiga kindlasse kohta ära pannud ja seda imelikku kohta lõpuks koristades piisavalt süvenemata ära visanud) ka mingeid vanu ja väärtuslikke asju. Aga võib-olla nende aeg oligi ümber saanud.\nMõtlesin fotosid albumisse sättides, et mina veel tean neid mustvalgeid tüüpe, kes seal katust panevad, kuuritsat veavad või emailkastrulist kartulisalatit söövad, aga noorem vend ilmselt enam ei tea ja veel noorem põlvkond ammugi mitte. Veel vähem mäletavad nad seda meeleolu, kui päike oli ere, ööd olid palavad, maja ja õu olid rahvast täis, ühes hoovinurgas oli ehitusest liiva- ja teises saepuruhunnik, keldrist toodi sõstramahla ja kaks korda nädalas käidi poes piimasabas. Et siis kelle jaoks või milleks need albumid? Aga ikkagi. Eraldi kotti pakkisin “parandamist vajavad vanad käsitööd” — viledad ja rebenenud padjapüürid ilusa peene heegelpitsiga näiteks. No ehk tuleb kunagi mõni selline vihmane suvi.\nPoesabad on, jah, kauge mälestus. Letid on kohalikus külapoes küll jäänud pea sama tühjaks nagu seitsmekümnendate lõpus või pigem isegi nagu rublaaja viimastel nädalatel — manna- ja soodapakid tühjade riiulite peale laiali jaotatud. Tööstuskaupadest on lisaks vihikutele, kalmuküünaldele ja lambipirnidele müügil plastmassist prügikühvel, neoonroheline rinnahoidja ning kummalise kujuga väike vaas. Ainult kartulikrõpse ja jäätist on üsna suures valikus, ilmselt peamine läbimüük tulebki koolilaste maiustamise arvelt. Nüüd, suvel, on vaikne.\nMis sa teed ära, ei saa sellest regionaalarengust siin asja. Kooli korvpalliväljakul kasvavad juba põlvekõrgused ohakad, korvilaudu ja -rõngaid pole mitu aastat. Mul on ikka vahel sees see väike kripeldus, et “be the change you wish to see”, aga kuidagi ei jää jaksu üle. Sel suvel läks isegi hästi, et marjakorjamise stressist vabastasid hallrästad mind sajaprotsendiliselt.\nSee jutt kukkus nüüd vist kuidagi halemeelne välja. Ilmselt on asi puhkusejärgses esmaspäevas, varases tõusmises ja sügisesevõitu ilmas. Küll homme on paremini.


Aasta kutseõpetaja 2020, Tallinna tööstushariduskeskuse mehaanika-, elektroonika- ja IT-valdkondade juhataja Eduard Brindfeldt sai väga hea tehnilise hariduse Tallinna polütehnikumist, mille lõpetas cum laude diplomiga. Loomulik oli sellise tulemusega jätkata haridusteed kõrgkoolis ja loogiline, et Tallinna polütehnilises instituudis. Ent selle kooli diplomit tal polegi. Tallinna polütehnilises instituudis hakkas igav, põhjendab ta kooli poolelijätmist, sest see, mida kõrgkoolis õpiti, oli peaaegu kõik polütehnikumis läbi võetud. Aga elu ei tohtinud ometi igavaks minna!\nÕpingud katkestatud, suundus noormees toonasesse 19. tehnikakooli teleraadiogrupi õppemeistriks. Kahe aasta pärast vahetas ta ametit. „Mul pidi olema kogu aeg vaheldust. Esmatähtis oli põnevus,“ ütleb ta.\nBrindfeldti elus oli üks põnev ja mitte väga tavapärane ajalõik siis, kui ta õppis usuteaduse instituudis59 ning seejärel elas Peterburis ja töötas seal Jaani kirikus. Usuasju läks otsiva vaimuga noor õppima sellepärast, et tahtis teada, miks me siin ilmas elame ja miks üldse olemas oleme. Religiooniharidus andis teadmisi üldfilosoofiast, inimese arengust, kultuuriloost, aga põhiküsimusele „miks?“ ta vastust ei saanud. Nüüd arvab ta, et võib-olla otsest vastust sellele küsimusele polegi. Jumal on lõpmatus ja täiuslikkus, mida me pole suutelised mõistma, kuid saame tunnetada.\nTegelenud ettevõtlusega „ajal, kui kõik hakkasid ärimeesteks ja äri oli vaja teha“, sai mees aru, et bisness ei ole tema ala, aga koolis võiks temast kasu olla. Selle teadmisega asus ta õppima Tallinna ülikooli kutsepedagoogikat ja lõpetas õpingud taas cum laude diplomiga.\nEi ole väga tavaline, et kutsekooli õpetajal on doktorikraad. Brindfeldtil valmis 2013. aastal doktoritöö õppeprotsessi automatiseerimisest, sellest, kuidas automatiseerimist õpetada, kasutades erinevaid õppemeetodeid, mudeleid, materiaalseid stende jm.\nÕpetajagi õpib pidevalt\nBrindfeldt ütleb, et usuteaduse instituudis omandatud haridus andis avara maailmapildi, mis pedagoogitöös on ülivajalik. Hea õpetaja eelduseks peab ta laia silmaringi ja kogemusi. Tehnilise ala õpetamisel ka head tehnilist tausta, mille omandamiseks peab õpetajagi kogu aeg õppima. „Mul on siin kontroller laua peal,“ viipab ta oma töölauale, „enne kui tundi lähen, harjutan kõik ülesanded läbi. Mis sest et olen seda kõike õppinud, aga ma pean kogu aeg tehniliselt arenema.“\nTunnustatud õpetaja sõnul on talle alati meeldinud õppida ja ta peab seda üheks oma hobiks. Õppides on alati olnud ta eesmärk asjast aru saada ja endale sisu selgeks teha, mitte pähe tuupida kontrolltöö, arvestuse ega eksami jaoks. Asja mõistes on tunduvalt lihtsam teha arvestusi, eksameid ja referaate, teab ta. Huvi oma õppeainete vastu on Eduard Brindfeldt püüdnud nüüd juba 20 aastat Tallinna tööstushariduskeskuses õpetajana ja mehaanika, elektroonika ning IT-valdkondade juhina oma õpilastelegi edasi anda. Õpetajatöös järgib ta põhimõtet õpetada võimalikult eluliste näidetega. Kutsehariduses on põhirõhk praktikal, kuid tehnilistel aladel on hädavajalik ka teooriat tunda.\nKerge on õpetada taibukaid, jõukohaselt tuleb koolitada neid, kes aeglasemaltõpivad. Kutsehariduses käib õppetöö juba praegu nii, nagu on kavandatud uues haridusstrateegias 2035: järgitakse individuaalset õpiteed. Kutsehariduses on vajadus tehniliselt keerukate erialade, nagu IT (info- ja kommunikatsioonitehnoloogia), mehhatroonika, automaatika ja metallitöö, oskajate järele. Õpetaja peab olema virtuoos, et teha neil aladel ka tuimana tunduv asi, nagu näiteks valemid, huvitavaks. Sõnadega „me peame“ ei saavuta tänapäeval midagi, ütleb õpetaja. Õpilastega hea läbisaamine, leidlikkus, kuidas nende elu huvitavaks teha – see kõik tuleb tema kogemusel aja jooksul ja iseenda pideva õppimise kaudu ning õpetajaks on ka elu.\nPaindlik õpe on õpetajale väljakutse\nKutseharidus pakub mitmesuguseid õppimisvõimalusi, sh ümber- ja täiendusõpet, mis sobib igale eale. „Minu kõige vanem õpilane on üle 70 ja kõige nooremad on 15–16-aastased põhikoolist tulnud,“ sõnab Brindfeldt. Nüüdisajal on ligi pool õpilaskonnast töötavad inimesed, kutseõpe on muutunud ülipaindlikuks, etõppimine sobiks võimalikult paljudele. Eri vanuses ja teadmiste ning kogemustega õppurid teevad õpetajatöö keerukaks: kaugõpe pikendab pedagoogi tööpäevi ja -nädalaid ning laupäevigi veedab kutseõpetaja tihti koolis. Kutsehariduse õppematerjalid on peamiselt õpetajate endi koostatud. Koroonaaeg ja kaugõpe tekitas kiire vajaduse elektroonse koolimaterjali järele, mis kakskeelses koolis, nagu on tööstushariduskeskus, peab kahes keeles olema.\nKolme tehnilise valdkonna juhataja on 20 aasta jooksul ühte sammu astunud oma alade arengu ja muutustega. Muutunud on ka õpilased ja õppetöö ning nutiseadmed on saanud noortel asendamatuks. Brindfeldt ütleb, et ainet saab huvitavaks teha ka mobiiltelefoni kaudu õpetades ja seepärast tema neid seadmeid tunnis ära ei korja. Ega käsu ja keeluga jõua kusagile, teab kogenud pedagoog.\nDigiõpe ei asenda õpetajat\nEduard Brindfeldti tunnustamisel tõsteti esile tema panust digiõpetuse arendamisel. Siiski arvab ta, et see pole väljapääs õpetajate puudusest, mis kummitab kutsekoole nagu teisigi haridusasutusi. „Me arendame rahvusvaheliste projektidega nn intelligentseid õpikeskkondi, kus õpitakse näiliselt õpetaja kaasabita.\nÕpilane teeb teoreetilise osa ära, loeb materjalid läbi, vaatab videoid ja siis teeb ära testid. Kui need on positiivselt sooritatud, siis läheb edasi järgmise teemaga – need kõik on digiõppe võimalused. Aga kogu õppeprotsessiga on seotud ikkagi õpetaja, kes õppetööd jälgib.“\nMeenutades oma kevadist koroonaaegset kogemust, ütleb Brindfeldt, et kaugõppe ajal olid tema tööpäevad hommikul kaheksast kuni vahel kella kaheni öösel. „Ei pea vastama õpilasele, ei pea temaga suhtlema, aga kui sul on erinevad kursused, erinevad materjalid, siis tahes tahtmata ei jätku tavatööpäevast,“ selgitab ta.\nDigiõpe suurendab õpetaja koormust, kuid kutsehariduses ei saagi väga paljut nõnda õpetada ega omandada. „Mehhatroonikas võib matkida igasuguseid asju, aga lõpuks peab õpilane panema skeemi päriselt kokku, nii nagu tehakse ettevõttes,“ toob ta näiteks.\nEduard Brindfeldt on osalenud paljudes rahvusvahelistes projektides ja seetõttu oskab võrrelda oma valdkonnas meie kutsehariduse taset teiste riikidega. Ta toob näiteks, et meil on kutsekoolide materiaal-tehniline tase parem kui Jaapanis, sest seal on robootikat ja mehhatroonikat arendatud juba aastakümneid ja seadmeiduuendatakse vajaduse järgi. Meil aga on kõik uuem ja värskem ning selle poolest oleme maailmatasemel. Meie mure on õppejõudude puudus. Mis võlujõud on toonud heade oskuste ja teadmistega inimesi kooli õpetama, selle asemel et töötada kõrgema palga eest ja teha karjääri ettevõttes? „Kindlasti missioonitunne,“ vastab Brindfeldt.\nKutseharidus vajab positiivset kuvandit\nTehnilised erialad pole noorte silmis väga atraktiivsed. „Alati võiks kutseharidus rohkem n-ö pildil olla, aga viimastel aastatel on see siiski nähtav,“ räägib Brindfeldt. Ta on ise kaasa aidanud selle nähtavamaks tegemisele, olnud telesaate „Noor meister“ žüriis ja ka üks võistlusülesannete koostajaist. „Aga noored ei vaata telerit, vaid eelistavad Youtube’i ja videoklippe, seega peaks ehk sinna suunama rohkem infot,“ ütleb ta. „Kutsehariduse reklaam peab olema üdini positiivne, noorele lõbus, võib-olla natuke tobegi, aga see peab sihtrühmale n-ö peale minema.“\nPärast põhikooli või gümnaasiumi ei kujuta noor ette väga paljusid erialasid ega nende tähendust. Karjäärinõustamine on kutsekoolide silmis ikka valulaps. „Me oleme küll üritanud karjäärinõustajaid kokku kutsuda ja näidata, mis on mis eriala, aga seda peab kogu aeg tegema. Karjäärinõustamine ja noorte ettevalmistamine tulevaseks täiskasvanueluks on väga keeruline protsess,“ ütleb Brindfeldt. Kui oleks tema teha, alustaks ta karjäärinõustamist juba lasteaias.\nMitu lõõgastavat hobi\nÜks Eduard Brindfeldti hobi – õppimine – selgus kohe jutuajamise alguses. Kuid neid on veelgi, just selliseid, mis mõnusat lõõgastust pakuvad, nagu kalal ja seenel käimine ning mesilaste pidamine. Tean, et ta ka maalib, kuid tema kabineti seintel pole ühtki kunstiteost. „Ma natuke olen üritanud vabal ajal loodust maalida, aga ei eksponeeri oma töid,“ teatab harrastuskunstnik. „Nagu luuletajad kirjutavad lauasahtlisse luuletusi, nii käib mul maalimine“. Pintsli võtab ta kätte maakodus, kus saab patareisid laadida. Seal tegevusest puudust pole, sest suurema osa ajast pühendab peremees mesilastele. Nendega tuleb olla tähelepanelik ja mõttega asja juures, sest hajevil olles võib mõnelt mesilinnult sutsaka saada.\nKui aga mõni õpilane on hajevil või hoopis endast väljas, siis on õpetajal varuks variandid: mõnele aitab, kui soovitada, et „täna on sul paras aeg koju minna“, mõnele piisab, kui õpetaja viskab väikse nalja – igale närvis või tasakaalutule noorele tuleb läheneda individuaalselt. Käske-keelde Brindfeldt ei jaga kodus ega ka koolis. Tema sõnavaras ei ole „tehke“, vaid „teeme“. Ta teab, et käskimine ei aita ega pane tegema seda, kes teha ei taha.\nMeie jutuajamise lõpuks avaldab teenekas õpetaja oma elufilosoofia: „Mulle väga meeldib Martin Lutheri ütlus „Kui ma tean, et homme on maailma lõpp, siis ma täna istutan õunapuu“. Võib-olla peaksid inimesed oma elu elama selle põhimõtte järgi.“


Portugali president vähese abi kohta Ukrainale: Kõik, kes tahavad tulla, on teretulnud - eestinen\nPortugali president vähese abi kohta Ukrainale: Kõik, kes tahavad tulla, on teretulnud\nUkraina president Volodõmõr Zelenski tõi eraldi välja Portugali, kuna Ukrainale on osutatud väga vähe sõjalist abi.\nPortugali president Marcelo Rebelo de Sousa ütles selle peale, et ta mõistab president Zelenskit, kes sõja oludes tahab kõike rohkem: rohkem relvastust, rohkem sõjalist võimekust ja rohkem abi. Selles kontekstis on aga de Sousa hinnangul riike, mis on palju jõukamad ja asuvad Ukrainale lähemal kui Portugal. Sousa väitel suudavad teised riigid anda palju enam kui Portugal, mis on andnud nii palju kui on suutnud anda ja paljudel juhtudel ka seda, mida poleks arvanudki, et suudab anda, vahendab Portugal News.\nSousa ütles, et Portugal annab kõik mis võimalik, seda nii poliitilisel, diplomaatilisel kui sõjalisel tasandil. Need, kellel on rohkem võimekust, saavad anda rohkem, Portugal saab seda teha oma võimaluste piires. Samas on Portugali seisukoht jäänud muutumatuks: Kõik, kes tahavad tulla, on teretulnud.


Rootsis segab aegunud taristu elektriautode levikut – Accelerista\nOled siin:Esileht»UUDIS»VÄLISMAA»Rootsis pidurdab elektriautode levikut linnade vananenud elektritaristu\nRootsis pidurdab elektriautode levikut linnade vananenud elektritaristu2 minuti lugemine\nautor accelerista\t 23. juuni 2019 Kommentaare pole\nRootsis pidurdab elektriautode levikut linnade vananenud elektritaristu. Uudisteagentuuri Bloomberg teatel on probleemi peamiseks põhjuseks suutmatus toime tulla suurenenud energiavajadusega. Elektriautoga sõitjad pole aga nõus autot kaugemal laadima.\n2018. aastal Rootsis kehtestatud ligi 6000-eurone elektriautode ostutoetus on korralikku mõju avaldanud. Tänavu 5 kuu jooksul on elektriautode müük sealmail tõeliselt õitsele puhkenud: müügikasv on 253% ehk müüdud on pea 4000 sõidukit.\nAastaks 2030 teedele vähemalt 2,5 mln elektriautot\nElektritranspordi populariseerimine on üks osa Rootsi süsinikneutraalsuse programmist. Ees seisab tõsisemat sorti pingutus: 2045. aastaks peab heitmete määr kahanema vähemalt 70%. Seega, sisepõlemismootoritel tuleb teha teed nullheitme-ajamitele.\nSüsinikneutraalsuse eesmärkide täitmiseks peaks Rootsi elektriautode hulk kasvama praeguselt 70 000lt enam 2,5 miljonini aastaks 2030.\nRootsi suurte linnade elektritaristu aga ei suuda elektriautode populaarsuse kasvuga sammu pidada. Kui juba praegu tekitavad elektriautod oma aeg-ajalt ette tuleva laadimisvajadusega peavalu, siis tulevased miljonid särtsakad sõidukid löövad riigi energiamajanduse korralikult uppi.\nKonkurendid on majad ja metrood\nBloombergi andmetel müüs Rootsi 2018. aastal ligemale 10 protsenti toodetud elektrist välismaale. Kuna aga kodumaine elektritarve kasvab kavandatust kiiremini, ei suuda olemasolev elektrivõrk kasvanud nõudlusega enam kuigi kaua toime tulla.\nSuuremates linnades ongi juba probleemid kohal: Uued laadimisjaamad konkureerivad elektri pärast teiste taristuprojektidega nagu metrooliinid ja elamud.\nElektriauto ostmist kaaluvad inimesed peavad juba praegu arvestama, et nad ei pruugi kodu lähedalt laadijast saada vajalikul hetkel elektrit. Loomulikult tundub selline olukord vastuvõetamatuna.\nAitaks kahesuunaline laadimisvõrk\nLaadimisvõrgustiku laiendamine on aga tehtud väga kulukaks, selgitas energiaettevõtte Fortum Charge & Drive osakonna piirkonnajuht Tobias Henmark Bloombergile.\nRootsi elektrivõrgu ekspertorganisatsioon Power Circle on teinud ettepaneku arendada laadimistaristut sel viisil, et elektriautosid saaks kahesuunalise laadimise abil panna elektrivõrku toetama hetkel mittevajaliku elektrienergiaga.\nLaadimistaristut rajades tuleks mõelda pikema perspektiiviga ja suuremalt ning kasutada juba olemasolevaid elektriautosid elektrivõrgu toena.\nTehnoloogia on olemas, rakendatagu!\nKahesuunalise laadimise ehk V2G-tehnoloogia abil (vehicle-to-grid) elektrivõrguga ühendatud elektriautod suunavad osa oma elektrivarudest tagasi elektrivõrku.\nSuuremas mastaabis aitaks see tehnoloogia võrgukoormust ühtlustada. Autoomanikule aga peaks sellest tegevusest tekkima rahaline kasu.\nKahesuunalist laadimistehnoloogiat pakuvad juba praegu mitu elektriautode tootjat, seega ei ole tegu mingi ulmelise ümberkorraldusega vaid lähiaja uue normaalsusega transpordi elektrifitseerimisel.\nKuniks inimkond pole õppinud taastuvatest energiaallikatest kiiresti ja lõputult elektrit tegema, tuleb meil arvestada konkurentsiga energiamajanduses.\nJa popimad elektriautod Rootsis on…\nKõige populaarsem elektriauto on Rootsis praegu Model 3. Järgnevad Renault Zoe, Kia Niro ja Nissan Leaf. Ja siis riburada kõik muud mudelid, mida kätte saada on.\nAllikas: Bloomberg. Tõlkis: Lena Murd. Kaanepilt võetud Volvolt\nElektriauto Elektrilevi Keskkond Kurioosum Rootsi\nEelmine artikkelKaks tehtud, kaks minna ehk mida räägib politseiinfo nende pühade kohta?\nJärgmine artikkel BMW Z4 M40i rotster: kurvid hommiku-, kiirus lõuna- ja romantika õhtusöögiks\nNorthvolt rajab Rootsi ja Saksamaale suured akutehased1 minuti lugemine


Valgus on säärtel\nValgus catch pöidla ülevaateid\nHome » Valgus on säärtel\nPalun aidake, mis see olla võiks - peopesadele ja sõrmedele on tekkinud palju imepisikesi vesiville, osad on 5-6-kaupa kobaras koos, osad ühekaupa, aga kõik.Korralik kasutatud kombe nr 98. Kulumist märgata põlvedelt ja säärtel olevatel helkuritel. Kandmisel ei saanud aru aga praegu uurides tundub, etriie veidi.Pükstel takjaskinnitusega reguleeritav vöökoht, kõrgendatud seljaosa. Säärte otstes pingutuspael. Helkurid varrukatel, seljal, säärtel. Kerge ja hästiistuv jope .Fotoepilaator Philips Lumea Precision Plus kategoorias: Ilu ja tervis, Naised, Raseerimine, Muu (eseme ID 61418989).Seade sobib kasutamiseks ka säärtel, kaenlaalustel, käsivartel, kõhul, seljal ja kõrvalnähtusi või vigastusi valgus- ja laserseadme pikaajalisel kasutamisel.Oleks vana õnnis köster kauem elanud, mõni teab, mis oleks sündinud Vargamäe Andrese poja Indrekuga, aga nüüd käis ta talviti noore köstri juures koolis.Kohandatud kodus ohutuks ja tõhusaks kasutamiseks. Philips Lumea kasutab uuenduslikku valgustehnoloogiat IPL (intensiivne pulseeriv valgus), mis on arendatud.Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications.Philips Lumea IPL on kõige tõhusam juhtmeta IPL-lahendus, mis väldib karvade taaskasvu näol ja kehal. Regulaarsed õrnad valgusimpulsid hoiavad nahka iga päev.The easiest way to caption and translate any video, with crowdsourcing, volunteers, and professional services.Küla kaugemas otsas, metsa servas valgus Klaasisepa töökoja lahtisest uksest välja tulekuma. Taadi antud sähvakad ka kipitasid säärtel.Haigus paikneb sageli säärtel või näol, Tallinn: Valgus, 1994,26-31. Verbist L. J. Antimicrob Chemoter, 1990, 25, suppi. B, 1-6. White.Olev Remsu: PÄEVALILL, VIIS MEETRIT KÕRGE Kui Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutus esitles raportite kogumikku “Estonia 1940 – 1945: Reports.*säärtel hind 1500.-Lisainfo: SILKYWAY laserravi, tel 56 924 100, www.silkyway.ee, info@silkyway.ee. Harmoonikum kutsub: Valgus kõnnib Kadriorus 2014 12.09.Jalamassaaži käigus arvestab massöör refleksoloogilist jalakaarti ja töötleb olulisemaid punkte jalatallal, säärtel ja reitel. Lisaks masseeritakse tugevalt .Säärtel? Tuharatel? Lõual? Kõigil on oma isiklik karvapoliitika. Fotoepilatsioonimasinast tulev tugev valgus kahjustab karvafolliikulit ja karv langeb välja.Mul on ka karvad säärtel, minu arust see on normaalne. Nemad ei aja karvu mitte meeste heaks, vaid hügieeni pärast. kui valgus kuidagi halvasti peale paistis.Ta on nurkasurutud ja objektiivid lähenevad ja valgus läheneb ja ta karjub Anti-Achilleus, viimane kangelane, kuivand kusi ja veri säärtel, astub.Kunstlik valgus ei lase magama jääda, see on kindel. Mingi aeg kuulasin ERRi kodulehelt unejutte. See töötas väga hästi! kas säärtel.\nValgus põlve lastel põhjustab\nhalluks rigidus sisetallad\nValgus muutus sulniks. Jõudsime ilusti. Ja märkasime inimeste pilke meie paljastel säärtel ja sandaalidel. Sest sooja oli alla 10 kraadi.vaba luule on valgus. kui päiksekiir särav. helgib sõnadelompide sogasel veel. Andres Lehestik *** alla mitte, mu säärtel mulluse muru turritav metsa makett.Ühelt poolt oli kõik nii kargelt-põhjamaiselt napp, ilus ja tark – lavakujundus, tekstitruudus, valgus. seda võis aimata ka sinikaist tüdrukute säärtel.12 aug. 2015 napp, ilus ja tark – lavakujundus, tekstitruudus, valgus. Teisalt näitlejaile paras väljakutse – seda võis aimata ka sinikaist tüdrukute säärtel.Vanade taskutega koos on kokku 8 taskut, neist 4 uut reitel ja säärtel. Ükskõik, kui kiiresti valgus ka ei liiguks, avastab ta alati.Haigus kahjustab nahka säärtel, käsivartel ja labakätel. Asteatootiline nahk on kuiv ja kergelt Autoriõigus Valgus, 2009. Litsentsiõigus Celsius Healthcare .Igal juhul, mehepoolne kirglik ülevaade ühe suhte ajaloost. Armastus ja armukadedus, usaldus ja kahtlused. (Ja raha.) Autori vaated naissoo rollile ühiskonnas.Läheneva kevade ja suvega sageneb lisaks perearsti ja dermatoloogi vastuvõtule ka üldkirurgi juurde pöördunute hulgas nahaprobleemidega haigete hulk. - DELFI.on säärtel ikka sääsekupud. ja pihus võiga suhkrusai. ning heinamaal on kullerkupud. kus kõik see sai kus kõik see sai. ei kuule enam seda kaja. kui värava.Säärtel valu: Massaaži segu Aroma Touch on aidanud säärtel. Jalakrampide puhul: Clary Sage Valu ja jäikuse puhul: 2 tilka Helichrysum, 10 tilka Kask, 8 tilka.Vanade taskutega koos on kokku 8 taskut, neist 4 uut reitel ja säärtel. Ükskõik, kui kiiresti valgus ka ei liiguks, avastab ta alati.Kõik läks muidugi siniseks ka, kuna veri valgus et arutas minuga tema magama panemist. ära see siiski jäi. mu emal on siiani sygavad armid säärtel.Ehk teisisõnu on tekkinud pärakuava ümbritseva veni laiend umbes nii nagu teinekord on näha veenilaiendeid säärtel. ( laps hõõrub kõrva)kõhuvalu, valgus.Alusseelikutepilvest välja ulatuvatel mustadel säärtel on mulle lausa saatanlik mõju! Need on nagu kaks matuserongi ees kantavat leinasaua.Soolapritsmed säärtel. seisin kivil paljajalu, maismaa ja mere piiril. puudus ajataju. Teised inimesed, rahakott, mobiil ja kell. taevalik valgus, puhtus.Ekseem on krooniline retsidiveeruv nahahaigus, mille tekkimise põhjuseks erinevalt dermatiidist on sageli ka kehasisesed mõjurid. Ekseemile on iseloomulik.Tere! Käisin 25.01 esimesel laserepilatsiooni protseduuril ühes Tallinna salongis. Protseduuri teinud neiu julgustas, et mul hele nahk ja tumedam karv, seega tuleb.Seade sobib kasutamiseks ka säärtel Mainitud ajakirjad ja institutsioonid pole siiani täheldanud kõrvalnähtusi või vigastusi valgus- ja laserseadme.magamistoas: kuidas Olivares halli sukki oma säärtel aegluubis alla rullib ja “Kõik on tekst – dramaturgia, lavastus, helid, ruum, valgus ja muu visuaalia.\n2 mees on investeerinud mida Black Mask kilemask vistrike ja komedoonide vastu Sa lihtsalt oli üks pärslane hoiul kes ei ole seda toodet kasutama selle.Mis seal salata, vannitoas kumav küünalde valgus ja kogu see õhustik lisab oma sensuaalsust. lasen oma siredatel säärtel saada siidiselt siledaks.Fotoepilaator Philips SC 2009/00 hea hind! Lisainfo, konsultatsioon, arvamused! Säästa.vaba luule on valgus. kui päiksekiir särav. helgib kus säravaid tuure teeb taevakehadest rulett. alla mitte, mu säärtel mulluse muru turritav metsa makett.Põhjala Valgus sojavahast Päevita päikeseta ning võta soojade ilmade tulekuga julgelt seelikuid-kleidid kapist välja ja lase kuldpruunidel säärtel.Sul on peiari pidetu pilk. Mõtlen, kus käinud see suu. Millal langes viimane tilk, millal murdus viimane luu. Küünal põleb. Kohv tõmbab. Linad on jahedad.Alguses oli probleem sellega, et vesi valgus täpselt ratta peale ja tegi selle libedaks. Viivil olid ainult lihaskaitse värvilised kleepsud säärtel.Nahasümptomeid on enam juustega kaetud peanahal, kaelal, liigeste piirkondades, kõhul ja säärtel. Kliiniliselt on iseloomulik pruunide.* Mu säärtel ei ole enam paarkümmend sinikat, vaid kõigest 2-3. Väikest. kui tundsin, kuidas kurk paksu sügelust täis valgus.27 aug. 2015 Mis seal salata, vannitoas kumav küünalde valgus ja kogu see õhustik lisab rahunenud, lasen oma siredatel säärtel saada siidiselt siledaks.kasutab uuenduslikku valgustehnoloogiat IPL (intensiivne pulseeriv valgus), kasvavad karvad kipuvad olema tavaliselt kõvemad ja tihedamad kui säärtel.Maalähedase jõulukombestiku alguse võib leida vanade germaanlaste ja muinasskandinaavlaste hulgas peetud jule-nimelisest festivalist, mis kestis detsembri lõpust.Kohalikele jõulud väga teema ei ole, kuid turistide heaolu nimel ollakse valmis need pühad vastuvõtma. Niisiis olid erinevat sorti täispuhutud jõuluvanad.21 Neid pöördel toetavad teel, Ruuge neil karv, kabja juures Nende säärtel näha täppe. tuul ja nülitud ruun Mis on pimedus ja valgus.Vali ja ettearvamatu heli ning ere valgus on hirmutavad, Pisut hilisemas eas paikneb lööve liigeste painutuspindadel, kaelal, randmetel ja säärtel.Crohni tõbi on krooniline ägenemistega kulgev põletikuline soolehaigus. Haiguse põhjused ja tekkemehhanismid on teadmata. Enamasti haigestuvad 15–35-aastased.Eriti nabapiirkonnas; nahaalused sõlmed ja harvem sõlmeline erüteem- lillad, vajutamisel valulikud sõlmed säärtel.(7.) H. Tervise ABC Tallinn: VALGUS.Jah, Blogger 77 1 25 tag:blogger.com,1999:blog.Tü on äriühing, milles kaks või enam osanikku tegutsevad ühise ärinime all ja vastutavad ühingu kohustuste eest solidaarselt kogu oma varaga.\nluude kogu esimese etapi\nminimaalselt invasiivne kirurgia Valgus SPB\nRavi valgus traditsiooniliste meetoditega


Paraadiridades - Eesti Filharmoonia Kammerkoor\nKontserdisari “Dirigentide paraad” on EFK ette sel hooajal toonud hästi eripalgelisi dirigente.\nEesti Filharmoonia Kammerkoor peab sel hooajal dirigentide paraadi. Algselt tundus küll ehk veidi ärevaks tegev mõte, et meil nagu ei olegi terve hooaja vältel peadirigenti ja eelkõige kunstilist suunajat. Aga kõik on endalegi üllatavalt väga hästi välja kukkunud. Ilmselt on siin ka tublisti abiks olnud see, et me tunneme, et meil siiski on peadirigent – mis sest, et alles järgmisest hooajast. Aga me teame, mis tulevik toob. Usun, et meie tulevane peadirigent Daniel Reuss on ehk ka pisut, kas või kaudselt, meid juba praegu kunstiliselt suunanud. Samuti on ta meie tegevuse vastu suurt huvi ilmutanud, mõningaid proove ja kontserte kuulamas käinud, inimestega avameelselt suhelnud ja, mis kõige olulisem, suure osa meie tulevikust paika pannud. Temaga saame koostööd jätkata paraadi teises pooles.


10 nõuannet oma lastest ilusate piltide tegemiseks\n14. mai 2020 by britt 12 Comments\nMa tahtsin seda postitust alustada umbes viiesaja disclaimeriga, millest vähemalt pooled annaksid aimu, et ma pole kindlasti mitte fotograaf ega pea ennast jumal teab kelleks, et teistele nõu anda, aga siis sain aru, et mis ma siin ikka ruumi raiskan. Läbi aastate on mult just laste pildistamise kohta väga palju kordi nõu küsitud, nii et järelikult ikkagi leidub neid, kes mu näpunäiteid hea meelega loevad olenemata sellest, et ma miski ametlik piltnik pole.\nTänapäeval on võimalused juba nii laiad, et tehniliselt saab head pilti teha igaüks ja ähmased udukogud on pigem möödanik. Aga ka heal ja heal pildil on vahe. Mõni pilt on selline, et vaatad ja ühtäkki tunned midagi. Pilt annab emotsiooni. Teisel puhul aga jätab külmaks. Ja kuigi lapsed on ühed ääääääretult emotsionaalsed väikesed tegelased, siis just see, mida mulle kõige rohkem on kurdetud ongi see, et pildid oleks nagu elutud. Kuidas pildistada oma lapsi nii, et nende iseloom ja mängulust pildilt ka välja paistaksid?\nNagu ma ütlesin, siis tänapäeval saab pilti teha põhimõtteliselt ka praepanniga, nii et ärme tehnilist juttu siinkohal väga palju räägi. Ainult seal kus tõesti vaja. Keskendume põhilisele. Ehk siis kui sa oled samuti üks fotohuviline ema, siis on see postitus sulle.\n1. Ära tee pildistamisest sündmust. Punkt. Kui sa vaatad, et laps mängib millegagi nii vahvalt, loeb keskendunult raamatut, laob äärmise tähelepanuga suurt torni ja tahad seda pildile püüda ning tormad tuppa, surud talle kaamera näkku ja hüüatad “EMME TEEB NÜÜD PIILTIIII”, siis on hetk lõhutud. Lapse tähelepanu ei ole enam oma tegevusel vaid sinul. Sa ei saa seda elavat pilti, mis annab edasi üht hetke lapse elust vaid ühe sunnitud naeratusega jäädvustuse. Ja neid on muidugi ka mõnikord vaja, sest igaühel on ju vaja natuke piinlikke turisti-ja perepilte, mida vanemad (või õed-vennad) pulmapäeval seinale projekteerida saaks, aga kui eesmärk on jäädvustada lapse tegevust, siis ongi reegel number üks seda mitte peatada.\nMa ei ütle, et riieta end musta ja kasuta ninjavõtteid, aga proovi oma pilt teha märkamatult ja võimalikult eemalt. Kuigi laps on pildil oluline, siis sama oluline on see mida ta teeb ja ta keskkond. Jäta talle pildil hingamisruumi.\n2. Eelista pildistada lapse silmade kõrguselt aga ära unusta ka teisi nurki katsetamast!\nPaljudel on kalduvus teha lapsest pilt enda kõrguselt ja kuigi me kohe ka erinevate nurkadeni jõuame, siis kõige rohkem soovitan ma sul pilte teha lapse enda silmade kõrguselt. Tee võrdluseks kaks pilti – üks enda ja üks tema silmade kõrguselt ja ma luban, et sa märkad ka ise koheselt kumb pilt visuaalselt atraktiivsem on.\nSee ei tähenda aga seda, et peaksidki koguaeg lapsest pilte tehes põrandal lebama või kükakil ringi käima. Katseta ka teisi nurkasid. Näiteks ülevalt!\nNoh ja olenevalt sellest kui elulist pilti soovid, siis jälgi enne pildistamist kes ja kui šokolaadine on. Minul jääb see osa miskipärast tihtipeale vahele. 😛\n3. Vali pildistamiseks continuous mode\nLühidalt öeldes tähendab see seda, et kaamera teeb pilte kuniks hoiad näppu päästikul, mitte ei tee vaid ühte pilti. Lapsed on täielikud meistrid tegemaks minutis sada nägu või nanosekundiga ühest kohast teise jõudmaks. Kui pildistad ühe pildi kaupa, siis jääb sul tõenäoliselt lihtsalt üsna palju vahvaid hetki pildile püüdmata. Jah, hilisem sorteerimine on mõistagi pikem, aga suure tõenäosusega saad niiviisi pildile üsna kuldaväärt hetki, mis muidu tabamata jääks. Eriti soovitan seda kasutada näiteks sünnipäevatordilt küünalde puhumise pildistamisel. Või kui soovid näiteks lapse tantsimist-hüppamist pildistada. Siin tuleb muidugi säriaeg ka mängu, aga teeme selle jaoks eraldi punkti, eks.\n4. Kaamera ei loe su mõtteid – säti vajadusel säriaeg ise paika!\nJätame igasugused valguseteemalised jutud kõrvale ja keskendume praegu sellele aspektile, mis meid huvitab – liikumine. Säriaeg kontrollib seega muuhulgas ka seda kui palju jääb pildile liikumist. Mida suurem-kiirem säriaeg, seda teravam jääb pildil olev liikumine. Mida aeglasem, seda hägusem. Ehk siis kui mu lapsed hüppavad batuudil ja mu säriaeg on kogemata 1/50, siis ma võin need pildid ilma vaatamata ära kustutada. Kui ma just mingit eriti kunstilist efekti taga ei aja, eks. Igaühel on muidugi omad eelistused, aga kui ma tahan oma lapsi pildistada, siis on mu säri minimaalselt 1/250. Kui nad mängivad basseinis, kastavad peenraid, siis veel rohkem, et pildile jääksid ka veepiisad. Ühesõnaga kui tahad pilti lapsest liikumas, siis pane paika ka vastav säri.\nMa olen igati seda meelt, et kes tahab, see pildistagu täisautomaatrežiimis, aga tasub lihtsalt meelde jätta, et kaamera võib küll automaatrežiimis üritada aimata valgusolusid ja selle järgi oma seadeid kohendada, aga seda kui palju liikumist sa pildile tahad, ei saa kaamera ka parima tahtmise juures teada, nii et seda tuleb sul ise muuta.\n6. Aita kaasa\nKui soovid väga pilti teha, aga sul on eest ära jooksvast lapsest juba 25 kaadrit ning oleks vaja teda hetkeks natukene ohjes hoida, siis proovi protsessile ka ise kaasa aidata. Puhu mulle (halleluuja mullimasina eest!) aja laps naerma, pane laps midagi otsima. Näiteks võid paluda tal taevast leida lehmakujuline pilv. Kui lapsi on mitu, siis võid neile välja pakkuda näiteks võistluse, mille võidab see kes kõige kauem tõsine on. Ma ei tea kas ma pean üldse ütlema, et kui kellegi peal toimib tagurpidine psühholoogia kohe eriti hästi, siis on selleks lapsed ja vähem kui kümne sekundiga on sul kaamera ees naeru lõkerdavad lapsed. Või palu neil teineteisele nalja teha!\n7. Jälgi ümbruskonda!\nOn ikka päris nüri kui oled saanud imeilusad pildid ja siis avastad, et tegelikult jäi pildile veel mustade riiete kuhi, prügikott või sünnipäevatorti polegi pildilt näha, sest selle ees on mustad klaasid. Muidugi võib järeltöötluses teha ka imesid, aga olgem ausad – paljud meist lihtsalt ei oska neid imesid korda saata ja eks need võtavad ju aega ka. Seega on kergem ümbruskonnale pilk peale visata juba enne päästikule vajutamist. Ilmselgelt ei viita ma siin sellele, et kõik pildile jääv peaks olema ideaalne. Olgem ausad – ideaalsust ju enamasti polegi. Aga kui taustal on igasugust kila-kola, siis muutub pilt ruttu visuaalselt lärmakaks.\nSamamoodi eelista lastest pilte teha võimalikult neutraalsel taustal. Paljud lapsed elaksid võimaluse korral värvilistes ja kirjudes riietes. Kui sinna hulka panna veel erinevaid värve täis taust, siis on kompott tihtipeale selline, et silmad ei tea enam kuhu vaadata. Mida lihtsam taust, seda parem!\n8. Las laps olla laps!\nLaps ei pea olema alati näoga sinu poole. Natukene duubeldab vast ka esimest punkti, aga kordamine ju ongi tarkuse ema. Samamoodi toreda pildi saab hoopis eemale jooksvast lapsest, lapsest kes jälgib suure huviga hoopis mujal toimuvat jne-jne-jne.\nNB! Proovi oma laste jalgu mitte pildilt ära lõigata, siinkirjutajal on see oskus lausa ebainimlikult kehvasti omandatud. 😛\n9. Lähemale-kaugemale-iga nurga alt ehk mida teha beebidega?\nBeebid on üsna armsad tegelased, aga nende häda on selles, et ega nad esialgu ju veel suurt ei tee. Pead ei hoia, ei istu ja nii ei jäägi nende pildistamiseks just üleliia palju võimalusi. Ja kui sa just äärmiselt kunstilise silma, rohke aja ja Photoshopi võimalustega pole, siis ma soovitan sul vannitoas olev pesukorv ka sinnapaika jätta ja mitte beebit sinna ilupiltide nimel toppima hakata. Suure tõenäosusega ei saa tulemus olema selline nagu sa ette kujutad.\nBeebit pildistades on seega selge, et ta ise oluliselt varieerumisvõimalusi ei paku. Kui siis riiete ja näoilmete abil. Seega tuleb see ülesanne võtta enda õlgadele. Et beebit võimalikult vähe segada, siis liigu ise kaameraga beebi ümber ja kasuta erinevaid nurkasid ta pildistamiseks. Mine lähemale ja püüa pildile ta pisikesed varbad või sõrmed. Seejärel mine kaugemale ja püüa ta pildile täispikkuses. Mine veel kaugemale, ehk lausa toast välja ja püüa pildile ka tuba, milles beebi on. Kui beebi on juba natukene suurem ja ka pead hoiab, siis on temast erinevate piltide tegemine juba kergem.\nSiin kehtib neutraalse tausta põhimõte lausa eriti, sest kui värvikirevalt riietuvate laste puhul jääb kirju taust neist eemale ja ehk hägusemalt, siis beebi aga üldjuhul lebab millelgi. Olgu selleks siis lina, tekk, vaip, mängumatt või miski muu. Seega proovi pildistamishetkedeks seada beebi lamama võimalikult neutraalse värviga tasapinnale.\n10. Ära karda pildil olevat tühja ruumi!\nKõik pildid ei pea olema portreepildid, päris ausalt. Ja kuigi see on paljude lemmikviis pildistamiseks, siis ei pea laps alati olema ka pildil ideaalselt keskel. Ma olen avastanud, et mulle meeldivad hoopis kõige rohkem pildid, kus pildistatavad on rohkem servas ja pildil on nii-öelda õhku. Ja kuigi kogenud fotograafid hakkaksid rääkima kompositsioonireeglitest, siis mina leian, et kuni teed pilte endale mälestuseks, siis ei ole ausalt vahet millisel joonel su laps pildil asub. Peaasi, et oleks emotsioon olemas. Muidugi hiljem, kui sind fototeema rohkem huvitama hakkab ja tahad teha õigemini, siis võib sellele juba rohkem tähelepanu pöörata.\nSee on üks nendest piltidest, mille kompa mind siiamaani närib. Mulle meeldib nii väga Ella olek ja see taust, aga ma oleks kolm korda rõõmsam kui ta oleks pildil rohkem keskel, a no mis sa teed.\nMa arvan, et te saite vist juba aru kumba äärde mulle oma lapsi piltidel jätta meeldib. 😛\nKõik see eelnev jutt on küll tore, aga kui räägime oma laste kasvamise pildile talletamisest, siis on üks reegel, mis on palju tähtsam kompositsioonist, pildistamisnurgast, säriajast või ükskõik millest muust – laste koostöö! Kui laps ütleb sulle, et ta ei taha, et sa teda pildistaksid, siis austa seda ja pane kaamera ära. Kui laps on kurb, nutab, vajab lohutamist, siis pane kaamera ära. Ära veeda kogu lapse sünnipäeva või mingit muud toredat sündmust vaid kaamera käes ringi joostes. Ära ütle talle, et hakkame mängima vaid selleks, et terve aeg pilte teha. Kui laps on heas tujus, siis tee ära need mõned pildid mida soovid ja pane kaamera käest, ole tema jaoks päriselt olemas, mitte ainult läbi kaamerasilma. Mälestuste talletamine on suurepärane hobi ja ühtlasi ka tänuväärne, aga ei tasu unustada, et see on samuti üks meetod, mis viib sind reaalsest hetkest kaugemale. Õpi seda piiri tunnetama!\n1. Õpi tundma mõnd töötlusprogrammi. Minu lemmikud on Lightroom ja Photoshop, aga väga hästi saab hakkama ka mõne telefoniäpiga. Ma ei ütle, et sa peaksid piltidele lisama kaheksa peaga lohesid, aga kasvõi minimaalsed täiustused tonaalsuse ja valguse osas annavad pildile NIII palju juurde. Mida suuremad on su oskused, seda väiksemaks muutuvad ka erinevad pildistades ette juhtuvad probleemid.\nNäiteks on mul nelja lapsega põhimõtteliselt võimatu saada sellist pilti, kus kõik vaataksid samasse kohta. Ok, olgem ausad, kus kõikidel üldse silmad lahti oleks. Ja kuigi ma olen igati #päriselu poolt, siis mõnest hetkest tahaks ma ikkagi sellist klassikalist perepilti, kus kõik silmad on lahti ja keeled suus. Seega nende hetkede puhul teen ma ilma igasuguse süütundeta lahti Photoshopi, avan kõik vajalikud pildid ja seal kus vaja vahetan näod ära, et saaksin pildi kus kõik (ok, nii palju kui võimalik) vastavad eelmainitud kriteeriumitele. Juhtub seda küll pigem väga harva, aga no üks näide sellest miks Photoshop võib ära kuluda.\nSee-eest on asju, mida ma ku-na-gi ei näpi. Jäätisega koos musisuud, kukkumisest tulnud sinikad-kriimud või kasvõi enda kortsud – need on tõesti lihtsalt argielu (või lihtsalt elu viimase punkti puhul) ja need jäävad minust nii nagu nad on.\n2. Eelista pildistada pigem ala-kui ülevalgustatult. Muidugi kõige parem nõuanne oleks üritada pildistada kohe ideaalselt, aga alati lihtsalt ei jõua-ei saa-läheb vussi. Palju kergem on “söödavaks” muuta tumedamat pilti kui tegeleda pildil läbipõlenud aladega, mis on liiga heledad.\nAknast tulev valgus oli tegelikkuses väga-väga ere ja ma lihtsalt ei julgenud midagi juurde panna, et pilt valgusküllasem oleks ning eelistasin pildistada pidades silmas aknast tuleva valguse tugevust\nPärast Lightroomis töötlemist\n3. Õpi tundma valgust! Ilmselt sa juba tead, millises toas on sul õhtupäike ja millises hommikupäike, aga oled sa ka vaadanud kuidas nad pildile jäävad? Jälgi paari päeva jooksul seda kuidas valgus su kodus liigub. Kuskohas ja millal on milline valgus, kuhu see langeb, millised on varjud? Võid niimoodi ainuüksi enda kodust avastada huvitavaid kohti pildistamiseks, mille peale sa seni veel tulnud pole.\nNB! Ära unusta, et ka värvid peegelduvad valguses.\nMa armastan trepile paistvat õhtupäikest, aga kahjuks armastab Eloise ka meeletult oma Käpapatrulli pluusi, millega mulle teda väga pildistada ei meeldi, sest…no leiate põhjuse ise ka pildilt.\nNagu öeldud, siis need on lihtsalt minu, kui ühe ema, kellele meeldib oma lapsi pildistada, nõuanded. Need pole professionaalsed ja toetuvad lihtsalt isiklikele kogemustele. Loodetavasti sai keegi siit paar asja, mille peale ka ise mõelda ja kui keegi peaks tahtma, siis võin ehk kunagi ka natukene lähemalt rääkida sellest kuidas pilte töötlen.\n14. mai 2020 at 18:21\nLugesin ja kohe hakkasin katsetama. Su nõuanded on kasulikud. Suur aitäh!\nMuidugi su pildid on väga ilusad, oskad hetke tabada.\n14. mai 2020 at 22:08\nTore kui kasulikuks pead! Loodan, et on abi ka ja suur aitäh mõistagi!\n14. mai 2020 at 21:14\nMa pole nii ammu kaamerat kätte võtnud. Sest tahan oma telefonist maksimaalselt head pildikvaliteeti välja imeda. Maksis see suslik nii palju ju. Tegelt kõige muuga saangi hakkama. Aga no, ei oska või polegi võimalik, seda säriaega siin muuta. Pean vist ikka kaameraga jälle ära leppima.\n14. mai 2020 at 22:07\nUuri igaks juhuks internetist ka. Just vaatasin järgi, et ma oma telefonil näiteks saan säriaega kontrollida.\n16. mai 2020 at 08:44\nMina sooviksin hakata kaameraga pilte tegema. Oskad sa soovitada, milline kaamera võiks esimene olla?\n18. mai 2020 at 21:44\nEks see oleneb sellest, mis sulle oluline on. S.h hinnaklassist.\nMina pildistan siiani oma esimese kaameraga, mille 6a tagasi ostsin ja olen rahul. Võib-olla wifiga ühendamise funktsioonist tunnen ainult puudust.\nMul on Nikon D5200\n18. mai 2020 at 23:33\nAitäh väga asjaliku postituse eest. Aga uuriks veel milliseid objektiive ja fookuse sätteid sa kasutada?\nMul on peamiselt kaameral ees 35mm f/1.8. Mõnikord harva ka 50mm, aga peamiselt siiski 35, eriti toas. Mul on erinevaid zoom-objektiive ka, aga need panen ette ainult looduses või loomaaias. 😀\n19. mai 2020 at 14:37\nSuur tänu selle postituse eest. Proovisin mõnda soovitust ja kohe oli tulemus parem.\nNii tore, et kasu oli!\n30. detsember 2020 at 01:17\nKas sa oled mõelnud jagada videot, kuidas sa pilte töötled? Mul oleks küll põnev teada\n30. detsember 2020 at 12:15\nVõin seda järgmisel aastal täitsa teha.\nLeave a Reply to Airika Cancel reply


Kliendiandmete töötlemine - Swedbank\nKliendiandmed on igasugune info, mis on meile oma kliendi kohta teada, näiteks kliendi nimi, isikukood, kontaktandmed, pangatehingute andmed. Kliendiandmete hulka kuuluvad ka muud pangasaladusena käsitletavad andmed. Swedbank lähtub kliendiandmete töötlemisel Swedbanki grupi Eesti ettevõtete kliendiandmete töötlemise põhimõtetest. Swedbanki grupi Eesti ettevõtete kliendiandmete töötlemise põhimõtted on kõigi Swedbanki grupi Eesti ettevõtete lepingute lahutamatuks osaks.\nKaitseme kliendiandmeid rangete turvalisus- ja konfidentsiaalsusreeglitega. Krediidiasutuste seaduse kohaselt on meie töötajad kohustatud hoidma pangasaladust tähtajatult.\nKliendiandmete töötlemise eesmärk\nTöötleme kliendiandmeid eelkõige selleks, et täita kliendiga sõlmitud lepingut (nt kliendile kontoväljavõtte edastamine); pakkuda Swedbanki grupi teenuseid (nt uute pangateenuste pakkumine); täita oma kohustusi, mis tulenevad õigusnormidest (nt andmete edastamine uurimisasutusele, notarile).\nTöötleme kliendiandmeid ka muudel Swedbanki grupi Eesti ettevõtete kliendiandmete töötlemise põhimõtete 6. punktis toodud eesmärkidel.\nKliendiandmete kasutamine otseturunduses\nSaadame klientidele Swedbanki gruppi kuuluvate isikute pakkumisi.\nVõime klientidele edastada pakkumisi, mille on teinud meie poolt hoolikalt välja valitud koostööpartnerid. Koostööpartner ei saa oma kasutusse kliendiandmeid, kui klient ei ole väljendanud konkreetset huvi koostööpartneri kauba või teenuse vastu.\nKui soovite oma kliendiandmete töötlemise kohta põhjalikumat selgitust, helistage klienditoe telefonil 6 310 310 või kirjutage e-posti aadressil info@swedbank.ee.\nKliendiandmete kogumisel piirdume vähimaga, mida vajame töötlemise eesmärkide täitmiseks. Ligipääs andmetele on vaid vastava väljaõppe saanud töötajatel, kel on õigus töödelda kliendiandmeid ainult ulatuses, mis on vajalik tema tööülesannete täitmiseks. Nõuame, et ettevõtted, kes meiega andmete töötlemisel koostööd teevad (nt posti- ja trükiteenuse osutajad), peaksid kinni meie reeglitest kliendiandmete hoidmise kohta. Lepingutes, mis me nende ettevõtetega sõlmime, fikseerime kliendiandmete saladuses hoidmise kohustuse.\nAvaldame kolmandale isikule kliendiandmeid ainult juhul, kui oleme saanud selleks lepingus või muul viisil fikseerituna kliendi nõusoleku (nt Swedbanki gruppi kuuluvatele isikutele) või kui andmete avaldamist nõutakse meilt seaduse alusel (nt notar, uurimisorganid). Rohkem infot leiate kliendiandmete töötlemise põhimõtete 7. punktist.\nKliendil on õigus tutvuda oma kliendiandmetega, nt internetipangas või kontoris. Kui kliendiandmed on muutunud või muul põhjusel ebaõiged, peab klient sellest meile kohe teatama kas interneti- või telefonipanga kaudu või pöörduma kontorisse.


Ruhnlased ei vaja riigilt sentigi toimetulekutoetust - Majandus - Saarte Hääl\nRuhnlased ei vaja riigilt sentigi toimetulekutoetust\nRingsu sadam Ruhnus FOTO: Peeter Ude / Meremõõdukeskus\nRuhnu on Eesti ainus vald, kus riik pole vähemalt viimased kolm aastat pidanud toimetulekutoetuse maksmiseks kulutama sentigi.\nRahvastikuregistri järgi elab Ruhnu vallas 156 inimest. Vallavanem Andre Nõu sõnul on aastaringseid elanikke aga 60 ringis. Ometi ei ole keegi saare püsielanikest ega ka teistest valda sissekirjutatud inimestest toimetulekutoetust taotlenud.\n“Meie inimesed saavad hakkama ega vaja riigilt abi,” ütles Nõu. “Kõigil on sissetulek, keegi ei külita poe taga.”\nNõu sõnul on Ruhnu vald oma eakatele elanikele osaliselt kompenseerinud küttepuude soetamise.\nSaaremaa vallas sai mullu riigilt toetust 192 peret, Muhus aga kolm. 51 perele maksti toetust kord aastas, samas sai 24 peret abi iga kuu.\nStatistikaameti andmeil on Saare maakonnas riigilt toimetulekutoetust saanud perede arv aina kahanenud: 2017. aastal oli see 245 ja 2018. aastal 215, mullu aga 195.\nMöödunud aastal maksis riik Saare maakonna elanike toimetulekupiiri tagamiseks kokku 237 575 eurot. Pea kogu see summa kulus Saaremaa vallas elavate inimeste abistamiseks. Muhu valla elanikud said toetust kokku 1113 eurot. Toetuse taotlemise avaldusi rahuldati Saaremaa vallas 1022 ja Muhus kaheksa.\n429 rahuldatud taotluse puhul said inimesed abi eluasemekulude kompenseerimiseks.\nSaaremaa vallas oli toetuse suurus rahuldatud avalduse kohta 231 eurot, Muhu vallas 139.\nMullu rahuldati maakonnas 1022 taotlust toimetulekutoetuse saamiseks. Neist pea pool ehk 482 olid esitanud pered, kuhu kuulus registreeritud töötu.\nKokku sai Eestis mullu toimetulekutoetust 10 904 peret – kõige rohkem Harju maakonnas (3221) ja kõige vähem Saare maakonnas. Ida-Virumaal aitas riik 1850 peret, Hiiumaal aga 249 peret. Kiili vallas Harjumaal maksis mullu riik toimetulekutoetust ühele perele, Vormsi vallas kahele.\nToimetulekutoetus on riigi abi puudusekannatajale, toetust maksab kohalik omavalitsus. Toimetulekutoetust makstakse siis, kui kõik muud vaesuse ja puuduse leevendamise abinõud ei ole olnud efektiivsed. Toetus hõlmab toimetulekupiiri tagamise toetust ja täiendavat toetust.\nToimetulekutoetust võivad taotleda üksi elavad inimesed või pered/leibkonnad, kel pärast ühe kuu eluasemekulude tasumist jääb alles vähem raha, kui näeb ette ametlikult kehtestatud toimetulekupiir. Toimetulekutoetust makstakse allpool toimetulekupiiri elavatele inimestele toidu, riietuse ning muude esmavajalike kaupade ja teenuste ostmiseks.\nMiljoneid eurosid maaelu kriisilaenu anti spaale ja elamuskeskusele\nSaarlased võtsid II sambast välja kümneid miljoneid eurosid\nSalme poe nurgakivvi läksid raha, lehed ja mask\nNyxAir: meie piletid ei ole ainult ingliskeelsed\nMAA ELU ⟩ Koostöö maaomanike ja jahiseltside vahel on napp\nElu näitab, et maaomanike mured üldiselt jahindusnõukogus kõneks ei tule\nLinnasadama faarvaater täitus pärast süvendamist uuesti settega\nVald paneb Ventspilsi laevaliini hanke pausile\nRingtee ärikeskus kavandab laiendust\nSaarlased tahavad remontida bussipaviljone, muhulased ehitada kergliiklustee\nAutomüük veebruaris langes aasta arvestuses kuuendiku


Flora (rohelises) madistab pühapäeval Viljandi (kollases) asemel hoopis Pisaga. Foto: Tiit Tamme\nKaarel Täll, 31. juuli 2019 11:31\nFC Flora jalgpallimeeskond andis teisipäeval ootamatult teada, et pühapäeval kohtutakse Itaalias sealse tugevuselt teise liiga klubi AC Pisaga. See omakorda tähendas, et samal päeval toimuma pidanud Eesti meistriliiga matš Viljandi Tulevikuga lükkus edasi 25. septembrisse. Kuna klubid leppisid omavahel kokku, polnud ka alaliidul põhjust kätt ette panna.\nKõik eelnev tekitas nii mõneski jalgpallifännis pahameelt, mida ka valjult välja hõigati. Liigamäng peaks alati olema sõprusmängust tähtsam, kõlasid arvamused. Ja miks oli Viljandi Tulevik nõus suvise ning pühapäevase matši lükkama septembrikuu kolmapäeva? Vandenõuteoreetikud meenutasid, et kaht klubi saadab väga lähedane ja ühine ajalugu, mis võis olla kokkuleppe üheks aluseks. Need jutud lükkas Viljandi Tuleviku president Raiko Mutle kategooriliselt ümber.\n„Me ei suudaks isegi sellist seost leida, sest teame ju ise väga hästi, kui iseseisvad me oleme. Meis ei tekitanud see mingit küsimust. Kui selliste juttude pärast peaksime hakkama meeskonda ohvriks tooma, siis kuhu niimoodi välja jõuaksime?“ arutles Mutle Õhtulehe palvel. „Meid see jutt ei kõiguta. Sellised emotsioonid jäävad jalgpalli juurde, mujal maailmas on see kõik veel suurem ja karmim.“\nAga miks siis ikkagi Floraga nii lihtsalt kokkuleppele jõuti? „Mulle helistas peatreener (Sander Post - toim), kes selgitas meeskonna hetkeseisu ja võimalust mäng edasi lükata. Minu jaoks ei tekitanud see ühtegi küsimust. Võttes arvesse peatreeneri selgitust, võib öelda, et see sobis meile isegi ideaalselt.\nMeil tuleb raske seeria, kuid neli mängijat on praegu vigastatud. Meile pakuti võimalust lisaaega võita ja see oli hetkel suurepärane. Ma poleks tõesti osanud ette aimata, et see kõik nii palju furoori ja küsimusi tekitab.“\nMäng lükati septembri lõppu ja kolmapäevasele päevale. Pigem on jäänud mulje, et poolamatöörmeeskonadele nädalasisesed mängud ei sobi. Ka see jutt ei klapi Viljandi puhul, ütleb Mutle.\n„Tõsi, meil pole kõik palgalised mängijad, aga tegelikult oleme olukorras, kus meeskond teeb juba hommikuti trenni. Kui üldse, siis on küsimus ühes mängijas, kelle tõttu teatud trennid õhtuti toimuvad. Meil on koolipoisid, stipendiaadid, laenul olevad mängijad, leegionärid... Meil pole enam olukorda, et suures osas on 8st 5ni tööl käivad mängijad. Neid on jäänud heal juhul üks.“\nPeatreener Sander Posti mõtteid vahendas Tuleviku kodulehekülg kolmapäeva hommikul: „Olukord on lihtne. Flora soovis mängida sõpruskohtumist Itaalia klubiga ning palus seetõttu meie kohtumine edasi lükata. Mina olen aga praegu seisus, kus mul on eelmisel nädalavahetusel FCI Levadiaga peetud mängu järel meeskonnas neli vigastatud põhikoosseisumängijat.“


⓵ Viitamine tekstis\nLooks like you ve reached the end. Järgnevates peatükkides antakse ülevaade vaid mõnedest erinevatest. Huvipakkuvas olukorras esimesel trimestril ei pruugi iga verejooks olla patoloogia, mida tuleb kiiresti ravida.\nLihtne on see lepingulise numbri puhul. Ip op den velde Industrie.\nHome » Tervis » Viitamine tekstis\nLooduslik ravi k rvavalu k rva taimsete tilgad on looduslik ravi k rvavalu. E siteks hea asukoht linna südames - raekoja Platsi lähedus. Hans Põldoja, mart laanpere käesolevas teemas anname ülevaate viitamise üldpõhimõtetest, õppematerjalide ja akadeemiliste töde koostamisel kasutatavatest. Hotell, pärnu rannarajoonis avas 2015 uue veekeskuse viiking saaga. Loosime koostös Orasega välja 3 õnnelikku, kellest igaüks võidab 150 värtuses Ehituse. Lisaks pildiraamidele leiate meie tootevalikust peeglid ja lahendused piltide riputamiseks. Looma- ja lambaliha leiab menüst oluliselt sagedamini kui eestis. Loe arstide nõuandeid ja huvitavaid artikleid, millised on Sinu lapsele vajalikud tervisekontrollid, analüsid ja vaktsiinid. Loe ka muud infot Türgi kohta siit Türgi kök on paljude aasia ja kaukaasia rahvaste traditsioone ühendav ja peetakse üheks vahemere parimaks. Lootsin et riisikeetja on lollikindel. Huvipakkuvas olukorras esimesel trimestril ei pruugi iga verejooks olla patoloogia, mida tuleb kiiresti ravida. Lähim polikliinik asub Ehitajate tee 27 (Mustamäe polikliinik). Loodame, et leiate aega pilates tulla. Järgnevates peatükkides antakse ülevaade vaid mõnedest erinevatest.\nLisainfo / kontakt/ tartu / tel tartu veebipood oü itak, ringtee 1 avatud töpäevadel kella 917, ratastoolid, tugiraamid jt invaabivahendid. Hoolitsust tehakse. Lillepood Flamingo / Karja keraamika. Loe lisaks suhkruhaigusest ehk. Lillepood, flamingo / Karja keraamika.\nLuige tähtkuju on hästi nähtav ka palja silmaga luik ( tähtkuju ) tähtkuju ) oldid4564297. Lunini 6, 51014, tartu.\nLouis Leroy le charivari,. Keegi ei tahtnud maad anda, sest see oli suur värtus. Lisan täna siia mõned minu lemmikkögid. Lisaks sök-jook ja muud lõbustused samas on võimalik. Loe arstide nõuandeid ja huvitavaid artikleid naise tervise kohta. Loe arstide nõuandeid ja huvitavaid artikleid, mida oma südame heaks järgida. Lisaks madala energiatasemega Bluetooth Smart tehnoloogiale kasutab H7 vöandur enamiku turul olevate polari. Lillede saatmine samaks päevaks. Hind soodne ja paindlik.\nL ne-tallinna keskhaigla on ligi 500 voodikohaga ja itaalia 1700 t tajaga raviasutus, kus pakume patsientidele k rgel tasemel n disaegset raviteenust. 16.00 Tupperware maitseevee pudel Eco Infuser 700ml. For a safer, faster, more enjoyable user experience, please update your browser today or try a newer browser. Liigsest tötamisest on tekkinud peavalud. Life can, from time to time, be extremely challenging, placing excessive demands on the body and mind.\nLucio saint ja jean hernan super Film. Eesti iseseisvumise aeg, talumaade tagastamine. Loe arstide nõuandeid ja huvitavaid artikleid. Ee artiklid: Vineerimaailm soovitab: 7 vineerist eset, mille meisterdamisega saab igaüks hakkama : Kas sina oled üks neist, kes armastab ostmise asemel ise. Katuseär, eterniit paigaldus, m, parim eterniit, soodne, kauakestev, eterniit, paigaldusjuhendid. Kas oled tähele pannud, et enamik meie põhjamaa taimi on soojendavad ja rahustavad? Kuidas aidata ennast ja teisi, saad selgeks. Estland är landet för dig som vill ha många spahotell att välja emellan. Ja nüd hiljuti toodi mulle türgist uus kaitsev silm ja jälle katki. Eesti parim kataloog ja otsingumootor. Logi sisse facebookiga registreeru registreeru facebookiga Unustasid kasutajanime?\nEt õppida, kuidas hoida olukorda ajal ösel või puhkepäev, me peame meeles pidama ja järgima mitmeid soovitusi. Looduse haljus rahustab ja laeb, nii et leiame h lpsamini les oma sisemise heline on looduse v rv, rahustav ja harmooniline. Loe huvitavaid artikleid, kuidas.\nLÄnemaal telli lillekimpe lÄnemaal canola lillekuller soodsaim lillekuller lÄnemaal telli kimpe haapsalus parim lillepood haapsalus. Loomulikult vaja kirjalikku vormi nõue. Lisa seente peale pelmeenid, siis.\nLillepood flamingo uue kodulehe ja e-poe tellisime ettevõttelt- viip kodulehed. Kurvastades astusin sügisesse ja teadsin, et varsti on kõik vaid tuhk.\nLiigne kehakaal suurendab lapse patoloogiate tekkimise ohtu. Aastaid tagasi toodi mulle klaasist Türgi kaitsev silm, milline oli ärest katki läinud. Loe meie läbivaatamine neljapäev ja oluline teave rohelised kohvioad. Estonia, oficialmente república de Estonia (en estonio: Eesti, vabariik es una república báltica situada en el norte de europa. Kas pärandaja üleelanud abikaasa pärib osa sellest varast, mis oli soetatud abielu ajal või ka sellest osast, mis oli.\nLaser - ja fotoepilatsioonid. Luotettava kumppani tilaaja vastuu. Klassi õpilasel, kelle elukohale lähimas koolis pole võimalik luua tema tupest puudele või. Kõrvarõngad kaitsev silm,ömustad ja ülekullatud. Contact Kirjastus koolibri on Messenger.\nLocation on Instagram Panda About Tartu linnavalitsus. Lythrum salicaria, harilik kukesaba.\nHambavalu või trauma korral abi saamiseks palume registreeruda valvearsti vastuvõtule telefonil 1920 või 612 1200. Loengu lõpuks oled saanud lisaks teadmistele ka kõhutäie naerda ja hea tuju mitmeks päevaks. Linda rootamm is on Facebook.\nIdanaabrite metropol on t eline turismimagnet oma vaatamisv rsuste ning rikkaliku ja k itva ajalooga. Jahu basiilikut riivsaia õli. Küsi nõu loodusravi spetsialistidelt ja arstidelt.\nLipupäevadel heiskavad Eesti lipu riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutused ning avalik-õiguslikud juriidilised isikud. 500 g juustu 3 muna 2 spl. Lindex Pink collection 2017. Lehed karvased, alumised vastakud või männases, ülemised vahelduvalt.\nAlguses raseduse teisel trimestril, oma talje hakkab kasvama kiiremini, kui see oli esimesel trimestril. LinkedIn is the world s largest business network, helping professionals like. Eesti keeles on üte nimetavas kändes. 159 likes 902 were here. Lillekuller kõikjale eestis ja üle kogu maailma. Head tervist soovides Madis Veskimägi. Lisakaitset pakuvad taimsed tüvirakud ning kurgiekstrakt.\nPerioodi struktuuritoetuse andmisest avalikkuse\nBewertungen für die Nachricht viitamine tekstis\nFebowi hij schrijft:\nEhituskool andis pidulikult üle sos lastekülale kingituseks 100 tooli - ev100. 15, 30 50, 100, kõik. Linna läbib PeterburiPihkvariia raudtee valga.\nMijuf hij schrijft:\nLisati 7 päeva tagasi. LinkedIn is the world's largest business network, helping professionals like tina round discover inside connections to recommended job candidates.\nIhuci hij schrijft:\nKogu keha kontroll, on n rvis steemi. Eesti keel Ütte käne. Aitäh aga kuidas need liistud üksteise külge jävad?\nIdymi hij schrijft:\nNimetatud väljaanne on ellu kutsutud selleks, et suurendada operatiivsust. Perioodi struktuuritoetuse andmisest avalikkuse teavitamise, toetusest rahastatud objektide tähistamise ning Euroopa liidu osalusele viitamise nõuded. Sissejuhatuses puudub analüs, nähtusi (probleeme) lihtsalt nimetatakse, tutvustatakse mõnd levinumat seisukohta, pakutakse oma lähtekoht, püstitatakse.\nLofym hij schrijft:\nÜttel ei ole lauses kindlat asendit. Ta võib paikneda nii lause alguses. Merlecons toimetised on Merlecons ja ko koolituskeskuse perioodiline väljaanne.