ROYAL CANIN Kuivtoit kassidele Siamese 38 | Hind alates: 5,99 € | KIKA\nkika.ee > Kataloog > Kuivtoit kassidele Siamese 38\nROYAL CANIN Kuivtoit kassidele Siamese 38\nKuiv täisväärtuslik täiskasvanud kassi toit. Siiami kassidele vanuses üle 1 aasta. Aitab säilitada lihaselist siluetti, tervet nahka ja läikivat karvkatet, et tagada hea seedetrakti töö.\nTasakaalustatud ja täisväärtuslik toit kassidele - Spetsiaalselt täiskasvanud Siiami kassidele - Üle 12 kuu\nSpetsiaalselt Siiami kassi lõualuule.\nSpetsiaalselt disainitud toru-kujuline krõbin sobib Siiami kassi kitsale ja pikale lõualuule. Unikaalne krõbin soodustab toidu närimist ja aeglustab seeläbi söömise kiirust.\nOomega-6 rasvhapped ja L-karnitiin\nVormis lihaseline keha.\nKõrge proteiinitase (38%) ja mõõdukas rasvasisaldus (16%) aitavad hoida Siiami kassi peenikese ja lihaselisena.\nL-karnitiin toetab rasva ainevahetust.\nTerve läikiv karvkate.\nSpetsiaalsed aminohapped, vitamiinid, oomega-3 ja -6 rasvhapped aitavad säilitada tervet nahka ja läikivat karvkatet.\nKoostis : dehüdreeritud linnuvalk, taimse proteiini isolaat*, mais, nisu, loomsed rasvad, maisigluteen, riis, hüdrolüüsitud loomsed proteiinid, peedi viljaliha, mineraalid, kalaõli, pärmid ja nende osad, frukto-oligosahhariidid, sojaõli, hüdrolüüsitud pärmid (manno-oligosahhariidide allikas), kurgirohuõli, saialille ekstrakt (luteiini allikas).\nLisandid (kg kohta): Toitainelised lisandid: Vitamiin A: 31000 RÜ, Vitamiin D3: 800 RÜ, E1 (Raud): 38 mg, E2 (Jood): 3,8 mg, E4 (Vask): 12 mg, E5 (Mangaan): 50 mg, E6 (Tsink): 150 mg, E8 (Seleen): 0,08 mg, L-karnitiin: 50 mg – Tehnoloogilised lisaained: Setteline klinoptiloliit: 10 g Säilitusained – Antioksüdandid.\nAnalüütilised koostisosad : Toorproteiin: 38% - Toorõlid ja -rasvad: 16% - Toortuhk: 7,7% - Toorkiud: 1,4% - Kg kohta: Oomega-6 rasvhapped: 37,7 g – Oomega-3 rasvhapped: 7,9 g. *L.I.P.: valitud valgud vastavalt nende väga kõrgele seeduvusele.\nVali 10 kg 2 kg 400 g\nPLANT THERAPY Looduslik argaaniaõli 60 ml\nP.LOUNGE Magamisase loomale M, 72x15 cm\nA'SCENTUALS Eeterlik õli Palmarosa 10 ml\nHIPPIE PET Aedik koertele 63x63 cm x 6 tk.


Berliini Maarja kirik – Vikipeedia\nkoordinaadid: 52° 31′ 14,3″ N, 13° 24′ 25,4″ E\nBerliini Maarja kirik\nMaarja kirik Berliini südalinnas\nVaade Maarja kirikule teletornist 2014\nMartin Lutheri mälestussammas\nBerliini Maarja kirik (saksa St. Marienkirche, Marienkirche) on kirik Beriini südalinnas. Algselt oli tegu katoliku kirikuga, protestantlikust reformatsioonist alates aga on see luterlik kirik. Kirik asub Karl-Liebknecht-Straße (endine Kaiser-Wilhelm-Straße) ääres Alexanderplatzi lähedal teletorni vahetus läheduses. Kiriku ees asub Martin Lutheri kuju.\nKiriku rajamise täpne aeg ei ole teada, kuid saksa kroonikates on seda esmakordselt mainitud aastal 1292. Arvatavasti ehitati kirik 13. sajandi esimesel poolel. Kirik on Berliini vanim kirik, milles peetakse jumalateenistusi, ning on vanuselt teine kirik selles linnas. Vanim kirik Berliinis on tänapäeval üksnes muuseumina tegutsev Nikolai kirik (Nikolaikirche).\nKiriku sokliosa on tehtud graniidist, sellel asetsevad müürid punastest tellistest. Teises maailmasõjas sai kirik rängalt kannatada ning ehitati pärast sõda peaaegu täielikult uuesti.\n3.4 Muu sisustus\n3. jaanuaril 1292 mainiti esmakordselt algset kogudusekirikut (ecclesia St. Marie virginis 'Püha neitsi Maarja kirik'), arhitektuuriajaloolaste arvates valmis see 1270. aasta paiku. Ehitis asus Uue turu ääres, üsna lähedal vanemale Nikolai kirikule. Maarja kiriku alusmüürid on ehitatud põllukividest (graniidist), neile on laotud punastest tellistest kodakiriku müürid Brandenburgi margi tellisgootika stiilis (märkische Backsteingotik). 48 meetri kõrguse kirikutorni alusehitis on Rüdersdorfi karplubjakivist (Muschelkalk). Pärast tulekahjusid taastas kogudus torni 1663.–1666. aastatel barokkstiilis.\n1893.–1895. aastatel restaureeriti ja uuendati hoonet jälle. 1938. aastal andis Berliini evangeelne kogudus Nikolai kiriku Berliini linnale üle, nii et Maarja kirik jäi vanimaks kirikuks, kus veel jumalateenistusi peeti. Pärast Teist maailmasõda oli ta üks vähestest suurtest kirikutest, mida veel kasutati. Pärast Teise maailmasõja purustuste kõrvaldamist lasi Saksa DV valitsus 1969.–1970. aastatel ehitise Alexanderplatzi ja selle ümbruse uuendamise ja ümberehitamise käigus taas restaureerida. Sellest ajast pärineb sissekäiguportaalide uste kohrutatud vasest ristimotiividega kate.\n20. sajandi lõpul kasutab kirikut evangeelne kogudus, seal korraldatakse mitmesuguseid avalikke üritusi, samuti kõrgkoolide jumalateenistusi, oikumeenilisi jumalateenistusi ja kirikumuusika kontsertettekandeid. Eriline traditsioon kirikus on jõululaupäeval kell 22 toimuv orelikontsert koos piiblilugemistega, millest osavõtuga näiteks 1980. aastate Saksa DV-s näitasid oma kuuluvust vabadusliikumise ridadesse noored intellektuaalid (Blueserszene).\nPärast sõjapurustusi ja ümbritseva linnasüdame uuendamist 1960. aastatel asub Maarja kirik linnaehituslikult täielikult muutunud positsioonis. Enam ei kõrgu ta ajaloolise Uue turuga seotuna, vaid üksikhoonena mitmekorruseliste uusehitistega ümbritsetud ruumika väljaku servas, mille üle domineerib 1969. aastal püstitatud Berliini teletorn. Pärast seda kui sõjas purustamata jäänud ajaloolised ehitised kiriku ümbert lammutati ja keskajast pärit tänavavõrgustik ja põhiplaan hävitati, on Maarja kirik ainuke tunnistaja Berliini ajaloolise linnasüdame asukohast.\nKirik seisab keskaegse maapinna kõrgusel, vahe tänapäevasega on umbes 1,5 meetrit. Hoone ümbruse kujundamisega aastail 2014–2017 süvendati ümbritsevat maapinda vastavalt algsele, nii et hoone algne kuju on nüüd paremini jälgitav.\nBerliini Maarja kirik on kolmelööviline kodakirik. Peale ühelöövilise kooriruumi, mis on kaetud hästi säilinud tähtvõlviga, on sel veel krüpt kahekorruselise krüptikabeliga. Pikihoone võlve kannavad kaheksatahulised kimppiilaritaolised ümarturpadest ümbritsetud piilarid, mida kroonivad kaunistusteta kapiteelid. Algseks laelahenduseks on pakutud nii rist- kui ka võrkvõlve.\n"Surmatantsu" 3D-rekonstruktsiooni ekraanikuva\nVaade kooriruumi peaaltarile\nJoachim Wagneri orel\n"Surmatants"[muuda | muuda lähteteksti]\nKiriku torniruumi seintel on osaliselt säilinud 22,6 meetrit pikk ja kaks meetrit kõrge surmatantsu kujutav seinafresko, mille eeskujudeks on peetud Lübecki surmatantsumaali ja võimalikku kunagist sama süžeega teost Hamburgis. Teose loomise kohta pole kirjalikes allikais ühtegi teadet. Teos on dateeritud umbes 1484. aasta kanti, mil linnas levis katk. Arvatavasti reformatsiooniajal lubjati fresko üle ja avastati uuesti 1861. aastal. Müüride niiskuse tõttu on värvid tänapäevaks kahvatunud ja maal on katsumise eest kaitstud klaasseinaga.\nKiriku peaaltari barokne altarisein pärineb 1762. aastast (meister Andreas Krüger, Bernhard Rode maalid). Kiriku seintel on eksponeeritud ka varasemast perioodist pärit altarite osi ja skulptuure. Pärast Teist maailmasõda toodi paljud kunstivarad Nikolai kirikust ja purustatud frantsisklaste kloostri kirikust Maarja kirikusse, mõned neist on tänapäeval edasi antud, näiteks 16. sajandist pärinev Maarja altar Heiligengrabe kloostrisse.\nMaarja kiriku oreli valmistas 1720.–1722. aastal Joachim Wagner, kes enne seda oli kaks aastat töötanud oma õpetaja Gottfried Silbermanni juures. Orel pühitseti 1723. aastal. Oreliprospekti kavand pärineb Johann Georg Glumelt ja 1742. aastal tegi selle valmis Paul de Ritter. Orelit on mitu korda ümber ehitatud: 1800. aastal lasi Friedrich Falckenhagen Georg Joseph Vogleri ettepanekul eemaldada 1400 orelivilet algsest kokku 2556 vilest, sest pidas neid "ülearusteks". Et kõlaulatust taas parandada, ehitati orelit ümber ka 1829. ja 1893/1894. aastal.\nOrel elas ühena vähestest orelitest Berliinis üle Teise maailmasõja purustused. Pärast 1945. aastat ehitati orelit veel mitu korda ümber. 1947.–1949. aastal asendati pneumaatiline traktuur elektrilis-pneumaatilisega ja timmiti kõla taas baroksele lähedasemaks, sama eesmärgiga häälestati orelit ka 1957., 1970. ja 1985. aastal.\n1996. aastal avastati orelil ulatuslik kahjustus ja kogudus otsustas rekonstrueerimise asemel uue oreli ehitamise kasuks, mis pidi lähtuma algsest, Wagneri 1721. aastal ehitatud orelist. Uus orel ajaloolise vilede arvuga ja originaalkavandite järgi valminud prospektiga valmis 2002. aastal.\nMuu sisustus[muuda | muuda lähteteksti]\nAltari ees kooriruumi keskel on gooti vormides pronksist valatud ristimisnõu 1437. aastast. Selle neli jalga kujutavad lohesid ja nõu korpuse küljed on kaunistatud 16 pühakuid kujutava reljeefiga ehisraamistikust kaarte all.\nSilmapaistva kunstilise tasemega on alabastrist kantsel, mille valmistas 1702/1703 Andreas Schlüter. Kantslikorpust, mida otsekui kannaks kaks inglit, ja baldahhiinitaolist kiirtepärjaga, putode ja pasunainglitega kaunistatud kõlaräästast toetavad neli kullatud kapiteelidega marmorist joonia sammast, mis algset gooti kimppiilarit jätkavad. Marmorsammaste vahelt kulgeb trepp, mida mööda jutlustaja kantslisse astus.\nKirikus ja kiriku ümber võib näha erinevais vanades metallvõredes Berliinis haruldast originaalset renessanss-sepist.\nKiriku kooriruumi põhjaseinas on kindralfeldmarssal Otto Christoph von Sparri kivist hauamonument, mille 1663. aastal valmistas Artus Quellinus I Antwerpenist.\nLäänefassaadi ees on mälestusrist praost Bernau Nikolausele, kelle 1325. aastal mõrvas raevunud rahvahulk paavst Johannes XXII pooldajaks olemise tõttu.\nRistimisnõu 15. sajandist\nKantsli detail ja vaade orelile\nBlankenfelde perekonna epitaaf\nOsa kappaltarist kolme piiskopifiguuriga\nKappaltari osa: Anna ise kolmas koos kahe pühakuga\nEpitaaf või Andachtsbild 1490. aastatest\nMaarja kabeli altar\nEhrenreich von Robe ja abikaasa hauamonument, ümbritsetud barokse sepisvõrega, 17. sajand\nÕukonnarätsepa Johann Korni kenotaaf, 1630\nEpitaaf 18. sajandi algusest\n↑ Baugeschichte der St. Marienkirche. - marienkirche-berlin.de\n↑ Harmonie in Weiß und Grau. - Monumente. Magazin für Denkmalkultur in Deutschland.\n↑ U. Aulich. Neugestaltung des Rathausforums: Die Marienkirche erhält einen Hof. - Berliner Zeitung, 9.4.2014\nKunstsammlung der St.Marienkirche. - marienkirche-berlin.de\nBaugeschichte der St. Marienkirche. - marienkirche-berlin.de\nMarienkirche. - Visit Berlin\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Berliini Maarja kirik\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Berliini_Maarja_kirik&oldid=5980668"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:53, 23. oktoober 2021.


Eesti sai trumpässa TMS - Estonian World Review\nEesti sai trumpässa TMS (5)\nArvamus 27 Jan 2011 EWR\nVenemaa praeguse võimu geopoliitika juhtivideoloogi Aleksandr Dugini tänane ametlik avaldus, et Balti riikidega saavad suhted Venemaal olla ainult halvad või väga halvad ning et Venemaa kasutab Baltikumi kontrollimiseks siinse vara kokkuostmist http://www.nommevalitsus.org/?... , ei sisalda oma olemuselt midagi uut. Ajalugu on näidanud kõikide riikide puhul korduvalt, et mida rohkem nad Venemaale järeleandmisi on teinud, seda suuremaks Venemaa nõudmised muutuvad. Samuti on Vene kapitali osakaal suurenenud Eestis viimase paarikümne aasta vältel geomeetrilises progressioonis http://www.nommevalitsus.org/?... ning pole samuti ammu saladus, et Vene kapital domineerib ka Lätis http://www.nommevalitsus.org/?... . Ka on ammuilma teada, et lisaks märkimisväärsele Vene kapitali osakaalule Eesti majanduses ostavad Venemaa venelased aktiivselt kokku kinnisvara Virumaal ja Harjumaal, viimasel ajal ka Tartumaal... ning sisseränne Venemaalt Eestisse on tänaseks saanud sisse uue hoo http://www.nommevalitsus.org/?...\nSelles mõttes Aleksandr Dugini avaldust tuleb hinnata märgina, et Venemaa on enda arvates Baltikumis oma eesmärgid põhimõtteliselt saavutanud, arvestades ajalist perspektiivi, vastasel korral nii avameelsed ei oldaks. Küll on aga uudne nimelt see, taoline ametlik avaldus on esmakordne, mis oma olemuselt on põhimõtteliselt positiivne, sest ta annab Eestile kätte sõna otseses mõttes trumpässa.\nAleksandr Dugini avaldus taolises sõnastuses nimelt võimaldab Eestil riivi ette tõmmata Venemaa poliitikale Eestis, mida ta viimased paarkümmend aastat on teostanud põhiliselt Euroopa Liidu kaudu: vastu seista nii Venemaale otseselt kui ka Läänest tulevale vastavale survele. Sest kui sõltumata sellest, mida Eesti teeb, jäävad suhted alati põhimõtteliselt halvaks, on tegemist suurepärase võimalusega jääda kurdiks nii Ida kui Lääne nõudmistele – viidates kõnealusele ametlikule avaldusele... ja ehk hakkab ka Lääne poliitikute tagumistes ajusoppides lõpuks mõistmine tekkima, et Venemaad pole võimalik võtta usaldusväärse partnerina.\nSamuti võimaldab Aleksandr Dugini avaldus teostada okupatsiooni ja kolonisatsiooni vastu jõulisemat poliitikat, sest ta vabastab poliitikud seni domineerinud illusioonist, et „järeleandmistega on võimalik Venemaaga suhteid parandada”. Kuna see on põhimõtteliselt võimatu, siis alustuseks võiks rahulolematuid ja ebalojaalseid Venemaa kodanikke välja saatma hakata, samuti Venemaa kodanikest kriminaalset elementi. Võimalusi on teisigi.\nIseküsimus on muidugi see, kas süllekukkunud võimalust ollakse võimelised ära kasutama.... ja eelkõige, kas tahetakse ära kasutada.


AU KüSIMUS: VENE OHVITSERIDE ELU - ARTIKLID\nTsaristliku Venemaa ohvitserid on alati olnud eriline „kast”, mis erineb nii sõduritest kui ka tsiviilisikutest. Ühiskonnast lahkumine oli tingitud eelkõige asjaolust, et ohvitseridel ei olnud õigust ühineda erakondadega, vaid pidi kogu elu jooksul juhinduma ainult kohustuse ja au põhimõtetest. Kui XIX sajandi lõpu ametnikud - XX sajandi alguses veetsid aega, kui nad said abielluda ja kuidas nad austasid, ütleb Ekaterina Astafieva.\nAastal 1904 koostas kapten Valentin Kulchitsky omapärase reeglistiku „Nõuanded noorele ametnikule”. Tema märkuste põhjal loodi Vene ohvitseri austamiskoodeks, mis kirjeldas nii isiklikke kui ka avalikke elutingimusi. Näiteks soovitati ohvitseridel "käituda lihtsalt, väärikalt, ilma fatovstva", kuid samal ajal ei unusta ka erinevust "täieliku väärikuse viisakuse" ja "kultuse" vahel.\n1904. aastal loodi Vene ohvitseri austuse koodeks.\nKoodi üks punktidest ütles: "Ära kutis - kõvadust ei saa tõestada, kuid te kompromiteerite ennast." Tõsi, Lev Tolstoi “sõjas ja rahus” kujutas väga värviliselt rahva värvi ja näiteks Semenovi ohvitseri Dolokhovi rõõmu, kes jooksis pudeli rummi, istudes kolmanda korruse aknas, jalad alla. Üldiselt peaks tõeline ohvitser olema võimeline tegema kõike mõõdukalt: kui sa tõesti seda joovad, siis ärge joobe, kui mängite kaarte, siis ei jõua sa kunagi võlgu.\nSellegipoolest said nad sageli võla: see ei ole üllatav, kuna ohvitseri palk oli üldiselt madal. Kaardivõla maksmist peeti au küsimuseks (pidage meeles, et Tolstoi samas romaanis soovis Nikolai Rostov enesetapu, sest ta ei suutnud maksta). Ohvitser pidi oma vormiriietuse omal kulul ostma ja hinnad pehmelt öeldes natuke: keskmine ühtlane maksis umbes 45 rubla, mantel - 32, kork - 7, saapad - 10, turvavöö - 2,6 rubla. Kohustuslike kulude hulgas olid ka ametniku koosoleku liikmed, ohvitseride raamatukogu, laenukapital. Eriti kulukas oli Kaitseväe jalaväes teenida, sest rügemendid asusid sageli pealinnas. Suurimad kulutused teenisid valvurite ratsaväes. Nad elasid suurel viisil, korraldades regulaarselt šikkid õhtusööke, osalust, milles ohvitser ei saanud keelduda. Sõjaväelased pidasid oma väärikuse all istuda teatri mitte kioskide esimeses reas või kastis, riigi omanduses olevatest hobustest, keda toetasid kõik, nad keeldusid ja ostsid oma kõige kallimad.\nLeitnant Life Guard Hussars koos daamiga\nElu nagu ette nähtud\nSeal olid ametlikud ettekirjutused, kuidas mitte oma väärikust langeda. Näiteks ei saanud ohvitser lubada külastada madalama astme hotellides ja restoranides, kõrtsides, tee- ja õllemajades, samuti 3. klassi buffetides raudteejaamades. Ohvitser ei saanud ise kotte ja pakendeid kanda, kuid oli kohustatud tasuma kauba kohaletoimetamise eest. Oluliseks peeti seda, et otsa ei kooritud, kuigi mitte kõik palgad ei võimaldanud meil raha raisata.\nOhvitser ei saanud ise kotte ja pakendeid kanda\nAbielu õigsuse kohta\nAbieluametnikud olid samuti piiratud. 1866. aastal kiideti heaks eeskirjad, mille kohaselt ohvitseril ei olnud õigust enne 23. eluaastat abielluda. Kuni 28 ohvitser pidi küsima luba ametivõimude abiellumiseks, tagades samas kinnisvara. Pruut tuli valida vastavalt mõistlikkuse mõistetele. Tulevane naine oleks pidanud eritama “hea moraali ja hea käitumisviisiga” ning arvesse võeti ka tütarlapse sotsiaalset staatust. Ametnikel oli keelatud naissoost kunstnikke abielluda ja lahutada, kes süüdistasid abielulahutuse eest. Abielu ilma loata võib kergesti vallandada.\nOhvitser pidi ametivõimudega abielluma\nNeljapäeviti ja teisipäeviti\nMeelelahutusametnikud ei pidanud valima. Ametnike kohtumise kohustuslik osalemine oli segatud koduõhtutega ohvitseride peredes. Seda peeti heaks tooniks "neljapäeviti" või "teisipäeviti", millele kutsuti kolleegid ja nende sugulased. Need, kes teenisid pealinnas, olid õnnelikumad, sest seal oli võimalik minna regulaarselt korraldatud pallides ja õhtusöögipidu. Maapiirkondades soovisid ka mõned maaomanikud, kes soovivad tõestada, et nende ühiskond ei ole halvem kui linnades, kutsuda ohvitsereid õhtuti. Toetuste vähesust kompenseerisid kodukontserdid ja amatöörid. "Vene ohvitseri au koodeks" märkis siiski, et sõjaväelastel ei olnud tavapärane tantsida avalikes maskades.\nVene armee tellimata ohvitserid enne I maailmasõja saatmist 1914. aastal\nAustusametnik ei andnud talle mingeid privileege, pigem vastupidi - tegi ta veelgi haavatavamaks. Märkimisväärne julgus nõudis valmisolekut riskida eluga, et mitte häbistada. Rikkumise tõendamiseks peeti halva maitse märgiks, kuid mitte midagi, et selgitada suhet kurjategijaga. Sõnade hinda tõstis surmava duelli oht - avalik solvamine toob paratamatult kaasa duelli. Venelaste duelid võitlesid kogu oma väega, kuid ükski keisririik ei saanud keelata ametnikel nõuda rahulolu oma õigusrikkujate eest. Ohvrit, kes kandis solvangut ega põhjustanud vaenlast võitlust, peeti igaveseks halvaks. Huvitav on see, et 1894. aastal väljastati erieeskirjad, mis mingil moel legaliseerivad dueleid.\nAlates 1894. aastast võib kohus ametlikult otsustada duelli vajalikkuse üle.\nSuurima dekreedi kohaselt saadeti kõik ohvitseride tüli juhtumid ametnike ühiskonna kohtusse, mis võis juba otsustada duelli vajaduse. Tõeline rikkumine oli tavaline XIX sajandi esimesel poolel. Näiteks Ryleev oli valmis vaidlustama duelli üle ja ilma, ja Vene luule päike, Puškin, enne kurikuulsa duelli, tuli välja vähemalt 30 korda barjäärile, nii et see ei kahjustanud kedagi.\nAlexander Sergeevich Puškin oli innukas duelist


LA Estonians » Blog Archive » Eesti Köök ja Külalised. Eesti Suursaadik Ameerika Ühendriikides Maria Kaljurand\nEesti Köök ja Külalised. Eesti Suursaadik Ameerika Ühendriikides Maria Kaljurand\n„Täna on uhke olla eestlane“\n14.jaanuaril 2012 oli Los Angelese Eesti Maja aukülaliseks Eesti Suursaadik Ameerika Ühendriikides proua Marina Kaljurand. Marina Kaljurand on diplomaadina esindanud Eestit Iisraelis, Kasahstanis ja Venemaal ning samuti on ta töötanud asekantslerina Eesti Välisministeeriumis välismajanduse ja arengukoostöö küsimustes.\nSuursaadiku kõne keskendus Eesti rollile rahvusvahelisel areenil, koostööle rahvusvaheliste organisatsioonidega ning kahepoolsetele suhetele Ameerika ja Venemaaga. Meil kõigil on omad arvamused ja seisukohad Eesti kohta, tuginedes sellele mida me loeme ajakirjandusest, kuuleme perelt ja sõpradelt, kuid oli äärmiselt tänuväärne võimalus kuulata Eesti ametliku esindaja kaudu, mida „Eesti“ arvab olukorrast riigis ja maailmas.\nEestit külastades on sageli kuulda nurinat siin ja seal elu üle, et asjad võiksid paremad olla, tööpuudus on suur, poliitikud on mõttetud, hinnad on kõrged, ilm on halb, jne. Ja eks see kõik ole mingil määral tõsi ja kahjuks tänapäeva elu paratamatu osa. Samas, kõrvaltvaatajana paneb see mõtlema, et ehk inimesed kohapeal asja sees olles ei näe seda, mis mujal toimub ja kui sageli Eestit ja tema saavutusi rahvusvahelises meedias positiivselt esile tuuakse. Kas siis Eesti majandusreforme ja seda kuidas valitsus kriisis olles reaalselt eelarveid ja palkasid kärpis, Eesti majanduskasvu, madalaimat riigivõlga Euroopa Liidus, meie inimeste ettevõtlikku vaimu, jne. Ja see kõik on hea ja vajalik, sest edu soosib edu.\nNagu suursaadik mainis, edu ei ole tulnud kergelt ning majanduskriisi aastad on olnud Eestis väga rasked.\nKuid võib ehk idealiseerides väita, et ehk see ongi Eesti tõusu saladus. Selle asemel, et viriseda ja oodata millal keegi töö sinu eest ära teeb (nagu paljud teised riigid teevad), siis virisetakse küll aga samas otsitakse võimalusi kuidas olukorda parandada ja viiakse muudatused reaalselt ellu.\nTänaseks võib öelda, et Eesti, kes oli 50 aastat eemal Euroopast, rahvusvahelisest suhtlemisest ja rahvusvahelisest areenist, on oma koha seal kindlasti taastanud. 20 a. pärast taasiseseisvusmist on Eesti kôigi nende rahvusvaheliste organisatsioonide liige kuhu me oleme tahtnud kuuluda – ÜRO, Euroopa Julgeoleku Koostöö Organisatsioon, Euroopa Liit, NATO, Euroopa Nôukogu, ja OECD (Rahvusvaheline Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon).\nVäikese riigina on meile Euroopa Liit (EL) tunduvalt olulisem kui suurtele riikidele. Sageli öeldakse, et EL ei esinda Eesti tôelisi seisukohti. See ei olegi vôimalik, sest EL koosneb väga erinevatest riikidest ja kôigile sobiva ühise seisukoha leidmine on raske. Aga Eestile on olulisem omada ühist seisukohta, mis vôib olla nôrgem aga mis on siiski ühine.\nKuna Eesti siiralt usub sellesse, et Euroopat viib edasi integratsioon ja solidaarsus, siis sellest tulenevalt on Eesti toetanud kôiki abipakette, mis Euroopa Liidus on vastu vôetud.\nSuureks saavutuseks, mille üle peab uhkust tundma, on olnud majanduskriisi tingimustes täita nii Euro-tsooni kriteeriumit kui säilitada oma rahvusvahelist kohustust NATO ees (eraldada SKT’st 2% kaitsekulutusteks). Eesti on üks vähestest riikidest, kes on seda suutnud.\nEesti ühiskond suhtub järjest positiivsemalt sellesse, et Eesti täidab oma kohustusi rahvusvahelises koostöös. Me ei saa olla ainult julgeolgeku tarbija, vaid tänapäeva maailmas, kus riigid on niivôrd integreeritud, peab ka ise julgeolekusse panustama. Meie vôimalused ei ole samad, mis suurriikidel, kuid oleme leidnud omad niššid.\nÜks peamisi koostöövaldkondi, millesse Eesti panustab, on Afganistan ja seda järgmiselt:\nEesti 150 sôdurit on vôitlemas terrorismi vastu Helmandi provintsis, kus toimub kôige ägedam lahingutegevus. Meie sôdurite arv vôib tunduda väike aga vôrreldes rahvaarvuga on see üks suuremaid panuseid liitlaste seas.\nHelmandi provintsis vastutab Eesti tervishoiu ekspert kogu provintsi tervishoiu ülesehitamise eest. Eesti on muretsenud meditsiinivarustust ning üks parimaid projekte, mida kohalikud paluvad jätkata, on esmaabipakkide jagamine, mida kasutatakse plahvatuste ja suuremate õnnetuste korral.\nLisaks meditsiinile toetab Eesti kooliharidust ja Kabuli ülikooli. Afgaani kultuuriuuringute keskuse maja ehitatakse ja sisustatakse Eesti rahadega, samuti luuakse IT lahendused, et võimaldada uuringute tulemuste jäädvustamist.\nSamuti on Eestil kohustus jagada oma reformikogemust nendega, kes seda soovivad. Meie partneriteks on eelkôige endised Nõukogude Liidu vabariigid, keda Euroopa Liidus kutsutakse idapartneriteks (nt. Valgevene, Moldova, Ukraina, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan). Koostööprojektide puhul on keeruline leida ôige tasakaal ja projektid saavad olla edukad vaid siis kui me ühildame oma vahendid sellega, mida teine riik vajab.\nAmeerika Ühendriigid olnud Eesti liitlane läbi aastate ja omavahelised suhted on jätkuvalt positiivsed.\nEesti soovib suhelda Ameerikaga vôimalikult paljudes valdkondades, mitte piirduda vaid sôjalise ja julgeolekualalise koostööga. Viimaste aastate arengud on andnud Eestile vôimaluse olla Ameerikale oluline partner järgnevates küsimustes:\nPärast 2007.a. küberrünnakuid on Eesti vaideldamatult üks maailma lipulaevasid kübertemaatika alal. Eestis loodi küberkaitse liit, mis on ainulaadne organisatsioon maailmas. See on vabatahtlikest moodustatud kaitseliidu jôud; need on oma ala spetsialistid, kes teevad riigile tööd tasuta ja aitavad kaitsta riiki tema vastu toimuvate küberrünnakute eest.\nAlates 2008. aastast tegutseb Eestis NATO akrediteeritud küber „Center of Excellence“. Küberkaitsekeskus ei ole organisatsioon mis läheb sôtta, vaid on „thinktank“, mis tegeleb analüüsiga ja jagab ekspertiisi. Eesti eesmärk on muuta keskus vôimsamaks ja môjujôulisemaks ning seostada seda veel rohkem NATOga.\n’Open-government initiative’ ehk avatud valitsemise initsiatiiv\nSee hôlmab kôikvôimalikke e-teenuseid nagu näiteks e-valitsus, pangandus, mobiilparkimine, e-kool, e-tervishoid, e-valimine ning mis on valdkond, kus Ameerikal on Eestilt palju ôppida.\nAmeerika tegi Eestile ettepaneku sôlmida kokkulepe, mille alusel Eesti oleks USA eelistatud partner projektidel riikides, kus meil kogemused ja esindused siiani puuduvad (Aafrika, Araabia). Ameeriklastelt tuleks piirkonna tundmine ja finantseerimine, Eestilt tehnilised teadmised ning nende ühildamisel vôivad välja areneda väga head projektid. Praegu valmistab Eesti ette projekti Tuneesias, kus valitsusele tutvustatakse e-lahendusi.\nLaiemas kontekstis on Eesti ja Ameerika omavahelised suhted mõjutatud Ameerika üldisest välispoliitika suunast. Kuna Euroopa on Ameerikale alati hea liitlane olnud ning hetkel Euroopas suuremaid poliitilisi rahutusi ja probleeme pole, siis tänaseks on USA välispoliitika fookus Aasia, Pôhja-Aafrika, Araabia, ja Lähis-Ida piirkonas. Sellest suuna muutusest tulenevalt vaadatakse hetkel liitlastega lahendusi, et USA lahkumine Euroopast ei oleks liiga valus ja ei tooks endaga kaasa ebameeldivaid tagajärgi.\nEesti – Venemaa poliitilised suhted on jätkuvalt kehvad, mille tôestuseks on see, et viimase 20 aasta jooksul ei ole toimunud mitte ühtegi kahepoolset visiiti, kus teineteist oleks külastanud kas president, peaminister vôi välisminister.\nSamas riigikogu ja duuma töögrupid suhtlevad pidevalt ning ministeeriumid (välis, justiits, sotsiaal) suhtlevad igapäevaselt. Kuigi piirilepingut ei ole siiani allkirjastatud, siis praktiline elu (toll/piirivalve) toimib hästi. Venemaa on sôltuvalt aastast Eestile tähtsuselt 3 kuni 5 majanduspartner ja kaubavahetus Venemaaga moodustab 10% Eesti kaubavahetusest (80% EL, 10% Venemaa, 10% muu maailm). Kultuurivahetus pole kunagi nii aktiivne olnud nagu praegu ning turisminduse osas lôid Vene turistid 2011 aastal uue rekordi.\nKuigi poliitiline olukord ei ole kõige parem, siis neid erinevaid suhtlustasandeid kokkuvõtlikult vaadates võib öelda, et üldine olukord ei ole negatiivne, vaid pigem neutraalne.\nEesti ja Venemaa-vahelised probleemid on valusad, sest ajaloost ei saa üle ega ümber ning lähiajal ei ole Venemaa kindlasti valmis ajaloost objektiivselt rääkima. Loota võib, et tulevased põlvkonnad suudavad olukorda rahulikumalt suhtuda ning avatud suhtlusdialoogi luua.\nKui suursaadik alustas kõnet lausega, et täna on uhke olla eestlane, siis kõne lõppedes oli tõesti soe tunne ja nõustumine südames, et meil tasub vaid uhkust tunda viimase 20 aasta saavutuste üle.\nNaljaga pooleks võib ehk öelda, et kui küberkaitseliit koosneb vabatahtlikest kes aitavad kaitsta riiki rünnakute eest, siis ehk meie eestlased välismaal oleme vabatahtlike liit, kes propageerivad Eestit tavarahva tasemel. Me oleme Eestist eemal erinevatel põhjustel, kes õpib, kes töötab, mõned meist tulid omal soovil, mõned saatuse sunnil. Aga meid ühendab soov teadvustada maailmale Eesti saavutusi, Eesti ilu, ja rahva tahtejõudu.\nLôpetuseks tahaks korrata saadiku sônasid: „Eesti noored, kes ôpivad välismaal, kôik pôlvkonnad kes välismaal elavad ja töötavad, on need, kes Eesti mainet välismaal loovad. Selles suhtes teeme me kôik ühist tööd – saadiku jaoks on see karjäär aga teile on see hobi, mille eest kuulub teile Eesti riigi suur tänu ja lugupidamine.“\nTekst Kristel Suur, fotod Reet Rand\nThis entry was posted on Sunday, February 12th, 2012 at 6:45 am\tand is filed under eesti maja. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.


Kuidas suurendada mehed kiiresti. Omatehtud seadmed liikme suurendamiseks\nNõrga potentsi põhjused\nSama põhimõtte järgi saate teha ka teiste ravimitega, lihtsalt ostes peamise toimeaine, mis on märgitud pakendil kaubamärgi kõrval. Kindlasti on üks haiguse teket mõjutav tegur meessuguhormoonide tase, sest kastreeritud meestel tekib eesnäärme suurenemine väga harva ja kastratsioon vanemal mehel vähendab eesnäärme mahtu ning adenoomist tingitud kusemisvaevusi. Prostatiiti leitakse enim seksuaalse aktiivsuse kõrgajal, s.\nKolme sidruni mahl ja nende koor pressitakse jahutatud ingveri infusiooni. Märkus: te ei tohiks infusiooni panna valget sidrunikilet, kuna see on mürgine.\nParem on hoolikalt eemaldada nuga noaga. Saadud puljong infundeeritakse kaane all üheks ööks.\nPärast nõudmist lisatakse sinna üks lusikatäis kaneeli. Maitse järgi lisatakse ka muskaatpähkliga nelki. Kõik on põhjalikult segatud. Seda peate jooma pärast sööki kaks korda päevas: hommikul ja õhtul. Ärge mingil juhul jooge seda tühja kõhuga, eriti kui teil on kõhuprobleeme. Puljongi maitsvamaks muutmiseks võite lisada teelusikatäis mett eelistatavalt vedelat. Vene viagra Koduse tugevuse suurendamiseks võite valmistada vana vene ravivahendi. Vene Viagra aluseks on kvass, kuid mitte ostetud, vaid kodus valmistatud.\nKõigepealt peate tegema juuretise ja selleks vajate järgmisi koostisosi: 50 grammi toorpärmi; grammi suhkrut; linnased. Kolmeliitrisele purgile lisatakse veidi toorpärmi umbes 50 grammi ja 10 supilusikatäit suhkrut. Võite lisada vähem suhkrut, kuid selle proportsiooniga osutub kvas palju rikkalikumaks.\nPärast seda lisatakse kolm supilusikatäit linnaseid ja kõik valatakse kuuma veega üle. Selle temperatuur ei tohiks olla üle 60 kraadi, vastasel juhul küpseb kvas lihtsalt ja juuretis ei toimi.\nKvas segatakse põhjalikult ja asetatakse sooja kohta. See saabub kolme päeva jooksul. Esimene kvas tuleb tõenäoliselt välja valada, kuna see lõhnab pärmi järele. Alles jääb teatud kogus juuretist tassi. Viagra valmistatakse saadud kvassi põhjal.\nSelle ettevalmistamiseks vajate mädarõigast. See peaks olema värske, mitte konserveeritud. Selleks, et mädarõigas kvasas paremini lahustuks, tuleb see riivida peene riiviga. Kvasile lisatakse riivitud mädarõigast ja viimast hoitakse pimedas anumas vähemalt nädala, samal ajal kui see peaks olema üsna jahedas kohas. Tassi keetmine Mädarõigasega kvassi põhjal saate valmistada rooga nimega turia, mis suurendab ka kodus potentsi.\nVenemaal ravisid noored naised oma meest selle roogaga, nii et nad olid energilised ja armunud väsimatud. Välisreisijad seostasid just selle rooga suure hulga laste olemasolu peres.\nSelle valmistamiseks vajate lisaks kvasile ka musta redist. Seda saab jahvatada lihaveskis. Ka mustrõigas oli Venemaal kõrgelt hinnatud ja seda peeti toitainete varuks. Vene vangla ise on üsna lihtne roog.\nRetseptid potentsi tõstmiseks\nSee on lihtsalt tükeldatud rukkileib, millele on lisatud paar supilusikatäit hapukoort. Nõu on kergelt soolatud ja sinna on lisatud redis. Redis lisab tassi karmistust ja jõudu. Lõpus lisatakse kvassi ja Vene vanglat võib lugeda valmis.\nSeda külma suppi on väga lihtne seedida ja see on eriti hea pärast pühi, kui te ei soovi enam midagi muud. Sellel Kuidas suurendada mehed kiiresti kolmekordne toime: see küllastab, kustutab janu ja suudab suurendada seksuaalenergiat. Söögisooda Soda või naatriumvesinikkarbonaati kasutatakse paljudes rakendustes.\nKuidas erektsioonifunktsiooni loomulikult parandada\nSeda kasutatakse ka potentsi suurendamiseks ning see toimib ka adjuvandina prostatiidi ja eesnäärme adenoomi raviks. Esiteks eemaldab söögisooda vaagnapiirkonna ummikud ja suurendab seksuaalsete sekretsioonide tootmist.\nSelle ravivahendi võtmisel on kaks vormi: sisemine ja väline vannis käimine. See lahustub klaasis soojas vees või piimas, seejärel lastakse kastrulis keemiseni, kuid keetmata. Kogu joogi kuumutamise ajal tuleb seda aktiivselt segada, sest muidu settib sooda põhja ja ei lahustu täielikult.\nLahust võetakse iga päev 10 päeva jooksul.\nSeda juuakse tühja kõhuga hommikul 30 minutit enne sööki. Maksimaalne vastuvõtukursus on üks kuu. Leeliselised vannid Erektsioonihäirete parandamise täiendav meetod on leeliseline vann.\nSeda võetakse enne magamaminekut põhjusel, et see on väga lõõgastav. Üks söögisooda pakend lahustatakse kolmes liitris keevas vees.\nMeestele on see ka piinlik teema — mis mõttes, mees ei taha seksida!\nKõik on põhjalikult segatud, samas kui põhjasettet pole vaja eemaldada. Lahus valatakse kogutud vanni, mida tuleks võtta mitte rohkem kui 30 minutit. Dieedi omadused Esiteks on meeste tugevuse säilitamiseks vaja tarbida piisavas koguses valke ja on soovitav, et need oleksid loomsed valgud. Need sisaldavad: kala; mereannid; piimatooted. Tavaline liha ei ole selles osas eriti sobiv, kuna seda on raske seedida ja selle tükeldamine nõuab rohkem energiat.\nKui juhtub, et mees hakkab mingil hetkel sööma vähem loomseid saadusi ja sööb eranditult taimset toitu, siis tekib tal tugev proteiinipuudus. Sellise inimese sperma sünteesitakse palju aeglasemalt ja tema seksuaalne soov nõrgeneb.\nPärast seemnepurset seemnepurset on sperma moodustamiseks vaja üsna suurt hulka valke, mida keha nõuab koheselt kaotatud sperma taastamiseks. Lisaks kaotatakse koos spermaga palju mikroelemente. Ka seda aspekti tuleb arvestada ja seda varieerida, et suurema tõenäosusega kõik vajalik kätte saada. Võite võtta ka spetsiaalseid toidulisandeid, mis sisaldavad teatud mikro- ja makroelemente. Vitamiinidest on kõige vajalikumad A ja E ning mikroelementidest - tsink. Suures koguses tsinki leidub pähklites ja seemnetes.\nNeed sisaldavad: ingver; kõrvitsaseemned; pähkel ja sarapuupähkel. D-vitamiini puuduse korral väheneb meessuguhormooni tootmine. Seda vitamiini sünteesib keha ise, kuid ainult päikesevalguse käes.\nTalvel on soovitatav seda lisaks võtta, ostes seda apteekidest. Ravimid Loomulikult peate meeste jõu tugevdamiseks vältima alkoholi ja suitsetamist, treenima, sööma hästi Kuidas suurendada liikme pikkust kiiresti üldiselt elama tervislikult.\nÜks Viagra pakend kaksteist tabletti maksab mehele rubla. Asi on selles, et Viagra on kaubamärk. Peamine toimeaine on sildenafiiltsitraat, mida Kuidas suurendada mehed kiiresti osta eraldi ja madala hinnaga. Tavaliselt maksab 10 sildenafiili tabletti umbes rubla.\nSama põhimõtte järgi saate teha ka teiste ravimitega, lihtsalt ostes peamise toimeaine, mis on märgitud pakendil kaubamärgi kõrval.\nÜks tablett, Kuidas suurendada mehed kiiresti sisaldab mg sildenafiili, on väga tugev annus. Kui seda juua, siis saate 12 tunni jooksul oma lemmik asjad ära teha. Tema tegevuse kajad jätkuvad kogu ülejäänud päeva. Tähtis: keelatud on juua rohkem kui kaks tabletti korraga.\nEnne ravimi kasutamist on hädavajalik lugeda kasutusjuhiseid, kuna sellel on palju erinevaid vastunäidustusi.


Gruusia nimekas kapten Giorgi Shermadini kardab Eesti pikkade kaugviskeid – Korvpall24.ee\nAvaldatud 30.11.2018; 08:54\nAutor Siim Semiskar 30.11.2018; 08:54\n-Giorgi Shermadini Saku Suurhallis aastal 2011 | Foto: Siim Semiskar\nReedel kohtub Eesti korvpallikoondis MM-valikmängus Gruusia koondisega, kes tuli Tallinnasse enamuses koduliiga meestega. Kuulsamatest nimedest on kaasas paljudes Euroopa tippklubides pallinud Giorgi Shermadini, ameeriklasest importpallur Thaddus McFadden ja eestlastele väga hästi tuttav Giorgi Tsintsadze.\n29-aastane ja 217 cm pikkune Shermadini, kes hoidnud varasematel aastatel korvialust korras sellistes tippklubides nagu Ateena Panathinaikos, Pireuse Olympiakos, Tel-Avivi Maccabi, Cantu ja hetkel mängimas hispaanlaste Malaga Unicajas, kiitis Korvpall24.ee portaalile antud intervjuus alustuseks Eesti koondist: “Eesti tiim on noorepoolne, aga neil on ka kogenud mehi. Arvan, et Eestil on talendikad mängijad.”\nPraegust Gruusia koondist pidas koljat komplekteerituselt sarnaseks: “Ka Gruusia koondises on mõned kogenud mängijad ja ülejäänud pigem noored. Kõik teavad, et meil on puudu mõned Euroliigas mängivad mehed ja ilma tähtmängijateta on raske, aga üritame anda endast parima.”\n“Mängu võti saab olema kaitses ning me peame Eesti vastu korraliku kaitse püsti panema. Eesti on rünnakul terav, kuid kui suudame neid kolmepunktijoone taga takistada, siis saame võidu. Peame töötama ka selle nimel, et mitte lasta Eestil joosta kiirrünnakuid,” tõi tsenter välja põhilised taktikalised aspektid reedeseks kohtumiseks.\n“Eesti koondise kogenud pikad viskavad palju väljast ning minu ülesanne keskmängijana on kaitses need pick and pop olukorrad hästi ära lahendada,” on neljapäevasel treeningul ka grusiinide kapteniks valitud Shermadinile Janar Taltsi, Kristjan Kanguri ja Kristjan Kitsingu terav kaugviskekäsi treenerite poolt selgeks tehtud.\n“Me vajame võiduks muidugi ka õnne ning loodan, et Gruusia meeskonnal saab reedel olema hea päev!” lõpetas mees grusiinide jaoks positiivsel noodil.\nGruusia koondis mänguks Eestiga:\nGiorgi Shermadini (Malaga Unicaja)\nThaddus McFadden (Iberostar Tenerife)\nMikhel Berishvili (Thbilisi Dünamo)\nIlia Londaridze (Thbilisi Dünamo)\nRevaz Rogava (BC Olimpi)\nMerab Bokolisvhili (Thbilisi Dünamo)\nDuda Sanadze (Delteco GBC)\nBeka Burjanadze (Delteco GBC)\nLevan Patsatsia (Thbilisi Dünamo)\nGeorgi Tsintsadze (CS Politechnica Iasi)\nEesti-Gruusia mäng algab reede õhtul Saku Suurhallis kell 19.00.\nPrevious Post Pokk ja Landes Basket said üllatuskaotuse, Andersoni klubi vandus alla WNBA mängijatele\nNext PostBirgit Piibur vedas muljetavaldava statistikareaga Tallinna Ülikooli karikafinaali