Ja vaata, üks seadusetundja tõusis püsti Jeesust kiusama ja küsis: „Õpetaja, mis ma pean tegema, et pärida igavest elu?” Aga Jeesus ütles talle: „Mis Seaduses on kirjutatud? Kuidas sa loed?” Tema vastas: „Armasta Issandat, oma Jumalat, kogu oma südamega ja kogu oma hingega ja kogu oma jõuga ja kogu oma mõistusega, ning oma ligimest kui iseennast!” Siis Jeesus ütles talle: „Sa oled õigesti vastanud, tee nii, ja sa elad!” Tema aga, tahtes iseennast õigustada, küsis Jeesuselt: „Ja kes siis on mu ligimene?” Jeesus ütles kõnelust jätkates: „Üks inimene läks Jeruusalemmast alla Jeeriko poole ja sattus teeröövlite kätte. Kui need olid ta riided röövinud ja talle hoope andnud, läksid nad ära, jättes ta poolsurnuna maha. Juhtumisi tuli keegi preester sedasama teed, ja kui ta teda nägi, läks ta kaarega mööda. Nõndasamuti ka leviit, kui ta sattus sinna paika ja teda nägi, läks ringiga mööda. Aga sama teed tuli üks samaarlane. Kui ta jõudis temani ja teda nägi, hakkas tal hale ja ta astus ligi, sidus mehe haavad, valas nende peale õli ja veini, tõstis ta oma muula selga, viis öömajale ning kandis hoolt tema eest. Ja järgmisel hommikul võttis ta välja kaks teenarit, andis need peremehele ja ütles: „Kanna tema eest hoolt, ja kui sa midagi veel lisaks peaksid kulutama, selle maksan mina sulle tagasi tulles.” Kes neist kolmest oli sinu arvates ligimene inimesele, kes oli sattunud teeröövlite kätte?” Seadusetundja ütles: „See, kes tema peale halastas.” Jeesus ütles talle: „Siis mine ja tee sina nõndasamuti!” Luuka 10:25–37\nJeesuse vestluskaaslast ei tasu alahinnata. Tegemist on seadusetundjaga, kelle igapäevaseks tööks on süveneda pühakirjas antud käskude tähendusse ning sellesse, kuidas neid peaks ellu rakendama.\nSellepärast on küsimus: “Mida ma peaksin tegema, et pärida igavest elu?”, täiesti loomulik. Taoliste asjade üle ei peaks juurdlema mitte üksnes seadusetundjad ja kirikuõpetajad, vaid kõik inimesed.\nJeesus vastab küsimusega: “Mis Seaduses on kirjutatud? Kuidas sa loed?” Seadusetundja vastab täiesti korrektse tsitaadiga Vanast Testamendist. Lisab aga sellele küsimuse, kes siis ikkagi on ligimene. Juristina läheneb ta käsule metoodilise põhjalikkusega ning soovib, et taoline oluline termin oleks defineeritud. Kes on mu ligimene?\nJeesus vastab tähendamissõnaga halastajast samaarlasest. Selle loo tegelasteks on tundmatu mees, kes sattus teeröövlite kätte, templis töötavad preester ja leviit, ühe ülesandeks toimetada ohvritalitusi ning teine teenijana kõigis muudes ülesannetes, mida templis oli vaja täita. Ning siis samaarlane. Iga korraliku juudi jaoks olid samaarlased segaverelised ja segausulised. Taoliste kohta on meie rahval käibel ütlus “poluvernik”.\nAga pangem tähele: Jeesus ei ütle, et ligimeseks on läbipekstud mees, vaid küsib seadusetundjalt preestri, leviidi ja samaarlase kohta: "Kes neist kolmest oli sinu arvates ligimene inimesele, kes oli sattunud teeröövlite kätte?" Ligimeseks osutub see, kes seadusetundja jaoks on ilmselt tühi koht.\nKüsides, kes on MINU ligimene, peaksin kindlasti vaatama ka oma "tühja kohta". Võin sealt leida inimese, kellest ma eriti teada ei taha, võibolla isegi vaenlase.\nErinevalt Jeesust kiusanud seadusetundjast, kellel vähemalt mingid asjad tundusid olevat paigas, tundub tänapäeva inimesel nihkes olevat mitte üksnes arusaamine ligimesest, vaid ka Jumalast. Temastki on saanud "tühi koht", keegi, kes küllap-vist-kusagil-võibolla-isegi-olemas-on. Tavaliselt ei esitata sellisele jumalale erilisi nõudmisi ning eeldatakse, et ega tema meilt ka midagi ei oota. Aga seda üksnes nö tavalises olukorras. Haiguse, õnnetuse, töökoha kaotuse, abielu purunemise, sõja, katku ja nälja puhul esitatakse Jumalale küll nõudmisi. Huvitav, kas ka Temal võiks olla mingeid ootusi meie suhtes?\nMillised need ootused on, kirjeldab Jeesust kõnetanud seadusetundja väga hästi: "Armasta Issandat, oma Jumalat, kogu oma südamega ja kogu oma hingega ja kogu oma jõuga ja kogu oma mõistusega, ning oma ligimest kui iseennast!"\nAga kuidas ma võiksin seda käsku täita, kui see, keda ma peaksin armastama nagu iseennast, on minu jaoks tühi koht. Ja kuidas ma saaksin armastada oma Jumalat üle kõige, kui minu suhtumine Temasse on sarnane – parem, kui Ta minu ellu ei sekkuks, küll ma kutsun Ta, kui mul Teda vaja on.\nInimesel, kes taipab, et tegelikult on nii Jumal kui ligimene olnud tema jaoks "tühi koht " ning see, mida ta seni on pidanud valguseks, on hoopis pimedus, võib olla keeruline leida õiget suunda. Kuidas saaks ümber orienteeruda, kui oled äsja taibanud, et sinu orienteerumisvõime on pehmelt öeldes puudulik? Ega saagi. Kuid nagu püha Johannes ütleb: "Selles on armastus - ei, mitte selles, et meie oleme armastanud Jumalat, vaid et tema on armastanud meid ja on läkitanud oma Poja lepitusohvriks meie pattude eest."\nLepitusohvriks saanud Jumala Poeg ongi see pidepunkt ehk kalju, millele toetudes leiame tõelise armastuse Jumala ja ligimese vastu.\nKonkreetselt tunnistatakse Jeesuse lepitusohver inimese juures kehtivaks pühas ristimise sakramendis. Ristimises puhastab Jumal meid patust, piltlikult öeldes “avab meie südame silmad”, nõnda et me näeme oma “tühja kohta”, ning avastame sealt selle, mis on meie elus kõige olulisem. Õpime mõistma, kes on Jumal ja kes on ligimene.\nSeda, mis ristimisel meile antakse, aga ka seda, mis ristimisel ühtlasi meie kohustuseks saab, väljendavad ristimisel antud tõotused. Meie kõigi ristimisel on kõlanud vaimuliku suust sõnad: “See püha ja õndsakstegev usk kohustab kõiki, kes tema peale on ristitud, saatanast ja tema olust ning tööst lahti ütlema ja ükspäinis Kolmainust Jumalat teenima ja Temale elama.” Kui sa oled ristitud lapsena, on selle tõotuse andnud sinu eest vanemad ja vaderid. Täiskasvanuikka jõudes oma leeritõotust andes oled sa aga sama tõotust sisuliselt korranud. Täna on võimalik nii kuldleerilastel kui ka kõigil teistel kirikus olijatel seda tõotust uuesti anda.\nAga milleks? Kas ühest korrast ei piisa? Aga kui ma niigi elan korralikku ja väärikat elu? Tuletan veelkord meelde Jeesust kõnetanud seadusetundjat. Nagu ütlesin, ei tasu teda alahinnata. Ta oli mees, kes teadis mis on õige ning ilmselt ka tegi palju rohkem asju paremini ja õigemalt kui meie. Aga temalgi oli olemas “tühi koht”, kuhu ligimene oli ära kadunud. Täpselt sama võib juhtuda ka meiega.\nSellepärast on esimeste kristlike sajandite suured kristlikud õpetajad korduvalt rõhutanud, meil tuleb iga päev öelda uuesti kurjale ja saatanale “ei” ning pöörduda Jumala poole. Martin Luther ütleb Väikeses katekismuses ristimise tähendust selgitades seda nõnda: “Mis siis tähendab selline veega ristimine? See tähendab, et vana Aadam meie sees peab igapäevase patukahetsemise ja meeleparandamise läbi uputatama ja surema koos kõigi pattude ja kurjade himudega, ja iga päev peab jälle väljuma ja tõusma üles uus inimene, kes elaks õiguses ja puhtuses Jumala ees igavesti.”\nTeisiti ei ole meil võimalik kristlasena elada. Kuna me alatasa eksime, siis tuleb meil alatasa oma eksimusi tunnistada ja neist loobuda. See on nagu nööpide kinnipanemisega. Kui sa nööpe kinni pannes avastad, et viimane nööp on üleliigne, siis ilmselt oled kogemata ühe nööbi valesti pannud. See aga tähendab, et KÕIK valesti pandud nööbile järgnevad nööbid on vales augus. Need kõik tuleb lahti võtta ja uuesti panna.\nSeadusetundja loetud käsku “„Armasta Issandat, oma Jumalat, kogu oma südamega ja kogu oma hingega ja kogu oma jõuga ja kogu oma mõistusega, ning oma ligimest kui iseennast!” nimetatakse suurimaks käsuks. Ühelt poolt on see väga avar käsk, see tähendab, et see puudutab kogu meie inimlikku olemust, meie suhet Jumalaga ja suhet kõigi inimestega, esitamata samas ühtki konkreetset nõuet, mida ma siis oma Jumala või ligimese armastamiseks tegema pean. Teisalt esitab see käsk meile konkreetsed nõudmised, sest nagu Jeesuse ja seadusetundja vestlusest võisime õppida, on alati olemas oht, et me ei pane tähele või unustame ära, kes ja kus meie Jumal ja ka meie ligimene tegelikult on ja mida ta meilt ootab. Jeesuses Kristuses, Jumala inimesekssaanud Pojas ilmutatakse meile mõlemat, nii seda, kes on Jumal, kui seda, kes on ligimene.\nAntiikses Roomas oli ütlemine “kõik teed viivad Rooma”. See tuli sellest, et kogu impeeriumis oli maanteede äärde seatud postid, millele oli märgitud kaugus Roomast. Käies ühe postivahe ära, sai selgeks, millises suunas on Rooma ning põhimõtteliselt võis ükskõik millist teed pidi Rooma välja jõuda.\nKui meie eesmärk on minna Jumala juurde, siis ei vii sinna kaugeltki mitte kõik teed. Isegi vastupidi, meil on ainult üks tee. Jeesus ütleb: “"Mina olen tee ja tõde ja elu. Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu.” Jh 14:6 Jeesus on AINUKE tee Jumal Isa juurde. See ei ole lai ega avar tee, nii et käi, kuidas vaid tahad, kihuta või toppa. Vastupidi, see on kitsas tee. Jeesus ütleb: “Minge sisse kitsast väravast, sest lai on värav ja avar on tee, mis viib hukatusse, ja palju on neid, kes astuvad sealt sisse! Kuid kitsas on värav ja ahtake on tee, mis viib ellu, ja pisut on neid, kes selle leiavad.”\nKui see tee on kaotsi läinud, siis kuidas seda leida. Meil tuleb minna tagasi selle nööbi juurde, mis sai valesse auku pandud. Meil tuleb tunnistada oma eksimist, öelda lahti kõigest kurjast ja pöörduda Jumala poole. Kui ristimises meid ühendati Jeesuse lepitava ohvrisurma ja ülestõusmisega, siis järelikult ristimisel antud tõotuste meeldetuletamine on see koht, kus me õige teeraja jälle üles leiame ja edasi saame minna.


Maraton Archives - Page 2 Of 5 - FB Jooksmine | FB Jooksmine - Part 2\n2-10-2017 Jana Koppel Comments 0 Comment\nFB Jooksmine korraldab laupäeval, 4.11.2017 juba viiendat korda traditsiooniks saanud jooks-matka Viimsi poolsaarel. Toetame selle jooksuga Roman Fostit. Eelmise aastal kogusime selle üritusega 735€ ja selle abil sai Roman kenasti katta oma ettevalmistuslaagrite kulusid. Väike abi ikka kasuks. Jooks-matk toimub süsteemis 7 minutit jookseme, 3 minutit kõnnime. Raja pikkuseks saab olema nagu ikka ca 30 kilomeetrit. Sellega läbime kõik kaunimad kohad Viimsi poolsaare rannajoont jälgides ning et matk liiga lühikeseks ei jääks, võtame lisaks natuke kilomeetreid Meriväljalt, Piritalt ja Muugalt. Kellel…\nKuidas taastuda maratonist?\n9-09-2017 Jana Koppel Comments 0 Comment\nToitumisest ja lihashooldusest Palju räägitakse sellest kuidas valmistuda (pool)maratoniks. Mis aga juhtub peale (pool)maratoni, sellele hakatakse mõtlema siis kui distants on läbitud. Hea on teha juba täna ettevalmistused selleks, et homme pärastlõunal oleks kõik vajalikud joogid toiduained käepärast. Nõu sai küsitud kogemustega füsioterapeut ja triatleet Priit Ailti käest. Inimese organism tegeleb erinevatest stressoritest taastumisega iga päev. Olgu see stressor kehaline koormus 60 min jooksu näol või pingeline tööpäev. Meie saame nendele taastumisprotsessidele oma tegevusega toeks olla, neid kiirendada või neid pigem…\nSüsivesikute laadimine enne maratoni\n5-09-2017 Priit Kallas Comments 0 Comment\nSüsivesikud on lihaste kütus. Lihastesse talletatakse see kütus glükogeenina. Glükogeenivarud, mida sa oma lihastesse talletada saad, on väiksemad kui maratoni läbimiseks vaja. Oot… mida? Kui sa rajal lisaks kütust ei võta, siis umbes 30 kuni 35 kilomeetriga peaks kõik varud tühjaks saama ja siis jalutad finišisse või katkestad. Kurikuulsal haamril on mitu põhjust, üks neist on kütuse lõppemine. Samuti on ilmselge, et ka ultrajooksu tarbeks ei õnnestu piisavalt kütust varuda, kui 100 kilomeetri läbimiseks kulutad ligikaudu 10000 kilokalorit. Üks kõik…\nMida ja kuidas enne maratoni tankida?\n3-09-2017 Jana Koppel Comments 7 comments\nEnne suuri jookse tekib ikka ja alati paanika, mida ja kuidas süüa, miks osad teevad nii ja osad teevad naa. Siin rõhutan juba ette – toitumine ja vedeliku tarbimine on väga isiklik teema. Iga inimese organism käitub erinevalt ja rusikareeglit, mis kõigile sobiks, ei ole olemas. Kahjuks. Kõike võib proovida, kuid eks igal inimesel kujunevad lõpuks välja omad nipid, mis on sobilikud just temale ja on kasuks, mitte kahjuks. Kindlasti ei ole katsetamiseks hetkel õige aeg, kuid ehk leiate siit midagi,…\nNädal SEB Tallinna maratonini. Mida saab veel teha hea tulemuse nimel.\n3-09-2017 Jana Koppel Comments 0 Comment\nJäänud on vaid loetud päevad ürituseni, milleks tuhanded inimesed on ettevalmistusi teinud. Suur töö on tehtud – veel nipet-näpet ja siis juba rajale. Palusin meie treeneril, Kaupo Tiislärilt näpunäiteid viimaseks nädalaks. Ehk leiate enda jaoks viimasel hetkel, midagi olulist. See nädalake, mis on jäänud maratoni või poolmaratonini, on pigem kasulik vähem treenida kui oma viimast vinti otsida. August kui mahukuu on möödas. Viimased kaks nädalat liigubtreeningmaht langevas trendis. Üks nõuanne, mida teised jooksutreenerid ka rõhutavad on – ära proovi…\nMaratoni tulemus, vaheajad ja kilomeetri tempo\n27-08-2017 Priit Kallas Comments 3 comments\nIga aastase suurima Eesti jooksupeo – Tallinna maratonini on jäänud vaid 2 nädalat! Tegime tabeli, mis on abiks kõigile, kes tahavad oma tempot planeerida. Esimeses tulbas on maratoni aeg, tunidides ja minutites, mida tahad saavutada. Teises tulbas on keskmine kilomeetri aeg, minutites ja sekundites, mida pead arendama distantsi vältel, et soovitud tulemust saavutada. Vali endale sobiv tempo ja pea sellest kinni! Joostes esimese maratoni poole määratud tempoga tundub see enamasti väga kerge ja sa võid arvata, et sul on “eriti…\nJalavigastus ja Viini maraton\n22-05-2017 Priit Kallas Comments 0 Comment\nKunagi ammu oli Plaan A. Joosta 2016 SEB maratonil aeg 3 tunni kanti. Lootus oli natuke alla, aga ilmselt oleks tulnud natuke üle. See plaan kõrbes ühel kenal augustikuu päeval. Vigastus Eelmise aasta augustis õnnestus mul oma vasaku jala pisikene lihasejupp pekki keerata. Fibularis brevis on selle nimi ja funktsiooniks on jalalaba välja keeramine. Vigastus tekitas olukorra, et ma augustist detsembrini jooksmisega ei tegelenud. Tulemuseks oli vorm, mis jäi natuke soovitule alla. Vigastuse tekkimine ise on üle panemise musternäidis. Koormus…\nLugu sellest, kuidas Elvis on jõudnud oma eesmärgini\n19-03-2017 Jana Koppel Comments 0 Comment\nElvis on super inimene ja mõnus trennikaaslane. Võtab jooksuharrastust rahulikult ja mõnuga. 2015 aastal sai ta märkimisväärse tulemuse enda jaoks kirja ja siis kirjutas ta teekonnast selle tulemuseni. Eelmisel aastal jooksis Elvis aja, mis tal hooaja alguses plaani oli võetud. Maraton sai joostud ajaga 3:15.16. Vot nii. Vaikselt hakkab üles kerima jooksmise eufooria. Mulle tundus, et see on ideaalne kirjatükk hetkel avaldamiseks. Motivatsiooniallikana hindamatu, kus kõik on “ära räägitud just nii nagu asjad olid”. Eimingit ilustamist. Otse ja südamest. Mõnusat…\nFB Jooksmine neljas Viimsi jooks-matk\n18-10-2016 Jana Koppel Comments 0 Comment\nFB Jooksmine korraldab laupäeval, 5.11.2016 juba traditsiooniks saanud jooks-matka Viimsi poolsaarel. Üritus toimub juba neljandat aastat. Ka sel aastal toetame selle jooksuga Roman Fostit, meie parimat meesmaratoonarit ning maailma Kuldliiga esindajat. Eelmise aastal kogusime selle üritusega 709€ ja selle abil sai Roman kenasti katta oma ettevalmistuslaagrite kulusid. Väike abi ikka kasuks. Jooks-matk toimub süsteemis 7 minutit jookseme, 3 minutit kõnnime. Raja pikkuseks saab olema ca 30 kilomeetrit. Sellega läbime kõik kaunimad kohad Viimsi poolsaare rannajoont jälgides ning et matk liiga lühikeseks ei jääks, võtame…


KAPID, RIIULID - Möblering | Kodusisustuse e-pood\nTelefon: +372 5562 1308\nKAPID, RIIULID, PANIPAIGAD\nTUMBAD, PINGID, PÄEVAVOODID\nDIIVANI- JA ABILAUADKIRJUTUSLAUADTUMBAD, PINGID, PÄEVAVOODIDDIIVANIDTOOLIDKAPID, RIIULID\nAKSESSUAARIDKAPID, RIIULID, PANIPAIGADTEKSTIILTOOLID, LAUAD\nKINGINURK LASTENURK MÖÖBEL VALGUSTID SISUSTUS\n--- Palun valige --- Aaland Islands Afghanistan Albania Algeria American Samoa Andorra Angola Anguilla Antarctica Antigua and Barbuda Argentina Armenia Aruba Ascension Island (British) Australia Austria Azerbaijan Bahamas Bahrain Bangladesh Barbados Belarus Belgium Belize Benin Bermuda Bhutan Bolivia Bonaire, Sint Eustatius and Saba Bosnia and Herzegovina Botswana Bouvet Island Brazil British Indian Ocean Territory Brunei Darussalam Bulgaria Burkina Faso Burundi Cambodia Cameroon Canada Canary Islands Cape Verde Cayman Islands Central African Republic Chad Chile China Christmas Island Cocos (Keeling) Islands Colombia Comoros Congo Cook Islands Costa Rica Cote D'Ivoire Croatia Cuba Curacao Cyprus Czech Republic Democratic Republic of Congo Denmark Djibouti Dominica Dominican Republic East Timor Ecuador Egypt El Salvador Equatorial Guinea Eritrea Estonia Ethiopia Falkland Islands (Malvinas) Faroe Islands Fiji Finland France, Metropolitan French Guiana French Polynesia French Southern Territories FYROM Gabon Gambia Georgia Germany Ghana Gibraltar Greece Greenland Grenada Guadeloupe Guam Guatemala Guernsey Guinea Guinea-Bissau Guyana Haiti Heard and Mc Donald Islands Honduras Hong Kong Hungary Iceland India Indonesia Iran (Islamic Republic of) Iraq Ireland Isle of Man Israel Italy Jamaica Japan Jersey Jordan Kazakhstan Kenya Kiribati Kosovo, Republic of Kuwait Kyrgyzstan Lao People's Democratic Republic Latvia Lebanon Lesotho Liberia Libyan Arab Jamahiriya Liechtenstein Lithuania Luxembourg Macau Madagascar Malawi Malaysia Maldives Mali Malta Marshall Islands Martinique Mauritania Mauritius Mayotte Mexico Micronesia, Federated States of Moldova, Republic of Monaco Mongolia Montenegro Montserrat Morocco Mozambique Myanmar Namibia Nauru Nepal Netherlands Netherlands Antilles New Caledonia New Zealand Nicaragua Niger Nigeria Niue Norfolk Island North Korea Northern Mariana Islands Norway Oman Pakistan Palau Palestinian Territory, Occupied Panama Papua New Guinea Paraguay Peru Philippines Pitcairn Poland Portugal Puerto Rico Qatar Reunion Romania Russian Federation Rwanda Saint Kitts and Nevis Saint Lucia Saint Vincent and the Grenadines Samoa San Marino Sao Tome and Principe Saudi Arabia Senegal Serbia Seychelles Sierra Leone Singapore Slovak Republic Slovenia Solomon Islands Somalia South Africa South Georgia & South Sandwich Islands South Korea South Sudan Spain Sri Lanka St. Barthelemy St. Helena St. Martin (French part) St. Pierre and Miquelon Sudan Suriname Svalbard and Jan Mayen Islands Swaziland Sweden Switzerland Syrian Arab Republic Taiwan Tajikistan Tanzania, United Republic of Thailand Togo Tokelau Tonga Trinidad and Tobago Tristan da Cunha Tunisia Turkey Turkmenistan Turks and Caicos Islands Tuvalu Uganda Ukraine United Arab Emirates United Kingdom United States United States Minor Outlying Islands Uruguay Uzbekistan Vanuatu Vatican City State (Holy See) Venezuela Viet Nam Virgin Islands (British) Virgin Islands (U.S.) Wallis and Futuna Islands Western Sahara Yemen Zambia Zimbabwe\nMATT RIIUL, MUST\nMinimalistlik ja modernne Matt riiul sobib skandinaavialikku interjööri. Lihtne ent samas klassikaline ja stiilne riiul sobib esikusse, elutuppa, kontorisse, magamistuppa. Lisainformatsioon allpool.\nMETALLIST RIIUL, MUST\nIndustriaalse stiiliga metallist riiul on praktiline sisustusese, mis mahutab väiksemaid esemeid. Lisainformatsioon allpool.\nSee seisev metallist riiul mahutab kõik sisustuselemendid. Efektne riiul sobib igasse elutuppa, esikusse ja magamistuppa. Lisainformatsioon allpool.\nTammepuidust kalasabamustriline kapp ei jää kellelegi märkamatuks. Minimalistlik ja klassikaline kapp lisab interjööri elegantsust ja skandinaavialikku stiili. Lisainformatsioon allpool.\nNORTH SEINARIIUL, MUST\nNorth seinariiulil on võimalik reguleerida riiulite vahelist kaugust. Kaasas on seinakinnitused. Sobib ideaalselt kööki, kontorisse või esikusse. Mahutab kõik lemmikud aksessuaarid. Informatsioon all.\nNORTH SEINARIIUL, VALGE\nOTTO SEINARIIUL, MUST\nSeinariiul Otto on praktiline ja modernne sisustusese, mis mahutab väiksemaid esemeid. Lisainformatsioon allpool.\nSuurepärane lahendus - riiul ja seinalamp üheskoos! Riiulil on võimalik hoida raamatuid või lemmikuid aksessuaare. Omapärane valge lambipirn kuulub hinna sisse. Lisainformatsioon allpool.\nModernne metallist seinariiul sobib ideaalselt kontorisse kui ka kööki. Saadaval ka valget värvi. Lisainformatsioon allpool.\nModernne metallist seinariiul sobib ideaalselt kontorisse kui ka kööki. Saadaval ka musta värvi. Lisainformatsioon allpool.\nSTANLEY RIIUL, SUUR\nEfektne riiul mahutab kõik sisustuselemendid. Sobib suurepäraselt esikusse või elutuppa. Saadaval ka väiksem variant. Lisainformatsioon allpool.\nSTANLEY RIIUL, VÄIKE\nEfektne riiul mahutab kõik sisustuselemendid. Sobib suurepäraselt esikusse, elutuppa või magamistuppa. Lisainformatsioon allpool.\nTooted 13 kuni 24, kokku 25 tootest (3 lehekülge)\nMöblering on elustiilipood, kus on võimalik soetada kõik vajalik kodu stiilseks sisustamiseks.\n+372 5562 1308 info@moblering.ee\nMöblering OÜ © 2019


isa on joodik ja üüri ei maksa - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › isa on joodik ja üüri ei maksa\nTeema: isa on joodik ja üüri ei maksa\ntere, minu isa on joodik, kes ei maksa üüri, kuna väidab, et palka ei maksta. alkoholi jaoks leiab raha alati. isa elab üksi. varem on ta niisama raha küsinud, olen pangas ülekande teinud ja pärast helistanud – purjus. olin mõistagi vihane.\nolen talle vahest süüa ostnud. veebruaris jõudsime sinna, et üürivõlg lähenes 1000 eur-le ja ta nõudis minu käest raha, et maksta. rääkis 200 eur-ist. ok, olin nõus. kui kokku saime, siis selgus, et 300 on vaja. noh, mis seal ikka, olin vihane, kuid andsin. käisime koos pangas, maksis ära.\nolen talle tööd otsinud, aga korrutab pidevalt, et ta on vana ja kes teda tahab. minu mõistus ütleb, et kui palka ei maksta, siis peab ju mujale minema?! ta on kõigest 51a vana. korrutab pidevalt, et tal on depressioon jne. valetab pidevalt töö ja raha asjus. rääkisin, et mina rohkem raha ei anna, et mingu tööle, sest ma olen talle ju tööd pakkunud. siis on 100 häda – depressioon ja pakutav töökoht on liiga kaugel?! elab nõmmel ja kopli ja lasnamäe tähendab tema jaoks, et on kaugel. mina enam ei jaksa. helistasin talle üleeile ja jälle sama jutt, võlg läheneb 1000 eur-ile ja andku ma 500, muidu antakse kohtusse jne. mina ütlesin, et mul ei ole ega saagi olema, et see on minu terve kuu palk. vihastas ja rääkis, et temal on millalgi terve palk minu peale kulunud. olgu öeldud, et ta on alati joodik olnud. riideid ostis ema kaltsukast ja minu keeleõpingute ja ekskursioonide eest maksis vanaisa, sest isal oli vaja juua. vanaisa andis vahest raha ka riiete jaoks. isa kakles emaga ja kodus oli range kord. ei olnud mul õnnelikku lapsepõlve. nüüd olen rase. ütlesin talle seda, et mul on lapse jaoks raha vaja. rõõmustas, kuid raius ikka, et tal on seda 500 vaja. lõpuks pani toru ära. helistasin tagasi, võttis vastu ja lülitas telefoni välja.\nminu mees käib hommikust õhtuni tööl, et raha teenida, aga see ei tähenda seda, et ma pean kogu oma palga joodikule ära andma!!! ma ei taha talle helistadagi enam. tema ei ole milleski süüdi, alati on teised süüdi: ema, kes tast lahku on läinud, riik, kus selline elu on, firma omanik, kes raha ei maksa jne jne jne. tema on kõige targem.\nveebruaris pakkus mulle, et teeb korteri minu nimele ja siis võtku ma laenu!? ma ei taha laenu võtta. meil on oma laen ka (kodulaen). ma ei taha tema korterit ka. see on tuba kommunaalkorteris.\nmina ei jaksa ja tervet palka ära anda ei saa ega taha.\nRE: isa on joodik ja üüri ei maksa\n[tsitaat]tere, minu isa on joodik, kes ei maksa üüri, kuna väidab, et palka ei maksta. alkoholi jaoks leiab raha alati. isa elab üksi. varem on ta niisama raha küsinud, olen pangas ülekande teinud ja pärast helistanud – purjus. olin mõistagi vihane.\nmina ei jaksa ja tervet palka ära anda ei saa ega taha.[/tsitaat]\nPai ja kallistus sulle! Sinu isa on täiskasvanud inimene ja teab ise, mida oma eluga teeb. Palun lülita see inimene oma elust lihtsalt välja. Joodik on joodik ja kasutab sind ära. Ta on küll sinu bioloogiline isa, ent see on ka kõik. Sul on nüüd pere ja laps tulemas. Sa pead hoolitsema oma pere eest. Sul ei ole mingit kohustust südametu väljapressija ees.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 15.06 10:55; 15.06 14:12; 15.06 20:13;\njah, lõpeta raha andmine ja töökoha otsimine. pole sinu mure. kui ei aita, siis lõpeta yldse syhtlemine. minul on isaga umbes sama teema, helistab ja kysib raha, et juhtus nii ja juhtus naa. ma juba tean,et kui ma talle paar korda annan, siis hakkabki helistama ja kysima. tegelikult, ei ole minul seda vaba raha jagada ja sellepärast ytlen,et ei ole ja ei ole ka tegelikult. miks mina pean oma asju planeerima,et ikka v’lja tulla ja et see siis lõpuks papsile anda, kes yldiselt alkot ka väga armastab. ja sinu isa kasutab sind lihtsalt ära nagu minu isagi.\nKui komm võlga ära ei maksa, tõenäoliselt kaotab isa sellegi toa ja on tänaval. Ja siis pöördub kogu see teema ikkagi sinu vastu.\nÕudselt raske. Mida teha, ei oskagi soovitada.\nMinu arvates need inimesed, kes ei suuda oma kommusid maksta, peaksid elama ahiküttega pindadel kusagil maamajades. Mul on üks sugulane-joodik selline. Kõik jutud samad – naine süüdi, riik süüdi, kõik on süüdi ja tema on \_”ohver\_”. Aga ta elab maal, ahiküttega majas ja see laseb tal elus püsida, ilma et tekiks võlgu. Leian et see on suur asi ja vähemalt ei tekita nii palju peavalu lastele jm sugulastele-sõpradele.\nKuidas? Kui isa vabatahtlikult valib tänaval elamise, sest ta eelistab juua ja mitte tasuda üüri, siis on see isa valik. Miks teemaalgataja peab oma lapse arvelt poputama alkohoolikust laiskovorsti, kes lihtsalt ei viitsi muud teha, kui tütrelt raha välja pressida?\nsee on esiteks õpitud abitus. sellised valetajast joodikud on jube head manipulaatorid, osavad tekitama sinus süütunnet. aga sa ei tohiks sel tekkida lasta. sellised tegelased ei hakka enne oma saba liigutama, kui näevad, et no sellelt lollilt ei ole enam midagi välja pigistada. kuni veel kopika saab, istuvad, käed rüpes, ja halavad. ma tean, millest räägin. see on isegi nendele halva tegemine, kui neile raha annad, sest nii ei hakkagi ta ise vaeva nägema.\nminu isa on juba aastaid korrutanud, et lastel on kohustus tema eest tulevikus hoolt kanda. Õnneks seni ta siiski arved maksab aga eks ka viinale kulub palju. Kui aga vaadata kuidas tema meie eest on hoolitsenud, siis heal juhul pudeli viina kuus ma peaksin talle ostma ja mitte rohkem.\nminu isa on juba 61 aga imestama paneb, et etrvis elustiilile veel vastu peab. Siit ja sealt logiseb aga karta on, et tuleb veel kaua tal siin ilmas alkot hävitada.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 15.06 19:05; 15.06 19:07; 15.06 23:17;\nKuidas? Kui isa vabatahtlikult valib tänaval elamise, sest ta eelistab juua ja mitte tasuda üüri, siis on see isa valik. Miks teemaalgataja peab oma lapse arvelt poputama alkohoolikust laiskovorsti, kes lihtsalt ei viitsi muud teha, kui tütrelt raha välja pressida?[/tsitaat] Perekonnaseadusest tulenevalt on lastel kohustus oma vanemate eest hoolitseda.\nSeadus kohustab lapsi aitama oma abivajajaid vanemaid\nV a juhul, kui isa vanem pole täitnud oma vanemlikke kohustusi st pole lapse kasvatamises osalenud\nv a juhul, kui lapse(laste) majanduslik olukord seda ei võimalda (tal endal alaealised ülalpeetavad või ta invaliid jne).\nJa \_”kohustus üleval pidada\_” on TÖÖVÕIMETUT vanemat, st seda, kes pole tervise või vanuse tõttu töövõimeline ning ei saa piisavat sissetulekut(palka, pensioni).\nKui tegu pole töövõimetu või vanuriga või tal on olemas sissetulek kas või poole miinimumpalga ulatuses siis kohe kindlasti ei kohustata last teda üleval pidama.\nPöördugu sotsosakonda toimetulekutoetust saama vms.\nKeegi ei kohusta last maksma eluasemekulusid kui isa/ema oma pensioni maha joob või postikaubamajadele annetab või muidu ära raiskab, ammugi ei ole kohustust isa viinaga varustada.\nSee nn ülalpidamiskohustus tuleb mängu tavaliselt siis, kui vanem paigutatakse hooldusele, mis teatavasti maksab kaugelt üle pensioni…siis võib vanem ise esitada hagi kohtusse, nõudes lapselt elatist\npöördub lapse poole vanema registrijärgne KOV nõudega hooldusarvete tasumiseks kohtusse…\nparaku on reeglina tegu lapse poolse keeldumisega ja kohus seda ka arvestanud st jätnud välja nõudmata\nsuures osas on tegu nendega, kes omal ajal pere juurest lahkunud, pole elatist(alimente) maksnud jne\non laps ise töötu või väikesepalgaline ja mitme alaealise lapsega.\nSelline on Eesti kohtupraktika.\nPerekonnaseadusest tulenevalt on lastel kohustus oma vanemate eest hoolitseda.[/tsitaat]\nViisakalt selle kohta öeldes on see väga loll jutt. 51-aastast tööjõus meesterahvast ei pea küll keegi üleval pidama.\nSokuta ta psühhiaatrile..alkoholism on haigus ja mine tea, äkki ongi ka depressioon. Kui ta arsti arvates pole töövõimeline, siis on ta töövõimetu ja hakkab saama pensioni.\nKui tal praegult sissetulek puudub, siis peaks ta saama toimetulekutoetust, selleks aga peab ta selgitama, miks ta ei tööta ja kas on töötuna arvel.\nViisakalt selle kohta öeldes on see väga loll jutt. 51-aastast tööjõus meesterahvast ei pea küll keegi üleval pidama. [/tsitaat]\nVeel ei pea aga kui jalast ilma jääb, siis tuleb siin eelpool viidatud lõikudele tuginedes hakata asju ajama, et ei peaks hooldama.


Koolitantsu finalistid on selgunud - Eesti Tantsuagentuur\nKoolitantsu finalistid on selgunud\nPosted by Kersti Nahkur on March 20, 2019 March 20, 2019\n25. sünnipäeva tähistava Koolitantsu festivali maakondlikel tantsupäevadel tõid tuhanded tantsijad lavale sadu loomingulisi tantse. Nüüd on selgunud ka finaali edasipääsejad.\nJuubeliaastal on festivali teemaks “Tants on suurem kui elu” ning seetõttu asetati põhirõhk tantsu- ja kehakeelele. Reglement palus loobuda suurtest lavakujunduse elementidest ning kasutada soovi korral vaid rekvisiite, mida\ntantsija hõlpsasti käes saab hoida. Teine oluline klausel viitas eesti heliloomingu kasutuse kohustusele neljas žanris ja soovituslikkusele kolmes žanris.\nŽürii liige Kaja Kreitzberg selgitas, et reeglistik pole mõeldud tantsijaid ja õpetajaid piirama, vaid kannab endas suuniseid Koolitantsu väärtuste juurde. “Eesti heliloomingu kasutamine annab võimaluse tutvustada nii tantsijatele endile\nkui ka publikule kodumaa kultuuri üleüldiselt ja ühtaegu kõige sügavamas mõttes. Rekvisiitide minimaalne kasutus annab võimaluse lasta oma kehal jutustada tantsukeeles oma sisemistest tunnetest ning tõukab otsima uudseid huvitavaid lahendusi ja seeläbi loomingulisust avardama.”\nPeakorraldaja Raido Bergsteini sõnul on ümmarguse numbriga festivalil olnud väga viljakas ja elamusterohke hooaeg. “Osalejate ja tantsude arv on paari viimase aasta jooksul mõnes maakonnas kahe- või suisa kolmekordistunud ning on ka lootust, et saame tulevikus avada tantsupäeva maakondades, mis praegu esinevad veel koos naabermaakonnaga.” Bergstein avaldas lootust, et Koolitants puudutab tantsurahvast ja pakub samu väärtusi ka saja aasta\nSel hooajal kuulusid festivali põhižüriisse Tallinna balletikooli klassikalise tantsu õpetaja Kaja Kreitzberg; tantsija, tantsukunstnik ja -õpetaja Raho Aadla ning tantsuõpetaja ja koreograaf Maarja Pruuli. Tartumaa tantsupäevadel asendas Maarja Pruulit tantsuõpetaja Kati Ly Koit. Tänavu kuulutas žürii iga kontserdi lõpul välja vaid eripreemiate saajad ning finalistide teatamisega oodati kõikide maakondlike tantsupäevade lõpuni, et kõik trupid saaks ootusärevuses finaaliks valmistuda.\nKõik žürii liikmed tõdesid, et Koolitantsul avaldub selgelt, kui andekad on meie noored tantsijad ja tantsuõpetajad ning kui endassehaaravaid ja kõnetavaid tantse on võimalik luua. Žürii hindas finaali pääsejate valikul lisaks reglemendi\nvastavusele enim kunstilist ja loovat lähenemist ning terviklikkust. “Tantsuõpetajana on hea võtta tööprotsessis aega ja küsida endalt\nvõimalikult palju küsimusi. Mida soovin selle tantsuga öelda? Kuidas antud teemat veel rohkem avada? Kuidas võiks see kõnetada minu tantsijaid? Miks kasutan sellist liikumiskeelt, liigutust või elementi, kas see on põhjendatud tantsu kui terviku seisukohast? Tihti annab mõni selline küsimus uue ja põneva suunaviida,” arvas Maarja Pruuli.\nLisaks jälgis žürii finaliste valides põhimõtet, et igas maakonnas pääseb edasi tantsude koguarvule vastav suhtarv tantse. Žürii oli üksmeelel, et tantsuõpetajad on teinud väga head tööd. “Ma soovin tänada kõiki tantsijaid ja õpetajaid, kes oma arengu tihendatud vormi publikul nautida võimaldasid. Pühendumus ja kohalolu, mis tantsijate esitustes avaldus, puudutas olemise-tasandil ihumeelt ja kirgastas mind – ja usun, et teisigi – olema ise agaram oma piiride avardamisel,” sõnas Raho Aadla.\nTantsuteater Polly – “Käänulised teed”, tantsu autorid Polina Žukova-Lazartšuk ja Jelena Alimova, Tallinn\nTantsukool Cestants – “Sõbraga”, tantsu autor Marianne Allingu, Jõgevamaa\nTantsu eelkooli Krõlli rühm – “Sulpsti”, tantsu autor Leanika Mändma, Viljandimaa\nTähtvere tantsukeskus – “Koka rokk”, tantsu autor Kadi-Liis Kuum, Tartumaa\nShaté tantsukool – “Ääküll Üükull”, tantsu autorid Marlene Kirt ja Kirsikka Kurg, Tartumaa\nVõimlemisklubi Janika Võru osakond – “Värvilised unistused”, tantsu autor Teivi Siimon, Võrumaa\nTantsuklubi HOP – “Tantsukingad”, tantsu autor Kerli Vessin, Valgamaa\nKoit tantsukool – “Põrkekas”, tantsu autor Kristina Raja, Tallinn\nPJKtants2 – “Haned kadunud”, tantsu autorid tantsijad ja Kärt Tõnisson, Tallinn\nGoltsman Ballet Studio – “Ka lamades saab tantsida!”, tantsu autorid Maria Goltsman ja Heili Parras, Tallinn\nRahukad 3A – “Maagilised tuuled värvilistes torudes”, tantsu autorid tantsijad ja juhendaja, Tallinn\nV.A.T stuudio Kiili – “Lenda kui liblikas”, tantsu autor Riin Uusna, Harjumaa\nJanne Ristimetsa tantsustuudio – “Parajad tuulikud”, tantsu autor Janne Ristimets, Pärnumaa\nFACE moe- ja tantsukool – “Uu?”, tantsu autorid Maarja Kukumägi, Carolina Tagobert, ja Karl Kask, Viljandimaa\nPaide Hammerbecki põhikooli 2. c klass – “Piimaandja pillerkaar”, tantsu autorid Sirje Grauberg ja Mari Reiljan-Torm, Järvamaa\nJust tantsukool – “Iga lüli loeb” ühislooming, Tartumaa\nTähtvere tantsukeskus – “Peatus Uperkuut”, tantsu autor Kerstin Lõhmus, Tartumaa\nVK Sirutus – “Väikerästad”, tantsu autor Tea Kõrs, Võrumaa\nVõru tantsukeskus – “Külapoiste käigud”, tantsu autor Andre Laine, Võrumaa\nMeie Stuudio – “Minu nädal”, tantsu autor Andre Laine, Põlvamaa\nStudio Joy “Richard” – “Planeet NOIR”, tantsu autor Linda Mila, Valgamaa\nETA tantsukool – “Töö ja vile koos”, tantsu autor Liisa Laine, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nTantsuansambel “Neposedõ” – “Vene rahvatants “Akulinka””, tantsu autor Natalja Baranova, vanuseaste 6.–9. klass, Tallinn\nTiina tantsustuudio (Tt-stuudio) – “Ränduri labajalg”, tantsu autor Tiina Kaev, vanuseaste 10.–12. klass, Hiiumaa\nZagadka – “Hadris”, tantsu autorid Marina Ravlusevitch ja Natalja Abramova, vanuseaste 4.–7. klass, Ida-Virumaa\nAntree – “Minu Venemaa”, tantsu autor Nadezda Sljusarenko, vanuseaste 6.–9. klass, Ida-Virumaa\nKeerutajad ja Südameke – “Armastuse rohi”, tantsu autor Andre Laine, vanuseaste 10.–12. klass, Järvamaa\nMeie stuudio – “Väravamäng”, tantsu autor Andre Laine, vanuseastmes 4.–7. klass, Põlvamaa\nTantsuselts Pärliine – “Kiä lätt kullõma?”, tantsu autorid juhendaja ja tantsijad, vanuseaste 6.–9. klass, Võrumaa\nTantsuteater Focus – “Kreeka päikese all”, tantsu autor Ljudmila Verbitska, vanuseaste 4.–7. klass, Tallinn\nLeesikad – “Vaid Vaprust”, tantsu autor Karel Vähi, vanuseaste 6.–9. klass, Tallinn\nDanza tantsukool – “Libisedes …”, tantsu autor Triin Veskimeister, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nStuudio dotE – “Rohkem veel …”, tantsu autor Liisa Laine, vanuseaste 4.–7. klass, Tallinn\nDreamstudio – “Meehuul”, tantsu autor Julia Koneva, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nLaine Mägi tantsukool – “Kadunud hetked”, tantsu autor Ingrid Jasmin, vanuseaste 6.–9. klass, Pärnumaa\nIan Dance Company – “Mõlemal juhul”, tantsu autor Markus Monak, vanuseaste 10.–12. klass, Pärnumaa\nETA tantsukool – “Episoodiliselt kaheti”, tantsu autor Liisa Laine, vanuseaste 6.–9. klass, Tallinn\nTantsukollektiiv Rütm – “Veekeeris”, tantsu autor Milana Kraskina, vanuseaste 6.–9. klass, Ida-Virumaa\nVarjud – “Šopahoolikud”, tantsu autor Jelena Kissin, vanuseaste 10.–12. klass, Ida-Virumaa\nArabesk – “Naljakad inimesekesed”, tantsu autor Tatjana Tarakanova, vanuseaste 4.–7. klass, Ida-Virumaa\nRadost – “Torm”, tantsu autor Viktoria Prodanova, vanuseaste 10.–12. klass, Ida-Virumaa – žanrimuudatus!\nRapla tantsustuudio – “Näotu”, tantsu autor Sandra Vilismäe, vanuseaste 10.–12. klass, Raplamaa\nVK Janika tantsuline eliitrühm – “Dimensioon Matrix”, tantsu autor Elina Gorelašvili, vanuseaste 10.–12. klass, Tartumaa\nVK Sirutus – “Enne und”, tantsu autor Kadi Voitka, vanuseaste 10.–12. klass, Võrumaa – žanrimuudatus!\nKT Stuudio – “(L)end”, tantsu autor Sandra Põld, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nCarolina tantsustuudio – “Surnud mõrsjad”, tantsu autor Rauno Zubko, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nTallinna Kanutiaia huvikooli Sixtina tantsustuudio – “Varjud”, tantsu autor Kertu Raja, vanuseaste 6.–9. klass, Tallinn\nJõgeva muusikakool Föönix – “Puudu/tus”, tantsu autor Eline Selgis, vanuseaste 10.–12. klass, Jõgevamaa\nTantsukool Cestants – “Sügis”, tantsu autor Silver Soorsk, vanuseaste 4.–7. klass, Jõgevamaa\nJanne Ristimetsa tantsustuudio – “Puberteet”, tantsu autor Janne Ristimets, vanuseaste 6.–9. klass. Pärnumaa\nTantsukool WAF Dance – “Sume Suveöö”, tantsu autor Annika Viibus, vanuseaste 10.–12. klass, Pärnumaa\nT-Stuudio – “Surve all”, tantsu autor Evelyn Piirak, vanuseaste 10.–12. klass, Läänemaa\nT-Stuudio – “Sahmak sõprust”, tantsu autor Annika Viibus, vanuseaste 4.–7. klass, Läänemaa\nViljandi gümnaasiumi Hebe – “Laine”, tantsu autor Lisbet Neering, vanuseaste 10.–12. klass, Viljandimaa\nS-Stuudio – “Kaemus”, tantsu autor Reelika Poroson, vanuseaste 10.–12. klass, Viljandimaa\nError tantsukool – “Seis”, tantsu autorid Brigitte Karelsohn ja Alar Orula, vanuseaste 10.–12. klass, Tartumaa\nTähtvere tantsukeskus – “Serval”, tantsu autor Marit Männiste, vanuseaste 10.–12. klass, Tartumaa\nJust tantsukool – “Võõrad suled”, tantsu autor Helle Mari Toomel, vanuseaste 6.–9. klass, Tartumaa\nVõru tantsukeskus – “Sinu seljas”, tantsu autor Andre Laine, vanuseaste 6.–9. klass, Võrumaa\nTantsuklubi HOP – “Episood struktuuris”, tantsu autor Egely Pruuli, vanuseaste 6.–9. klass, Valgamaa\nStuudio dotE – “Juurtest eemale …”, tantsu autorid Kertu Raja ja Kätlin Raja, vanuseaste 4.–7. klass, Tallinn\nCarolina Laagri – “Rullid rulli … ehk imemasin”, tantsu autorid tantsijad ja juhendaja, vanuseaste 4.–7. klass, Harjumaa\nPärnu Sütevaka humanitaargümnaasiumi 6.a – “Valgeks”, tantsu autorid Silvia Pärtelson ja Johanna Kivimäe, vanuseaste 4.–7. klass,Pärnumaa\nKenad keskmised – “Eksinud õnn”, tantsu autorid tantsijad, vanuseaste 10.–12. klass, Läänemaa\nSaaremaa ühisgümnaasiumi 101. lend – “Kosjalaul”, tantsu autor Jutta Loviisa Juht, vanuseaste 10.–12. klass, Saaremaa\nVäike-Maarja gümnaasiumi 12. klass – “Viimane tants sõpradega”, tantsu autorid tantsijad, 10.–12. klass, Lääne-Virumaa\nSütevaka – “Sõbrad, ma mahun teile kohvrisse!”, tantsu autor Mia Orm, vanuseaste 6.–9. klass, Pärnumaa\nETA tantsukool – “Yulicorn”, tantsu autor Julia Koneva, vanuseaste 4.–7. klass, Tallinn\nDreamstudio – “Ikoon”, tantsu autorid Julia Koneva ja Carolyn Veensalu, 10.–12. klass, Tallinn\nKT Stuudio – “Ma võitlen!”, tantsu autor Mirjam Murel-Punder, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nStuudio dotE – “ÖÖ (ehk miks tantsusaalid ööseks lukku pannakse)”, tantsu autor Kati Ly Koit, vanuseaste 4.–7. klass, Tallinn\nHoop-side – “Koopainimesed”, tantsu autor Angelina Koch, vanuseaste 6.–9. klass, Harjumaa\nDanceact Bailatino/Cheerleaders – “Kus mu sõrmus on?”, tantsu autorid Jane Kensap-Künnapas ja Teele Palts, vanuseaste 6.–9. klass, Harjumaa\nTantsustuudio Dance Dream lapsed II – “Videvik”, tantsu autor Rita Muttel, vanuseaste 4.–7. klass, Jõgevamaa, žanri muudatus!\nFace moe- ja tantsukool – “Ülemteenri käsilased”, tantsu autor Maarja Kukumägi, vanuseaste 4.–7. klass, Viljandimaa\nFace moe- ja tantsukool – “Operatsioon X”, tantsu autorid Maarja Kukumägi, Veronika Sadkevitš ja Carolina Tagobert, vanuseaste 6.–9. klass, Viljandimaa\nLions – “Taevast maa peale”, tantsu autor Elena Loseva, vanuseaste 4.–7. klass, Ida-Virumaa, žanri muudatus!\nVarjud – “Küberneiud”, tantsu autor Valeria Vetoškina, vanuseaste 10.–12. klass, Ida-Virumaa\nShaté tantsukool – “Kommipalli matš!”, tantsu autorid Maris Ootsing ja Irena Pauku, vanuseaste 4.–7. klass, Tartumaa\nTähtvere tantsukeskus – “Urban džungel”, tantsu autor Maarja Pruuli, vanuseaste 6.–9. klass, Tartumaa\nVK Janika tantsuline eliitrühm – “Eedeni aed – Eeva lugu”, tantsu autor Elina Gorelašvili, vanuseaste 10.–12. klass, Tartumaa\nTähtvere tantsukeskus – “Tormivarju”, tantsu autorid Maarja Pruuli ja Kerstin Lõhmus, vanuseaste 10.–12. klass, Tartumaa\nShaté tantsukool – “u08”, tantsu autor Irena Pauku, vanuseaste 6.–9. klass, Tartumaa\nMeie stuudio – “Täna kinos”, tantsu autor Andre Laine, vanuseaste 6.–9. klass, Põlvamaa\nMeie stuudio – “Pesapall on elu”, tantsu autor Andre Laine, vanuseaste 4.–7. klass, Põlvamaa\nStuudio Joy ja Läänemere gümnaasium – “Kosmosereisijad”, tantsu autor Alexander Makarov, 4.–7. klass, Tallinn, žanri muudatus!\nTantsukool WAF Dance – „Vorm&roknroll“, tantsu autor Karoline Suhhov, vanuseaste 10. – 12. klass, Pärnumaa – žanri muudatus!\nP.I.P.E. – “Illusioonid”, tantsu autorid Roman Mihhailov, Alex Troitskii ja Joseph Tosh, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nJJ-Street – “Lustakad jalakesed”, tantsu autor Kreete Uustalu, vanuseaste 10.–12. klass, Tallinn\nCarolina tantsustuudio – “Kiirus”, tantsu autorid Roman Mihhailov ja Katya Makarova, vanuseaste 6.–9. klass, Tallinn\nDreamstudio – “HipsHops”, tantsu autor Ahto Pääsik, vanuseaste 6.–9. klass, Tallinn\nCarolina Master – “Doyen”, tantsu autor Kristi Veskimäe, vanuseaste 10.–12. klass, Harjumaa\nTantsukool WAF Dance – “Poisi Eine”, tantsu autor Markus Monak, vanuseaste 6.–9. klass, Pärnumaa\nTantsukool Semiir – “Z-R0S”, tantsu autor Kelly Kasjanenko, vanuseaste 10.–12. klass, Saaremaa\nTantsukool Semiir – “D.O.G.”, tantsu autor Kelly Kasjanenko, vanuseaste 6.–9. klass, Saaremaa\nTantsukool Maerobic Noored1 – “Nutivõrk”, tantsu autor Herta Soro, vanuseaste 4.–7. klass, Viljandimaa\nPaide HipHoppas – “Natuke stressi pole paha, ega ju?”, tantsu autor Enriko Pedaksalu, vanuseaste 6.–9. klass, Järvamaa\nTähtvere tantsukeskus – “Biidi politseinik”, tantsu autor Kerstin Lõhmus, vanuseaste 4.–7. klass, Tartumaa\nError tantsukool – “Süsteemi vastu”, tantsu autorid Jekaterina Semennikova ja tantsijad, vanuseaste 10.–12. klass, Tartumaa\nTähtvere tantsukeskus – “Biidimurdjad”, tantsu autor Kaspars Meilands, vanuseaste 10.–12. klass, Tartumaa\nJJ-Street – “Nõjatu taha”, tantsu autor Kreete Uustalu, vanuseaste 6.–9. klass, Tartumaa\nMeie stuudio – “Madal profiil”, tantsu autor Merit Täht, vanuseaste 6.–9. klass, Põlvamaa\nStuudio dotE – “Kätlemiseni”, tantsu autor Ahto Pääsik, vanuseaste 4.–7. klass, Tallinn


SULTAN – KODUS 07.01.2018 | Kasside Turvakodu\nSULTAN – KODUS 07.01.2018\nKui hr. Sultan Turvakodusse saabus, ajasid kõik silmad suureks, erinevatel põhjustel. Vabatahtlikud üllatusest. Kassidaamid elevusest. Ning kassihärrad kadedusest. Kuid küsimus mis kõigil meeles mõlkus, oli üks: kas eks-president Mürakal on siis vend? Ja veel milline vend!\nTurjakas hurmur meenutab välimuselt suuresti Mürakat. Samasugune “tõelise mehe” imago; väärikad, mõnevõrra flegmaatilised maneerid. Kuid lisaks sellele veel moekas oranzh ülikond ja silmapaistvad sotsiaalsed oskused. Mürakas tegi ikka näo et “ahh, ei lähe need paid ja kallid mulle üldse korda” – kuid arukas hr. Sultan selliseid lollusi küll ei tee.\nPailunimine ja süllepugemine on meie härrakese leivanumber. Veelgi enam, kui paikäsi hr. Sultani suunas piisavalt kiiresti ei liigu, saab kogu Turvakodu sellest teada. Igasse nurka võib siis kuulda lühikesi kõlavaid hüüatusi: “Hei, mida sa seal akna juures teed? Jäta otsekohe see teiste kasside paitamine ja tule siia! Mina, Sultan, tahan su jagamatut tähelepanu! Noh, tule siis juba! Kui kaua ma pean ootama?”\nKuid ega tal väga sageli seda monoloogi pole vaja pidada: enamasti saab meie härra ka loomulikul teel rohkesti tähelepanu. Ning Sultan naudib seda täiega: miski ei meeldi talle rohkem kui olla tähelepanu keskpunktis, nagu särav Päike taevalael. Arvame et eelmises elus hr. Sultan oli ehk Päikesekuningas Louis XIV. Või vähemalt selle kuninga kass, kes trooni käetoel istudes aitas maailma valitseda.\nSultan on sündinud südametevallutaja. Ning president Mango on nüüd väga mures, kartes et eriti just kassidaamid võivad korraldada paleepöörde. Kuid sellist poliitilist segadust on võimalik hõlpsasti ära hoida. Nimelt kui tuleks kiiresti Sultani Oma Inimene ja viiks ta koju, siidpatjadele lebama, kus ta saaks siis piiramatult valitseda inimeste südameid. Sest lõppude lõpuks, viimane just ongi meie hurmava kassihärra loomulik koht elus.\nSultan on leitud Viimsi tänavalt. Väga suurt kasvu. Iseloomult rahulik ja arukas kass.\nSultan on kastreeritud, kiibitud ja vaktsineeritud. Turvakodus ootab uut kodu alates 21.11.2017.


Valuteenus – Vanakaruvalukoda\nehted ja tellimustööd\nVanakaruvalukoda OÜ pakub klientidele ka valamise ning esemest vormi võtmise teenust.\nPõhiliselt valame messingut või pronksi, vahel ka hõbedat. Valatava asja suurim diameeter võib olla 10 cm, kõrgus maksimaalselt 15 cm ning kaal metallis u 800 g. Võime valada nii teie soovi kohaselt nikerdatud eritellimusi, kui ka teie valmistatud vahast mudeleid. Lisaks pakume 3D freesiga vahamudelite tegemist ning hilisemat järelviimistlust.\nHuvi korral võtke meiega ühendust vanakaruvalukoda@gmail.com või telefonil +37258589885. Lepime tingimused ja hinna kokku igale tellimusele eraldi ning proovime oma võimete kohaselt pakkuda teile parimat teenust. Sõltuvalt parajasti käsil olevate tellimuste arvust ning konkreetse tellimuse eripärast, peaks arvestama vähemalt paarinädalase ooteajaga.\nUUENDUS: Hetkel on eritellimuste ooteaeg märkimisväärselt pikem, perekondlikel ning tervislikel põhjustel. Vabandame ebameeldivuste pärast ja loodame, et tegus töörütm taastub peagi.\nValame nn kaotatud vaha meetodil (ingl k lost wax casting). Selle meetodi puhul valmistatakse esialgu soovitav mudel vahast, seejärel moodustatakse mitmest mudelist vahapuu, et valuprotsess oleks ökonoomsem. Vahapuu ümber paigutatud metallist hülsi sisse valatakse poorne kips, mida küpsetatakse ahjus kõrgel kuumusel, et vaha välja sulaks ning kips tugevaks muutuks. Järele jäänud tühimikku valatakse sulametall, millest saabki pärast jahtumist, puhastamist ja lahti lõikamist soovitav ese. Viimistleme esemed samas töökojas asuvate masinate ja tööriistade abil. Töökojas on olemas ka spetsiaalne elektriline nugade teritamise käi.\nvanakaruvalukoda@gmail.com +372 55588985 Müügi- ja tagastustingimused


Meie 100: 30 aastat tagasi oli aasta viimane leht pühendatud jõuludele - meiemaa.ee\nOleme kajastamisega tagasi tänase Meie Maa aegades, 1989. aastas. Kuna uuenenud lehe esimesi numbreid on lehe juubelisünnipäeval juba kajastatud, teeme sedapuhku tutvust viimase kahe numbriga – jõulu- ja aastalõpu teemadega. Jaanipäev on kohe-kohe kätte jõudmas, siis jääb jõuludeni ainult kukesamm.\nReedel, 22. detsembril on esiküljel „Jõuluõhtul koduväravas”. „Ma seisan koduväravas, seisan ja vaatan nagu võõras ning mu käsi ei tõuse seda avama. Ma kardan astuda oma kunagisse küünlasärast ja jõululõhnadest tulvil maailma. Sellesse maailma, kus polnud kunagi rikkust, ei tuntud aga ometi puudust hellusest, sõprusest, soojusest. Kodu... Seal ta magab rannamäel.“ Nii kirjutas armastatud kirjanik ja laululooja Albert Uustulnd.\n„Jõulud... Jõulud tulevad! Ennastunustavalt nendime toda tõika erilise elevusega, samas aga piilume arglikult ringi... kas ikka...? Aastakümneid on meid võõrutatud usust, aust ja tööst. Kui palju läheb veel aastaid, et hinge kogunenud taagast vabaneda? Ma seisan väraval... Talvine rannaküla tukub hangedes. Kaevuvinnad kägisevad, meestel on nüüd paargutesse asja, kust suitsud uhkelt talvisesse taevasse tupruvad. Sulen silmad ja otsekohe kuulen kaugel aisakella tilinat. Ja äkki meenutavad need kellad mulle hoopis isesugust jõuluõhtut... Siber... Paukuvas pakases venib hall vaikiv vangide rida – söetööstuse öine vahetus. Täna ei kuule paljud neist nii tavalist rõvedat sõimu ja röökimist, kuna nad on oma mõtetega hoopis mujal, seal, kus küünlasäras jõuluõhtut peetakse.”\nJõululoo kõrval esiküljel ülempreester Felix Kadariku jõululugu „Rutakem vaimus Petlemma!”. 45 aastat tagasi on meie maal ja meie rahva hulgas tahetud kuulutust Jõululapse sünnist hoopis ära kaotada. Kedagi ei tahetud näha Petlemma sõime juurde minemas, et ei liitutaks sellega, „millest Issand meile teada on andnud”. Jõulupüha tähtpäevana siiski säilis, peamiselt tänu kindlameelsetele, kes kõikidele takistustele vaatamata Kristuse sünnipüha siiski kirikusse pühitsema ruttasid ja endaga lapsigi sinna kaasa võtsid, kuigi jõuluõhtul kirikus käinud last ootasid järgmisel päeval koolis ebameeldivused. Paljude inimeste jaoks aga säilis üksnes jõulupühade nimi.”\nJõulujuttu jätkub ka teisele leheküljele. Salme Tuulik kirjutab Abruka jõuludest: „Jõulud on rahupühad. Kus see veel selgemini avaldub, kui väikesaarel! Siin valitseb tõeline jõulurahu, kui mets ja maa uinuvad valge lumevaiba all. Jõulud on ka rõõmupühad ja meil kõigil on iidne jõulurõõmu allikas – jõulupuu. On midagi kordumatut jõulukuuse rohelises, ehete vilkuvas sädeluses, küünlatule pühalikus leegis. Kõige pühalikum sündmus on jõululaupäeva-õhtune kirikuskäik. Sinna me oma väikeselt saarelt ei saa. Kuigi räägitakse, et on olnud ka selliseid talvi, kui saab.”\nJõuludest Naissaarel kirjutab Julius Mark. „Jõulud on sõna, mille tähendus on püha, seda tunneme juba lapsepõlvest peale. See esivanemate poolt põlvest põlve edasi kantud komme on sügavalt hingelähedaseks jäänud meile ka tänapäeval. Sellel ühel talveõhtul on kogu pere koos. Meelde on jäänud 1937. a jõuluõhtu, kui esmakordselt olin kodust eemal. Eesti kaitseväes Naissaarel viibides lubati paljudel ajateenijatel jõulupühadeks koju sõita. Talvisel ajal oli jääolude tõttu üle väina liikumine raskendatud, seetõttu saarlastele kojusõiduks luba ei antud. Varem, ühel talvel, olid saarlased tagasisõiduga paar nädalat hilinenud.”\nAasta viimasest lehest ka mõned valikud. Endise peatoimetaja Endel Proosese kirjatükk Kingissepa rajooni ümbernimetamisest Saare maakonnaks. Nimelt 10. detsembril valitud rajooninõukogu saadikud pidasid 26. detsembril oma esimest istungit, kus Kingissepa rajoonile ennistati ajalooline nimetus – Saare maakond. Maakonna volikogu esimeheks valiti Peeter Oopkaup ning maavanemaks tollane rajooni täitevkomitee esimees Ants Tammleht.\nLehes on pikk usutlus ka Boris Kiviga, kes aasta viimasel päeval tähistas oma 75. sünnipäeva. Hinnatud pedagoogi ja koolijuhi lapsepõlv möödus Tornimäe kõrgendikust väina poole laiuvate suurte rooväljade ja allikate vahel, kus ta loodust tundma õppis. Boris Kivi on jäljed jätnud mitmesse kooli – Kärla, Tornimäe põhikooli, Kingissepa 1. keskkooli, Leisi keskkooli jm. Küsimusele, mida ta oma kunagistele õpilastele sooviks, vastas ta: „Et nad peaksid kalliks oma kodu, kodukohta ja kodumaad.”\nAnts Tasa annab teada, et aasta edukaim spordiala oli purjetamine. Rajooni kehakultuuri- ja spordikomitee esimees Ene Tõru märkis aastast kokkuvõtet tehes: „1989. a spordiala nr. 1 oli purjesport. Praegu on rajoonis saja noore purjetaja ümber, kusjuures põhiraskuse selle spordiala arendamisel on võtnud „Saare Kaluri” kolhoos. Purjetamise kõrval olid edukad maadlus ja tütarlaste võrkpall.” Täitevkomitees toimunud parimate purjesportlaste vastuvõtu fotol on Jaak Jõgi, Meelis Männik, Kristen Pugi ja Oliver Ollin, pildilt puudub Riivo Koppel. Kõik need noored purjesportlased on saavutanud silmapaistvaid tulemusi mitte üksnes Eesti, vaid ka kogu Liidu ulatuses. Jaak Jõgi ja Meelis Männik on praegugi üleliidulise koondise kandidaadid.\nTeatatakse ka, et 1990. aasta juunis-juulis peaks tähtsündmuseks kujunema Kuressaare kergejõustikustaadioni taasavamine pärast kapitaalremonti. Tunduvalt peab tuleval aastal kasvama spordiklubide osatähtsus, mis moodustatakse üksikute spordialade kaupa.


Pikemalt siis põlvpükstest.\nNende pükste näol olen üle pika aja jälle saanud hakkama millegi väga heaga. Täna kandsin neid terve päeva ja tõesti mõnusad olid . Kusjuures, kuna nad on 100% linased, siis peaksid nad kandmisega aina mõnusamaks ja pehmemaks muutuma. Panen siia siis kirja pükste sünniloo.\nKõigepealt kangas sai ostetud üleeelmiselt Palamuse laadalt (vaat kui kaua läks aega ennem kui asja sai). Ka alagselt oli plaanis sellest pükse õmmelda, kuid mitte veel nöörkaunistustega.\nA la mulgikuub nöörkaunistuste mõte tekkis rahvusliku projekti jaoks ideid koondades. Algselt pidi sellest tulema seelik.\nKuid leides Ottobrest järgmised püksid jooksid kõik asjad paika ning mis oleks veel õigem põhi rahvulikule ideele kui põlvpüksid\nPõhimõtteliselt lõiget muutsin üsna vähe, aga natuke siiski. Nimelt tegin pükse lühemaks ning allääri kitsamaks. Kui valimis said, siis olin veel sunnitud üle tagumiku ühe horisontaalse sissevõtte ka tegema, sest mul teatavasti kkogu maht on kuidagi kõhu peale jäänud.... Vihjeks veel neile, kes Ottobre lõikeid tahavad kasutada, et pükste istmik on hästi kõrge - pisut minu jaoks isegi harjumatu, samas kui jalge paned ja kannad siis on väga mugavad.\nmoole posted @ 21:12 - Link - kommentaarid (5)\nLõpetasin ära oma rahvusliku projekti teise töö.\nLinased põlvpüksid mulgikuue ainetel.\nJäin väga rahule, aga täna tulid niivõrd kehvad pildid, et homme proovin uut sissekannet teha ja nats korralikumalt neid siin esitleda:\nmoole posted @ 20:34 - Link - kommentaarid (5)


Tööpuudus kõrge, töötajat leida aga raske - Sekretar\nTööpuudus kõrge, töötajat leida aga raske\nVaatamata sellele, et Eestis on läbi aegade rekordarv töötuid, kurdavad ettevõtete juhid, et head töötajat on leida raskem kui kunagi varem.\n80-90% seltskonnast, kes kontorisse kohale tuleb, on kahjuks sellised, kellega ei teki motivatsiooni töövestlust pidada," märkis Kodumaja ASi juhatuse esimees Lembit Lump. "Kõige selgemini näitab inimese suhtumist see, et kui küsime temalt, mis tööd ta teha tahaks, vastab ta selle peale: aga millega te tegelete?"\nUusi töötajaid on Kodumaja ettevõtete grupp sel aastal tööle võtnud üle 30, ka praegu otsitakse elektrikuid, santehnikuid ja puuseppi.\nMe ei saa rääkida tööjõupuudusest, vaid kvaliteetse oskustööjõu puudusest," lisas Lump. "Meil on inimeste värbamisel oma kriteeriumid ja kui neid arvestada, pole vaatamata justkui suurele töötajate armeele töötajate leidmine lihtne. Küsimus on eelkõige korralikus suhtumises ja tööharjumuses."\nTullakse tööd otsima pohmellis peaga\nLump kirjeldas, kuidas on tuldud tööd otsima ka pohmellis peaga, mõni on nõudnud kategooriliselt kohtumist ainult juhatuse esimehega.\n"Tuleb tunnistada, et selliseid juhtumeid on häirivalt palju," rääkis Lump.\nSamamoodi on tema sõnul inimeste reaalsustaju palganumbrit küsides aeg-ajalt kadunud, on kirjutatud ankeeti palgasumma alates 25 000 kroonist, mis praeguses olukorras on selgelt liiga palju.\n"Meil pole kunagi olnud kahju maksta oma töötajatele konkurentsivõimelist palka, kuid taustsüsteemi ei tasuks palga küsimisel siiski unustada," ütles Lump.\nTa ei välistanud, et buumiaegse hea palga pealt töötu abiraha saavatel ehitajatel jääb vajaka motivatsioonist teha head tööd uuenenud turusituatsioonis.\nJalatsivabrik otsib 22 õmblejat\nJalatsitootja Samelini juht Leida Kikka otsib nagu tikutulega ettevõttesse 22 õmblejat.\n"Tööjõupuudus on väga suur. Vajame praegu 22 õmblejat, kuid neid pole kuskilt võtta. Olen käinud tööbüroo direktori juures ja pöördusin isegi sotsiaalministeeriumisse," kurtis ta.\nKikka rääkis, et on lausa ise füüsiliselt tööbüroo ukse peal kontrollimas käinud ja küsinud inimestelt, kas neile ikka on tööd pakutud.\n"Vastuseks olen saanud: ei. Konsultant küsis hoopis töötult, kas olete midagi kuu aja jooksul leidnud. Kui vastuseks on ei, siis pakub töötu staatuse pikendamist," lisas ta.\nKikka sõnul võiks riik korraldada suurettevõtetes küsitluse, kui palju on vabu töökohti ja milliseid töötajaid ettevõtteid vajavad.\nSalon+ salongiketi juhi Helena Lõhmuse sõnul otsib nende ettevõte pidevalt juuksureid, aga ka müügikonsultante salongidesse.\nLõhmus ütles, et kui juuksuri puhul on tegu kutseoskustega, siis müügikonsultantide puhul võiks eeldada, et kandidaate jagub. Paraku pole nende leidmine tema sõnul sugugi lihtne.\n"Valiku tegemine võrreldes paari aasta taguse ajaga on praegu palju raskem. Kui näiteks kaks aastat tagasi kandideeris müügikonsultandi kohale 800 inimest, kellest jäi sõelale 4-5 väga head, siis praegu on kandideerijaid 300-400 ja lõppvoorus tuleb tunne, et seda õiget pole ikka," rääkis Lõhmus.\nTa lisas, et palka küsides puudub paljudel kandideerijatel reaalsustaju. Puudujääke on nii lojaalsuses, töökultuuris kui ka -harjumuses.\n"Kandidaadid jagunevad laias laastus pooleks: on neid, kes on valmis 5000 krooni eest tööd tegema, on valmis arenema ja end täiendama. Samas on teine pool inimesi, kel pole töökogemust, kuid kes alla 8000 või 10 000 krooni pole nõus tööd tegema," rääkis Lõhmus.\n"Eesti noored ei oska vene keelt. Seetõttu on meie sõelale jäänud hoopis noored, kelle emakeel on vene keel, kuid kes räägivad väga hästi ka eesti ja inglise keelt," selgitas ta.\nOlle Horm: koolitame oma töötajaid nullist\nMaag Lihatööstus on otsinud erinevaid töötajaid alates lihalõikajatest ja lõpetades müügimeesteni.\n"Kuna meie tehas asub Haapsalu lähedal Kirimäel, on selge, et siit kandist meil oskustöötajaid, nagu näiteks lihalõikajaid, leida pole. Sisuliselt peame sellised töötajad alates nullist ise välja koolitama," ütles ettevõtte juht Olle Horm. Tema sõnul on oskustööliste probleemi olemus kutseharidussüsteemis.\nArvamust, et buum oleks inimesed ära hellitanud, Horm ei jaga. "Kui on füüsiliselt raske ja rutiinne töö, lisaks müra, siis pole see kõigi jaoks. Meil on olnud inimesi, kes on väga tahtmist täis, kuid kellele see töö lihtsalt ei sobi," ütles Horm.\nKuulutuste arv tõuseb\nSelle aasta märtsis otsisid enam töötajaid tööportaalide kaudu just tehnoloogiafirmad, aga samuti eksportiv tööstus.\nKui mullu oli tootmises 70-80 pakkumist, siis selle aasta märtsis 100.\nKui 2009. aastal kahanes CV Keskuse vahendatud töökuulutuste arv 40%, siis aasta viimases kvartalis oli eelneva aastaga võrreldes näha 4,3 protsendilist kasvu.\nDetsembris oli aga kasv aastataguse ajaga võrreldes juba 25% ning tänavu jaanuaris ja veebruaris 40%. Enim otsisid töötajaid tehnoloogiafirmad, nagu Skype, Playtech, Modesat Communications jt.\nTöötuid on 137 000\nMais avaldas statistikaamet, et selle aasta esimeses kvartalis lõi töötute arv kõigi aegade rekordi, töötuse määr ulatus ligi 20%ni.\nMullu samal ajal oli tööta 79 000 inimest. Töötukassas oli aasta esimeses kvartalis registreeritud 93 000 inimest.\nHiljuti lisas valitsus tööturule sada miljonit krooni euroraha, et maksta ettevõtjatele, kes võtavad ametisse töötu.\nLeev Kuum, majandusteadlane\nTööturu probleemidest rääkides unustatakse ära, et see 137 000 töötut on laiali üle Eesti, need mehed ja naised on 100-200 erineva elukutse kandja, mis kitsendab veelgi valikut.\nEi saa välistada ka seda varianti, et konkreetsel ajal, kohas ja ettenähtud tingimustele vastavat inimest leida pole. Töötute armeesse võis koonduda ehitusbuumi ajal osa inimestest, kes olid vähese ettevalmistusega.\nTarbijana võiks tuua võrdluse, et käies kaubamajas ringi tundub, et see on kaupa täis, kuid otsides konkreetset asja, õiget numbrit, ei pruugi seda üldse leida.\nSama on ka tööturul ja seda tuleb tegelikult mõista. Kui sul on keevitaja Narvas, siis ei pruugi sul seda Tallinnas olla.\nTööturg pole nii paindlik, kui vaja, ja see on meie väikse riigi probleem. Samuti on meie tööturg väheliikuv, sest inimestel pole eriti kombeks töö tõttu elukohta vahetada.\nEt Eesti oleks sotsiaalhoolekande tasemelt jõudnud sinnamaale, et inimesed eelistavad töötamisele pigem töötu abirahast võimalikult kaua elada, ma esiplaanile ei tõstaks.\nPaavo Heil, CV Keskuse tegevjuht\nSee on tõepoolest nii, et osa ettevõtteid ei leia endale vajalikke töötajaid ning võin öelda, et see tendents suureneb. Näiteks võin tuua ühe Keila firma, mis valmistas sepistatud aiaväravaid ning ei leidnud endale ekspordijuhti.\nTegelikult on ka praegu töötajaid piisavalt, nii neid, kel vajalik kvalifikatsioon, kui ka neid, kes töötud. Küsimus on selles, kuidas nad üles leida. Siinkohal tuleb ettevõttel rohkem panustada.\nAutor: Urve Vilk, Inga Jakobson


Eesti küberturvalisuse võimalused Euroopa Liidu väärtusahelate võrgustikus - Tööstusuudised\nAutor: Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium • 2. märts 2020\nEesti küberturvalisuse võimalused Euroopa Liidu väärtusahelate võrgustikus\nEesti kompetents küberkaitse tööstuses asetseb peamiselt krüpteerimise, identiteedi- ning juurdepääsuhalduse ning plokiahela tehnoloogia kasutamises.\nEuroopa Liidu tööstusliku konkurentsivõime tõstmiseks saaks Eesti senisest rohkem panustada küberturvalisuse valdkonna edendamisele, selgus majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ning KPMG Baltics OÜ läbi viidud uuringust. Eesti ettevõtete suurim tugevus on krüpteerimise, identiteedi- ning juurdepääsuhalduse ning Blockchain tehnoloogia valdkondades.\nUuringu eesmärk oli välja selgitada need valdkonnad, millel on kõige suurem potentsiaal panustada Euroopa Liidu strateegilistes ühishuvides väärtusahelate arendamisse. Need nn IPCEI (Important Projects for Common European Interest) väärtusahelad on Euroopa Liidu poolt ellu kutsutud sekkumisloogika, mille kohaselt liikmesriikide ning erasektori esindajad lepivad kokku need tehnoloogiad, mille ühine arendamine on Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõime seisukohalt võtmetähtsusega.\nHetkel on nn IPCEI (Important Projects for Common European Interest) väärtusahelatena määratletud kuus väärtusahelat. Neist kõigil on suur potentsiaal kaasa aidata Euroopa rohelisele ja digitaalsele muutusele, et edendada Euroopa tööstuslikku konkurentsivõimet. Uued väärtusahelad lepiti kokku 2018. aastal IPCEI strateegilise foorumi poolt ja nendeks on Tark Tervis (Smart Health), Küberturvalisus (Cybersecurity), Iseseisvad sõidukid (Autonomous Vehicles), Vesinikutehnoloogiad (Hydrogen Technologies), Madalsüsiniktehnoloogiad (Low-carbon Industry) ja Tööstuslik asjade internet (Industrial Internet of Things).\nTark ning strateegiline koostöö IPCEI väärtusahelate arendamise nimel on ülimalt suure tähtsusega meie tuleviku jaoks. Strateegiline koostöö alates rakendusteaduse baasuuringutest kuni turulähedase staadiumini, kaasates seejuures era- ning avaliku sektori, aitab innovaatilised lahendused viia laboritest tööstusliku kasutamise ning kommertsialiseerimiseni. Selleks, et Eesti riik saaks oma panuse anda, pöörduti KPMG ekspertide poole, kes hindas Eestis kõige kõrgemalt kahte strateegilist ELi väärtusahelat: Tark Tervis ja Küberkaitse. Selles artiklis tutvustame lähemalt uuringu tulemusi Küberturvalisuse valdkonnas.\nKüberturvalisus ja Eesti võimalused\nKüberkaitse on üks kiiremini kasvavaid ning olulisemaid ärivaldkondi tänases majanduskeskkonnas – üha enam teenuseid digitaliseeritakse ning toodetele lisatakse internetiühendus. Kuigi Eestis tegutsevad tehnoloogiaettevõtted on võrdlemisi väikesed võrreldes Euroopas ning maailmas tegutsevate ettevõtetega, on nad välja töötanud märkimisväärseid lahendusi küberturvalisuse arendamisel. Ka on küberkaitses Eesti hinnatud Euroopas esimesele ja maailmas viiendale kohale, mis teeb meist sobiva koha uute lahenduste väljatöötamiseks koostöös teadusasutuste, valdkonnaspetsialistide ning riigiga.\nUuringust selgus, et Eesti kompetents küberkaitse tööstuses asetseb peamiselt krüpteerimise, identiteedi- ning juurdepääsuhalduse ning plokiahela tehnoloogia kasutamises. Nendes valdkondades on Eesti tehnoloogiaettevõtted kõige paremini esindatud ning turupotentsiaali poolest kõige loogilisem valik.\nIdentiteedi- ning juurdepääsuhaldus on Eestis väga heal tasemel tänu siin laialdaselt kasutatavatele digiteenustele. Eesti turul tegutsevad selles valdkonnas mitmed ettevõtted, kes on välja töötanud üleriigiliselt kui ka rahvusvaheliselt kasutatavaid lahendusi, näiteks tehnoloogiaettevõtted SplitKey ja Veriff. Samuti on Eestis tegutsevad ettevõtted välja töötanud väga palju erinevaid lahendusi, millest peamised on seotud elektroonilise identiteedi autentimisega (Smart-ID, mobiil-ID ja muud). Ka on plokiahela tehnoloogia Eestis väga tugevalt esindatud. Valdkonda juhib Guardtime, kes teeb rahvusvahelist koostööd mitmete juhtivate ettevõtetega.\nUuring toob välja, et riigipoolne toetav poliitika peaks eelkõige olema suunatud koostöö edendamisele nii rahvusvaheliselt kui riigi siseselt. Näiteks saaks riik ettevõtetele tuge pakkuda rahvusvaheliste koostööpartnerite leidmisel ning küberturvalisuse valdkonna võrgustiku loomisel üle Euroopa. Samuti võiks riik tuge pakkuda ka kompetentse tööjõu arendamisel ja tugevdamisel.\nLoe Targa Tervise valdkonna uuringutulemusi SIIT.\nUuringutulemuste esitlusest valmis ka video – vaata seda SIIT.


Inglise keeles on tabavad nimetused "showers" and "growers" shower - mees, keda saunas vaatad, et sellel mehel on suur. Selle maksimaalne suurenemine toimub 17 aastat. Lapse pea ja seejärel kogu keha läbib kaela. Statistika, mis viidi läbi, et teada saada, milline on peenise keskmine pikkus meestel: Video statistika kohta ja meessegi oreli suurus: Miks sa vajad seda?\nTugev pool usub müütidesse, et naised Peenis ja 16 cm normaalne suurus liikmeks suurus erakordselt suured fallused. Voodis on mugavam tunda end mugavalt, kui saate teada, kui kaua seda normiks peetakse, ja vastupidi, see ei jõua soovitud näitajateni. Tugeva soo esindajad usuvad, et peenis on väike, see arvamus viib uute komplekside ja hirmude tekkeni.\nReproduktiivorgani pikkus cm on väike. Ärge unustage, et mehelikkus kasvab kuni 18 cm. Sa ei tohiks häirida seda, et peenis on lühike 16 cm normaalne suurus liikmeks lai noorukitele, kes pole selle vanuseni jõudnud. Paanikeala väikese liikme juuresolekul sobib seksis ja täiendavate oskuste partneris. Kui kasutate pihustit, suudab ta saavutada stabiilse püstitamise ja suurendada sõbra parameetreid soo ajal.\nMeeste suguelundite suurus küsida kirurgilt abi mikropeeni juuresolekul. Oluline on meeles pidada, et enesekindlus peegeldub soo kvaliteedis. Mitte iga tüdruk ei jookse pärast valitsejat, kes tahab teada, kui palju sentimeetreid tema püksid.\nKui sa saad oma partneri oskuslikule stimulatsioonile, siis läheb suurus taustale. Kui mitu 16 cm normaalne suurus liikmeks emakas töö ajal avatud on?\nKas tüdrukud kui palju sentimeetreid on emakas? Kuid nagu selgus, on naissoost suguelundi suurusel ka mõõde iseloomulik. Umbes kolmkümmend aastat tagasi ei olnud õige 16 cm normaalne suurus liikmeks vagina kohta valjusti. Sellised sõnavõtud tajuti midagi nilbeid, vulgaarseid ja väärituid. Kuid oma intiimsetes mõtetes andsid nii mehed kui naised vulgulaarsusele ja mõtlesid suguelundite suuruse poolest seksuaalse ühilduvuse teemale.


Kasutaja GK ajaveeb | gei.kristlased.ee\nMalaisia esimene avalikult gei pastor abiellus New Yorgis\nLisatud GK poolt 3 September, 2011 - 01:23\nMalaisia esimene avalikult gei pastor Boon Lin Ngeo abiellus New Yorgis 31. augustil, Malaisia iseseisvuspäeval oma ameeriklasest partneriga, vahendab CNN. Ta ütles, et valis selle kuupäeva, meenutamaks teistele, et „meil tuleb võidelda oma õiguste eest ja olla sõltumatu igasugusest rõhumisest.“\nGeikristlaste kogu ettekande- ja vestlusõhtu teisipäeval, 6. septembril\nLisatud GK poolt 2 September, 2011 - 13:01\nGeikristlaste kogu ettekande- ja vestlusõhtud toimuvad OMA keskuses iga kuu esimsel teisipäeval kell 18. Oodatud on kõik huvilised!\nAustraalia kristlaste enamus toetab samasooliste abielu\nLisatud GK poolt 30 August, 2011 - 14:30\nGalaxy uurimisrühma poolt läbi viidud üleriigiline rahvaküsitlus näitas, et Austraalia kristlaste enamus toetab samasooliste abielu. 53% austraallastest, kes määratlevad end kristlastena, toetavad samsooliste abielu, 41% on selle vastu. Mittekristlaste hulgas on toetus veelgi kõrgem – 67%.\nAustraalia Abieluvõrdsuse kõneisik Malcolm McPherson, kes on ise kristlane, ütles LGBTQ Nationi vahendusel, et küsitluse tulemused tõestavad, et kirikujuhid ja kristlikud lobby-tegijad, kes on samasooliste abielu vastu, ei esinda austraallaste enamuse tundeid.\nTaani kirikuminister seadustaks samasooliste paaride laulatused\nLisatud GK poolt 24 August, 2011 - 19:31\nTaani kirikuminister Per Stig Møller teatas kavatsusest algatada eelnõu, mille vastuvõtmisel saavad samasoolised paarid sõlmida edaspidi ametlikult ka kiriklikke abielusid.\nHeino Nurk: Suveharjalt sügisesse\nLisatud GK poolt 23 August, 2011 - 14:10\nKaua oodatud suvi hakkab lähenema lõpule. Ööd on juba pikemad ja pimedamad. Viljapõllud on kollaseks värvunud. Pihlakad on punased. Õunad peaaegu valminud. Päikesel pole enam väge, mis nahka pruunistaks. Supelrannad ja suvekohvikud jäävad varsti tühjaks. Lõpevad ka puhkused ja koolivaheajad ning kogu elu läheb tagasi sootuks rahulikumasse rütmi.\nGeisõbralike kirikute nimekiri pahandab konservatiive\nLisatud GK poolt 17 August, 2011 - 12:47\nAmeerika Ühendriikides Põhja-Carolina Ülikool Wilmingtonis tahab seksuaalvähemustesse kuuluvaid üliõpilasi teavitada ümbruskonna kirikutest, kus ei olda nende vastu vaenulikult meelestatud. FoxNews.com teatas, et juuli lõpus pani ülikooli LGBTQIA tugikeskus välja kohalike geisõbralike asutuste ja institutsioonide nimekirja, mis hõlmas ka kirikuid. Sellesse kuulusid Metropolitan Community Church (valdavalt geidest ja lesbidest liikmetega kirik), Unitaarne Unversalisitlik kirik, luterlik, presbüterlik ja episkopaalkogudus, vahendab Advocate.com.\nMissio Läänemaa konverentsil kõneleb seksuaalvähemuste õiguste toetaja Imbi Paju\nLisatud GK poolt 16 August, 2011 - 23:24\nMissio Läänemaa „Laul ja vabadus“ raames 20. augustil toimuval konverentsil Haapsalu Jaani kirikus kõneleb teiste hulgas kirjanik, dokumentaalfilmide autor ja seksuaalvähemuste õiguste eest võitleja Imbi Paju, kelle ettekande teemaks on „Kirik ja kaasaja inimene. Mida saab kirik pakkuda tänasele Eesti ühiskonnale?“.\nAustraalia vaimulikud toetavad abieluvõrdsust\nLisatud GK poolt 16 August, 2011 - 12:17\nRühm tuntud austraalia kristlikke vaimulikke väljendasid kirjalikult oma toetust samasooliste abielule päev enne seda, kui abieluvõrdsuse kristlikud oponendid korraldasid meelavalduse Austraalia parlamendihoone juures, vahendab Star Online.\nGeikristlaste Kogu vestlusõhtu\nLisatud GK poolt 12 August, 2011 - 16:23\nGK vestlusõhtu on teisipäeval, 6. septembril kell 18 Tallinnas. Tähistame aasta möödumist oma tegevuse algusest.\nGeikristlaste Kogu esimene aasta\nLisatud GK poolt 12 August, 2011 - 16:21\n11. augustil täitus aasta Geikristlaste Kogu registreerimisest mittetulundusühinguna äriregistris. Mida oleme selle aasta jooksul teinud?


Müüa korter, 3 tuba, 85 000 €, Tartu linn, Tartu linn, Kesklinn, Ujula 66 | TÜ Delta keskusest 600m kaugusel majaosa privaatse sisehooviga! - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nTÜ Delta keskusest 600m kaugusel majaosa privaatse sisehooviga!\nUus Maa kinnisvarabüroo > Pakkumised > Tartu linn, Tartu linn, Kesklinn, Ujula 66\n1 520,57 €/m2\nAadress: Ujula 66, Kesklinn, Tartu linn, Tartu linn, Tartu maakond\nID: 14141 / 390417\nPindala: 55.90 m2\nKatastri nr: 79514:005:0042\nMüüa suurepärase asukohaga majaosa privaatse sisehooviga!\nVaid 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel asub Tartu vanalinn, 700 m kaugusel Emajõe rand, 600 m kaugusel TÜ Delta keskus.\n367m² suurusel kinnistul asub kahekorruseline eluhoone (110,6m²) ja puukuur (35,8m²).\nMüüdav majaosa asub esimesel korrusel.\nKolmetoaline 55,9m² suurune eluruum koosneb:\n– köögist (puupliidiga)\n– 3 toast (2 tuba ei ole läbikäidavad)\nElamises on puupliit, ahi ja kamin.\nVee- ja kanalisatsioonisüsteem on tsentraalsed. Elekter 3x16A.\nEmajõe vahetu lähedus ja piirkonna rohelus loovad väga looduslähedase keskkonna kõikide linna mugavustega. Oodatud on kõik, kes oskavad seda hinnata!\nMajaosa vaatamiseks palume eelnevalt leppida kokku aeg marika.raud@uusmaa.ee\nÜlejõe on Tartu linnaosa koos äärmiselt sõbraliku elukeskkonnaga.\nEmajõe ujumiskoht koos liivarannaga ja Emajõe Lodjakoda asuvad 700m kaugusel, Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi 300m kaugusel, TÜ Delta hoone paikneb 600 m kaugusel. Elamust vaid kilomeetri kaugusel asub Tähtvere Spordipark hooldatud jooksu- ja suusaradadega, discgolfi väljakuga. Lasteaedadest asuvad Ülejõel Kivike ja Annike, koolidest Tartu Raatuse Kool.\nKasutatud allikad: https://xgis.maaamet.ee\nTartu linn, Tartu linn, Ülejõe, Narva mnt 149


2020. aasta Pärnumaa meistri- ja karikavõistluste toetuse taotlusi saab esitada 20. detsembrini – Pärnumaa Spordiliit\nAvaldatud 5. dets. 2019 Lisas: Pärnumaa Spordiliit Kategooria: Pärnumaa MV\nAlates tänasest on võimalik esitada toetuse taotlusi Pärnu maakonna meistri- ja karikavõistluste läbiviimiseks 2020. aastal.\nAlates 2020. aastast saab taodelda Pärnumaa Spordiliidult lisaks medalitele ja diplomitele ka rahalist toetust Pärnumaa meisrivõistluste läbiviimiseks. 2020. aasta meistri- ja karikavõistluste toetuse taotlusvorme saab esitada 20. detsembrini, 2019,e-posti aadressile info@psl.ee. Taotluse esitamisega kinnitate, et meistrivõistlusi läbi viia sooviv spordiorganisatsioon on võimeline võistlusi kvaliteetselt korraldama.\nVastavalt Spordiseadusele (§4.2) on Pärnumaa Spordiliit maakonnas tegutsevate spordiklubide ühendus, kes rahvusliku olümpiakomitee liikmena esindab maakonna sporti ja kellel on ainuõigus korraldada maakonna meistrivõistlusi ja anda vastavaid tiitleid.Pärnumaa Spordiliit reguleerib Pärnumaa meistrivõistluste üldist korraldust ning otsustab vastava õiguse andmist soovi esitanud spordiorganisatsiooni(de)le.\nKorraldav spordiorganisatsioon tagab, et võistlus oleks läbi viidud ausa mängu põhimõtteid ja Euroopa spordieetika koodeksit jälgides. Kehtivad kõik spordialaliidu poolt sätestatud reeglid.\nKui ühele võistlusele on mitu korraldussoovi, siis kinnitab Pärnumaa Spordiliit ühe nendest korraldajaks (põhjendatud selgitusega). Ankeet palun täita võimalikult täpselt ja informatiivselt. Täita tuleb kõik lahtrid. Vajadusel saab ankeedi täitmist teha spordiliidu tegevjuhiga koos.\nMeelespea: Juhend, korralduse kuupäev (kui ankeedi täitmise hetkel ei tea) ja algusaeg esitatakse spordiliidule kooskõlastamiseks hiljemalt 1 kuu enne võistlust. Juhend peab vastama Pärnumaa Spordiliidu juhatuse poolt kinnitatud reglemendile.\nPärnumaa Spordiliidu tegevjuht Kaisa Kirikal info@psl.ee


Crew tk. Mängi mängu Crew\nAlternatiivsed nimed: Crew, Crew, Crew\nNagu lubatud arendajad Ubisoft mängu Crew ilmub aasta kolmandas kvartalis 2014. Vahepeal Haagised lennata üle võrgu, meelitades iga päev rohkem ja rohkem uusi fänne, kes on valmis otsima lugedes päevast päeva enne reklaamitud projekti. See mäng on kindlasti pöörduda kõik fännid võidusõit. Mängu loojad luban, et see mäng on algusest uue põlvkonna mängukogemuse. Ja otsustades haagise graafika ja disain pelisivusto arendajad ei suutnud alustada uue ajastu võidusõit. Et veenduda õigsuses kõik eespool on piisavalt näha videoklippi esitatakse loojad.\nAction Crew Internetis areneb haljasalasid of America. Või õigemini kogu kaardi America olema kättesaadavad oma iseloomu. On saadaval palju erinevaid võimalusi jookseb, millest igaüks on sul võimalik näidata oma sõiduoskusi. Nii saate Chase\nLiinidel teenindas linna.\nJa muidugi, on professionaalne võistlusrajal.\nKuna see projekt on online mäng, Crew registreerimine on nõutav, samuti kõik teised online projektides. Noh, muidugi, sa oled mängu suur osalejate arv üle maailma. Võistlustöid mitmeid ülevaateid ja kommentaare, mis ei jäta mängijatele foorumeid ja sotsiaalsete võrgustike arv registreeritud kasutajat esimesel päeval projekti käivitamisest on tõesti tohutu.\nTõenäoliselt kõik fännid online võistlused äratanud asjaolu, et algusest peale Crew on vaja mängida rohkem kui Porshe Camarro. See auto ei ole legend, igas rassist kohtuda, kuid selles mängus pead sa saama selle omanik algusest peale. See on teie nn "puhas leht". Tulevikus on sul võimalik tyunningovat ja parandada nii, et niipea, kui hing ihkab.\nNagu juba aru saavad põhijooneks mängu saab rohkem kohandamine autosid. Koos oma sõprade ja "kolleegid" võistlusrajal on sul võimalik korraldada võistlust meeskond ja osaleda võistlustel. Võite ka mängida Crew, luues väikesed meeskonnad neli liiget. Koos siis tuleb palju lõbusam eemale politsei ja sõita ja off-road-Ameerikas.\nTulenevalt lai valik stiile, mida saab kohandada mängu lihtsalt ise, ja erinevaid sõidustiilis saagi oma "laine õnne."\nPre ei ole teada, kas ta saab mängida meeskonnas tasuta, kuid lähitulevikus arendajad on lubanud lahendada mõistatus. Ja veel nüüd on teada, et samal ajal mängu PC on "light" versioon projekti nutitelefonid töötab iOS ja Android.\nKuna mäng läheb tõesti tasub olla ettevaatlik järgida uudis mäng maailmas, nii et nad ei jätaks exit Crew!\nMängud Online MMORPG mänge võrgus Meeskond


Rail Baltic Estonia sai uue juhi telekomisektorist - Juhtimine - Arhiiv - Majandus\n26. veebruar 2020, 9:14\nGrünberg on pikaajalise kogemusega telekommunikatsiooni ja infotehnoloogia valdkonna tippjuht. Ta on olnud mobiilsideettevõtte Telia Eesti tehnoloogiadirektor ja juhatuse liige, TeliaSonera grupi Euraasia regiooni tehnoloogiadirektor ning juhtinud Telia grupi tütarettevõtet Ucell Usbekistanis, teatas ettevõte.\nKuni Rail Baltic Estonia meeskonnaga liitumiseni oli Grünberg vanemkonsultant Dubai juhtimiskonsultatsiooni ettevõttes Sense Strategy. Lisaks sellele on Grünberg olnud pikalt ka Eesti Infotehnoloogia- ja Telekommunikatsiooniettevõtjate Liidu asepresident. Grünbergil on magistrikraad Chalmersi Tehnikaülikoolist ning ta on ennast täiendanud Rootsi juhtimisinstituudis ja London Business School-is.\n«Näen oma eesmärgina koostöös Rail Baltic Estonia meeskonnaga viia ellu nii Eestile kui kogu Euroopale olulist megaprojekti. See on kahtlemata suur väljakutse, mis annab meie regiooni arengule positiivse tõuke pikkadeks aastakümneteks. Minu esimeseks prioriteediks on kindlustada ehitustegevuste ajakavas püsimine ja seeläbi tagada projektile järgnevate perioodide rahastamine. Samuti kindlustada organisatsiooni sujuv toimimine,» kommenteeris Grünberg pressiteates.\nRail Baltic Estonia nõukogu esimees André Küüsvek lisas pressiteate vahendusel, et Grünbergi ülesandeks on projekti kiirendamine, juhtimisel suurema integreerituse saavutamine ja lõppkokkuvõttes kvaliteetse ja keskkonnasõbraliku raudteeühenduse loomine Eestist Euroopasse.\nRail Baltic Estonia on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi haldusalasse kuuluv ettevõte, mis esindab Eesti riigi huvisid Balti riikide ühisettevõttes RB Rail AS. Ettevõttes Rail Baltic Estonia töötab 23 inimest.


Tasub kirja panna! Robin Sharma 60 soovitust imeliseks eluks – Hingele | GoodNews\nAvaleht Inspireeriv Tasub kirja panna! Robin Sharma 60 soovitust imeliseks eluks\nEestisse tuleb 5. novembril menuraamatu “Lugu mungast, kes müüs maha oma Ferrari” autor Robin Sharma. Kanadalane Robin Sharma on tegelikult advokaat. See tähendab automaatselt, et kõik, mida ta räägib, on loogiline. Ja et tema jutt on šarmantne, sest Põhja-Ameerika kohtusaalides pole muidu lööki. Aga Sharma ei vaevanud ennast kohtupidamisega kaua, vaid kirjutas hoopis raamatu “Lugu mungast, kes müüs maha oma Ferrari”. Aastaks 2013 oli seda müüdud juba üle 3 miljoni eksemplari. Hiljem läks arvepidamine sassi. Liiatigi kirjutas Sharma Ferrarita munga eneseabiraamatuid järjest juurde.\nSiin on tema soovitused imeliseks eluks.\nVõimle iga päev.\nSuhtu oma töösse kui kunstivormi.\nLooda parimat ja valmistu halvimaks.\nLoe “Benjamin Franklini autobiograafiat”.\nPane paika elu 5 prioriteeti.\nTee tööd iga päev paremini kui eile.\nTõuse igal hommikul kell 5.\nLeia rohkem eeskujusid.\nOle kellegi eeskuju.\nOle kõige eetilisem inimene, keda sa tead.\nÄra lepi parimast vähemaga.\nNaudi lihtsaid asju.\nPane igas kuus 10 protsenti palgast kõrvale.\nKirjuta tänukirju neile, kes on sind aidanud.\nAndesta neile, kes on sinuga halvasti käitunud.\nPea meeles, et juhtimine tähendab mõjutamist, mitte ametinimetust.\nLoo unustamatuid hetki inimestega, keda armastad.\nLeia 5 head sõpra.\nHakka rabavalt viisakaks.\nPane teler kinni.\nSeejärel müü maha.\nOle rahul sellega, mis sul on.\nKuid vii unistused ellu.\nÄra ole võlts.\nVabanda olukorras, kus peab.\nSul peab olema eluvisioon.\nTea oma tugevusi.\nKeskendu heale, mitte puudujääkidele.\nKorista ise oma sigadused ja segadused.\nKasuta erakordseid sõnu.\nLoe raamatut “As You Think”.\nAusta oma vanemaid.\nJäta taksojuhtidele suur jootraha.\nOle hea meeskonnakaaslane.\nÄra raiska energiat kriitikutele.\nVeeda aega mägedes.\nTea oma 5 parimat omadust.\nLõpeta vabandamine ja saavuta tulemusi.\nOle innovatiivne ja visa.\nRäägi vähem. Kuula rohkem.\nOle parim inimene, keda sa tead.\nTee nii, et su elu tähendaks midagi.\neelmine Pärast tunde jäetud õpilased pandi mediteerima. Tulemused on imelised!\njärgmine Kaidi Koppel: eneseotsimine on oluline selleks, et iseennast aktsepteerida ja jõuda enesearmastuseni


Jõgevamaale tuleb biosöetehas - Erametsakeskus\nBiosöepelletite kütteväärtus on suurem kui puidulaastudel või valgetel pelletitel (Baltania foto)\nBaltania teatas, et investeerib 45 miljonit eurot biosöetehase ehitamiseks Jõgevamaale, Vägari külla. Eeldusel, et kõik investeerimisotsuse tingimused on täidetud, alustatakse biosöetehase ehitamist 2018. aasta teises kvartalis. Tootmismahuks on planeeritud 160 000 tonni torrefitseeritud pelleteid aastas.\nBiosöetehas põhineb CEG (clean electricity generation, vt lähemalt: Clean Electricity Generation) torrefitseerimistehnoloogial. Tänu kivisöe sarnasele olemusele saab biosöe pelleteid käidelda ning ladustada olemasoleva fossiilkütustele mõeldud tehnoloogia abil, muutes lõpptarbijale lisainvesteeringud ebavajalikuks.\n45 miljoni eurost investeeringut rahastab Hollandi investeerimisfirma Momentum Capital koos teiste investorite ja finantsasutustega. Euroopa Liit on 2014. aastal torrefitseerimisprojektile eraldanud 25 miljoni euro suuruse NER300 toetuse. NER300 on Euroopa Liidu fond, mis rahastab innovaatilisi väikese süsinikuheitmega taastuvenergiaprojekte, mis vähendavad liikmesriikide sõltuvust fossiilsetest energiaallikatest. Projekt viiakse ellu koostöös Eesti Vabariigi Keskkonnaministeeriumiga.


Pilk peale! Mustamäe Apollo Kino hakkab pakkuma kinosaalides lauateenindust - Kirev elu - Elu24\n9. veebruar 2016, 11:34\nApollo Kino juhi Mauri Dorbeki sõnul tähistab Apollo Star Lounge ala uues Mustamäe kinos eraldi privaatset korrust, kus on oma baar ja saab enne filmiseansi algust nautida erinevate Mustamäe keskuse kohvikute ja restoranide roogasid, viimase korruse linnavaadet ja suvisel ajal istuda ka väliterassil. «Igas kinosaalis on ka Staari toolid, mis pakuvad täiesti uue võimalusena külastajal filmiseansi ajal nautida lauateenindust saalist lahkumata,» selgitas Dorbek.\nOma sissepääsu ja baariga Apollo Star Lounge alalt pääseb kõikidesse kinosaalidesse, kus viimased read on ülejäänud saalist pisut eraldatud. Staari toolide nahkistmed on veelgi avaramad ja neid võib pidada maailma mugavaimateks kinotoolideks. Istmetel on mootoritega jalatoed ja võimalus seljatoe kallet reguleerida, nii et filme saab vaadata peaaegu lamavas asendis. Samuti on igas kinosaalis paaristoolid, pidades silmas kahte kudrutajat või sõpra, kes armastavad natuke rohkem eraldatust.\nDorbek tõdes, et kui muidu jäävad Baltimaade moodsaimas kinos piletihinnad teiste pealinna kinodega samale tasemele, siis Staari toolide kinopiletid on küll pisut kallimad, ent siiski taskukohased kõigile. “See kogemus on kindlasti väikest lisatasu väärt, sest kogu uue kino Staari kontseptsioon on Baltimaades täiesti ainulaadne ja kinokülastaja tunneb ja näeb erinevust igal sammul,” selgitas Dorbek.\nApollo Kino tegutseb täna Tallinnas Solaris Keskuses seitsme ning suvepealinnas asuvas Pärnu Keskuses kolme kinosaaliga. Mustamäe Keskuses avatakse linnaosa ainuke 6 saaliga kino 12. veebruaril.


INGER tõelise armastuse leidmisest: vahel võib esineda tunnetega mängimist - Muusika - Meedia - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nINGER tõelise armastuse leidmisest: vahel võib esineda tunnetega mängimist\nKuula uut singlit «Playing Games»!\nEesti Laulu konkursilt tuntust kogunud ja kahel järjestikusel aastal finaali jõudnud INGER avaldas täna oma uusima singli «Playing Games» koos muusikavideoga. Laul on kirjutatud koostöös Karl-Ander Reismanniga, kellega koos on sündinud ka laulja eelnevad singlid.\n«Mul on hea meel tuua kuulajateni midagi täiesti uut ja suvist,» rõõmustab INGER. ««Playing Games» räägib armastusest kui mängust, mida sümboliseerivad muusikavideos mängukaardid. Tõelise armastuse leidmine võib olla pikk retk ning vahel võib sinna teele sattuda takistusi ja tunnetega mängimist. Muusikavideos otsin mina seda armastust, kuid satun selle mängu ohvriks. Kõlaliselt on «Playing Games» kindlasti minu kõige kaasaegsem ja raadiolikum lugu ja ootan huviga, kuidas inimesed selle vastu võtavad», räägib INGER.\n«INGERiga olen nüüdsest teinud koostööd juba ligi 2 aastat ja mulle tundub, et iga lauluga läheb tema lugude kõlapilt huvitavamaks ja mitmekesisemaks. Oleme liikunud algsest folgilikust stiilist rohkem raadiolikuma ja popima muusika poole,» lisas loo kaasautor ja produtsent Karl-Ander Reismann. «Tema näol on kindlasti on tegemist ühe huvitavama ja erilisema Eesti artistiga, kelle laadset unikaalset lauluhäält on ka maailma mastaabis raske leida.»


Apple’i toodetest ja euroliidu tulevikust\n13. september 2018 kell 4:00\nTehnoloogiaajakirjanik Henrik RoonemaaFoto: Andres Haabu\nTehnoloogiahiid Apple avalikustas öösel oma tuliuued seadmed, mida fännid on pikisilmi oodanud. Kas ahjusoojad iPhone’id suudavad turgu üllatada ja hoogustada ka nutitelefonide müüki? Sellest rääkisime hommikuprogrammis tehnoloogiaajakirjaniku Henrik Roonemaaga.\nLisaks tuli külla sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler Sten Andreas Ehrlich, kes andis ülevaate sellest, millist tagasisidet on ettevõtted ja ametiühingud andnud tööõiguse paindlikumaks muutmise ettepanekutele.\nJuttu tuli ka Euroopa Liidu tulevikust ja väljakutsetest, mis vajavad kiiret lahendust.\nStuudios olid Liis Amor ja Birjo Must.


Raadiokõrvaklapid ZEKLER 412R - Kvaliteetsed tööriided ja jalanõud\nHome ISIKUKAITSEVAHENDID Kuulmiskaitsed Raadiokõrvaklapid ZEKLER 412R\nMugavad, sisseehitatud stereo FM-raadioga kõrvaklapid. Kasutajal on võimalus kuulata müra asemel raadiot kedagi teist segamata\nRaadiokõrvaklapid ZEKLER 412R kogus\nKategooriad: ISIKUKAITSEVAHENDID, Kuulmiskaitsed\nMugavad, sisseehitatud stereo FM-raadioga kõrvaklapid. Kasutajal on võimalus kuulata müra asemel raadiot kedagi teist segamata. See suurendab mugavust ja seetõttu kasutatakse kuulmiskaitset rohkem. Varustatud 3,5 mm aux-audiosisendiga, mis võimaldab ühendada näiteks MP3-mängija.\nHea summutus keskmistel, kõrgetel ja madalatel sagedustel. Kahvelühendusega peavõru ja avarad pehmendusrõngad jagavad survet ühtlaselt ja tagavad kasutusmugavuse.\nSummutusvõime: tase 2.\nStereo FM-raadio 88-108 mhz, helitaseme piirajaga (80 dB(A)).\n3,5 mm AUX-sisend.\nKomplektis on 2 x 3,5 mm stereopistikutega kaabel.\n2 x 1,5 V AA-patareid – tööaeg ca 130 tundi.\nReguleeritava suurusega peavõru.\nPehme, vahetatav peapehmendus.\nAvarad, mugavad ja kergesti vahetatavad tihendusrõngad.\nVastavad EN 352-1, 352-6, 352-8 nõuetele.\nSummutustase väljalülitatud elektroonika korral\nKeskväärtus (dB) 21 18,4 21,1 27,7 36,9 36,1 42,1 38,8\nStandardhälve (dB) 6,3 4,5 4,2 3,5 4 3,6 3,5 5,4\nHinnanguline summutus (dB) 14,7 13,9 16,9 24,2 32,9 32,5 38,6 33,4


KredeExi Karjääriretked | KredEx\nTänavu toimuvad Karjääriretked juba kuuendat aastat. Eelmistel aastatel on KredExi Karjääriretked kujunenud õpilaste seas väga menukaks ning viie aasta jooksul on Eesti pea kõikidest maakondadest ettevõtteid külastamas käinud rohkem kui 1000 koolinoort.\nKa sel aastal on 10.-12. klasside õpilastel võimalus tutvuda oma kodukandi tulevaste tööandjatega, et koguda uusi teadmisi ja kogemusi otse keset ettevõtte igapäevategevusi. Nii mõneski ettevõtetes tekib noortel võimalus ka ise tööd järgi proovida ja käed külge panna. Selle aasta karjääriretked toimuvad kevadel maikuus. Täpsed kuupäevad veel selguvad. Nagu tavapäraseks saanud, toimub Karjääriretkedele saamiseks ka motivatsioonikirjade või motivatsioonivideote konkurss, mille tulemusel valitakse välja need klassid ja koolid, kel avaneb sel aastal võimalus retkedele minna.\n2019. aastal toimusid KredExi Karjääriretked kaheksas maakonnas: Harjumaal, Saaremaal, Lääne-Virumaal, Ida-Virumaal, Järvamaal, Pärnumaal, Tartumaal ja Võrumaal. 2020. aasta retked toimuvad kevadel maikuus, täpne info tulekul.\nÜhe päeva jooksul külastatakse noorte kodupiirkonnas kuni kolme tootmisega tegelevat ettevõtet. Kaasame Karjääriretkede projekti ettevõtteid, kes on piirkonna olulised tööandjad ja kellest suurem osa on olnud ajal või teisel KredExi laenukäenduse kliendid.\n2019. aastal Karjääriretked toimusid novembrikuus:\n12. novembril: Harjumaal, Järvamaal\n13. novembril: Lääne-Virumaal\n14. novembril: Pärnumaal, Saaremaal, Ida-Virumaal\n15. novembril: Tartumaal, Võrumaal


Privaatsuspoliitika kehtib Alensa s.r.o. toodete pakkumisel seoses ostmistega. Privaatsuspoliitika kehtib ka isikuandmete käsitlemisel Alensa´i püsiklientide puhul vastavalt 6 artikkel, 1.(b) lõik Regulatsioonile (EL) 2016/679 loodud Euroopa Parlament ja Volikogu poolt, mis on vajalikud Alensa s.r.o. lepingu sõlmiseks, mis kogub ja töötleb peamiselt järgnevaid andmeid:\nVedajad, tarnijad ja väljastuspunktid – meie tarnepartneritele avaldatakse ainult isikuandmed, mis on vajalikud kauba kohaletoimetamiseks, kaebuste töötlemiseks või tagastuste haldamiseks.\nReitinguteenuse pakkujad – avalikustatakse ainult reitingu andmiseks vajalikud isikuandmed.\nMaksevärava pakkujad – avalikustatakse ainult tellimuse eest tasumiseks vajalikud isikuandmed.\nAnalüütika ja turunduse pakkujad ning tarkvara – pakkumiste isikupärastamiseks ja asjakohaseks sihtimiseks\nE-posti ja SMS-sidetarkvara pakkuja – suhtlemise eesmärgil, lubatud opt-inide kaudu\nSotsiaalmeedia – suhtlus, plugins ja konto linkimine\nKlienditeeninduse tööriistad ja pakkujad – klienditeeninduse ja suhtluse hõlbustamiseks\nAvalik-õiguslikud, finants- ja juriidilised asutused – selleks, et käsitleda seaduslikke õigusi ja kohustusi\nAlensa võib kasutada Google Analyticsit, veebianalüüsi teenust, mida pakub Google, Inc. (1600 Amphitheatre Parkway, Mountain View, CA 94043, USA; „Google”). Google Analytics kasutab küpsiseid. Kogutud küpsiste põhjal luuakse raporteid, mida Google säilitab. Google’i privaatsuspoliitika on kättesaadav aadressilt\nKüpsistega kogutud andmete edastamist loobumine Teil võimalik keelata küpsistega kogutud andmete (sh IP-aadress) edastamist Google’ile ja nende andmete edasist töötlemist Google’i serverites.\n10. Privaatsuspoliitika tingimused ja muudatused


AIAPUMP KÄRCHER BP 5 1000W 6000L/H 8/48M - Veesüsteemid - Kõik tooted - bauhof.ee\nAIAPUMP KÄRCHER BP 5 1000W 6000L/H 8/48M\n• Vastupidav ja hooldusvaba 1000 W võimsusega kodu- ja aiapump.\n• Maksimaalne tootlikkus on 6000 l/h, imemissügavus 8 m, tõstekõrgus 48 m.\n• Automaatne start/stopp funktsioon, kuivalt töötamise kaitse.\n• Sobib suurepäraselt aia kastmiseks ja maja veevarustuse tagamiseks näiteks vihmavett kasutades.\nJärelmaks al: 8,40 €\nKärcher BP 5 on vastupidav ja hooldusvaba 1000 W võimsusega tippklassi kodu- ja aiapump, mis sobib suurepäraselt aia kastmiseks ja maja veevarustuse tagamiseks näiteks vihmavett kasutades. Pumba maksimaalne tootlikkus on 6000 l/h, maksimaalne imemissügavus 8 m ja maksimaalne tõstekõrgus 48 m. Pumbal on automaatne start/stopp funktsioon, mis tähendab seda, et pumpa saab vajadusel ka automaatselt sisse ja välja lülitada. Hädaolukorras lülitab kuivalt töötamise kaitse pumba välja, misjärel süttib veateate ekraan. Pump on varustatud 4-astmelise mootoriga, mis on äärmiselt võimas ja efektiivne ning töötab sujuvalt. Sama vooluhulga juures vajab pump BP 5 vähem energiat kui tavalised jugapumbad — energiasääst on ligikaudu 30%. Mugavuselemendid nagu näiteks integreeritud jalglüliti, 2 väljundit samaaegseks tööks kahe seadmega ja müra summutavad kummijalad on ühendatud selliste ohutuselementidega nagu standardne eelfilter ja integreeritud kontrollventiil.\nTootja tootekood 1.645-355.0\nToote kõrgus, cm 31.9\nToote sügavus, cm 25.4\nPakendi sügavus, cm 25.4 cm\nPakendi laius, cm 51.4 cm\nToitejuhtme pikkus, m 1.85\nhttps://www.bauhof.ee/et/veesusteemid/aiapump-karcher-bp-5-1000w-6000l-h-8-48m-621754 4365185 AIAPUMP KÄRCHER BP 5 1000W 6000L/H 8/48M https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_D1.jpg 297.05 415.00 EUR InStock /Kõik tooted/Veesüsteemid /Kõik tooted/Veesüsteemid/Pumbad /Kõik tooted/Veesüsteemid/Pumbad/Veeautomaadid /Kataloog /Kõik tooted/Kärcher /Kõik tooted/Kärcher/Kastmisvahendid /TOP tooted • Vastupidav ja hooldusvaba 1000 W võimsusega kodu- ja aiapump. • Maksimaalne tootlikkus on 6000 l/h, imemissügavus 8 m, tõstekõrgus 48 m. • Automaatne start/stopp funktsioon, kuivalt töötamise kaitse. • Sobib suurepäraselt aia kastmiseks ja maja veevarustuse tagamiseks näiteks vihmavett kasutades. • 14-päevane tagastusõigus Kärcher BP 5 on vastupidav ja hooldusvaba 1000 W võimsusega tippklassi kodu- ja aiapump, mis sobib suurepäraselt aia kastmiseks ja maja veevarustuse tagamiseks näiteks vihmavett kasutades. Pumba maksimaalne tootlikkus on 6000 l/h, maksimaalne imemissügavus 8 m ja maksimaalne tõstekõrgus 48 m. Pumbal on automaatne start/stopp funktsioon, mis tähendab seda, et pumpa saab vajadusel ka automaatselt sisse ja välja lülitada. Hädaolukorras lülitab kuivalt töötamise kaitse pumba välja, misjärel süttib veateate ekraan. Pump on varustatud 4-astmelise mootoriga, mis on äärmiselt võimas ja efektiivne ning töötab sujuvalt. Sama vooluhulga juures vajab pump BP 5 vähem energiat kui tavalised jugapumbad — energiasääst on ligikaudu 30%. Mugavuselemendid nagu näiteks integreeritud jalglüliti, 2 väljundit samaaegseks tööks kahe seadmega ja müra summutavad kummijalad on ühendatud selliste ohutuselementidega nagu standardne eelfilter ja integreeritud kontrollventiil. Kärcheri pumpade garantii pikendamine Registreerige pump nüüd ning selle garantiid pikendatakse kuni 5 aastani. www.kaercher.com/ee/teenindus/kasulik-info/pikendatud-garantii add-to-cart 1 tk 159,95 € 297 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_D2.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_Q1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_Q2.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_Q3.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_Q4.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_F01meeleolu.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621754_F02meeleolu.jpg\nAIAPUMP KÄRCHER BP 5 1000W 6000L/H 8/48M on lisatud ostukorvi


Aed: Pygmy Date Palm Haigused - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Pygmy Date Palm Haigused\nPügamees (phoenix roebelenii) on kerge hooldatav kompaktne palm. Selle suurus muudab selle ideaalseks konteinerite jaoks siseruumides ja väikestes ehitistes. Väljas on ta kasvanud ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede kõvenemise tsoonis 10 osalise või täieliku päikese käes. Tervislik taim võib kasvada kuni 12 jalga pikk, kus on 3-suu lehtede kroon. Pygmy...\nPestalotiopsis palmarum algab väikestest, tumedatest lehtedest.\nPügamees (Phoenix roebelenii) on kerge hooldatav kompaktne palm. Selle suurus muudab selle ideaalseks konteinerite jaoks siseruumides ja väikestes ehitistes. Väljas on ta kasvanud Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede kõvenemise tsoonis 10 osalise või täieliku päikese käes. Tervislik taim võib kasvada kuni 12 jalga pikk, kus on 3-suu lehtede kroon. Pygmy kuupäeva peopesad resistnevad enamikes haigustes, välja arvatud seenhaiguste Pestalotiopsis palmarum.\nPestalotiopsis perekonda kuuluvad arvukad seened, mis ründavad palmi puud. Pestalotiopsis palmarum seab pigiameetri kuupäeva peopesad rohkem kui teised palmid vastavalt Florida Ülikooli toidu- ja põllumajandusteaduste instituudile. Seente eosed sõidavad läbi tuule, vihma ja pritsiva veega. Haigus on haava parasiit, mis kahjustab vigastatud taimede piirkondi. Haavad võivad pärineda kahjuritest, toitainete puudusest ja taimekaitses kasutatavatest aiatööriistadest. Kahjuritele, mis ründavad pygmy palmi, sisaldab punast kuupäeva skaalat (Phoenicococcus marlatti). Skaala kahjustab lehekoe. Toitainete puudused põhjustavad lehtede kollaseks muutumist.\nPestalotiopsis palmarum'i sümptomid võivad esineda paljudel lehtedel korraga, eriti noortel puudel ja põhjustada ägeda kasvu. Haigus algab väikeste, kollaste või tumedate täppidega. Laigud kasvavad ja lõpuks ühinevad ja levivad lehe igasse ossa. Koondunud suured laigud näevad välja nagu tumedate joontega tumedad või hallid piirkonnad. Laigud levivad petiolesse, varred, mis ühendavad lehtheid varre külge.\nLehed ja varred hävitavad kahjulikult taime veresoonte koe, levib nooremate lehtede kahjustusi ja takistab nende kasvu. Kui taimede pungad kahjustuvad, lakkab taim kasvama, kuna uued lehed ei moodusta. Kui Pestalotiopsis palmarum muutub piisavalt tugevaks, et tekitada nooremate või küpsete taimede punase mädanemise, võib palm surra.\nPestalotiopsis palmarum'i majandamine eeldab ideaalsete taimetervise tingimuste säilitamist. Haigus liigub läbi vee liikumise, nii et aednikud peaksid piirama üldist jootmist ja andma taimedele palju ruumi, et õhk saaks nende vahel liikuda. Aiatööriistade desinfitseerimine kasutuse vahel ja vigastuste vältimine, kui põlved ka aitavad. Prune ja hävitage haiged lehed, et piirata eoste levikut. Tervislike mulla seisundite säilitamine takistab toitainete puudujääke. Väetistehased kolm korda aastas peaksid olema piisavad. Fungitsiidid aitavad ainult haiguse esilekutsumiseks. Kui taim on nakatunud, ei kaitse fungitsiid Pestalotiopsis palmarum'it.\nKuidas Kasvada Nasturtium Officinale


Lennukate ideedega tehastes peeti õuesõppetunde - Noored - Virumaa Teataja\nLennukate ideedega tehastes peeti õuesõppetunde\n15. november 2019, 0:00\nKredExi karjääriretkel jutustati noortele tööelust. Aga nad said ka käe valgeks. Production House’i tehases toodi masinad välja ja proovitöö sai usinatel tehtud.\nVinni tehas Production House, mis kogu maailmale maju ehitab, andis Tapa gümnaasiumi noortele võimaluse tööle pihta anda.\nTööstuspargi kaarhallides on tööpäev täies hoos. Õhus hõljub puidulõhna. Ühes äravahetamiseni sarnastest angaaridest valmistatakse element- ja moodulmaju. Maailma igasse paika, mida noored on geograafiatunnis gloobusel näidanud.\nEttevõtluse ja karjäärivõimaluste tuuli, neid hingavad sisse Tapa gümnaasiumi üheksanda klassi õpilased. Hommikul saadi teada tõde ujuvkaidest – Top Marines. Nüüd undavad masinad Vinnis. Otse sündmuskohal saadakse aimu ühe ettevõtte toimimisest. On ka viimane aeg. Production House paneb peagi meie maakonnas pillid kokku ja kolib kogu tootmise Lõuna-Eestisse. “Tööjõudu on raske leida,” ütleb Production House’i tegevjuht Margus Nisumaa üle masinamüra.